2005/0704/HU _BAR_ Návrh změny zákona XXXI z roku 1996 o protipožární ochraně, vyprošťování a o hasičských sborech _BAR_ 16. 3. 2006 _BAR_
2005/0705/HU _BAR_ Vládní vyhláška …/2005. (…) o změně vládní vyhlášky 53/2003 (11. 4.) o podmínkách osvobození od ekologického poplatku, podmínkách vrácení a převodu poplatku a o podmínkách dovozu použitých pneumatik _BAR_ _BAR_
2005/0706/F _BAR_ Vyhláška týkající se schválení bezpečnostního nařízení proti rizikům požáru a paniky v zakrytých parkovištích _BAR_ 16. 3. 2006 _BAR_
2005/0707/B _BAR_ Programový zákon (Hlava VII – kapitola 5) _BAR_ _BAR_
2005/0708/HU _BAR_ Vyhláška KvVm ministra životního prostředí a vodního hospodářství .../2005. (…/...) o ekologickém poplatku, dále o změně nařízení KTM 10/1995.(28.IX.) o provádění zákona LVI z roku 1995 o ekologickém poplatku u jednotlivých produktů _BAR_ _BAR_
2005/0709/S _BAR_ Návrh zákona o změně zákona (2001:1080) o čistotě výfukových plynů a motorových palivech _BAR_ 17. 3. 2006 _BAR_
2005/0710/SK _BAR_ Návrh vyhlášky Národního bezpečnostního úřadu z ... 2005, kterou se mění a doplňuje vyhláška Národního bezpečnostního úřadu č. 337/2004 Sb.z., kterou se upravují podrobnosti o certifikaci mechanických zábranných prostředků a technických zabezpečovacích prostředků a o jejich používaní _BAR_ 17. 3. 2006 _BAR_
2005/0711/P _BAR_ Odvolání zákazu nalepování barevných fólií na skla automobilů a jejich vleků schváleného odst. 1 článku 2 nařízení č. 40/2003 z 11. března _BAR_ 17. 3. 2006 _BAR_
2005/0712/P _BAR_ Nalepení barevných fólií na skla osobních či nákladních automobilů _BAR_ 17. 3. 2006 _BAR_
2005/0713/NL _BAR_ Úprava zástupce ministra osídlení, územního plánování a dozoru nad životním prostředím obsahující předpisy ohledně předpisu pro investice, které jsou důležité pro nizozemské životní prostředí (předpis o libovolném odpisu a odpočtu investic do životního prostředí 2006) _BAR_ _BAR_
2005/0714/F _BAR_ Návrh vyhlášky týkající se látek s výživným přínosem, které mohou být používány jako doplněk solí určených k výživě _BAR_ 20. 3. 2006 _BAR_
2005/0715/S _BAR_ Návrh předpisů a všeobecných doporučení Mořské plavební správy(SJÖFS 2003:5)o navigační bezpečnosti a navigačních zařízeních _BAR_ 20. 3. 2006 _BAR_
2005/0716/I _BAR_ Návrh dekretu ministra pro zemědělskou a lesnickou politiku ve shodě s ministrem výrobních činností, týkajícího se způsobu pěstování a původu čerstvých rajčat používaných pro výrobu "Rajského protlaku" _BAR_ 20. 3. 2006 _BAR_
2005/0717/I _BAR_ Nařízení týkající se hygienické oblasti materiálů a předmětů z hliníku, které mají přijít do styku s potravinami _BAR_ 20. 3. 2006 _BAR_
2005/0718/F _BAR_ Návrh nařízení týkajícího se solí určených pro lidskou výživu _BAR_ 20. 3. 2006 _BAR_
2005/0719/DK _BAR_ Pokyn týkající se označování čerstvého drůbežího masa spolu s pokynem ohledně dodržování kuchyňské hygieny z 27. května 2005 _BAR_ 20. 3. 2006 _BAR_
2005/0720/B _BAR_ Královská vyhláška týkající se mikrobiologických kritérií pro potraviny _BAR_ 21. 3. 2006 _BAR_
2005/0721/GR _BAR_ Rozhodnutí Nejvyšší chemické rady (A.CH.S.)300/2005 – Normy pro zkapalněný plyn pro komerční účely _BAR_ 21. 3. 2006 _BAR_
2005/0722/GR _BAR_ Rozhodnutí Nejvyšší chemické rady (A.CH.S)437/2005 – Harmonizace legislativy Řecké republiky se směrnicí 2004/42/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. dubna 2004 o omezování emisí těkavých organických sloučenin vznikajících při používání organických rozpouštědel v některých barvách a lacích a výrobcích pro opravy nátěru vozidel a o změně směrnice 1999/13/ES _BAR_ 21. 3. 2006 _BAR_
2005/0723/A _BAR_ Zemský zákon, kterým se mění hornorakouský zemský zákon o stavební technice (zkrácený název: "novela hornorakouského zákona o stavební technice z r. 2006") _BAR_ 21.
3. 2006 _BAR_
2005/0724/E _BAR_ Návrh státního nařízení, kterým se schvalují normy jakosti pro sýry a tavené sýry _BAR_ 21. 3. 2006 _BAR_
2005/0725/NL _BAR_ Rádiová rozhraní NL _BAR_ 21. 3. 2006 _BAR_
2005/0726/HU _BAR_ Společná vyhláška Min. zdravotnictví a Min. zemědělství a rozvoje venkova …/2006 (…) ministra zdravotnictví a ministra zemědělství a rozvoje venkova o změně společné vyhlášky Min. zdrav. a Min. zemědělství a rozvoje venkova 5/2002 (22. 2.) o přípustném množství reziduí pesticidů v rostlinách, v produktech rostlinného původu a na jejich povrchu _BAR_ 22. 3. 2006 _BAR_
2005/0727/NL _BAR_ Nařízení náměstka ministra pro stavebnictví, územní plánování a dozor nad životním prostředím, ve kterém jsou obsaženy nové předpisy týkající se prevence úniku chladicích látek při používání chladicích zařízení nebo při provádění údržby na chladicích zařízeních, a s tím související změna nařízení, kterým se stanoví předpisy týkající se těsnosti chladicích zařízení 1997 (Nařízení týkající se těsnosti při používání chladicích zařízení zákona o látkách nebezpečných pro životní prostředí, 2006) _BAR_ 22. 3. 2006 _BAR_
2005/0728/CZ _BAR_ Návrh vyhlášky, kterou se mění vyhláška č.
333/1997 Sb., kterou se provádí § 18 písm. a), d), h), i), j) a k) zákona č.
110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, pro mlýnské obilné výrobky, těstoviny, pekařské výrobky a cukrářské výrobky a těsta, ve znění vyhlášky č. 93/2000 Sb. _BAR_ 22.
3. 2006 _BAR_
2005/0729/SI _BAR_ Předpis o změnách a doplnění předpisu o zjišťování shody vozidel _BAR_ 22. 3. 2006 _BAR_
2005/0730/E _BAR_ Královský dekret, jímž se upravuje metrologická kontrola stavu měřicích přístrojů _BAR_ 23. 3. 2006 _BAR_
2005/0731/UK _BAR_ Předpis 2006 k měřidlům (plynoměrům) _BAR_ 23. 3. 2006 _BAR_
2005/0732/UK _BAR_ Předpis 2006 k měřidlům (měřidla aktivní elektrické energie) _BAR_ 23. 3. 2006 _BAR_
2005/0733/D _BAR_ Vyhláška o elektronickém právním styku u obvodních soudů spolkové země Severní Porýní – Vestfálsko v záležitostech obchodního rejstříku a rejstříku družstev _BAR_ 24. 3. 2006 _BAR_
2005/0734/LV _BAR_ Projekt vládní vyhlášky "Vyhláška o oběhu materiálů erotického a pornografického charakteru" _BAR_ 29. 3. 2006 _BAR_
2005/0735/FIN _BAR_ Nařízení státní rady, kterým se upravuje použití některých odpadů v silničních stavbách _BAR_ 29. 3. 2006 _BAR_
2005/0736/NL _BAR_ Nařízení obsahující obnovené stanovení změny stavebního nařízení z roku 2003 (změna v souvislosti se zpřísněním koeficientu energetické účinnosti pro bydlení a některé jiné změny) _BAR_ 29. 3. 2006 _BAR_
2005/0737/LV _BAR_ Vyhláška o státní technické kontrole traktorové techniky a jejích přívěsů a o technické kontrole na silnicích _BAR_ 29. 3. 2006 _BAR_
2005/0738/D _BAR_ Vzorová směrnice o požárnětechnických požadavcích na vedení (zkrácené označení: vzorová směrnice pro vedení, německá zkratka MLAR), stav: 17. 11. 2005 _BAR_ 30. 3. 2006 _BAR_
2005/0739/S _BAR_ Návrh zákona o silniční dani _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 19/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 36/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kampánie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "Nový režim podpory řemeslné výrobě" _BAR_
Právní základ _BAR_ POR Campania 2000-2006 approvato dalla Commissione Europea con decisione C(2000) 2347 dell' 8 agosto 2000 e s.m.i.
Complemento di Programmazione, misura 4.2 b) Deliberazione di Giunta Regionale N. 786 del 10.4.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 15 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 10. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora podnikům věnujícím se řemeslné výrobě, které splňují kritéria pro mikropodniky a malé a střední podniky vymezená v "doporučení Komise (2003/361/ES) ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici mikropodniků, malých a středních podniků" _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Campania Assessorato Attivita' Produttive Area Generale di Coordinamento n.12 "Sviluppo Attività Settore Secondario" Dirigente del Settore Artigianato Dr.ssa Vittoria Capriglione "Sviluppo e Promozione Attività Artigiane e della Cooperazione" _BAR_
Adresa: Centro Direzionale – Isola A6 – Napoli Telefon 081 796 67 24, 081 796 67 25; fax 081 796 67 18 e-mail: v.capriglione@regione.campania.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 50/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Španělsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program na podporu technického výzkumu ve prospěch textilního a oděvního průmyslu (2005 – 2007) _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden ITC/217/2005, de 4 de febrero de 2005 (BOE no 34 de 9 de febrero de 2005) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 22 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 10. února 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl (textilní/oděvní) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerio de Industria, Turismo y Comercio _BAR_
Adresa: Po De la Castellana, 160 E-28071 Madrid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 63/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Northern Ireland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora manažerských informačních systémů v malých a středních podnicích _BAR_
Právní základ _BAR_ The Industrial Development (NI) Order 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka (přibližný odhad) _BAR_ 1600000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 1. dubna 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Invest Northern Ireland _BAR_
Adresa: 44-58 May Street Belfast BT1 4NN Northern Ireland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 67/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kampánie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpora velmi malým, malým a středním podnikům na opatření týkající se výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů a úspory energie _BAR_
Právní základ _BAR_ Programma Operativo Regionale 2000/2006 — Misura 1.12 azioni a) e c).
D.G.R.C n. 168 del 15.2.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 35 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Area Generale di Coordinamento "Sviluppo Attivita' Settore Secondario" – Settore "Sviluppo e Promozione delle Attivita' Industriali – Fonti Energetiche" – Dirigente: Dott.
Giuseppe Gramanzini Responsabile della Misura 1.12: Guerriero Vincenzo – Dirigente Servizio Energia _BAR_
Adresa: Centro Direzionale Isola A/6 – I-80143 Napoli Tel.
081 796 68 02 – 081 796 68 77 Fax: 081 796 60 33 – 081 796 68 78 e-mail: v.guerriero@regione.campania.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 68/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Zeeland, obec Schouwen-Duiveland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim EU-Interreg IIIB, NWE ENO, v jehož rámci byl schválen projekt MAYA 2 (Marine and Yachting 2 in the Lower North Sea and the Irish Sea) Příjemce podpory: Marina Port Zélande BV jako subdodavatel partnera MAYA2 – obce Schouwen-Duiveland _BAR_
Právní základ _BAR_ Interreg IIIB (NWE ENO): Grant Offer Letter C045 MAYAII in North West Europe van 13 oktober 2003 en besluit/beschikking provincie Zeeland d.d 24 februari 2003 Statencommissie Algemeen Bestuur _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 297500 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Září 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora v oblasti výzkumu a vývoje určená malým a středním podnikům: Podpora pro průmyslový výzkum zabývající se problematikou odolnosti vůči účinkům mořské vody a novými metodami čištění potlačujícími působení mořské vody, které neškodí životnímu prostředí a jsou udržitelné _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Provincie Zeeland je hlavním partnerem projektu MAYA2.
Marina Port Zélande obdrží podporu od partnera MAYA2 – obce Schouwen-Duiveland. _BAR_
Adresa: Gemeentehuis Schouwen-Duiveland Laan van St. Hilaire 2 Zierikzee, Nederland (Postbus 5555, 4300 JA Zierikzee, Nederland) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 121/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Bavorsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Bavorský program půjček pro účely ochrany životního prostředí _BAR_
Právní základ _BAR_ Richtlinie für Darlehen an mittelständische Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft zur Förderung von Umweltschutz- und Energieeinsparungsmaßnahmen (gemeinsame Bekanntmachung der Bayerischen Staatsministerien für Umwelt, Gesundheit und Verbraucherschutz und für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 miliony EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Předpokládané datum 1. 12. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Jde o půjčky, které představují pro malé a střední průmyslové podniky pomoc k vlastnímu rozvoji a mají v rámci odpovědnosti samotných podniků, obzvláště vedle ostatních podnikových investic umožnit investice v oblasti ochrany životního prostředí. Mají tak přispět k podstatnému zlepšení situace životního prostředí.
Nařízení o výjimce se nevztahuje na opatření týkající se zjišťování starších případů znečišťování životního prostředí a jejich nápravy podle oddílu III směrnice(podpora de minimis) _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ LfA Förderbank Bayern _BAR_
Königinstraße 17 D-80539 München _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Poznámka _BAR_ Směrnice obsahuje poznámku, že platnost výjimky podle práva Společenství skončí v souladu s platnými nařízeními (ES) č. 69/2001, 70/2001 a 1/2004 dne 30. června 2007. Tento režim podpory a veškerá jednotlivá opatření uplatněná na jeho základě se přizpůsobí případným změnám nařízení č. 70/2001. Komise bude v této věci vyrozuměna _BAR_ _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 154/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Česká republika _BAR_
Region _BAR_ Česká republika _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ Příspěvky na poradenskou činnost při certifikaci QMS, EMS a valiadci EMAS, zvýhodněné úvěry pro malé podnikatele a bezúročné úvěry pro začínající podnikatele na území hl. města Prahy _BAR_
Právní základ _BAR_ Zákon č.
47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Režim podpory příspěvky úvěry _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 4,82 milión(ů) EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
příspěvky _BAR_ 0,01 milión(ů) EUR _BAR_
zvýhod. úvěry _BAR_ 0,2 milion(ů) EUR _BAR_
bezúroč. úvěry _BAR_ 0,03 milion(ů) EUR Jedná se o částku vypočtenou na základě odhadovaného počtu příjemců _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo průmyslu a obchodu _BAR_
Adresa: Na Františku 32, CZ-110 15 Praha 1 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 19/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 51/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Řecko _BAR_
Region _BAR_ Celé státní území _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory Podnikatelský plán pro mikropodniky a malé podniky ve smyslu doporučení Komise ze dne 3. dubna 1996 _BAR_
Právní základ _BAR_ Ν.
2244/94 (άρθρο 7, παράγραφος 4) και Π.Δ. 98/96 _BAR_
Roční objem podpory _BAR_ První výzva k vyjádření zájmu říjen 2001 (rozdělení celkem 48,7 mil. EUR), druhá výzva listopad 2002 (43,9 mil.
EUR), třetí výzva leden 2004 (44 mil. EUR); prostředky se vyplatí během trvání podnikatelského programu pro konkurenceschopnost (2001 – 2006) _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 40 % v podobě grantů _BAR_
Datum vstupu režimu v platnost _BAR_ Třetí výzva k vyjádření zájmu v lednu 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 2004 – 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora konkurenceschopnosti malých podniků a mikropodniků ve zpracovatelském průmyslu s maximálně 50 zaměstnanci uskutečněním dvouletého plánu s technickými a organizačními modernizačními opatřeními _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví s výjimkou: ZemědělstvíRybolovuAkvakulturyPodpor vývozu a vytvoření a provozování distribuční sítěHospodářských odvětví, pro která platí zvláštní rámec Společenství (např.: ocelářství, stavba lodí, motorová vozidla, syntetická vlákna atd.) _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ministerstvo pro rozvoj Generální sekretariát pro průmysl Ředitelství pro malé a střední podniky Ředitel: Κ.Βλαχούλης Tel.: (30-210) 696 92 70 Fax: (30-210) 696 92 40 _BAR_
Další informace _BAR_ Částka podpory na podnik nesmí v žádném případě přesáhnout 200000 EUR a činí v průměru 100000 EUR _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 89/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Region cíle 1 West Wales & the Valleys _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Merthyr Tydfil Business Support Package – fáze 11 _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 124916 GBP ročně _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 3. 9. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet do 30. června 2008 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park, Mountain Ash CF45 4ER, United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2006/C 20/04)
Vysvětlivky přijaté v souladu s postupem podle čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 za dne 23. července 1987, o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1], naposledy změněného nařízením (ES) č. 1719/2005 [2]
"Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských společenství" [3] se mění takto:
Strana 45
Zrušuje se odstavec "07139010 a 07139090" a vkládá se následující text:
0713 39 00 _BAR_ OstatníTato podpoložka zahrnuje pantrop čínský (dříve Dolichos sinensis spp. sesquipedalis), jež je považován za fazoli druhu vigna.
Názvy "Dolichos unguiculata" a "Dolichos sinensis" jsou synonyma, již nepoužívaná pro fazole druhu vigna.
Správný název pantropu čínského je tudíž "Vigna unguiculata (L.)
Walp. spp. sesquipedalis". _BAR_
0713 90 00 _BAR_ OstatníTato podpoložka zahrnuje, s výjimkou pantropu čínského podpoložky 0713 39 00, dolichos rodu dolichos jako např. bob egyptský (Dolichos lablab), bob holubí (Cajanus cajan), kanaválie (Canavalia ensiformis), bob sametový (Mucuna utilis) a semena guarany tropické (Cyamopsis tetragonoloba).Z této podpoložky jsou vyloučeny: semena vlčího bobu (Lupinus) a vikve jiných druhů než Vicia faba (podpoložka 1209 29 10 nebo 1209 29 50). _BAR_
[1] Úř. věst.
L 256, 7.9.1987, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 286, 28.10.2005, s. 1.
[3] Úř. věst.
C 256, 23.10.2002, s. 1.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Řecko
Státní podpora C 37/2005 (ex NN 11/2004) – Rezervní fond osvobozený od zdanění
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 20/05)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 20. října 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách, jež následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Řecku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Řecku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POPIS OPATŘENÍ
Cílem neoznámeného režimu je podpora regionálního hospodářského rozvoje v Řecku a jeho právním základem je zákon č. 3220/2004.
Podpora bude poskytnuta v podobě zvláštního rezervního fondu osvobozeného od zdanění založeného společnostmi ve výši až 35 % jejich souhrnného nerozděleného zisku v průběhu roku 2004 a ve výši až 50 % u zisků za rok 2003.
Účelem této rezervy je provádění investic přinejmenším v objemu tohoto fondu po dobu tří let následujících po jeho vytvoření.
Po ukončení tohoto tříletého období bude celková částka rezervy použitá na způsobilé investice využita ke zvýšení podnikového kapitálu a bude osvobozena od daně z příjmu.
Část fondu, která nebude využita na investice, bude zdaněna podle všeobecných ustanovení o daních.
Využít tohoto režimu může podnik, který je činný v rámci jednoho z 23 odvětví definovaných v článku 3 zákona č. 2601/1998, nezávisle na tom, jaký druh finančního výkaznictví vede, nebo na tom, kde je zřízen.
Způsobilé projekty, jak jsou definovány v článku 3 zákona č. 2601/1998, se týkají jak investic, tak provozních nákladů.
Investiční projekty zahrnují zejména:
- výstavbu, rozšiřování a modernizaci závodů a budov, krajinářskou úpravu okolí a výstavbu skladových kapacit;
- nákup nevyužitých budov a průmyslových prostor, nákup moderních strojních zařízení a jiného vybavení;
- automatizované systémy a příslušný software, včetně odborné přípravy;
- dopravu uvnitř větších prostor podniku včetně zaměstnanců;
- budovy a zařízení určené k ubytování pracovníků a uspokojování sociálních potřeb;
- investice zaměřené na ochranu životního prostředí, investice do obnovitelných zdrojů energie, kombinované výroby elektřiny a tepla, úspor energie a recyklačních zařízení;
- zřizování, rozšiřování nebo modernizaci laboratoří pro aplikovaný výzkum;
- počítače, software a další vývoj softwaru až do výše 60 % celkových investic; pozemní práce související s přístupem do dolů;
- zařízení a dopravní prostředky sloužící dopravě na ostrovy, dopravní vybavení;
- nábytek, vybavení, ojeté nákladní automobily.
Provozní náklady zahrnují zejména:
- přestavbu a opravu starých závodů, budov či zařízení, náklady na pronájem;
- studie v souvislosti se zaváděním nových technologií, studie zaměřené na organizaci a trhy, studie způsobilosti podpory, náklady na přemístění z důvodů ochrany životního prostředí;
- provádění obchodních plánů v hodnotě vyšší než 1 miliarda drachem (2,9 milionu EUR), provádění obchodních plánů na záchranu a restrukturalizaci podniků, které nejsou v obtížích, a restrukturalizaci podniků s cílem dosáhnout větší pružnosti;
- vzdělávání, zavádění osvědčení pro výrobky a postupy a související studie;
- inovaci a inovační prototypy, registraci patentů;
- zavádění a úpravy technologií souvisejících s ochranou životního prostředí.
Osvobození od daně odpovídá celkové výši daně z příjmu právnických osob stanovené pro rezervní fond, tj.
35 %. Maximální míra podpory je tedy 36,89 %.
HODNOCENÍ
Komise se domnívá, že neoznámený režim podpory představuje státní podporu.
Zahrnuje státní zdroje, zvýhodňuje příjemce, je selektivní a má dopad na obchod.
Jelikož toto opatření nabylo účinnosti bez předchozího oznámení Komisi, představuje protiprávní podporu.
Komise přezkoumala režim ve světle článku 87 Smlouvy o ES, a zejména tam, kde se tato ustanovení použijí, také ve vztahu k několika horizontálním rámcům.
Slučitelnost s pokyny k vnitrostátní regionální podpoře a s víceodvětvovým rámcem z roku 2002
Komise má vážné pochybnosti o slučitelnosti daného opatření s pokyny k vnitrostátní regionální podpoře.
Především se zdá, že režim nedodržuje stropy podpor, jež byly stanoveny v mapě regionální podpory pro Řecko, ani způsobilé výdaje stanovené v pokynech k vnitrostátní regionální podpoře.
Zřejmě nevylučuje odvětví zemědělství a dopravy ani náhradní investice.
Režim patrně nezahrnuje závazek zachovat počáteční investice alespoň po dobu pěti let.
Kromě toho se zdá, že nebyla dodržena oznamovací povinnost v souvislosti s velkými investičními projekty podle víceodvětvového rámce z roku 2002.
Slučitelnost podle horizontálních rámců státní podpory
Komise přezkoumala daný režim podpory ve světle pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, rámce pro výzkum a vývoj, nařízení o blokové výjimce pro odbornou přípravu a nařízení o blokové výjimce pro malé a střední podniky a má vážné pochybnosti o jeho slučitelnosti se společným trhem.
Vzhledem k výše uvedenému má Komise po prvním předběžném hodnocení daného opatření pochybnosti, zda lze daný režim považovat za slučitelný se společným trhem, a pokud ano, v jakém rozsahu.
Komise má v úmyslu shromáždit informace od zúčastněných stran.
V důsledku toho se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle článku 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 s cílem ověřit slučitelnost uvedené státní podpory se společným trhem.
Komise se rovněž rozhodla vydat příkaz k pozastavení podpory, jelikož dané opatření podpory již protiprávně nabylo platnosti a automaticky se použije na daňové zacházení v souvislosti se zisky, jež byly uskutečněny v roce 2004.
ZNĚNÍ DOPISU
"Η Επιτροπή επιθυμεί να ενημερώσει την Ελλάδα ότι, αφού εξέτασε τις πληροφορίες που είχε στη διάθεσή της και εκείνες που υπέβαλαν οι αρχές σας σχετικά με το παραπάνω μέτρο, αποφάσισε να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπει το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ.
1. ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ
(1) Με επιστολή της 13ης Μαΐου 2004 [COM (2004)1894], η Επιτροπή εξέδωσε διαταγή υποβολής πληροφοριών σύμφωνα με το άρθρο 10 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου [1].
Με επιστολή της 17ης Ιουνίου 2004, που καταχωρήθηκε από την Επιτροπή στις 23 Ιουνίου 2004 [CAB(2004)1647], οι ελληνικές αρχές υπέβαλαν μέρος των πληροφοριών που απαιτούνται για να διαπιστωθεί αν το εν λόγω μέτρο είναι σύμφωνο με το άρθρο 88 παράγραφος 3 της συνθήκης ΕΚ.
Με επιστολές της 7ης Σεπτεμβρίου 2004 (D/56332), της 21ης Σεπτεμβρίου 2004 (D/56733) και της 27ης Ιανουαρίου 2005 (D/50744), η Επιτροπή ζήτησε πρόσθετες πληροφορίες, οι οποίες υποβλήθηκαν από την Ελλάδα με επιστολές της 6ης Δεκεμβρίου 2004 — που καταχωρήθηκε στην Επιτροπή στις 13 Δεκεμβρίου 2004 (Α/39659), της 11ης Ιανουαρίου 2005 — που καταχωρήθηκε στην Επιτροπή στις 17 Ιανουαρίου 2005 (A/30523), και της 25ης Απριλίου 2005 — που καταχωρήθηκε στην Επιτροπή στις 29 Απριλίου 2005 (A/33595).
(2) Με επιστολή της 13ης Ιουλίου 2005, η Επιτροπή ενημέρωσε τις ελληνικές αρχές για την πρόθεσή της να εκδώσει διαταγή αναστολής σύμφωνα με το άρθρο 11 παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου.
Με επιστολή της 25ης Ιουλίου 2005, που καταχωρήθηκε στην Επιτροπή στις 29 Ιουλίου 2005 (A/36189), οι ελληνικές αρχές πρότειναν κατάργηση του μέτρου, μόνο όμως όσον αφορά τα εισοδήματα και τα κέρδη που προέκυψαν μετά την 1η Ιανουαρίου 2005, ενώ θα παραμείνει σε ισχύ για τα εισοδήματα και τα κέρδη που πραγματοποιήθηκαν πριν από την ημερομηνία αυτή.
2. ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ
Στόχος του καθεστώτος
(3) Το καθεστώς αποσκοπεί στην προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης σε όλες τις περιφέρειες της Ελλάδας, στην αύξηση της απασχόλησης και της επιχειρηματικότητας και στη βελτίωση της ανταγωνιστικότητας της οικονομίας.
Νομική βάση του καθεστώτος
(4) Νομική βάση του καθεστώτος είναι ο νόμος 3220/2004 που αφορά "μέτρα αναπτυξιακής και κοινωνικής πολιτικής — αντικειμενικοποίηση του φορολογικού ελέγχου και άλλες διατάξεις" [2] (στο εξής νόμος 3220/2004).
Οι ελληνικές αρχές αναφέρουν περαιτέρω ότι το σχετικό επιλέξιμο κόστος, η ένταση των ενισχύσεων, οι επιλέξιμες επιχειρήσεις και σχέδια ορίζονται από τον αναπτυξιακό νόμο 2601/1998 [3] (στο εξής νόμος 2601/1998).
Μορφές ενισχύσεων
(5) Οι ενισχύσεις έχουν μορφή ειδικού αφορολόγητου αποθεματικού που σχηματίζει η δικαιούχος επιχείρηση σε ποσοστό μέχρι 35 % των συνολικών αδιανέμητων κερδών στη διάρκεια του 2004.
Επιπλέον, το αποθεματικό μπορεί να σχηματισθεί σε ποσοστό μέχρι 50 % των κερδών της χρήσης του 2003, μετά από αφαίρεση των κερδών του έτους 2002 ή, αν οι επιχειρήσεις πραγματοποίησαν επιλέξιμες επενδύσεις το 2003, μπορούν να δημιουργήσουν για τις επενδύσεις αυτές ισόποσο αποθεματικό, το οποίο όμως δεν πρέπει να υπερβαίνει το 35 % των συνολικών αδιανέμητων κερδών του 2003.
Το αποθεματικό μπορεί να χρησιμοποιηθεί από τις επιχειρήσεις που αναφέρονται στο άρθρο 3 του νόμου 2601/1998, ανεξάρτητα από την κατηγορία των φορολογικών βιβλίων που τηρούν και τον τόπο εγκατάστασής τους.
Σκοπός του αποθεματικού είναι η πραγματοποίηση επενδύσεων ισόποσης τουλάχιστον αξίας κατά την επόμενη από το χρόνο σχηματισμού του τριετία.
(6) Μετά την πάροδο της τριετίας από τον σχηματισμό του αφορολόγητου αποθεματικού, το συνολικό ποσό του αποθεματικού που χρησιμοποιήθηκε για τις επιλέξιμες επενδύσεις χρησιμοποιείται για την αύξηση του κεφαλαίου της επιχείρησης και απαλλάσσεται από φόρους εισοδήματος.
Στη διάρκεια του πρώτου χρόνου της τριετίας οι δικαιούχοι πρέπει να δαπανήσουν τουλάχιστον το ένα τρίτο του ειδικού αποθεματικού για την πραγματοποίηση της επένδυσης.
Για το μέρος του αποθεματικού που δεν θα χρησιμοποιηθεί για επενδύσεις στη διάρκεια της τριετίας, η επιχείρηση θα πρέπει να υποβάλει συμπληρωματική δήλωση φορολογίας εισοδήματος και θα φορολογηθεί σύμφωνα με τις γενικές φορολογικές διατάξεις.
Ωστόσο, δεν είναι σαφές κατά πόσον οφείλονται τόκοι για το διάστημα αναβολής της πληρωμής του φόρου.
Δικαιούχοι και περιορισμοί ως προς τους κλάδους
(7) Για να υπαχθεί στο καθεστώς, μια επιχείρηση πρέπει να δραστηριοποιείται σε έναν από τους 23 κλάδους που ορίζονται στο άρθρο 3 του νόμου 2601/1998.
Ο πρώτος κλάδος, η μεταποίηση [4], περιλαμβάνει μεταξύ άλλων την παραγωγή κλωστοϋφαντουργικών υλών, βασικών μετάλλων και την κατασκευή αυτοκινήτων οχημάτων [5].
Οι άλλοι τομείς είναι η παραγωγή ενέργειας σύμφωνα με τις αρχές της αειφόρου ανάπτυξης [6], η εφαρμοσμένη έρευνα και ανάπτυξη τεχνολογιών [7], οι υπηρεσίες εξαιρετικά προηγμένης τεχνολογίας [8], η ανάπτυξη λογισμικού [9], η παροχή υπηρεσιών ποιότητας [10], οι μεταλλευτικές επιχειρήσεις [11], η εξόρυξη και επεξεργασία βιομηχανικών ορυκτών και μαρμάρων [12], η εντατική γεωργία και αλιεία [13], οι αγροτικοί ή αγροτοβιομηχανικοί συνεταιρισμοί [14], η τυποποίηση και συσκευασία γεωργικών και αλιευτικών προϊόντων [15], η πολεοδομική ανάπτυξη [16], η εκμετάλλευση δημοσίας χρήσεως σταθμών αυτοκινήτων [17], οι επιχειρήσεις υγρών καυσίμων και υγραερίων [18], τα μέσα μεταφοράς σε απομονωμένες δυσπρόσιτες και απομακρυσμένες περιοχές [19], τα κέντρα κοινής επιχειρηματικής δράσης [20], οι μεγάλες εταιρείες διεθνούς εμπορίου [21], οι εμπορικές επιχειρήσεις [22], τα κέντρα αποθεραπείας και αποκατάστασης και οι επιχειρήσεις για την παροχή στέγης σε άτομα με ειδικές ανάγκες [23], οι ειδικές τουριστικές επιχειρήσεις [24], οι μονές για την ανέγερση ξενώνων και πολιτιστικών κέντρων [25], οι τεχνικές εταιρείες [26], οι επιχειρήσεις που στεγάζονται σε παραδοσιακά ή διατηρητέα κτίρια και παράγουν τοπικά παραδοσιακά προϊόντα ή προϊόντα προστατευόμενης ονομασίας προέλευσης [27].
Οι επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στον τομέα της μεταποίησης, καθώς και της εντατικής γεωργίας και αλιείας μπορούν επίσης να χρησιμοποιούν το εν λόγω καθεστώς για τις δραστηριότητές τους εκτός Ελλάδας [28].
Οι εταιρείες διεθνούς εμπορίου μπορούν να χρησιμοποιούν το καθεστώς για τις δραστηριότητές τους στην Ελλάδα αλλά και εκτός της ΕΕ [29].
(8) Στο άρθρο 3 του νόμου 2601/1998, για κάθε κλάδο ορίζεται επίσης ένα ειδικό σύνολο δαπανών που μπορούν να πραγματοποιηθούν από το αποθεματικό.
Δικαιούχοι του καθεστώτος είναι μόνο επιχειρήσεις που πραγματοποιούν επενδύσεις των κατηγοριών που αναφέρονται στο άρθρο 3 του νόμου 2601/1998.
Οι ελληνικές αρχές επιβεβαίωσαν ότι το μέτρο εφαρμόζεται σε όλες τις επιχειρήσεις που είναι εγκατεστημένες σε οποιοδήποτε σημείο της Ελλάδας, χωρίς καμία διάκριση μεταξύ εγχώριων και αλλοδαπών ή μεταξύ νέων και παλαιών.
Τα επιλέξιμα σχέδια
(9) Τα επιλέξιμα σχέδια, όπως ορίζονται στο άρθρο 3 του νόμου 2601/1998, αφορούν τόσο επενδύσεις όσο και δαπάνες λειτουργίας.
Στην περίπτωση των επενδυτικών δαπανών δεν γίνεται καμία διάκριση μεταξύ αρχικής επένδυσης και επένδυσης αντικατάστασης.
Τα επενδυτικά σχέδια αφορούν:
- κατασκευή, επέκταση και εκσυγχρονισμό εγκαταστάσεων και κτιρίων καθώς και δαπάνες διαμόρφωσης περιβάλλοντος χώρου [30]
- κατασκευή αποθηκευτικών χώρων [31]
- αγορά μη χρησιμοποιούμενων κτιρίων [32]
- αγορά βιομηχανικών χώρων [33]
- αγορά καινούργιων σύγχρονων μηχανημάτων και λοιπού εξοπλισμού [34]
- αγορά καινούργιων σύγχρονων συστημάτων αυτοματοποίησης και μηχανοργάνωσης καθώς και του αναγκαίου λογισμικού και δαπάνες εκπαίδευσης του προσωπικού [35]
- αγορά καινούργιών μεταφορικών μέσων για τον ευρύτερο εργοστασιακό χώρο καθώς και για το προσωπικό [36]
- αγορά αυτοκινήτων ψυγείων [37]
- κατασκευή κτιρίων και εξοπλισμό για τη στέγαση και την κάλυψη των κοινωνικών αναγκών των εργαζομένων της επιχείρησης [38]
- επενδύσεις για την προστασία του περιβάλλοντος [39]
- επενδύσεις σε ανανεώσιμες πηγές ενέργειας, συμπαραγωγή ηλεκτρικής ενέργειας και θερμότητας, εξοικονόμηση ενέργειας [40]
- ίδρυση, επέκταση και εκσυγχρονισμό εργαστηρίων εφαρμοσμένης έρευνας [41]
- εγκαταστάσεις ανακύκλωσης [42]
- επενδύσεις για τη βελτίωση της αποτελεσματικότητας [43]
- κατασκευή δικτύου μεταφοράς νερού και ατμού [44]
- αγορά ηλεκτρονικών υπολογιστών [45]
- αγορά λογισμικού [46]
- περαιτέρω ανάπτυξη λογισμικού, κόστους μέχρι 60 % του συνολικού κόστους της επένδυσης [47]
- έργα προσπέλαση για μεταλλευτικές επιχειρήσεις [48]
- εξοπλισμό και μέσα μεταφοράς στα νησιά [49]
- εξοπλισμό μεταφοράς [50]
- επίπλωση, εξοπλισμό [51]
- μεταχειρισμένα φορτηγά [52]
(10) Οι δαπάνες λειτουργίας περιλαμβάνουν:
- μετατροπή και επισκευή παλαιών μονάδων ή κτιρίων ή εγκαταστάσεων [53]
- δαπάνες χρηματοδοτικής μίσθωσης [54]
- μελέτες για την εφαρμογή σύγχρονης τεχνολογίας [55]
- δαπάνες μετεγκατάστασης για περιβαλλοντικούς λόγους [56]
- υλοποίηση επιχειρηματικών σχεδίων συνολικού κόστους άνω του 1 δις δραχμών (περίπου 2,9 εκατ. ευρώ) [57]
- κατάρτιση [58]
- υλοποίηση επιχειρηματικών σχεδίων διάσωσης και αναδιάρθρωσης επιχειρήσεων οι οποίες δεν είναι προβληματικές [59]
- πιστοποίηση προϊόντων και διαδικασιών και σχετικές μελέτες [60]
- αναδιάρθρωση εγκαταστάσεων για να είναι πιο ευέλικτες [61]
- εισαγωγή καινοτομιών και κατασκευή πρωτοτύπων εφεύρεσης [62]
- κατοχύρωση διπλωμάτων ευρεσιτεχνίας [63]
- εισαγωγή και προσαρμογή περιβαλλοντικά φιλικής τεχνολογίας [64]
- αγορά αναπαραγωγικού πολλαπλασιαστικού υλικού [65]
- εκπόνηση μελετών οργάνωσης επιχειρήσεων και μάρκετινγκ [66]
- μελέτες για τον χαρακτηρισμό επενδύσεων ως επιλέξιμων ενισχύσεων [67]
Ένταση ενισχύσεων
(11) Η φορολογική απαλλαγή αντιστοιχεί στο σύνολο του φόρου επί των κερδών των εταιρειών από τα οποία σχηματίζεται το αποθεματικό.
Ο ισχύον φορολογικο'ς συντελεστής είναι 35 %.
Τουλάχιστον το εν τρίτον του αποθεματικού πρέπει να δαπανάται μέσα στον πρώτο χρόνο από τη δημιουργία του, ενώ το υπόλοιπο πρέπει να δαπανάται μέσα σε μια τριετία το αργότερο.
Για να υπολογιστεί το ανώτατο όριο έντασης της ενίσχυσης, η ενίσχυση καθώς και οι δαπάνες ανάγονται στην αξία τους στο τέλος του πρώτου έτους.
Το επιτόκιο που χρησιμοποιείται είναι το επιτόκιο αναφοράς και προεξόφλησης της Κοινότητας [68] για την Ελλάδα, που είναι 4,08 %.
Το ανώτατο όριο για την ένταση της ενίσχυσης ανέρχεται έτσι σε 36,89 % [69].
Σώρευση ενισχύσεων
(12) Ο νόμος 3220/2004 αποκλείει ρητά τη σώρευση με ενισχύσεις που χορηγούνται δυνάμει του νόμου 2601/1998.
Οι ελληνικές αρχές επιβεβαίωσαν ότι δεν υπάρχουν άλλα καθεστώτα ενισχύσεων για τη στήριξη των ίδιων επιλέξιμων δαπανών.
Διάρκεια και προϋπολογισμός του καθεστώτος
(13) Οι επιχειρήσεις που αναφέρονται στο άρθρο 3 του νόμου 2601/1998 μπορούν να δημιουργήσουν ειδικό αφορολόγητο αποθεματικό δυνάμει του άρθρου 2 του νόμου 3220/2004 από τα κέρδη που πραγματοποιήθηκαν μόνο στη διάρκεια του 2003 και του 2004.
Ο προϋπολογισμός του καθεστώτος δεν αναφέρεται και, λόγω του χαρακτήρα του ως φορολογικού πλεονεκτήματος, το ύψος των κρατικών εσόδων που διαφεύγουν δεν μπορεί να προσδιορισθεί και εξαρτάται από τα προηγούμενα κέρδη και τις επιλέξιμες επενδύσεις που θα πραγματοποιηθούν στη διάρκεια των ετών 2005-2007.
3. ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ
Χαρακτήρας του καθεστώτος ως κρατικής ενίσχυσης
(14) Η Επιτροπή θεωρεί ότι το υπό εξέταση μέτρο πληροί σωρευτικά και τις τέσσερις προϋποθέσεις προκειμένου να θεωρηθεί ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ, όπως ορίζεται και στην ανακοίνωση της Επιτροπής για την άμεση φορολογία των επιχειρήσεων [70].
(15) Πρώτον, η Επιτροπή θεωρεί ότι το μέτρο παρέχει πλεονέκτημα στους δικαιούχους, δεδομένου ότι τους επιτρέπει να σχηματίζουν αφορολόγητο αποθεματικό — έως 35 % για το 2004 και έως 50 % για το 2003 — από τα συνολικά αδιανέμητα κέρδη τους.
Το γεγονός ότι μέρος των κερδών των δικαιούχων δεν φορολογείται τους απαλλάσσει από δαπάνες που κανονικά βαρύνουν τον προϋπολογισμό τους.
Αν το αποθεματικό δεν χρησιμοποιηθεί και δεν επιβληθούν τόκοι (μείον το κοινοτικό επιτόκιο αναφοράς και προεξόφλησης για την Ελλάδα) για την αναβολή της καταβολής του φόρου, η διαφορά μεταξύ της φορολογικής οφειλής — περιλαμβανομένων σύνθετων τόκων με βάση το επιτόκιο αναφοράς — και του πραγματικού ποσού που καταβάλλεται, αποτελεί επίσης όφελος.
(16) Δεύτερον, το μέτρο αφορά κρατικούς πόρους, δεδομένου ότι διαφεύγουν από το ελληνικό κράτος φορολογικά έσοδα που του ανήκουν.
(17) Τρίτον, το μέτρο είναι επιλεκτικό, επειδή ευνοεί μόνο τις επιχειρήσεις που ασκούν τις δραστηριότητες που αναφέρονται στο άρθρο 3 του νόμου 2601/1998.
(18) Τέταρτον, το μέτρο έχει επιπτώσεις στον ανταγωνισμό και τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών.
Ορισμένες από τις δραστηριότητες που αναφέρονται στο άρθρο 3 του νόμου 2601/1998 αποτελούν, πράγματι, αντικείμενο συχνών ενδοκοινοτικών συναλλαγών.
Ως εκ τούτου, δεν αποκλείεται οι δικαιούχοι να ασκούν οικονομικές δραστηριότητες που περιλαμβάνουν εμπορικές συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών.
Πρέπει επίσης να ληφθεί υπόψη ότι ήδη ο νόμος 2601/1998, στον οποίο αναφέρονται οι ελληνικές αρχές, χαρακτηρίστηκε από την Επιτροπή ως καθεστώς κρατικών ενισχύσεων, το οποίο ωστόσο θεωρήθηκε συμβατό [71].
Παράνομη κρατική ενίσχυση
(19) Οι ελληνικές αρχές επιβεβαίωσαν, όπως προαναφέρθηκε, ότι οι διατάξεις του άρθρου 2 του νόμου 3220/2004 συμπληρώνουν κατά βάση τον νόμο 2601/1998, ο οποίος το 1999, στο πλαίσιο της υπόθεσης NN 59/A/998, είχε εγκριθεί από την Επιτροπή ως εθνικό σύστημα περιφερειακής ανάπτυξης, σύμφωνα με τις κατευθυντήριες γραμμές για τις εθνικές περιφερειακές ενισχύσεις [72].
Επισημαίνεται ότι ο νόμος 2601/98 καταργήθηκε τον Φεβρουάριο του 2005.
(20) Παρόλα αυτά, η Επιτροπή επισημαίνει ότι το παρόν μέτρο αποτελεί νέα ενίσχυση.
Υπάρχουν δύο στοιχεία από τα οποία προκύπτει ότι το αφορολόγητο αποθεματικό αποτελεί νέα ενίσχυση.
Πρώτον, το μέτρο έχει διαφορετική νομική βάση από το εγκεκριμένο καθεστώς.
Δεύτερον, το μέσο είναι διαφορετικό από το καθεστώς ΝΝ58/Α/98. Το καθεστώς ενισχύσεων NN58/A/98 βάσει του νόμου 2601/98 προβλέπει τη δημιουργία αφορολόγητου αποθεματικού μετά την ολοκλήρωση της επένδυσης, ενώ ο νόμος 3220/2004 προβλέπει τη δημιουργία του αποθεματικού πριν από την επένδυση.
Αυτό θα μπορούσε να έχει διάφορες επιπτώσεις στην εσωτερική αγορά, όπως, για παράδειγμα, να προκύψει μεγαλύτερη ομάδα δικαιούχων και σημαντική αύξηση του προϋπολογισμού σε σύγκριση με το καθεστώς ενισχύσεων που βασίζεται άμεσα στον νόμο 2601/1998.
(21) Η Επιτροπή διαπιστώνει ότι δυστυχώς οι ελληνικές αρχές έθεσαν το εν λόγω μέτρο ενίσχυσης σε ισχύ από τις 28 Ιανουαρίου του 2004 χωρίς προηγούμενη κοινοποίηση, κατά παράβαση του άρθρου 88 παράγραφος 3 της συνθήκης ΕΚ.
Συνεπώς, το μέτρο αποτελεί παράνομη ενίσχυση.
Συμβιβάσιμο του μέτρου ενίσχυσης
(22) Μετά τη διαπίστωση ότι το καθεστώς εμπεριέχει στοιχεία κρατικής ενίσχυσης κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ, πρέπει να εξεταστεί κατά πόσον το συγκεκριμένο μέτρο είναι συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά.
(23) Η Επιτροπή εξέτασε το καθεστώς υπό το πρίσμα του άρθρου 87 της συνθήκης ΕΚ και, εφόσον έχουν εφαρμογή, με βάση: τις κατευθυντήριες γραμμές σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις περιφερειακού χαρακτήρα (στο εξής "ΚΓΠΕ") [73]· το πολυτομεακό πλαίσιο για τις περιφερειακές ενισχύσεις προς μεγάλα επενδυτικά σχέδια (στο εξής "ΠΤΠ") [74]· τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις διάσωσης και αναδιάρθρωσης προβληματικών επιχειρήσεων (στο εξής "κατευθυντήριες γραμμές διάσωσης και αναδιάρθρωσης") [75]· τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις προστασίας του περιβάλλοντος (στο εξής "περιβαλλοντικές κατευθυντήριες γραμμές") [76]· το κοινοτικό πλαίσιο για τις κρατικές ενισχύσεις έρευνας και ανάπτυξης (στο εξής "πλαίσιο Ε&Α") [77]· τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ.
68/2001 της Επιτροπής της 12ης Ιανουαρίου 2001 για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις ενισχύσεις για την επαγγελματική εκπαίδευση ("ΚΑΚ επαγγελματικής εκπαίδευσης") [78]· και τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ.
70/2001 της Επιτροπής της 12ης Ιανουαρίου 2001 για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις προς τις μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις (στο εξής "ΚΑΚ ΜΜΕ") [79], τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές στον αγροτικό τομέα [80] και τις κατευθυντήριες γραμμές για κρατικές ενισχύσεις στην αλιεία και υδατοκαλλιέργεια [81].
(24) Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ.
69/2001 της Επιτροπής της 12ης Ιανουαρίου 2001 για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις ενισχύσεις ήσσονος σημασίας (De Minimis) (στο εξής κανονισμός "De Minimis") [82] δεν φαίνεται να έχει εφαρμογή στο καθεστώς, επειδή δεν υπάρχουν περιορισμοί ως προς το ύψος των ενισχύσεων, ούτε υπάρχει υποχρέωση να εξασφαλίζεται η μη σώρευση της ενίσχυσης με άλλες ενισχύσεις ήσσονος σημασίας.
(25) Στη διάρκεια της προκαταρκτικής έρευνας, οι ελληνικές αρχές, σε μια προσπάθεια να μετριάσουν τα προβλήματα συμβατότητας με τις ΚΓΠΕ, προέβησαν σε μια σειρά δηλώσεων για περιορισμό της χορήγησης των εν λόγω ενισχύσεων.
Μεταξύ άλλων, δεσμεύθηκαν να τηρούν το πολυτομεακό πλαίσιο για τα μεγάλα επενδυτικά σχέδια και να μην χορηγούν ενισχύσεις σε προβληματικές επιχειρήσεις.
Εν τούτοις, το σχετικό πλεονέκτημα παρέχεται απευθείας στους δικαιούχους μέσω νόμου, χωρίς να προβλέπεται καμία πρόσθετη προϋπόθεση ή διακριτική ευχέρεια της διοίκησης.
Για ελάχιστους μόνο από τους ενισχυόμενους τομείς και σχέδια απαιτείται θέσπιση εκτελεστικής νομοθεσίας.
Με εξαίρεση τις περιπτώσεις αυτές, φαίνεται ότι οι ελληνικές αρχές είναι αδύνατον να τηρήσουν άλλες δεσμεύσεις εκτός από εκείνες που προβλέπονται νομοθετικά.
Συνεπώς, οι εν λόγω δεσμεύσεις δεν μπορούν να ληφθούν υπόψη κατά την αξιολόγηση του μέτρου.
Συμβιβάσιμο βάσει των ΚΓΠΕ
(26) Το μέτρο πρέπει να εξεταστεί πρώτα βάσει των ΚΓΠΕ.
Η πρωτογενής παραγωγή γεωργικών προϊόντων που απαριθμούνται στο παράρτημα ΙΙ της συνθήκης, ο τομέας της αλιείας και η βιομηχανία άνθρακα αποκλείονται από το πεδίο εφαρμογής των ΚΠΕ.
Ωστόσο, η γεωργική παραγωγή φαίνεται ότι είναι επιλέξιμη για ενίσχυση σε δύο τομείς: την εντατική γεωργία και αλιεία καθώς και τους γεωργικούς και αγροβιομηχανικούς συνεταιρισμούς.
Επιπλέον, φαίνεται ότι βάσει του μέτρου μπορεί να ενισχυθεί η εξόρυξη άνθρακα στο πλαίσιο των κλάδων εξόρυξης, καθώς και η λατόμευση και επεξεργασία ορυκτών ή μαρμάρων.
Συνεπώς, η ενίσχυση στους κλάδους αυτούς δεν μπορεί να δικαιολογηθεί βάσει των ΚΓΠΕ.
(27) Ο νόμος προβλέπει δύο κατηγορίες επιλέξιμων επενδύσεων που μπορούν να ενισχυθούν βάσει των ΚΓΠΕ, υπό διαφορετικές προϋποθέσεις: τις αρχικές επενδύσεις και τις ενισχύσεις λειτουργίας.
(28) Πρώτον, η αρχική επένδυση πρέπει να αφορά πάγια κεφάλαια για τη δημιουργία νέων εγκαταστάσεων, την επέκταση υφιστάμενων εγκαταστάσεων ή την εκκίνηση δραστηριότητας ή την εξαγορά εγκαταστάσεων που είχαν κλείσει ή που θα είχαν κλείσει χωρίς την εξαγορά αυτή, εκτός αν οι υπό εξέταση εγκαταστάσεις ανήκουν σε προβληματική επιχείρηση.
Η Επιτροπή δεν πιστεύει ότι οι επενδυτικές δαπάνες που είναι επιλέξιμες βάσει του μέτρου μπορούν να χαρακτηριστούν αρχική επένδυση.
Στα επιλέξιμα επενδυτικά σχέδια δεν φαίνεται να αποκλείεται η δυνατότητα επενδύσεων αντικατάστασης, για παράδειγμα αν αφορούν μέσα μεταφοράς εντός του ευρύτερου εργοστασιακού χώρου και για το προσωπικό, ηλεκτρονικούς υπολογιστές, επίπλωση και εξοπλισμό, έργα προσπέλασης σε ορυχεία ή μεταχειρισμένα φορτηγά.
Οι επενδύσεις σε κτίρια και εξοπλισμό για τη στέγαση και την κάλυψη των κοινωνικών αναγκών των εργαζομένων δεν φαίνεται να αποτελεί παραγωγική επένδυση.
Όσον αφορά τις μεταφορές σε απομονωμένες, δυσπρόσιτες και απομακρυσμένες περιοχές, τα σχέδια που αφορούν τον εξοπλισμό μεταφορικών μέσων φαίνεται να περιλαμβάνουν μεταφορικό υλικό στην πρότυπη βάση υπολογισμού, πράγμα που αντιβαίνει στις ΚΓΠΕ [83].
Η αγορά λογισμικού και η περαιτέρω ανάπτυξη λογισμικού μέχρι 60 % της συνολικής επένδυσης μπορεί να υπερβεί το όριο του 25 % της επένδυσης σε άυλα περιουσιακά στοιχεία επιπλέον της πρότυπης βάσης υπολογισμού.
Επίσης δεν επιβάλλονται άλλες προϋποθέσεις προκειμένου να περιληφθεί το λογισμικό μεταξύ των επιλέξιμων δαπανών [84].
Επιπλέον, δεδομένου ότι η ανάπτυξη λογισμικού αποτελεί τρέχουσα επιχειρηματική δραστηριότητα στον τομέα της ανάπτυξης λογισμικού, φαίνεται ότι μπορεί να χαρακτηριστεί μάλλον ως δαπάνη λειτουργίας.
Σύμφωνα με το άρθρο 3 παράγραφος 2 του νόμου 2601/1998, οι επενδυτικές ενισχύσεις μπορούν να χορηγηθούν και για δραστηριότητες εκτός Ελλάδας.
Ωστόσο αυτές οι επενδύσεις δεν είναι επιλέξιμες βάσει των ΚΓΠΕ.
(29) Επιπλέον, δεν αποκλείεται η ένταση της ενίσχυσης, η οποία ανέρχεται σύμφωνα με τη μέτρηση αυτή στο 36,89 % των επιλέξιμων δαπανών, να υπερβεί το ανώτατο όριο της έντασης ενισχύσεων, όπως καθορίζεται στον χάρτη περιφερειακών ενισχύσεων για την Ελλάδα [85].
Συγκεκριμένα, φαίνεται ότι στις περιοχές Α και Β του εν λόγω χάρτη μπορεί να υπάρξει υπέρβαση των ανωτάτων ορίων έντασης των ενισχύσεων για τα σχέδια βάσει του άρθρου 5 του νόμου 2601/1998 (35 %), για κάθε σχέδιο που συγχρηματοδοτείται σύμφωνα με το κοινοτικό πλαίσιο στήριξης [86] (35 %) και για άλλα σχέδια (για τις περιοχές A δεν προβλέπεται περιφερειακή ενίσχυση, για τις περιοχές Β 18,4 %).
Στις περιοχές Γ και Δ μπορεί να υπάρξει υπέρβαση των ανωτάτων ορίων για τα σχέδια που αφορούν τον τουρισμό (33,2 %) και για άλλα σχέδια (35,1 %).
(30) Το μέτρο δεν προβλέπει υποχρέωση για διατήρηση της αρχικής επένδυσης τουλάχιστον επί μια πενταετία.
(31) Δεύτερον, μπορεί να δικαιολογηθεί ενίσχυση λειτουργίας κατ' εξαίρεση, εφόσον συμβάλλει στην περιφερειακή ανάπτυξη, στις περιπτώσεις που το επίπεδό της είναι ανάλογο με τα μειονεκτήματα που επιδιώκει να αντιμετωπίσει.
Ωστόσο, η Επιτροπή δεν έχει σχετικές ενδείξεις και δεν πιστεύει σοβαρά ότι αυτό το εκτεταμένο μέτρο που καλύπτει το σύνολο της ελληνικής επικράτειας και πολλούς ευρέως καθοριζόμενους τομείς μπορεί να αντιμετωπίσει ειδικά περιφερειακά μειονεκτήματα.
(32) Ως εκ τούτου, η Επιτροπή έχει σοβαρές αμφιβολίες σχετικά με το συμβιβάσιμο του μέτρου αυτού στο πλαίσιο των ΚΓΠΕ.
Συμβιβάσιμο βάσει του ΠΤΠ (2002)
(33) Σύμφωνα με το ΠΤΠ (2002), απαιτείται κοινοποίηση όλων των περιφερειακών ενισχύσεων προς επενδυτικά σχέδια, εφόσον η προτεινόμενη ενίσχυση υπερβαίνει το ανώτατο επιτρεπόμενο όριο ενισχύσεων για επένδυση ύψους 100 εκατ. ευρώ βάσει της περιορισμένης κλίμακας των ανωτάτων ορίων του ΠΤΠ για τις περιφερειακές ενισχύσεις.
Το παρόν μέτρο δεν αποκλείει τα μεγάλα επενδυτικά σχέδια ούτε προβλέπει υποχρέωση ατομικής κοινοποίησης ούτε καθιερώνει χαμηλότερα όρια ενισχύσεων γι' αυτές τις περιπτώσεις.
Συνεπώς, η Επιτροπή έχει σοβαρές αμφιβολίες σχετικά με το συμβιβάσιμό τους με το ΠΤΠ.
Συμβιβάσιμο βάσει των κατευθυντήριων γραμμών διάσωσης και αναδιάρθρωσης
(34) Μεταξύ των επιλέξιμων δαπανών, το μέτρο περιλαμβάνει την εφαρμογή σχεδίων διάσωσης και αναδιάρθρωσης [87].
Ωστόσο, φαίνεται ότι οι δικαιούχοι δεν αποτελούν προβληματικές επιχειρήσεις, πράγμα το οποίο επιβεβαίωσαν οι ελληνικές αρχές στην επιστολή της 26ης Ιουλίου 2005.
Ως εκ τούτου, οι κατευθυντήριες οδηγίες διάσωσης και αναδιάρθρωσης δεν έχουν εφαρμογή, και εν λόγω δαπάνες θα εξεταστούν όπως κάθε άλλη δαπάνη λειτουργίας.
Οι παρατηρήσεις αυτές αφορούν επίσης τη γεωργία.
Συμβιβάσιμο με τις περιβαλλοντικές κατευθυντήριες γραμμές
(35) Τα σχέδια που αφορούν την προστασία του περιβάλλοντος εξετάζονται επίσης στο πλαίσιο των περιβαλλοντικών κατευθυντήριων γραμμών.
Δύο κατηγορίες δαπανών που καλύπτονται από το μέτρο μπορεί να είναι επιλέξιμες υπό διαφορετικές προϋποθέσεις, οι αρχικές επενδύσεις και οι δαπάνες λειτουργίας.
(36) Πρώτον, μπορούν να αξιολογηθούν σύμφωνα με τις περιβαλλοντικές κατευθυντήριες γραμμές οι ακόλουθες επενδύσεις: επενδύσεις που δικαιολογούνται για περιβαλλοντικούς λόγους, η εισαγωγή και προσαρμογή περιβαλλοντικών τεχνολογιών, οι επενδύσεις σε ανανεώσιμες πηγές ενέργειας, συμπαραγωγή ηλεκτρισμού και θερμότητας και εξοικονόμηση ενέργειας, καθώς και η καθιέρωση και επέκταση εγκαταστάσεων ανακύκλωσης.
(37) Οι επενδύσεις για περιβαλλοντικούς λόγους, η εισαγωγή και προσαρμογή περιβαλλοντικών τεχνολογιών και η καθιέρωση και επέκταση εγκαταστάσεων ανακύκλωσης, προκειμένου να είναι επιλέξιμες για περιβαλλοντικές ενισχύσεις [88] θα πρέπει να εξασφαλίζουν βελτιώσεις σε περιπτώσεις που δεν υπάρχουν υποχρεωτικά κοινοτικά πρότυπα ή να υπερβαίνουν τα ισχύοντα υποχρεωτικά κοινοτικά πρότυπα, εκτός εάν πραγματοποιούνται μέσα σε τρία χρόνια από την υιοθέτηση των προτύπων.
Οι βελτιώσεις επίσης θα πρέπει να υπερβαίνουν τα εθνικά πρότυπα ή να υπάρχει συμμόρφωση με αυστηρότερα εθνικά πρότυπα εντός της προθεσμίας που ορίζεται στα σχετικά εθνικά μέτρα.
Καμία, ωστόσο, από τις απαιτήσεις αυτές δεν προβλέπεται στο παρόν μέτρο.
(38) Επιπλέον, όσον αφορά τα μέσα ανακύκλωσης που εγκαθίστανται ή επεκτείνονται, φαίνεται ότι υπάρχει η δυνατότητα να χρησιμοποιούνται και για υλικό ανακύκλωσης που δεν ανήκει στον δικαιούχο της ενίσχυσης.
Αυτό δεν είναι σύμφωνο με την απαίτηση που επιβάλλεται στις επιχειρήσεις να επενδύουν για να βελτιώσουν τις δικές τους περιβαλλοντικές επιδόσεις και να περιορίσουν τη δική τους ρύπανση [89].
Συνεπώς, οι κατευθυντήριες γραμμές για τις ενισχύσεις προστασίας του περιβάλλοντος δεν φαίνεται να έχουν εφαρμογή στην εγκατάσταση και επέκταση μέσων ανακύκλωσης.
(39) Για τα σχέδια που αναφέρονται στην παράγραφο 37, κάθε εξοικονόμηση δαπανών, τα κέρδη που προκύπτουν από τυχόν αύξηση της παραγωγικής ικανότητας κατά την πρώτη πενταετία λειτουργίας των εγκαταστάσεων, ή δαπάνες για ανάλογες από τεχνική άποψη επενδύσεις που δεν εξασφαλίζουν τον ίδιο βαθμό περιβαλλοντικής προστασίας, θα πρέπει να αφαιρούνται από τις επιλέξιμες δαπάνες της επενδυτικής ενίσχυσης.
Ωστόσο, ο νόμος δεν προβλέπει μείωση των επιλέξιμων δαπανών για τις περιπτώσεις αυτές.
(40) Επιπλέον, οι επενδυτικές δαπάνες για τη μετεγκατάσταση επιχειρήσεων για περιβαλλοντικούς λόγους [90] μπορεί να είναι επιλέξιμες για ενίσχυση, εάν μια επιχείρηση υποχρεώνεται από τον νόμο να μετακινηθεί από αστική περιοχή ή από περιοχή χαρακτηρισμένη Natura 2000 σε μια πιο κατάλληλη.
Επιλέξιμες είναι μόνο οι έκτακτες επενδυτικές δαπάνες για τη δημιουργία νέων εγκαταστάσεων, μετά από αφαίρεση των κερδών που προκύπτουν από βελτιώσεις, αύξηση της παραγωγικής ικανότητας ή διάθεση των αρχικών εγκαταστάσεων.
Ο επίμαχος νόμος δεν προβλέπει παρόμοιες προϋποθέσεις.
Επιπλέον, οι ενισχύσεις λειτουργίας για μετεγκατάσταση δεν αποκλείονται ούτε φαίνεται να τηρείται το ανώτατο όριο του 30 % για την ένταση των ενισχύσεων σε μεγάλες επιχειρήσεις.
(41) Δεύτερον, φαίνεται να υπάρχει δυνατότητα χορήγησης ενισχύσεων λειτουργίας στο πλαίσιο της εισαγωγής και προσαρμογής περιβαλλοντικών τεχνολογιών.
Αυτές οι ενισχύσεις μπορούν να δικαιολογηθούν μόνο εάν παρέχονται για τη διαχείριση αποβλήτων, εξοικονόμηση ενέργειας, ανανεώσιμες πηγές ενέργειας ή συμπαραγωγή θερμότητας και ηλεκτρικής ενέργειας.
Θα πρέπει να πληρούν τις προϋποθέσεις των σημείων 43 ως 67 των κατευθυντήριων γραμμών για τις ενισχύσεις προστασίας του περιβάλλοντος.
Ωστόσο, το μέτρο δεν φαίνεται να εξυπηρετεί τους καθορισμένους στόχους των σχετικών ενισχύσεων λειτουργίας ούτε να πληροί τις σχετικές προϋποθέσεις.
(42) Η Επιτροπή έχει σοβαρές αμφιβολίες κατά πόσον συμβιβάζονται με τις κατευθυντήριες γραμμές για τις ενισχύσεις προστασίας του περιβάλλοντος τα μέτρα που δικαιολογούνται από περιβαλλοντικούς λόγους.
Συμβιβάσιμο βάσει του πλαισίου Ε&Α
(43) Ορισμένα σχέδια μπορεί να σχετίζονται με δραστηριότητες έρευνας και ανάπτυξης και συνεπώς εξετάζονται επίσης βάσει του πλαισίου για τις ενισχύσεις Ε&Α.
Πρόκειται για την εγκατάσταση, επέκταση ή τον εκσυγχρονισμό εργαστηρίων για εφαρμοσμένη έρευνα, την περαιτέρω ανάπτυξη λογισμικού, τις μελέτες για την εφαρμογή σύγχρονης τεχνολογίας, την εισαγωγή καινοτομίας και την κατασκευή πρωτότυπων εφευρέσεων, καθώς και την κατοχύρωση διπλωμάτων ευρεσιτεχνίας.
(44) Η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον οι ενισχύσεις για την καινοτομία και τα πρωτότυπα εφευρέσεων καθώς και για την περαιτέρω ανάπτυξη λογισμικού εμπίπτουν στο πεδίο εφαρμογής του πλαισίου για τις ενισχύσεις Ε&Α, δεδομένου ότι τα αντίστοιχα σχέδια δεν φαίνεται να αφορούν ερευνητικές δραστηριότητες, όπως ορίζονται στο παράρτημα 1 του πλαισίου.
Επιπλέον, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσο οι μελέτες για την εφαρμογή σύγχρονης τεχνολογίας, καθώς και οι μελέτες τεχνικής σκοπιμότητας αφορούν την έρευνα και ανάπτυξη, όπως ορίζεται στο παράρτημα 1 του πλαισίου.
Από τη διατύπωση του νόμου, δεν μπορεί να διαπιστωθεί αν οι επιλέξιμες δαπάνες βάσει του μέτρου αντιστοιχούν σε εκείνες που προβλέπει το πλαίσιο Ε&Α.
(45) Επιπλέον, εφόσον τα ενισχυόμενα ερευνητικά σχέδια ή διπλώματα ευρεσιτεχνίας αφορούν προανταγωνιστική ανάπτυξη, φαίνεται ότι το ανώτατο όριο έντασης ενισχύσεων 35 % που ισχύει κανονικά για την Ελλάδα [25 % βασική ένταση + 10 % για τις περιοχές του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α)] μπορεί να ξεπεραστεί στις περιπτώσεις που δεν ισχύουν προσαυξήσεις, δεδομένου ότι το ανώτατο όριο έντασης ενισχύσεων βάσει του μέτρου είναι 36,89 %.
Επίσης, στην περίπτωση των μεγάλων επιχειρήσεων δεν φαίνεται να εξακριβώνεται η δημιουργία κινήτρων.
Οι ίδιες αμφιβολίες εκφράζονται και για τη γεωργία, καθότι δεν υπάρχουν στοιχεία για το αν πληρούνται οι τέσσερις προϋποθέσεις που αναφέρει η Ανακοίνωση της Επιτροπής του 1998, η οποία τροποποιεί το κοινοτικό πλαίσιο για ενισχύσεις Ε&Α [91].
(46) Συνεπώς, η Επιτροπή έχει σοβαρές αμφιβολίες για το συμβιβάσιμο των μέτρων που σχετίζονται με την Ε&Α βάσει του σχετικού κοινοτικού πλαισίου.
Συμβιβάσιμο βάσει του απαλλακτικού κανονισμού (στο εξής ΚΑΚ) για τις ενισχύεις επαγγελματικής εκπαίδευσης
(47) Οι ενισχύσεις επαγγελματικής εκπαίδευσης που σχετίζονται με την εισαγωγή συστημάτων αυτοματοποίησης διαδικασιών [92], με την εκπαίδευση προσωπικού σε θέματα λογισμικού [93] και άλλες μορφές κατάρτισης [94] αξιολογούνται βάσει του ΚΑΚ για τις ενισχύσεις επαγγελματικής εκπαίδευσης.
(48) Από τη διατύπωση του νόμου δεν μπορεί να διαπιστωθεί αν οι επιλέξιμες δαπάνες στο πλαίσιο του μέτρου αντιστοιχούν σε εκείνες που προβλέπει ο ΚΑΚ για την επαγγελματική εκπαίδευση.
Εφόσον η ενισχυόμενη επαγγελματική εκπαίδευση αφορά τη συγκεκριμένη επιχείρηση, φαίνεται ότι υπάρχει ενδεχόμενο υπέρβασης του ανωτάτου ορίου έντασης της ενίσχυσης 35 % για τις μεγάλες επιχειρήσεις [25 % βασική ένταση + 10 % για περιοχές του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α)], δεδομένου ότι η ανώτατη ένταση ενίσχυσης βάσει του μέτρου είναι 36,89 %.
(49) Ως εκ τούτου, η Επιτροπή έχει σοβαρές αμφιβολίες σχετικά με το συμβιβάσιμο των μέτρων που σχετίζονται με την επαγγελματική εκπαίδευση βάσει του σχετικού πλαισίου.
Συμβιβάσιμο βάσει του ΚΑΚ για τις ΜΜΕ
(50) Η Επιτροπή επισημαίνει ότι, στο πλαίσιο του μέτρου, δεν γίνεται διάκριση όσον αφορά τα ποσά της ενίσχυσης ή τους επιλέξιμους κλάδους ή σχέδια ανάλογα με το μέγεθος της δικαιούχου επιχείρησης.
Συνεπώς το μέτρο δεν μπορεί να θεωρηθεί στο σύνολό του συμβατό βάσει του ΚΑΚ για τις ΜΜΕ.
Ωστόσο, εφόσον οι ενισχύσεις βάσει του μέτρου χορηγούνται σε μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις όπως ορίζονται στο παράρτημα 1 του ΚΑΚ για τις ΜΜΕ, μπορεί να είναι εφαρμοστέος ο εν λόγω κανονισμός.
(51) Για τις επενδυτικές ενισχύσεις σε ΜΜΕ στην Ελλάδα, το σύνολο της εδαφικής επικράτειας της οποίας αποτελεί περιοχή του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α), ισχύουν ανώτατα όρια έντασης υψηλότερα κατά 15 % από τα όρια που προβλέπει ο ΚΑΚ.
Αυτό ισχύει για όλα τα επενδυτικά σχέδια που αναφέρονται στην παράγραφο 9 της παρούσας απόφασης, εκτός από τις επενδύσεις στον γεωργικό κλάδο, τις επενδύσεις σε μέσα μεταφοράς στον τομέα των μεταφορών [95] και τις επενδύσεις που προορίζονται για το εξωτερικό [96].
Τα ανώτατα όρια έντασης των ενισχύσεων φαίνεται ότι δεν τηρούνται όσον αφορά τα άλλα σχέδια εκτός από τον τουρισμό, τους χώρους στάθμευσης αυτοκινήτων στις περιοχές Α και Β σύμφωνα με τον ελληνικό χάρτη περιφερειακών ενισχύσεων (δεν προβλέπεται καμία περιφερειακή ενίσχυση για τις περιοχές Α, για τις περιοχές Β προβλέπεται 18,4 % και προσαύξηση 15 % για τις ΜΜΕ).
Επιπλέον, προϋπόθεση για την εφαρμογή αυτού του υψηλότερου ανώτατου ορίου είναι η διατήρηση της επένδυσης στην περιοχή για μία τουλάχιστον πενταετία, πράγμα το οποίο όμως δεν απαιτείται στο πλαίσιο του μέτρου.
Στον τομέα των μεταφορών, οι δαπάνες μέσων μεταφοράς και εξοπλισμού μεταφορών δεν περιλαμβάνονται στις επιλέξιμες δαπάνες.
(52) Οι άμεσες ξένες επενδύσεις εκτός Ελλάδας μπορούν να τύχουν ενίσχυσης, εάν αφορούν μικρές επιχειρήσεις με όριο έντασης 15 % και 7,5 %, αν αφορούν μεσαίες επιχειρήσεις.
Ωστόσο, φαίνεται ότι σύμφωνα με το παρόν μέτρο υπάρχει υπέρβαση και των δύο αυτών ανώτατων ορίων.
(53) Οι μελέτες για την εφαρμογή σύγχρονων τεχνολογιών, οι μελέτες σχετικά με την εγκατάσταση υποδομών και διαδικασιών και την πιστοποίηση των προϊόντων, οι μελέτες οργάνωσης, μάρκετινγκ και αγοράς, καθώς και οι μελέτες επιλεξιμότητας για ενισχύσεις είναι δυνατόν να είναι επιλέξιμες για ενισχύσεις σε ΜΜΕ.
Ωστόσο, το μέτρο δεν εξασφαλίζει την παροχή των υπηρεσιών αυτών από εξωτερικούς συμβούλους ούτε ότι οι εν λόγω μελέτες δεν θα αποτελούν διαρκή ή περιοδική δραστηριότητα που σχετίζεται με τη συνήθη λειτουργία της επιχείρησης.
(54) Η Επιτροπή έχει αμφιβολίες σχετικά με το συμβιβάσιμο του καθεστώτος βάσει του ΚΑΚ για τις ΜΜΕ.
Συμβιβάσιμο με τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές στον αγροτικό τομέα
(55) Λαμβάνοντας υπόψη τις διαθέσιμες πληροφορίες, δεν μπορεί να αποκλειστεί ότι ορισμένες δαπάνες που θεωρούνται επιλέξιμες βάσει του παρόντος μέτρου δεν είναι επιλέξιμες βάσει των κατευθυντήριων γραμμών στον αγροτικό τομέα [π.χ. οι δαπάνες μίσθωσης (leasing) είναι επιλέξιμες μόνον αν υπάρχει υποχρέωση αγοράς του αγαθού κατά τη λήξη της σύμβασης].
Επιπλέον, η Επιτροπή δεν μπορεί να αποκλείσει ότι διάφορα σημεία των κατευθυντήριων γραμμών τηρούνται (π.χ. τα σημεία 13-14 για την πιστοποίηση της τεχνικής βοήθειας των προϊόντων).
(56) Επομένως, η Επιτροπή έχει σοβαρές σχετικά με το συμβιβάσιμο της ενίσχυσης που χορηγείται στον αγροτικό τομέα.
(57) Προς διάλυση των αμφιβολιών, οι ελληνικές αρχές θα πρέπει να ταξινομήσουν τις επιλέξιμες δαπάνες σύμφωνα με αυτές των κατευθυντήριων γραμμών και να αποδείξουν λεπτομερώς το συμβιβάσιμο κάθε σημείου με τα κριτήρια που ισχύουν για τις ενισχύσεις που χορηγήθηκαν ή που θα χορηγηθούν.
Συμβιβάσιμο με τους κανόνες για κρατικές στον τομέα αλιείας και υδατοκαλλιέργειας
(58) Φαίνεται ότι επιχειρήσεις στον τομέα της αλιείας και της υδατοκαλλιέργειας μπορούν να εντάσσονται στο μέτρο.
Σύμφωνα με τις κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές στον τομέα αλιείας και υδατοκαλλιέργειας, οι ενισχύσεις λειτουργίας είναι κατ' αρχήν ασυμβίβαστες με την κοινή αγορά και οι επενδυτικές ενισχύσεις είναι συμβατές με την κοινή αγορά μόνον εάν χρηματοδοτούν ορισμένα είδη συγκεκριμένων σχεδίων.
Η Επιτροπή δεν διαθέτει ενδείξεις ότι τα υπό εξέταση μέτρα συνάδουν με τις προϋποθέσεις που ορίζουν οι εν λόγω κατευθυντήριες γραμμές.
Επομένως, η Επιτροπή έχει σοβαρές αμφιβολίες σχετικά με το συμβιβάσιμο του καθεστώτος με τους κοινοτικούς κανόνες για κρατικές στον τομέα αλιείας και υδατοκαλλιέργειας.
Συμβιβάσιμο βάσει του άρθρου 87 παράγραφοι 2 και 3 της συνθήκης ΕΚ
(59) Στη συγκεκριμένη περίπτωση φαίνεται ότι δεν μπορεί να τύχει εφαρμογής καμία από τις εξαιρέσεις του άρθρου 87 παράγραφος 2 της συνθήκης, δεδομένου ότι το μέτρο δεν επιδιώκει κανέναν από τους στόχους που απαριθμούνται στις διατάξεις αυτές.
(60) Σύμφωνα με το άρθρο 87 παράγραφος 3 στοιχείο α) της συνθήκης ΕΚ, μια ενίσχυση θεωρείται συμβιβάσιμη με την κοινή αγορά, όταν αποσκοπεί στην προώθηση της οικονομικής ανάπτυξης περιοχών στις οποίες το βιοτικό επίπεδο είναι ασυνήθως χαμηλό ή στις οποίες επικρατεί σοβαρή υποαπασχόληση.
Τα κριτήρια για την αξιολόγηση του συμβιβάσιμου σύμφωνα με το άρθρο αυτό εμπεριέχονται στους ειδικούς κανόνες που αναλύθηκαν παραπάνω.
(61) Όσον αφορά τις εξαιρέσεις που προβλέπει το άρθρο 87 παράγραφος 3 στοιχείο β) της συνθήκης ΕΚ, οι εν λόγω ενισχύσεις δεν προορίζονται για την προώθηση σημαντικών σχεδίων κοινού ευρωπαϊκού ενδιαφέροντος ούτε για την άρση σοβαρής διαταραχής της ελληνικής οικονομίας ούτε για την προώθηση του πολιτισμού ή τη διατήρηση της πολιτιστικής κληρονομιάς.
(62) Το άρθρο 87 παράγραφος 3 στοιχείο δ) της συνθήκης ΕΚ αφορά την προώθηση του πολιτισμού και τη διατήρηση της πολιτιστικής κληρονομιάς, υπό τον όρο ότι δεν αλλοιώνονται οι όροι των συναλλαγών και του ανταγωνισμού στην Κοινότητα σε βαθμό αντίθετο με το κοινό συμφέρον.
Αυτή θα μπορούσε να είναι η περίπτωση των ενισχύσεων σε μοναστήρια για την ανέγερση ξενώνων και πολιτιστικών κέντρων καθώς σε επιχειρήσεις που στεγάζονται σε παραδοσιακά ή διατηρητέα κτίρια ή που παράγουν παραδοσιακά προϊόντα ή προϊόντα με ονομασία προέλευσης για την επισκευή και αποκατάσταση των διατηρητέων κτιρίων, για επενδύσεις σε μηχανήματα παραδοσιακού τύπου ή για πιστοποίηση παραδοσιακών προϊόντων ή μεθόδων που θεωρούνται ως φυσική κληρονομιά.
Ωστόσο, η Επιτροπή δεν διαθέτει στοιχεία σχετικά με την έκταση της ενίσχυσης και τις επιπτώσεις της στους όρους των συναλλαγών.
(63) Τέλος, πρέπει να εξεταστεί κατά πόσον η ενίσχυση πληροί τις προϋποθέσεις για την εξαίρεση του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο γ) της συνθήκης ΕΚ, που ορίζει ότι μπορεί να θεωρηθούν συμβατές ενισχύσεις για την προώθηση της ανάπτυξης ορισμένων οικονομικών δραστηριοτήτων ή οικονομικών περιοχών, εφόσον δεν αλλοιώνουν τους όρους των συναλλαγών κατά τρόπο που θα αντέκειτο προς το κοινό συμφέρον.
Τα κριτήρια για την αξιολόγηση του συμβιβάσιμου δυνάμει της διάταξης αυτής περιέχονται στους σχετικούς κανόνες που αναλύθηκαν παραπάνω.
Κάθε ενίσχυση που δεν είναι σύμφωνη με τους όρους των ειδικών αυτών κανόνων απαιτεί εμπεριστατωμένη αιτιολόγηση, στην οποία δεν προέβησαν οι ελληνικές αρχές.
Συμπέρασμα
(64) Δεδομένου ότι, στο πλαίσιο της προκαταρκτικής εξέτασης που προβλέπει το άρθρο 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου για τη θέσπιση λεπτομερών κανόνων εφαρμογής του άρθρου 93 [τώρα 88] της συνθήκης ΕΚ [97], το μέτρο ενίσχυσης, στο σύνολό του και στα επί μέρους σημεία του, δεν φαίνεται να πληροί τις προϋποθέσεις για να υπαχθεί στις εξαιρέσεις που προβλέπει η συνθήκη, η Επιτροπή έχει σοβαρές αμφιβολίες για το συμβιβάσιμό του με την κοινή αγορά.
4. ΔΙΑΤΑΓΗ ΑΝΑΣΤΟΛΗΣ
(65) Το παράνομο μέτρο ενίσχυσης είναι σήμερα σε ισχύ και εφαρμόζεται όσον αφορά τα κέρδη που πραγματοποιήθηκαν το 2004.
Οι τρέχουσες φορολογικές δηλώσεις, καθώς και οι αποφάσεις των φορολογικών αρχών, βασίζονται σ' αυτό το ασυμβίβαστο μέτρο ενίσχυσης.
Κατά πάσα πιθανότητα θα υπάρξουν χιλιάδες περιπτώσεις χορήγησης ασυμβίβαστων ενισχύσεων.
Ως εκ τούτου, θα είναι δύσκολο για τις ελληνικές αρχές να προβούν σε αποτελεσματική ανάκτηση της ενίσχυσης, εφόσον η Επιτροπή αποφασίσει την έκδοση εντολής ανάκτησης με οριστική αρνητική απόφαση.
(66) Με επιστολή της 13ης Ιουλίου 2005, η Επιτροπή πρότεινε στις ελληνικές αρχές να αναστείλουν τη χορήγηση αυτής της παράνομης ενίσχυσης με δική τους πρωτοβουλία και τις κάλεσε να της υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους ενόψει της έκδοσης απόφασης με εντολή αναστολής σύμφωνα με το άρθρο 11 παράγραφος 1 του διαδικαστικού κανονισμού [98].
(67) Στην απάντησή τους οι ελληνικές αρχές πρότειναν την επίσημη κατάργηση του νόμου όσον αφορά τα εισοδήματα που προέκυψαν από την 1η Ιανουαρίου 2005 και μετά, καθώς και τα κέρδη που προκύπτουν από ισολογισμούς που έκλεισαν την ίδια ημερομηνία.
Με τον τρόπο αυτό επιβεβαιώνεται η υποστηριζόμενη θέση, δεδομένου ότι συνεχίζεται η εφαρμογή του μέτρου για τα εισοδήματα που προέκυψαν το 2003 και το 2004.
Η πρόταση των ελληνικών αρχών είναι ανεπαρκής, δεδομένου ότι δεν αποκλείει στην πράξη τη χορήγηση της παράνομης ενίσχυσης στη διάρκεια του 2005.
(68) Δεδομένου ότι η Ελλάδα, με τη συνεχή χρήση του μέτρου, αυξάνει τη στρέβλωση του ανταγωνισμού στην εσωτερική αγορά, η χορήγηση της ενίσχυσης πρέπει να ανασταλεί.
5. ΑΠΟΦΑΣΗ
Με βάση τις παραπάνω εκτιμήσεις, η Επιτροπή, ενεργώντας σύμφωνα με τη διαδικασία του άρθρου 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, ζητά από την Ελλάδα να υποβάλει τις παρατηρήσεις της και κάθε άλλη πληροφορία που μπορεί να συμβάλει στην αξιολόγηση του μέτρου, μέσα σε ένα μήνα από την ημερομηνία παραλαβής της παρούσας επιστολής.
Θα πρέπει ιδίως να γνωστοποιηθούν τα ακόλουθα:
- όλη την παράγωγη νομοθεσία που αναφέρεται στο άρθρο 3 του νόμου 2601/1998 ή που θεσπίσθηκε με βάση αυτό, η οποία είναι σχετική για να καθοριστούν οι επιλέξιμοι τομείς ή τα επιλέξιμα σχέδια του καθεστώτος,
- ελλείψει παράγωγης νομοθεσίας του άρθρου 3 του νόμου 2601/1998, εάν το παρόν μέτρο εφαρμόζεται στους σχετικούς τομείς ή σχέδια,
- εάν οφείλονται τόκοι επί των ποσών που δεν διατέθηκαν για επιλέξιμες δαπάνες και που θα φορολογηθούν αργότερα.
- κατάλογο όλων των δικαιούχων, τα ποσά ενίσχυσης που έλαβαν και το είδος του σχεδίου για το οποία χορηγήθηκε ενίσχυση.
Η Επιτροπή παρακαλεί τις αρχές σας να κοινοποιήσουν αμέσως αντίγραφο της παρούσας επιστολής στους δυνητικούς δικαιούχους της ενίσχυσης.
Η Επιτροπή ζητά από την Ελλάδα, σύμφωνα με το άρθρο 11 παράγραφος 1 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, να αναστείλει τη χορήγηση τυχόν ενισχύσεων βάσει του άρθρου 2 του νόμου 3220/2004 μέχρις ότου η Επιτροπή εκδώσει οριστική απόφαση για το συμβιβάσιμο της ενίσχυσης με την κοινή αγορά.
Η Επιτροπή θα ήθελε να υπενθυμίσει στην Ελλάδα ότι το άρθρο 88 παράγραφος 3 της συνθήκης ΕΚ έχει ανασταλτικό αποτέλεσμα και να επιστήσει την προσοχή σας στο άρθρο 14 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, που προβλέπει ότι κάθε παράνομη ενίσχυση μπορεί να ανακτηθεί από τον αποδέκτη.
Η Επιτροπή προειδοποιεί την Ελλάδα ότι θα ενημερώσει τους ενδιαφερόμενους με δημοσίευση της παρούσας επιστολής και περιεκτικής περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Θα ενημερώσει επίσης τους ενδιαφερόμενους στις χώρες της ΕΖΕΣ που έχουν υπογράψει τη συμφωνία ΕΟΧ, με δημοσίευση ανακοίνωσης στο συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης και θα ενημερώσει την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με αποστολή αντιγράφου της παρούσας επιστολής.
Όλοι οι εν λόγω ενδιαφερόμενοι θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους μέσα σε ένα μηνα από την ημερομηνία της δημοσίευσης."
[1] Κανονισμός (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, της 22ας Μαρτίου 1999, για τη θέσπιση λεπτομερών κανόνων εφαρμογής του άρθρου 93 της συνθήκης ΕΚ, ΕΕ L 83 της 27.3.1999, σ.
1.
[2] ΦΕΚ τεύχος 15A της 28ης Ιανουαρίου 2004.
[3] Αναπτυξιακός Νόμος 2601/1998, ΦΕΚ τεύχος αριθ.
81/Α/ της 15ης Απριλίου 1998.
[4] Άρθρο 3.1.α του νόμου 2601/1998.
[5] Άρθρο 15 (παράρτημα) του νόμου 2601/1998.
[6] Άρθρο 3.1.β του νόμου 2601/1998.
[7] Άρθρο 3.1.γ του νόμου 2601/1998.
[8] Άρθρο 3.1.δ του νόμου 2601/1998.
[9] Άρθρο 3.1.ε του νόμου 2601/1998, απαιτούνται εκτελεστικές διατάξεις.
[10] Άρθρο 3.1.στ του νόμου 2601/1998.
[11] Άρθρο 3.1.ζ του νόμου 2601/1998.
[12] Άρθρο 3.1.η του νόμου 2601/1998.
[13] Άρθρο 3.1.θ του νόμου 2601/1998.
[14] Άρθρο 3.1.ι του νόμου 2601/1998.
[15] Άρθρο 3.1.ια του νόμου 2601/1998.
[16] Άρθρο 3.1.ιβ του νόμου 2601/1998.
[17] Άρθρο 3.1.ιγ του νόμου 2601/1998.
[18] Άρθρο 3.1.ιδ του νόμου 2601/1998.
[19] Άρθρο 3.1.ιε του νόμου 2601/1998, απαιτείται δευτερογενής νομοθεσία.
[20] Άρθρο 3.1.ιστ του νόμου 2601/1998.
[21] Άρθρο 3.1.ιζ του νόμου 2601/1998, απαιτούνται εκτελεστικές διατάξεις.
[22] Άρθρο 3.1.ιη του νόμου 2601/1998.
[23] Άρθρο 3.1.ιθ του νόμου 2601/1998.
[24] Άρθρο 3.1.κ του νόμου 2601/1998.
[25] Άρθρο 3.1.κα του νόμου 2601/1998.
[26] Άρθρο 3.1.κβ του νόμου 2601/1998.
[27] Άρθρο 3.1.κγ του νόμου 2601/1998.
[28] Άρθρο 3.2 του νόμου 2601/1998.
[29] Άρθρο 3.1.ιζ τελευταία φράση του νόμου 2601/1998.
[30] Άρθρο 3.1.α.i. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[31] Άρθρο 3.1.α.ii. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[32] Άρθρο 3.1.α.iii. του νόμου 2601/1998.
[33] Άρθρο 3.1.α.iv, c.ii. και f.ii. του νόμου 2601/1998.
[34] Άρθρο 3.1.α.v. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[35] Άρθρο 3.1.α.vi. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[36] Άρθρο 3.1.α.ix. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[37] Άρθρο 3.1.α.x. του νόμου 2601/1998.
[38] Άρθρο 3.1.α.xi. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[39] Άρθρο 3.1.α.xii. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[40] Άρθρο 3.1.α.xiii. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[41] Άρθρο 3.1.α.xiv. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[42] Άρθρο 3.1.α.xxi. του νόμου 2601/1998.
[43] Άρθρο 3.1.α.xxii. του νόμου 2601/1998.
[44] Άρθρο 3.1.β.ix. του νόμου 2601/1998.
[45] Άρθρο 3.1.ε.iii. του νόμου 2601/1998.
[46] Άρθρο 3.1.ε.iii. και ιστ.vi. του νόμου 2601/1998.
[47] Άρθρο 3.1.ε.iii. του νόμου 2601/1998.
[48] Άρθρο 3.1.ζ.viii. και η.viii. του νόμου 2601/1998.
[49] Άρθρο 3.1.ιδ.ii. του νόμου 2601/1998.
[50] Άρθρο 3.1.ιστ.i., ιζ.vi., κ.v., κα.iv., του νόμου 2601/1998.
[51] Άρθρο 3.1.ιστ.iv. του νόμου 2601/1998.
[52] Άρθρο 3.1.ιζ.vi. του νόμου 2601/1998.
[53] Άρθρο 3.1.ιβ.i. τελευταία φράση, ιστ.iii, κ.i. και ii. όσον αφορά τον εκσυγχρονισμό, κα.i. όσον αφορά τον εκσυγχρονισμό και ii., καθώς και κδ.i. και ii. του νόμου 2601/1998.
[54] Άρθρο 3.1.α.v. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[55] Άρθρο 3.1.α.vii. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[56] Άρθρο 3.1.α.viii. και θ.x. του νόμου 2601/1998.
[57] Άρθρο 3.1.α.xv., ε.v.
(500 εκατ. δρχ), ζ.xii. του νόμου 2601/1998.
[58] Άρθρο 3.1.α.xv., ε.v. και ζ.xii. του νόμου 2601/1998.
[59] Άρθρο 3.1.α.xvi. του νόμου 2601/1998.
[60] Άρθρο 3.1.α.xvii. του νόμου 2601/1998.
[61] Άρθρο 3.1.α.xviii. του νόμου 2601/1998.
[62] Άρθρο 3.1.α.xx. του νόμου 2601/1998.
[63] Άρθρο 3.1.α.xx. του νόμου 2601/1998.
[64] Άρθρο 3.1.ζ.x. και η.xi του νόμου 2601/1998.
[65] Άρθρο 3.1.θ.vii. του νόμου 2601/1998.
[66] Άρθρο 3.1.ιστ.viii. του νόμου 2601/1998.
[67] Άρθρο 3.1.ιστ.ix. του νόμου 2601/1998.
[68] Καθορίζεται σύμφωνα με την ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με τη μέθοδο καθορισμού των επιτοκίων αναφοράς και προεξόφλησης (97/C 273/03), ΕΕ C 273 της 9.9.1997, σ.
3, που δημοσιεύεται στην ιστοσελίδαhttp://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/others/reference_rates.html.
[69] AI =35 %13+231 + 0,0408–2= 36,89 %
[70] Ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με την εφαρμογή των κανόνων για τις κρατικές ενισχύσεις στα μέτρα που σχετίζονται με την άμεση φορολογία των επιχειρήσεων, ΕΕ C 384 της 10.12.1998, σ.
3.
[71] Απόφαση της Επιτροπής για την υπόθεση κρατικών ενισχύσεων αριθ.
NN59/A/98 [Αριθ.
SG(99) D/884 της 3ης Φεβρουαρίου 1999].
[72] ΕΕ C 74 της 10.3.1998, σ.
9.
[73] ΕΕ C 74 της 10.3.1998, σ.
9.
[74] ΕΕ C 70 της 19.3.2002, σ.
8.
[75] ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ.
2.
[76] ΕΕ L 237 της 6.9.2001, σ.
16.
[77] ΕΕ C 45 της 17.2.1996, σ.
5.
[78] ΕΕ L 10 της 13.1.2001, σ.
20.
[79] ΕΕ L 10 της 13.1.2001, σ.
33.
[80] ΕΕ C 232 της 12.8.2000, σ.
17.
[81] ΕΕ C 229 της 14.9.2004, σ.
5 και ΕΕ C 19 της 20.1.2001, σ.
7.
[82] ΕΕ L 10 της 13.1.2001, σ.
30.
[83] ΚΓΠΕ, υποσημείωση 23.
[84] ΚΓΠΕ, σημείο 4.6.
[85] Ο χάρτης περιφερειακών ενισχύσεων για την Ελλάδα εγκρίθηκε με την απόφαση της Επιτροπής N 469/1999 [επιστολή της Επιτροπής της 21.1.2000, SG(2000) D/100661] και τροποποιήθηκε με την απόφαση N 349/2002 (απόφαση της Επιτροπής της 17.7.2002, C(2002) 2604 τελικό) για την περίοδο 2000-2006.
[86] Κοινοτικό πλαίσιο στήριξης για την Ελλάδα για την περίοδο 2000-2006, απόφαση της Επιτροπής E(2000)3405.
[87] Άρθρο 3.1.α.xvi του νόμου 2601/1998.
[88] Κατευθυντήριες γραμμές για τις ενισχύσεις προστασίας του περιβάλλοντος, σημείο 29.
[89] Κατευθυντήριες γραμμές για τις ενισχύσεις προστασίας του περιβάλλοντος, σημείο 29 σε συνδυασμό με το σημείο 18(β).
[90] Κατευθυντήριες γραμμές για τις ενισχύσεις προστασίας του περιβάλλοντος, σημείο 39.
[91] ΕΕ C 48 της 13.2.1998, σ.
2.
[92] Άρθρο 3.1.α.vi. και άλλα του νόμου 2601/1998.
[93] Άρθρο 3.1.ιστ.vi. του νόμου 2601/1998.
[94] Άρθρο 3.1.α.xv., ε.v. και ζ.xii. του νόμου 2601/1998.
[95] Άρθρο 3.1.ξ.i του νόμου 2601/1998.
[96] Άρθρο 3.2 του νόμου 2601/1998.
[97] ΕΕ L 83 της 27.3.1999, σ.
1.
[98] Κανονισμός (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, της 22ας Μαρτίου 1999, για τη θέσπιση λεπτομερών κανόνων εφαρμογής του άρθρου 93 της συνθήκης ΕΚ, ΕΕ L 83 της 27.3.1999, σ.
1.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory na vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 25/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 1/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Sasko – Anhaltsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Zvláštní program pro vybudování informační společnosti v Sasku – Anhaltsku _BAR_
Právní základ _BAR_ Landeshaushaltsordnung (LHO) vom 30.4.1991 (GVBl.
LSA S. 45), insbesondere die Verwaltungsvorschriften zu § 44 LHO des Landes Sachsen-Anhalt in der aktuellen Fassung; Verordnung (EG) Nr. 68/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001, geändert durch Verordnung (EG) Nr. 363/2004 der Kommission vom 25.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Poznámky: Vyjmuty jsou: činnosti, které souvisí s výrobou, zpracováním a uvedením na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES,podpory pro činnosti související s vývozem,podpory podmíněné používáním domácích výrobků na úkor dovezených,podpory pro odvětví ocelářského průmyslu, průmyslu syntetických vláken, průmyslu motorových vozidel, jakož i stavby lodí _BAR_ Protože pro odvětví zemědělství, rybolovu a akvakultury, jakož i dopravy platí zvláštní předpisy a protože existuje nebezpečí, že tam budou kritéria čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES naplňovat i malé částky poskytnuté podpory, vylučují se předmětná odvětví z režimu podpor. Mimo jiné v důsledku sjednání účelných opatření v odvětví regionálních investičních podpor se z režimu podporu vylučují předmětná odvětví ocelářského průmyslu, průmyslu syntetických vláken, průmyslu motorových vozidel, jakož i stavby lodí _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Investitionsbank Sachsen-Anhalt Gruppe Sonderprogramm _BAR_
Adresa: Domplatz 12 D-39104 Magdeburg _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 4/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Bavorsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ IMPULSY Agentura pro vývoj projektů a management _BAR_
Právní základ _BAR_ Bay HO, VO (EG) Nr. 1260/1999, VO (EG) Nr. 1784/1999, EPPD zu Ziel 2, Programmergänzung zu Ziel 2 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 261307 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 12. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 8. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Bayerisches Landesamt für Versorgung und Familienförderung _BAR_
Adresa: Hegelstraße 4 D-95447 Bayreuth _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 39/02 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Samosprávná oblast Galície _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Granty na pracovní začlenění nezaměstnaných a na zlepšení profesních dovedností zaměstnaných _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 12 de abril de 2002 por la que se establecen las bases reguladoras y se procede a la convocatoria pública para la programación de acciones formativas experimentales y complementarias del Plan FIP confinanciadas por el Fondo Social Europeo en la Comunidad Autónoma de Galicia correspondientes al año 2002.
(Diario Oficial de Galicia número 77, de 22 de abril de 2002) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ 3925988 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Podpory, na něž se vztahuje toto oznámení a jež se považují za státní podpory se v podstatě týkají obecného vzdělávání, u kterého by maximální míra podpory byla, v souladu s nařízením Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001, následující (pokud Galície splní podmínky pro poskytnutí regionální podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy):60 %: velké podniky;80 %: malé a střední podniky.Pokud se podle předložených žádostí může některé vzdělávání považovat za specifické vzdělávání, bude míra podpory následující: 35 %: velké podniky;45 %: malé a střední podniky.Pokud se vzdělávání poskytuje znevýhodněným pracovníkům, výše uvedená míra podpory se zvyšuje o 10 % _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 30. listopad 2002 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: _BAR_ 2002 – 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Vzdělávací projekty s podmínkou následného zaměstnání; obecné vzdělávání.Postgraduální kurzy a kurzy organizované školami s profesní specializací na galicijských universitách, jakož i činnosti zjevně se týkající vztahů mezi univerzitami a podnikatelskou činností; obecné vzdělávání.Činnosti experimentální povahy, které nejsou zahrnuty do plánu FIP (Formación e Inserción Profesional); obecné vzdělávání.Vzdělávací plány vytvořené skupinami ustanovenými v rámci Galície, odvětvovými a společnými organizacemi a jinými reprezentativními zaměstnavatelskými a odborovými organizacemi v rámci odvětví nebo podniku; obecné vzdělávání.Jednotlivě zvažované plány podniků, které představují vzdělávací projekty, jež se považují za projekty strategické povahy; obecné vzdělávání.Činnosti experimentální povahy, které nejsou zahrnuty do vzdělávacích programů řízených na základě výzvy k podání žádosti o státní podporu pro plány průběžného vzdělávání; obecné vzdělávání _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Manuela López Besteiro.
Poradkyně pro rodinu a podporu zaměstnanosti, ženy a mládež _BAR_
Adresa: Edificio Administrativo San Caetano, s/n E-15071 Santiago de Compostela (A Coruña) manuela.lopez.besteiro@xunta.es _BAR_
Další informace _BAR_ Osoba spravující podpory: José Jaime López Cossío.
Generální ředitel pro vzdělávání a zaměstnanost. E-mail: jose.jaime lopez.cossio@xunta.es _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 74/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Veneto _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Nařízení (ES) č. 1260/99 – JPD INTERREG III A Itálie-Rakousko. Uskutečnění vzdělávacího projektu s regionální působností VEN331013 "Tecnico superiore dell'industria turistica alberghiera" ("Vedoucí technik v cestovním ruchu a hoteliérství"). Usnesení regionální rady DGR č. 4385/2003 a usnesení regionální rady DGR č. 1888 ze dne 18. 6. 2004 Podpory na vzdělávání Příjemci: Associazione temporanea di scopo – pod vedením Istituti paritari "Filippin" di Paderno del Grappa (Treviso) _BAR_
Právní základ _BAR_ L. 845/1978 "Legge quadro in materia di Formazione professionale" L.R. n. 10 del 30.1.1990 "Ordinamento del sistema della Formazione professionale e organizzazione delle politiche regionali del lavoro" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 150000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 150000 EUR nebo jiná částka v EUR úměrná nákladům, které provozovatel vynaložil na podporu na vzdělávání _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 9. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 5. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Direzione Programmi Comunitari della Regione Veneto – Servizio Interreg _BAR_
Adresa: Ria Novo Dorsoduro 3494 I-30123 Venezia _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 26/04)
(Text s významem pro EHP)
ŠPANĚLSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
JETNOVA DE AVIACION EJECUTIVA, S.A. _BAR_ Plaza Fuensanta, 2 — 3° E-30008 Murcia _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 27. 12. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise pěstitelům cukrové řepy a výrobcům cukru
(2006/C 27/06)
Komise upozorňuje pěstitele cukrové řepy a výrobce cukru na předpokládanou situaci na trhu Společenství s cukrem v hospodářském roce 2006/07.
Především z důvodu zásob vytvořených během hospodářského roku 2004/05, jakož i pravidel a omezení Světové obchodní organizace (WTO) by hospodářský rok 2006/07 mohl začít s velkými zásobami cukru, avšak s možnostmi odbytu menšími než dříve.
Za těchto podmínek nebude ani reforma společné organizace trhů v odvětví cukru ani restrukturalizace výroby cukru, která bude prováděna v tomto rámci, dostatečně rozsáhlá, aby od hospodářského roku 2006/07 zajistila rovnováhu trhu.
Není tedy vyloučeno, že Komise bude nucena přijmout zvláštní řídící opatření týkající se cukrové řepy zaseté pro sklizeň v roce 2006/07.
Tato opatření, která Komise přijme jako přechodná opatření v rámci pravomocí, které jí svěří Rada, by se mohla dotknout zejména množství způsobilé produkce v rámci kvóty pro hospodářský rok 2006/07 a ustanovení o odbytu cukru C vyrobeného během hospodářského roku 2005/06.
--------------------------------------------------
Oznámení podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES
Žádost o povolení ponechat si vnitrostátní právní předpisy odchylující se od ustanovení harmonizačního opatření Společenství
(2006/C 29/04)
(Text s významem pro EHP)
1. Dne 5. prosince 2005 oznámila Česká republika žádost o ponechání účinnosti vnitrostátních právních předpisů týkajících se uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh.
Tyto právní předpisy byly platné již před dnem přistoupení České republiky k Evropské unii a odchylují se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 o hnojivech [1].
2. V době přistoupení k Evropské unii v květnu 1995 měla Česká republika právně závazné mezní hodnoty koncentrace kadmia v minerálních hnojivech.
V uvedené době však nebyla podána žádná žádost o ponechání vnitrostátních právních předpisů, a proto nebyla ve Smlouvě o přistoupení udělena odchylka.
3. Vnitrostátní právní předpisy [2] zakazují na území České republiky uvádět na trh fosforečná minerální hnojiva obsahující kadmium o koncentracích převyšujících 50 mg/kg P2O5.
Podle článku 7 směrnice 76/116/EHS, nahrazeného článkem 5 nařízení (ES) č. 2003/2003 o hnojivech, nesmějí členské státy z důvodu složení, identifikace, označování nebo balení a z důvodu jiných ustanovení tohoto nařízení zakázat, omezit nebo bránit uvádění hnojiv označených jako "hnojivo ES", které vyhovují požadavkům tohoto nařízení, na trh.
Česká vnitrostátní mezní hodnota kadmia by proto byla v rozporu s volným oběhem "hnojiv ES", který upravují výše uvedené právní předpisy.
5. Česká vyhláška č. 209/2005 Sb., jež je v platnosti ode dne 1. června 2005, pozastavuje účinnost stávajících vnitrostátních předpisů u "hnojiv ES" a omezuje použití mezní hodnoty kadmia pouze na hnojiva vnitrostátního původu.
6. České orgány žádají prostřednictvím stávajícího oznámení Komisi o povolení používat stávající mezní hodnotu obsahu kadmia rovněž u "hnojiv ES".
7. Ustanovení čl. 95 odst. 4 stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.
8. Komise do šesti měsíců po oznámení dotyčné vnitrostátní právní předpisy schválí nebo zamítne poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
9. Český orgán zdůvodňuje svoji žádost poukazem na závěry zprávy o posouzení rizik s názvem "Studie posouzení rizik pro životní prostředí a zdraví vyplývajících z použití fosfátových hnojiv obsahujících kadmium", která vycházela z metodiky ERM [3].
Z této studie na základě dostupných údajů vyplývá, že hodnota PEC (předpokládaná koncentrace v životním prostředí – Predicted Environmental Concentration) kadmia v minerálních hnojivech v České republice dosahuje 0,93 hodnoty PNEC (předpokládaná koncentrace bez účinku – Predicted No Effect Concentration) u hnojiva s obsahem kadmia na úrovni 50mg Cd/kg P2O5 (vnitrostátní mezní hodnota před přistoupením k EU).
Pokud by uvedená hodnota překročila 50 mg, mohlo by vzniknout riziko pro životní prostředí.
Navíc je třeba stanovit maximální mezní hodnotu u 50mg Cd/kg P2O5 tak, aby se předešlo hromadění kadmia v půdě na úroveň, která by prostřednictvím potravinového řetězce představovala riziko pro životní prostředí a lidské zdraví.
10. Z tohoto důvodu Česká republika považuje za nezbytné ponechat si v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství vnitrostátní předpisy týkající se kadmia v hnojivech, a to do doby, než budou přijaty právní předpisy EU týkající se kadmia v hnojivech. Podle České republiky je tento vnitrostátní právní předpis pádně odůvodněn ve smyslu článku 30 Smlouvy o založení Evropského společenství a v souvislosti s ochranou životního prostředí.
11. Případné připomínky v souvislosti s oznámením učiněným Českou republikou, které budou Komisi předloženy po více než třiceti dnech od data zveřejnění tohoto oznámení, nemusejí být zohledněny.
12. Úplné znění posouzení rizika kadmia v hnojivech v České republice lze nalézt na internetových stránkách Komise na této adrese:
http://europa.eu.int/comm/enterprise/chemicals/legislation/fertilizers/cadmium/reports_en.htm
13. Další informace o žádosti České republiky může poskytnout:
Ing.
Michaela Budňáková
Odbor rostlinných komodit
Ministerstvo zemědělství
Těšnov 17
CZ-117 05 Praha 1
Tel.: (420) 221 81 20 71
Fax: (420) 221 81 29 51
e-mail: Michaela.budnakova@mze.cz
Kontaktní místo
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 30/02)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Výrobek _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Vnitřní převodové náboje jízdních kol _BAR_ Japonsko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2080/2001(Úř. věst. L 282, 26.10.2001, s. 1.) _BAR_ 26. 10. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Telefax : (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2006/C 30/04)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"SALPICÃO DE BARROSO – MONTALEGRE"
Č. ES: PT/00238/ 16.05.2002
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména pro producenty produktů s dotyčným CHOP a CHZO, lze nalézt v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od příslušných útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
Afonso Costa, P-1949-002 Lisboa _BAR_
Telefon: _BAR_ (351) 218 44 22 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 218 44 22 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ idrha@idrha.min-agricultura.pt _BAR_
2. Žadatel:
Název : Cooperativa Agrícola dos Produtores de Batata para Semente de Montalegre, CRL
Adresa Rua General Humberto Delgado P-5470 – 247 Montalegre
Telefon: (351) 276 51 22 53
Fax: (351) 276 51 25 28
E-mail: quadrimonte@iol.pt
Složení : producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( )
3. Druh produktu:
třída 1.2 – Masné výrobky
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Salpicão de Barroso – Montalegre"
Popis : Salám vyrobený z masa prasat rasy bísara nebo kříženců této rasy (s alespoň 50 % podílem krve bísara), plněný do vepřového tlustého střeva, ve tvaru rovného válce o průměru 4 až 8 cm a v délce 10 až 20 cm, světle hnědé barvy.
Maso je ochuceno solí, česnekem, červeným nebo bílým vínem, ostrou paprikou (označovanou v dané oblasti "pimento") a sladkou paprikou (neboli pimentão).
Svrchní vrstva těsně a bez narušení přiléhá k obsahu.
Zeměpisná oblast : Vzhledem k specifičnosti výroby těchto produktů, jejich organoleptickým vlastnostem, dovednostem obyvatelstva a klimatickým podmínkám regionu je zeměpisná oblast zpracování a balení přirozeně vymezena obcí Montalegre v okrese Vila Real.
S ohledem na tradiční způsob krmení prasat a stávající zemědělskou výrobu je zeměpisná oblast produkce masa a tuku přirozeně vymezena obcemi Boticas, Chaves a Montalegre v okrese Vila Real.
Území tvořené těmito třemi obcemi je známé a označované jako Barroso.
Důkaz původu : Zemědělské podniky, zařízení pro porážku, bourání a zpracování musí být držiteli licence, musí být schváleny sdružením producentů na základě stanoviska soukromého subjektu pro kontrolu a certifikaci a nacházet se v dané oblasti produkce nebo zpracování uvedené výše.
Celý výrobní proces, od zemědělského podniku produkujícího surovinu až po místo prodeje produktu, je podroben přísnému systému kontroly, který umožňuje úplnou vysledovatelnost produktu.
Prasata jsou chována v zemědělsko-pasteveckých podnicích, jež disponují prostorem srovnatelným s tradičními, poloextenzívními systémy výroby a jsou schopny produkovat tradiční krmivo pro zvířata.
Certifikační značka na každé uzenině má vlastní číslo, podle něhož lze provést úplnou vysledovatelnost až k zemědělskému podniku, z něhož produkt pochází.
Důkaz původu lze získat v jakémkoli okamžiku a během celého výrobního procesu prostřednictvím sériového čísla, jež tvoří povinný prvek certifikační značky.
Způsob produkce : Používá se maso z roštěnce a svíčkové, nakrájené na větší kusy ve tvaru kostek, ochucené solí, červeným nebo bílým vínem pocházejícím z regionu a česnekem. Nechá se uležet až 8 dnů při teplotě nepřekračující 10 °C na místě s nízkou vlhkostí, poté se přidá ostrá a sladká paprika.
Následuje postupné plnění do vepřových tlustých střev.
Po naplnění se konce zaváží bavlněným provázkem a potřebná délka se odřízne.
Uzení probíhá na mírném ohni v udící komoře nebo v tradiční udírně a trvá asi 30 dnů.
Kouř vzniká přímým spalováním dřeva, především dubového, pocházejícího z regionu.
Produkt přichází na trh v celku a vždy v původním obalu.
Povaha a složení produktu neumožňují jeho rozřezání nebo nakrájení na plátky.
V případě dalšího balení produktu se používá vhodný neškodný a inertní materiál a balí se v normální nebo kontrolované atmosféře nebo ve vakuu.
Tyto operace se mohou uskutečnit pouze v zeměpisné oblasti zpracování, přičemž nesmí dojít k omezení vysledovatelnosti nebo možnosti kontroly ani ke změně chuťových a mikrobiologických vlastností produktu.
Souvislost : Vzhledem ke klimatickým, zeměpisným a sociálně-ekonomickým podmínkám a k obtížným stykům se zbytkem země pocházela strava v oblasti Barroso z místní produkce, tvořené zejména chlebem, brambory a vepřovým masem.
Tradice a význam chovu prasat jsou doloženy zmínkami v různých spisech, např. v listině z Montalegre, které se týkají poplatků za prasata a produktů z nich.
Aby mohlo být vepřové maso konzumováno po celý rok, byly vynalezeny různé způsoby jeho uchování, které brzy nabyly formy starobylého umění předávaného z generace na generaci.
Příprava těchto produktů vychází a značně závisí na chladném a suchém klimatu tohoto regionu, kvůli němuž se vždy v každém domě udržoval stálý oheň, což poskytuje jedinečné podmínky pro postupné uzení na mírném kouři.
Potřeba využít a uchovat vepřové maso pocházející z tradičních "zabijaček" dala vzniknout řadě uzenin různých tvarů, složení, barev a chutí, ale vyplývajících vždy z místních zvláštností spojených s daným krajem a lidmi.
Spojení tohoto produktu se zeměpisnou oblastí zkrátka vychází z domácí rasy zvířat, jejich krmení místními produkty, z dovedností spojených s výběrem kusů masa, procesem uzení na dřevě pocházejícím z regionu a zráním ve velmi chladném a suchém prostředí, jež je vhodné ke konzervaci produktů.
Název: _BAR_ Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
25 de Abril, 273 S/L P-5370 Mirandela _BAR_
Telefon: _BAR_ (351) 278 261 410 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 278 261 410 _BAR_
E-mail: _BAR_ tradicao-qualidade@clix.pt _BAR_
Kontrolní subjekt :
Subjekt "Tradição e Qualidade" byl uznán jako splňující požadavky normy 45011:2001.
+++++ TIFF +++++
Označování :
Na etiketě je povinně uveden nápis "Salpicão de Barroso – Montalegre – Indicação Geográfica Protegida", případně logo Společenství a logo producentů z oblasti Barroso-Montalegre, jehož vzor je uveden níže a které je doplněno slovy "Montalegre" a "Salpicão".
Dále je nutno uvést certifikační značku, která povinně obsahuje název produktu a příslušný nápis, název kontrolního subjektu a číslo série (numerický nebo abecedně numerický kód, jenž umožňuje vysledování produktu).
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise postupem podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby uložených ve vztahu k určité pravidelné letecké dopravě v Portugalsku
(2006/C 30/05)
(Text s významem pro EHP)
1. Portugalská vláda rozhodla použít ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství a uložit změněné závazky veřejné služby na trasách Lisabon/Bragança a Bragança/Vila Real/Lisabon.
2. Závazky veřejné služby jsou:
- Minimální frekvence letů
Dva zpáteční lety denně, jeden s mezipřistáním ve Vile Real, provozované od pondělí do pátku.
V případě zvýšené poptávky po službách bude možné provozovat lety také o víkendech.
- Letový řád
Musí se dodržovat provozní podmínky letišť Bragança a Vila Real.
Cestujícím musí být umožněno přemístění mezi Bragançou a Lisabonem a umožněn zpáteční let během dne v rozmezí pěti hodin v zimním období a sedmi hodin v letním období v místě určení.
- Typ používaných letadel a nabízená kapacita
Dvoumotorové turbovrtulové letadlo, které splňuje požadavky na výkon uvedené ve vyhlášce č. 289/03 ze dne 14. listopadu, na letištích v Bragançe a Vile Real. [1]
- Tarify
Tarifní ceník zpátečních letenek musí být jednotný, bez omezení, pro lety tam i zpět; doplňují ho zvláštní tarify, které jsou přizpůsobené poptávce a na které se vztahují zvláštní podmínky (např. zájezdy, skupiny, významné události), na každou z těchto tras:
- Lisabon/Bragança
- Lisabon/Vila Real
- Bragança/Vila Real
- Kontinuita služeb
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 3 % stanovených letů.
Služby musí být zaručeny přinejmenším po dobu jednoho kalendářního roku, kromě výše uvedené výjimky mohou být přerušené, jen pokud bude takové přerušení oznámeno 6 měsíců předem.
- Prodej letenek
Prodej letů musí být zajištěn nejméně jedním počítačovým rezervačním systémem.
[1] V souvislosti s provozem na letištích
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2006/C 32/02)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"MANTEQUILLA DE SORIA"
Č. ES: ES/00326/ 20.11.2003
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Pro další informace je zájemcům a zejména výrobcům produktů s dotyčným CHOP k dispozici úplné znění specifikace, které je dostupné u vnitrostátních orgánů nebo u příslušných útvarů Evropské komise.
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Subdirección general de sistemas de calidad diferenciada, Dirección General de Alimentación, Secretaría General de Agricultura y Alimentación, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España _BAR_
Adresa: _BAR_ Paseo Infanta Isabel, no 1. E-28071 Madrid _BAR_
Telefon: _BAR_ (34) 913 47 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 913 47 54 10 _BAR_
E-mail: _BAR_ sgcaproagro@mapya.es _BAR_
2. Skupina žadatelů:
Název : Asociación Soriana de Elaboradores de Mantequilla (ASOEMA)
Adresa Avenida de la Victoria, 5 – E-42003 Soria
Telefon: (34) 975 21 24 43
Složení : producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )
3. Druh produktu:
Třída 1.5.: Oleje a tuky
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název produktu : "Mantequilla de Soria"
Specifikace produktu 1. Přírodní máslo (Mantequilla Natural):
Fyzikálně-chemické vlastnosti:
Obsah tuku: _BAR_ Minimálně 82 % hm _BAR_
Tukuprostá sušina: _BAR_ Maximálně 2% hm _BAR_
Obsah vody: _BAR_ Maximálně 16% hm _BAR_
Organoleptické vlastnosti:
Slonovinově-slámová barva.
Slabá až střední vůně po diacetylu.
Velmi jemná kyselá chuť.
Mírná rozpustnost v ústech.
Střední viskozita.
Aroma čerstvé smetany.
Mírné přetrvávání chuti.
2. Slané máslo (Mantequilla Salada):
Fyzikálně-chemické vlastnosti:
Obsah tuku: _BAR_ Minimálně 80% hm _BAR_
Tukuprostá sušina: _BAR_ Maximálně 4% hm _BAR_
Obsah vody: _BAR_ Maximálně 16% hm _BAR_
Chlorid sodný: _BAR_ Maximálně 2,5 % hm _BAR_
Organoleptické vlastnosti:
Barva kosti-slonovinová.
Jemně zrnitý vzhled na řezu.
Vůně po slabě dozrálé smetaně.
Intenzivní slaná chuť.
Mírná rozpustnost v ústech.
Střední viskozita.
Aroma smetany.
Krátké přetrvávání chuti.
3. Sladké máslo (Mantequilla Dulce):
Fyzikálně-chemické vlastnosti:
Obsah tuku: _BAR_ Minimálně 39% hm _BAR_
Tukuprostá sušina: _BAR_ Maximálně 35% hm _BAR_
Obsah vody: _BAR_ Maximálně 25% hm _BAR_
Sacharóza: _BAR_ Od 20 do 35 % hm _BAR_
Doplňkové látky: _BAR_ b- karoten a/nebo výtažek z košenily na zdobení _BAR_
Organoleptické vlastnosti:
Barva kosti, kromě zdobení, které je do oranžova nebo narůžovělé.
Vzhled na řezu – slabě až jemně uvolněná, ale kompaktní pěna s nepravidelnými výdutěmi s rozměry velikosti bílého cukru až rýžového zrna.
Vůně po diacetylu s určitým odstínem vůně karamelizovaného cukru.
Intenzivní sladká a lehce kyselá chuť.
Mírná až rychlá rozpustnost v ústech.
Střední viskozita.
Jemně rostlinné aroma smetany.
Mírné až dlouhé přetrvávání chuti.
Zeměpisná oblast :
Oblast produkce se skládá z následujících 169 obcí patřících do provincie Soria:
Abejar; Adradas; Ágreda; Alconaba; Alcubilla de Avellaneda; Aldealafuente; Aldealices; Aldealpozo; Aldealseñor; Aldehuela de Periáñez; Aldehuelas, Las; Alentisque; Aliud; Almajano; Almaluez; Almarza; Almazán; Almazul; Almenar de Soria; Arancón; Arcos de Jalón; Arévalo de la Sierra; Ausejo de la Sierra; Barca; Bayubas de Abajo; Bayubas de Arriba; Beratón; Berlanga de Duero; Blacos; Bliecos; Borjabad; Borobia; Buberos; Buitrago; Burgo de Osma-Ciudad de Osma; Cabrejas del Campo; Cabrejas del Pinar; Calatañazor; Caltojar; Candilichera; Cañamaque; Carabantes; Carrascosa de Abajo; Carrascosa de la Sierra; Casarejos; Castilfrío de la Sierra; Castillejo de Robledo; Castilruiz; Centenera de Andaluz; Cerbón; Cidones; Cigudosa; Cihuela; Ciria; Cirujales del Río; Coscurita; Covaleda; Cubilla; Cubo de la Solana; Cueva de Ágreda; Dévanos; Deza; Duruelo de la Sierra; Escobosa de Almazán; Espeja de San Marcelino; Espejón; Estepa de San Juan; Frechilla de Almazán; Fresno de Caracena; Fuentearmegil; Fuentecambrón; Fuentecantos; Fuentelmonge; Fuentelsaz de Soria; Fuentepinilla; Fuentes de Magaña; Fuentestrún; Garray; Golmayo; Gómara; Gormaz; Herrera de Soria; Hinojosa del Campo; Langa de Duero; Losilla, La; Magaña; Maján; Matalebreras; Matamala de Almazán; Medinaceli; Miño de San Esteban; Molinos de Duero; Momblona; Monteagudo de las Vicarías; Montenegro de Cameros; Morón de Almazán; Muriel de la Fuente; Muriel Viejo; Nafría de Ucero; Narros; Navaleno; Nepas; Nolay; Noviercas; Ólvega; Oncala; Pinilla del Campo; Portillo de Soria; Póveda de Soria, La; Pozalmuro; Quintana Redonda; Quintanas de Gormaz; Quiñoneria, La; Rábanos, Los; Rebollar; Recuerda; Renieblas; Reznos; Rioseco de Soria; Rollamienta; Royo, El; Salduero; San Esteban de Gormaz; San Felices; San Leonardo de Yagüe; San Pedro Manrique; Santa Cruz de Yanguas; Santa María de Huerta; Santa María de las Hoyas; Serón de Nájima; Soliedra; Soria; Sotillo del Rincón; Suellacabras; Tajahuerce; Tajueco; Talveila; Tardelcuende; Taroda; Tejado; Torlengua; Torreblacos; Torrubia de Soria; Trévago; Ucero; Vadillo; Valdeavellano de Tera; Valdegeña; Valdelagua del Cerro; Valdemaluque; Valdenebro; Valdeprado; Valderrodilla; Valtajeros; Velamazán; Velilla de La Sierra; Velilla de los Ajos; Viana de Duero; Villaciervos; Villanueva de Gormaz; Villar del Ala; Villar del Campo; Villar del Río; Villares de Soria, Los; Villaseca de Arciel; Vinuesa; Vizmanos; Vozmediano; Yanguas.
Důkaz původu :
Skutečnost, že produkt pochází z uvedené oblasti, dokazují kontrolní a ověřovací postupy.
Mléko pochází výhradně z chovatelských zařízení zapsaných v rejstříku chovatelských zařízení regulační rady.
Přírodní a slané máslo se vyrábí a balí výhradně v zařízeních zapsaných v rejstříku mlékárenských zařízení.
Sladké máslo se vyrábí a balí výhradně v zařízeních zapsaných v rejstříku cukrárenských zařízení regulační rady.
Chovatelská, mlékárenská a cukrárenská zařízení se musejí podrobit počátečnímu hodnocení v souvislosti s jejich zapsáním a pravidelným hodnocením v souvislosti s jejich ponecháním v registrech.
Na trh budou se zárukou původu garantovanou na základě etikety regulační rady uvedena pouze másla, která vyhoví všem kontrolám během postupu.
Počet etiket nebo zadních etiket udělených regulační radou mlékárenským zařízením bude záviset na dodaném množství mléka a v případě cukrárenského průmyslu bude záviset na dodaném množství přírodního másla.
Regulační rada bude provádět kontroly způsobu získávání a skladování mléka v chovatelských podnicích, inspekci způsobu výroby v mlékárenských a cukrárenských podnicích, revizi dokumentace a zásob, odběr vzorků a zkoušky výrobku.
V případě zjištění nedodržení předpisů regulační rada případně uplatní sankční režim uvedený ve svém nařízení.
Způsob produkce Z mléka v chovatelských zařízeních
Mléko se získá z dojného hovězího dobytka fríského a hnědého alpského plemene, nebo jejich kříženců.
Vybavení chovatelských podniků musí zahrnovat chladící nádrž na mléko s kapacitou na uskladnění mléka vyprodukovaného během dvou dnů, ve které se bude skladovat při teplotě nejvýše 5 °C až do chvíle jeho odběru. Čas mezi dojením a odběrem je maximálně dva dny.
Během přepravy do mlékárenských podniků nesmí teplota mléka překročit 9 °C.
Výroba "přírodního" másla (Mantequilla de Soria "Natural")
V mlékárenském zařízení se mléko zpracuje terminací v deskovém výměníku a následně se odstředí za účelem oddělení smetany a dosažení jeho zdravotní nezávadnosti.
Smetana získaná při teplotě mezi 30 a 40 °C musí obsahovat podíl tuku mezi 38 a 45 %, přičemž její kyselost musí být menší než 13° stupnice Dornic.
Zpracuje se pasterizací a ochladí se tak, aby měla při napuštění do nádrže teplotu mezi 12 a 15 °C. Do nádrže se přidá směs mléčných kvasnic Lactococcus lactis lactis, L. lactis cremoris a L. lactis lactis diacetylactis.
Zrání bude trvat 12 až 15 hodin při teplotě mezi 12 a 15 °C, přičemž kvasnice se přidají 3 – 4 hodiny po zahájení procesu zrání.
Když smetana dosáhne kyselosti mezi 18 a 28° stupnice Domic, zrání se ochlazením zastaví.
Smetana se z nádrže přemístí do nádrže na máslo, která se naplní přibližně do 40 % objemu, aby se umožnila její homogenizace, a šlehá se dvě až tři hodiny.
Gravitačním působením se odstraní syrovátka a ušlehaný tuk zbavený syrovátky se ve dvou fázích očistí pitnou vodou.
Následně se tuk pomalu mísí po dobu 60 až 120 minut v oddělené nádobě na máslo až do vypracování másla.
Z nádoby se máslo přemístí do plničky, kde se zformuje pomocí různých výstupů, a ve stejném zařízení se naplní do nádob určených k jeho uvedení na trh.
Výroba "slaného" másla (Mantequilla de Soria "Salada")
Postup výroby slaného másla se skládá ze stejných kroků jako u másla přírodního s tím rozdílem, že při zahájení míšení se přidá jemná sůl v maximálním množství 2,5 % hmotnostních.
Máslo se rovněž plní ve stejném zařízení.
Výroba "sladkého" másla (Mantequilla de Soria "Dulce")
Z vody a sacharózy se připraví šťáva, která se vaří až do získání sirupu.
Poté se šleháním smíchá s "přírodním" máslem a ve stejném zařízení se naplní do nádoby, která je pevná a ve vrchní části otevřená. Viditelný povrch se ozdobí sladkým máslem, které bylo předem obarveno betakaroténem nebo výtažkem z košenily.
Zdobení nepřekročí 15 % obsahu.
Souvislosti Historicko-literární
Existuje množství literárních odkazů, některé z nich se nacházejí ve veřejné knihovně v Sorii:
"SORIA.
1845-1850" (faksimile) od PASCUALA MADOZE.
Jedná se o zeměpisně-statisticko-historický slovník o provincii Soria.
Uvádí obce, které tvořily údolí Valle de Tera, kde se soustředil dojný dobytek a kde se vyrábělo máslo.
Na straně 203 odkazuje na "výrobní průmysl, kromě živností a továren založených ve větších městech, … se omezuje na výrobu tuku z kravského mléka".
Na straně 268 znovu zmiňuje "výrobu chutných a tak proslavených másel ze Sorie".
ČASOPIS "EL NOTICIERO DE SORIA", 25. ŘÍJNA 1899.
Uvádí oznámení cukrárny "La Azucena" majitele Silvina Paniaguy, ve kterém veřejnosti oznamuje, že se chystá vyrábět máslo.
Cukrárna je uvedena jako dodavatel královského dvora a na regionální výstavě v Logroñu byla oceněna za výrobu másla.
"NOMENCLATOR HISTÓRICO, GEOGRÁFICO, ESTADÍSTICO Y DESCRIPTIVO DE LA PROVINCIA DE SORIA", 1909, OD MANUELA BLASCO JIMÉMENZE.
Popisuje charakteristické znaky obcí provincie Soria.
V kapitole věnované obci Valdeavalleno de Tera znovu zmiňuje máslo ze Sorie:"protože z mléka se vyrábí stále vynikající proslavené máslo ze Sorie," (sic)
"LA REGIÓN DE EL VALLE", OD ANASTASIA GONZÁLEZE GÓMEZE.
TISKÁRNA LAS HERAS, 1931.
Na stranách 29, 30 a 31 se blíže věnuje postupu výroby másla a používaným pomůckám, přičemž se odvolává na žargon neboli terminologii vlastní kraji El Valle.
Jediným uváděným datem je rok 1910, který se spojuje s Mlékárenskou družstevní společností Sorie a s rozvojem modernějších výrobních postupů od uvedeného roku v jeho podniku na výrobu másla ve Valdeavellano.
"MANTEQUILLA DE SORIA" OD PEDRA J. IGLESIA HERNÁNDEZE, Z CELTIBERIA Č. 14, CENTRO DE ESTUDIOS SORIANOS 1957
Jde o zvláštní práci o másle ze Sorie v souvislosti s prvním národním bromatologickým kongresem.
Uvádí máslo ze Sorie jako jednu z věcí, díky kterým se Soria proslavila nejen ve Španělsku, ale také v Latinské Americe, a to díky emigrantům z této provincie.
Přírodní souvislosti
Vlastnosti másla ze Sorie souvisejí s jeho výrobou z mléka pocházejícího od krav, které se živí produkty získanými ve středně vyvýšené oblasti (nadmořská výška 1026 metrů nad mořem), díky čemuž je jednou z nejvýše položených a nejčlenitějších provincií náhorní plošiny s mimořádně drsnými klimatickými podmínkami.
To je základem odlišného stravovacího režimu dobytka vzhledem k tomu, že složení tvrdých a suchých pastvin je spolu s charakteristickou flórou příčinou zvláštních vlastností mléka, které se přenášejí do másla.
Lidské a výrobní faktory
Přírodní máslo se původně vyrábělo použitím dřevěné máselnice, zatímco dnes se používá oddělená nádoba na výrobu másla.
Oba systémy mají společný znak, a to hromadění tukových částic.
V případě dřevěné máselnice se ho dosahovalo údery rukou podobnými pohybu pístu až do jejich sloučení. Současná oddělená nádoba na výrobu másla zajišťuje podobný účinek silovým působením pohybující se nádoby na máslo.
Rozhodující je rovněž skutečnost, že mléčné kvasnice se přidají až po třech až čtyřech hodinách od zahájení zrání.
Pokud jde o výrobu šťávy pro sladké máslo, dodržují se staré receptury a prezentace výrobku si zachovává si někdejší estetické vlastnosti a podobu.
Název: _BAR_ Consejo Regulador de D.O.
"Mantequilla de Soria" _BAR_
Adresa: _BAR_ Polígono Industrial Las Casas.
Calle C. Parcelas 3-4, E-42005 Soria _BAR_
Telefon: _BAR_ (34) 975 23 16 26 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 975 23 16 36 _BAR_
Kontrolní orgán :
Regulační rada chráněného označení původu "Mantequilla de Soria" se řídí normou EN 45011: "Všeobecné požadavky pro orgány, které provádějí certifikaci výrobku", verze z roku 1998.
Označování : Chráněná másla určená ke spotřebě budou opatřena značkou s uvedeným souhlasem regulační rady.
Touto neporušitelnou a opětovně nepoužitelnou značkou bude zadní etiketa udělená regulační radou mlékárenským a cukrárenským podnikům zapsaným v souladu s normami stanovenými v příručce kvality.
Na zadních etiketách bude uvedena značka chráněného označení a alfanumerický kód, který umožní zabezpečit sledovatelnost.
Tato označení budou na pásku zlaté barvy pro přírodní máslo, na pásku růžové barvy pro sladké máslo a na pásku modré barvy pro slané máslo.
Vnitrostátní požadavky - Zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince 1970, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje.
- Vyhláška č. 835/1972 ze dne 23. března 1972, kterou se provádí zákon č. 25/1970.
- Nařízení ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi právními předpisy Španělska a nařízením (EHS) č. 2081/1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin.
- Královská vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října 1999, kterou se kterou se upravuje postup podávání žádostí o zápis do rejstříku Společenství chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2006/C 32/03)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"ALHEIRA DE BARROSO – MONTALEGRE"
Č. ES: PT/00237/ 16.05.2002
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména pro producenty produktů s dotyčným CHOP a CHZO, lze nalézt v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od příslušných útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
Afonso Costa, P-1949-002 Lisboa _BAR_
Telefon: _BAR_ (351) 21 844 22 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 21 844 22 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ idrha@idrha.min-agricultura.pt _BAR_
2. Žadatel:
Název: : Cooperativa Agrícola dos Produtores de Batata para Semente de Montalegre, CRL
Adresa: Rua General Humberto Delgado P-5470-247 Montalegre
Telefon: (351) 276 51 22 53
Fax: (351) 276 51 25 28
E-mail: quadrimonte@iol.pt
Složení : producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( )
3. Druh produktu:
třída 1.2 – Masné výrobky
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Alheira de Barroso – Montalegre"
Popis : Salám vyrobený z masa a tuku prasat rasy bísara nebo kříženců této rasy (s alespoň 50 % podílem krve bísara), drůbežího masa (slepičího, krůtího a/nebo kachního), králičího masa a chleba, plněný do vepřového tenkého střeva.
Maso je ochuceno solí, česnekem, ostrou paprikou (nazývanou v dané oblasti "pimento"), sladkou paprikou (neboli "pimentão"), petrželkou, cibulí a olivovým olejem z regionu Trás-os-Montes.
Produkt má tvar válce zformovaného do podkovy, o průměru asi 3 cm a nestejnorodé, žluté až nahnědlé barvy.
Na řezu je barva žluto-hnědá, stejnorodého tónu, hmota je homogenní, avšak s patrnými kousky masových vláken.
Zeměpisná oblast : Vzhledem k specifičnosti výroby těchto produktů, jejich organoleptickým vlastnostem, dovednostem obyvatelstva a klimatickým podmínkám regionu je zeměpisná oblast zpracování a balení přirozeně vymezena obcí Montalegre v okrese Vila Real.
S ohledem na tradiční způsob krmení prasat a stávající zemědělskou výrobu je zeměpisná oblast produkce masa a tuku přirozeně vymezena obcemi Boticas, Chaves a Montalegre v okrese Vila Real.
Území tvořené těmito třemi obcemi je známé a označované jako Barroso.
Důkaz původu : Zemědělské podniky, zařízení pro porážku, bourání a zpracování musí být držiteli licence, musí být schváleny sdružením producentů na základě stanoviska soukromého subjektu pro kontrolu a certifikaci a nacházet se v dané oblasti produkce nebo zpracování uvedené výše.
Celý výrobní proces, od zemědělského podniku produkujícího surovinu až po místo prodeje produktu, je podroben přísnému systému kontroly, který umožňuje úplnou vysledovatelnost produktu.
Prasata jsou chována v zemědělsko-pasteveckých podnicích, jež disponují prostorem srovnatelným s tradičními, poloextenzívními systémy výroby, a jsou schopny produkovat tradiční krmivo pro zvířata.
Certifikační značka na každé uzenině má vlastní číslo, podle něhož lze provést úplnou vysledovatelnost až k zemědělskému podniku, z něhož produkt pochází.
Důkaz původu lze získat v jakémkoli okamžiku a během celého výrobního procesu prostřednictvím sériového čísla, jež tvoří povinný prvek certifikační značky.
Způsob produkce : Salám vzniká zpracováním masa od kosti, prorostlého masa a odřezků pocházejících z porcování jatečně upravených těl uvedených prasat a z drůbežího a/nebo králičího masa pečlivě rozřezaného na kousky.
Z vytříděných, očištěných, nakrájených a uvařených mas je připravena směs, do níž jsou přidány ostatní ingredience. Po ochucení se směs plní do vepřových tenkých střev.
Následuje proces uzení na mírném ohni při použití dřeva pocházejícího z regionu a potom sušení nebo stabilizace.
Produkt přichází na trh v celku a vždy v původním obalu.
Povaha a složení produktu neumožňují jeho rozřezání nebo nakrájení na plátky.
V případě dalšího balení produktu se používá vhodný neškodný a inertní materiál a balí se v normální nebo kontrolované atmosféře nebo ve vakuu.
Tyto operace se mohou uskutečnit pouze v zeměpisné oblasti zpracování, přičemž nesmí dojít k omezení vysledovatelnosti nebo možnosti kontroly ani ke změně chuťových a mikrobiologických vlastností produktu.
Souvislost : Vzhledem ke klimatickým, zeměpisným a sociálně-ekonomickým podmínkám a k obtížným stykům se zbytkem země pocházela strava v oblasti Barroso z místní produkce, tvořené zejména chlebem, brambory a vepřovým masem.
Tradice a význam chovu prasat jsou doloženy zmínkami v různých spisech, např. v listině z Montalegre, které se týkají poplatků za prasata a produktů z nich.
Aby mohlo být vepřové maso konzumováno po celý rok, byly vynalezeny různé způsoby jeho uchování, které brzy nabyly formy starobylého umění předávaného z generace na generaci.
Příprava těchto produktů vychází a značně závisí na chladném a suchém klimatu tohoto regionu, kvůli němuž se vždy v každém domě udržoval stálý oheň, což poskytuje jedinečné podmínky pro postupné uzení na mírném kouři.
Potřeba využít a uchovat vepřové maso pocházející z tradičních "zabijaček" dala vzniknout řadě uzenin různých tvarů, složení, barev a chutí, ale vyplývajících vždy z místních zvláštností spojených s daným krajem a lidmi.
Spojení tohoto produktu se zeměpisnou oblastí zkrátka vychází z domácí rasy zvířat, jejich krmení místními produkty, z dovedností spojených s výběrem kusů masa, procesem uzení na dřevě pocházejícím z regionu a zráním ve velmi chladném a suchém prostředí, jež je vhodné ke konzervaci produktů.
Název: _BAR_ Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
25 de Abril, 273 S/L, P-5370 Mirandela _BAR_
Telefon: _BAR_ (351) 278 261 410 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 278 261 410 _BAR_
E-mail: _BAR_ tradicao-qualidade@clix.pt _BAR_
Kontrolní subjek :
Subjekt "Tradição e Qualidade" byl uznán jako splňující požadavky normy 45011:2001.
+++++ TIFF +++++
Označování :
Na etiketě je povinně uveden nápis "Alheira de Barroso – Montalegre – Indicação Geográfica Protegida", případně logo Společenství a logo producentů z oblasti Barroso-Montalegre, jehož vzor je uveden níže a které je doplněno slovy "Montalegre" a "Alheira".
Dále je nutno uvést certifikační značku, která povinně obsahuje název produktu a příslušný nápis, název kontrolního subjektu a číslo série (numerický nebo abecedně numerický kód, jenž umožňuje vysledování produktu).
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2006/C 32/04)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"CORDEIRO DE BARROSO" nebo "ANHO DE BARROSO" nebo "BORREGO DE LEITE DE BARROSO"
Č. ES: PT/00231/ 06.05.2002
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména pro producenty produktů s dotyčným CHOP a CHZO, lze nalézt v úplném znění specifikace, které je možné získat od vnitrostátních orgánů nebo od příslušných útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
Afonso Costa, n.o 3, P-1949-002 Lisboa _BAR_
Telefon: _BAR_ (351) 21 844 22 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 21 844 22 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ idrha@idrha.min-agricultura.pt _BAR_
2. Skupina:
Název: : Cooperativa Agrícola dos Produtores de Batata para Semente de Montalegre, CRL
Adresa: Rua General Humberto Delgado P-5470-247 Montalegre
Telefon: (351) 276 51 22 53
Fax: (351) 276 51 25 28
E-mail: quadrimonte@iol.pt
Složení: : producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( )
3. Druh produktu:
Třída 1.1 – Čerstvé maso a vnitřnosti
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Cordeiro de Barroso" nebo "Anho de Barroso" nebo "Borrego de Leite de Barroso"
Popis : Maso pocházející z bourání jatečně upravených těl ovcí – kříženců ras Churra Galega a Bordaleira de Entre Douro e Minho, obojího pohlaví, chovaných v tradičním extenzívním zemědělském systému v zeměpisné oblasti produkce, poražených do stáří čtyř měsíců a s jatečně upraveným tělem o váze 4 až 12 kg.
Maso je po jednoduché kuchyňské úpravě měkké, šťavnaté a velmi chutné. Typická chuť vyplývá ze způsobu produkce a krmení zvířat.
Podle váhy se jatečně upravená těla dělí do tří kategorií: kategorie A – od 4,0 kg do 7,0 kg; kategorie B – od 7,1 kg do 10,0 kg; kategorie C – od 10,1 kg do 12,0 kg.
Zeměpisná oblast : Zeměpisná oblast produkce, kde se zvířata rodí, jsou chována a kde probíhá porážka, bourání a balení masa "Cordeiro de Barroso" je vymezena obcemi Boticas, Chaves, Mondim de Basto, Montalegre, Murça, Ribeira de Pena, Valpaços a Vila Pouca de Aguiar v okrese Vila Real.
Území tvořené obcemi Boticas, Chaves a Montalegre je označované a známé jako Barroso.
V tomto zvláštním případě je území rozšířeno o výše uvedené sousední obce z důvodu podobných podmínek produkce jehněčího masa a stejnorodé kvality jatečně upravených těl zvířat produkovaných v těchto podmínkách.
Důkaz původu : Zeměpisné označení lze použít pouze pro jatečně upravená těla zvířat narozených a chovaných v zemědělských podnicích, které se nacházejí v zeměpisné oblasti produkce, splňují všechny předpisy týkající se krmení a zdraví zvířat, jejich zemědělský systém odpovídá ustanovením specifikace pro "Cordeiro de Barroso" a které podléhají systému kontroly a certifikace stanovenému v dokumentu "Pravidla pro kontrolu a certifikaci jehněčího masa z oblasti Barroso" (Regras de Controlo e Certificação do Cordeiro de Barroso).
Certifikační značka na každém balení má vlastní číslo, podle něhož lze provést úplnou vysledovatelnost až k zemědělskému podniku, z něhož produkt pochází.
Důkaz původu lze získat v jakémkoli okamžiku a během celého výrobního procesu prostřednictvím sériového čísla, jež tvoří povinný prvek certifikační značky.
Způsob produkce :
Maso pochází z jatečně upravených těl zvířat získaných z porážky a bourání ovcí – kříženců ras Churra Galega a Bordaleira de Entre Douro e Minho, narozených a chovaných podle tradičních metod a poražených ve stáří od 30 do 120 dnů na jatkách, jež jsou označeny schvalovacím číslem podle platných předpisů a jsou uznány Evropským společenstvím, nacházejí se v zeměpisné oblasti produkce a mají zvláštní oprávnění od příslušného sdružení producentů.
Před porážkou musí být zvířata omráčena.
Zvířata jsou porážena po sériích, bez přerušení, každá série je tvořena pouze jehňaty od jednoho oprávněného producenta.
Porážka je vždy sledována technikem subjektu pověřeného certifikací nebo jeho řádně pověřeným zástupcem, aby byl zaručen správný průběh a dodržování pravidel produkce.
Ihned po kontrole post mortem se jatečně upravená těla nebo kusy těl poražených zvířat zchladí na teplotu nepřesahující 4 °C (±1 °C).
Do 12 hodin je dosaženo vnitřní teploty 7 °C při zachování relativní vlhkosti 85 – 90 % až do expedice produktů, podle platných předpisů.
Bourání a balení lze provádět pouze ve vymezené zeměpisné oblasti, protože manipulace s produktem by mohla omezit vysledovatelnost nebo znemožnit kontrolu původnosti a vlastností produktu.
Souvislost : Produkce masa "Cordeiro de Barroso" je úzce spjata s využíváním společné půdy ("baldios"), přírodními a meliorovanými pastvinami a divokou vegetací regionu Barroso.
Díky typickému ekosystému v tomto regionu a dovednostem obyvatelstva, zejména v oblasti chovu stád a pastevectví, je získáváno jehněčí maso zvláštních vlastností charakteristických pro region, kde je produkováno.
Ten se vyznačuje chovem ovcí v extenzívním systému, který využívá velmi specifické zdroje, což umožňuje už po mnoho desetiletí tradiční produkci jehněčího masa.
Počátky chovu ovcí v tomto regionu sahají daleko do minulosti a jsou úzce spjaty s tradičním způsobem pastevectví v regionu.
Pro svou chuť a vlastnosti zaujímalo vždy jehněčí maso z oblasti Barroso důležité místo ve stravě obyvatel regionu a v místní gastronomii, zejména v dobách svátků. Ovce jsou v regionu skutečně velmi ceněny a jsou součástí zvyklostí a obyčejů obyvatelstva v oblasti Barroso, takže mohou dokonce při zvláštních příležitostech sloužit jako dar.
Název: _BAR_ Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
25 de Abril, 273 S/L, P-5370 Mirandela _BAR_
Telefon: _BAR_ (351) 278 261 410 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 278 261 410 _BAR_
E-mail: _BAR_ tradição-qualidade@clix.pt _BAR_
Kontrolní subjekt :
Subjekt "Tradição e Qualidade" byl uznán jako splňující požadavky normy 45011:2001.
+++++ TIFF +++++
Označování :
Na etiketě je povinně uveden nápis "Cordeiro de Barroso – Indicação Geográfica Protegida", logo produktu a případně logo Společenství po registraci u Společenství.CORDEIRO DE BARROSOIndicação Geográfica
Dále je nutno uvést certifikační značku, která povinně obsahuje název produktu a příslušný nápis, název kontrolního subjektu a číslo série (numerický nebo abecedně numerický kód, jenž umožňuje vysledování produktu).
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Výtah z reorganizačního opatření, o kterém bylo rozhodnuto podle čl. 3 odst. 1 a 2 směrnice 2001/24/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových institucí
(2006/C 33/02)
SOUD V ALMELU
Číslo případu: 71661 HA RK 05.45
Datum rozhodnutí: 16. června 2005
Rozhodnutí soudu v Almelo učiněné samosoudcem pro občanské záležitosti, na žádost podanou těmito subjekty:
akciová společnost
De Nederlansche Bank N.V.,
se sídlem v Amsterdamu,
žalobce,
dále také "DNB"
právní zástupce: pan E.M.M. van de Loo,
obhájce: pan D.A. van der Stelt z Amsterdamu,
versus
soukromá společnost s ručením omezeným
Geregelde Zaken Holding B.V.,
se sídlem společnosti v Hengelo (O),
místo působnosti: 7500 AC Enschede, Neptunusstraat 15a,
žalovaný,
dále také "GZH",
právní zástupce: pan E.M.M. van de Loo,
obhájce: pan A.C. van Campen z Arnhemu.
Průběh soudního řízení
DNB požádala v písemné žádosti ze dne 13. června 2005 soud, aby učinil předběžně vykonatelné rozhodnutí v tom smyslu, že se společnost GZH ocitla v situaci, kdy je v zájmu spoluvěřitelů zavést zvláštní opatření, a aby jmenoval advokáta a právního zástupce J.A.D.M. Daniëlse správcem a jednoho z členů tohoto soudu pověřeným soudcem, a to na dobu, kterou soud uzná za vhodnou.
Dále DNB požádala, aby byly lhůty uvedené v rozhodnutí – v případě, že žádosti bude vyhověno – na minutu přesně oznámeny a aby správce nebo tajemník soudu výpis z tohoto rozhodnutí neprodleně uveřejnil ve vládním věstníku (Staatscourant), v Úředním věstníku Evropské unie a ve dvou nizozemských denících, které určí soud.
Obě strany předložily před projednáváním žádosti důkazy.
Dne 15. června 2005 proběhlo ústní projednávání.
Společnost GZH zastupovala paní B. Muller-de Graaf, jíž byl nápomocen pan Van Campen.
DNB zastupoval drs. J.W.E. Nagtegaal, zaměstnanec DNB, jemuž byl nápomocen pan Van der Stelt.
Posouzení sporu a odůvodnění rozhodnutí
1. Žádost se zakládá na čl. 71 odst. 2 zákona o dozoru nad úvěrovými institucemi (Wet toezicht kredietwezen, dále jen "Wtk"). V případě, že je platební schopnost nebo likvidita úvěrové instituce, na kterou se vztahuje zákaz uvedený v článku 6 daného zákona, podle úsudku DNB taková, že je možné předpokládat, že daná úvěrová instituce nebude schopna dostát svým povinnostem ohledně jí svěřených finančních prostředků, popřípadě toho bude schopna jen zčásti, může soud na základě čl. 71 odst. 2 Wtk na žádost DNB rozhodnout, že se daná úvěrová instituce ocitla v situaci, kdy je v zájmu spoluvěřitelů zavést zvláštní opatření. DNB uvedla, že se v případě společnosti GZH jedná o situaci ve smyslu čl. 71 odst. 2 Wtk, a že je nutné zavést zvláštní opatření.
2. DNB je toho názoru, že společnost GZH je podnikem či institucí, která provozuje svou činnost získáváním splatitelných finančních prostředků, ať splatných ve stanovené lhůtě či nikoli, a poskytováním úvěrů a/nebo uskutečňováním investic ze svých prostředků.
Na základě toho je společnost GZH úvěrovou institucí ve smyslu čl. 1 odst.
1 Wtk. Taková instituce nesmí provozovat činnosti úvěrové instituce, pokud k tomu nezískala povolení od DNB, pokud jí nebyla z uvedeného zákazu udělena výjimka ministerstvem financí či pokud nebyla uvedeného zákazu zproštěna ze strany DNB.
Podle DNB nemá společnost GZH uvedené povolení, ani jí nebyla udělena výjimka.
Během řízení před soudem nezpochybnila společnost GZH, že je úvěrovou institucí ve smyslu Wtk.
Prohlásila, že vycházela z informací, které získala od Autoriteit Financiële Markten (orgán pro finanční trhy, dále jen "AFM"), a že ji AFM neodkázal kvůli povolení či udělení výjimky na DNB, a tudíž jednala společnost GZH v dobré víře.
To však nic nemění na skutečnosti, že společnost GZH jednala a jedná v rozporu s čl. 1 odst.
3. Z šetření podniknutého oddělením Expertisecentrum Handhaving, které je součástí DNB, vyplývá, že společnost GZH nesplňuje požadavky na likviditu a platební schopnost.
Při šetření vycházelo Expertisecentrum Handhaving z číselných údajů, které poskytla společnost GZH.
Jedná se o předběžné číselné údaje, které dosud nezkontroloval účetní a u kterých se nepřihlíželo k daňovým aspektům.
Zjistilo se, že společnost GZH prostřednictvím garančních potvrzení o výnosu uzavřela dohody, na jejichž základě investovali půjčovatelé finančních prostředků různé částky a jejichž pevný výnos se pohybuje mezi 7 % a 9 % ročně.
Společnost GZH obdržela částky v celkové výši nejméně 2033574,70 EUR.
Tyto částky byly zčásti použity jako půjčky, které měly zajistit měsíční vyplácení výnosů v rámci garančních potvrzení o výnosu.
Zároveň byly uskutečněny investice do nemovitostí a společnosti Muller & De Graaf Financieel Advies B.V. byla poskytnuta půjčka ve výši 980533,03 EUR.
Společnost GZH je jediným podílníkem společnosti Muller & De Graaf Financieel Advies B.V. DNB došla k závěru, že likvidita společnosti GZH není dostatečná k tomu, aby dostála svým povinnostem vyplývajícím z garančních potvrzení o výnosu, v souvislosti s vrácením finančních prostředků.
Uvedené povinnosti se týkají vrácení částky ve výši 2158574,70 EUR.
Společnost GZH má okamžitě k dispozici částku ve výši 424159,10 EUR. V krátkodobém výhledu se tedy jedná o schodek ve výši 1734415,60 EUR.
Předpokladem pro splnění povinnosti v souvislosti s vrácením prostředků je hodnota pohledávek na běžném účtu společnosti Muller & De Graaf Financieel Advies B.V. Během řízení před soudem prohlásila společnost GZH, že finanční prostředky zapůjčené společnosti Muller & De Graaf Financieel Advies B.V. jí nemohou být v krátkodobém výhledu vráceny.
Schodek ve střednědobém výhledu dosahuje výše 1605848,60 EUR, v dlouhodobém výhledu pak 320368,10 EUR.
V souvislosti s platební schopností z šetření vyplynulo, že vlastní kapitál, který se skládá výhradně ze splaceného základního kapitálu sníženého o vzniklé ztráty, je negativní ve výši 67399,54 EUR.
Podle měřítek DNB nemůže takový negativní vlastní kapitál zajistit dostatečnou platební schopnost.
Uvedený vlastní kapitál nebude podle směrnic DNB pro úvěrové instituce týkajících se platební schopnosti v žádném případě odpovídat stanoveným požadavkům.
Zavedením mimořádných opatření je však podle DNB možné ochránit zájmy věřitelů a zajistit co možná nejdůkladnější vyrovnání jejich pohledávek.
4. Během řízení před soudem zpochybňovala společnost GZH nepříliš přesvědčivě tvrzení, že nesplňuje požadavky ohledně likvidity a platební schopnosti.
Prokázala sice, že DNB, respektive oddělení Expertisecentrum Handhaving, nezohlednila veškeré dostupné finanční údaje a případné příjmy, avšak vysvětlení této záležitosti ukázalo, že se nejedná o natolik významné částky, aby to snížilo důvěryhodnost výpočtů provedených DNB.
Soud se dále domnívá, že bylo dostatečně prokázáno, že likvidita a platební schopnost společnosti GZH je taková, že je možno učinit závěr v tom smyslu, že se společnost ocitla v situaci, kdy je v zájmu spoluvěřitelů zapotřebí zavést zvláštní opatření.
5. Společnost GZH dále během řízení uvedla, že zavedení mimořádných opatření a s tím související oznámení veřejnosti budou mít na společnosti GZH a Muller & De Graaf Financieel Advies B.V. nepříznivý vliv, a tím se poškodí zájmy, které se DNB právě snaží ochránit.
Podle mínění soudu nemůže vzniklá publicita v tomto případě bránit zavedení mimořádných opatření.
Společnost GZH porušila, ať již k tomu došlo neúmyslně, ustanovení Wtk a způsobila nedostatečnou likviditu a platební schopnost.
Z toho důvodu je zásah nezbytný. Otázka, zda to povede nebo zda by to mohlo vést k publicitě, v žádném případě nečiní zásah zbytečným či nežádoucím.
Společnost GZH dále uvedla, že DNB má možnost ustanovit takzvaného "tichého správce" (stille curator).
K tomu není zapotřebí svolení soudu a v takovém případě ani není nutné učinit oznámení veřejnosti.
DNB však tuto možnost nezvolila a ani společnost GZH (dříve) nepožádala o ustanovení tichého správce.
Soud proto tento argument nepřijímá.
6. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se soud domnívá, že se společnost GZH ocitla v situaci, kdy je v zájmu spoluvěřitelů zavést zvláštní opatření.
Soud proto jmenuje správce. Podle čl.
71 odst. 7 Wtk doporučila DNB jmenovat správcem pana J.A.D.M. Daniëlse (Daniëls, Dijkman & Huisman Advocaten v Almelo) působícího na adrese Ootmarsumsestraat 72, 7602 JR Almelo (poštovní adresa: Postbus 31, 7600 AA Almelo).
Soud se bude tímto doporučením řídit.
7. Soud stanoví trvání opatření na osmnáct měsíců, a stanoví tedy, že budou v platnosti do 16. prosince 2006. Opatření je možné případně na základě ustanovení čl. 71 odst. 15 Wtk prodloužit.
Rozhodnutí
Soud:
I. prohlašuje, že se společnost Geregelde Zaken Holding B.V. ocitla v situaci, kdy je v zájmu spoluvěřitelů zavést zvláštní opatření;
II. jmenuje pověřeným soudcem pana A.E. Zweerse, člena tohoto soudu, a správcem pana J.A.D.M. Daniëlse, advokáta a právního zástupce
Státní podpora – Polsko
Státní podpora č. C 44/2005 (ex NN 79/2005, ex N 439/2004) — Podpora na restrukturalizaci ve prospěch společnosti Huta Stalowa Wola S.A.
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 34/05)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 23. listopadu 2005, jehož závazné znění je přiloženo k tomuto shrnutí, oznámila Komise Polsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brussels
Číslo faxu: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Polsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
ŘÍZENÍ
Dopisem ze dne 8. října 2004 oznámilo Polsko Komisi opatření poskytnutá na podporu restrukturalizace ve prospěch společnosti Huta Stalowa Wola S.A., aby získalo právní jistotu, že podpora byla poskytnuta před přistoupením a neuplatňovala se po přistoupení, a že proto nepředstavovala novou podporu, kterou by mohla Komise posuzovat podle článku 88 Smlouvy o ES.
Pokud by Komise rozhodla, že tato opatření představují novou podporu, Polsko žádá o schválení této podpory jako podpory na restrukturalizaci.
POPIS PŘÍJEMCE A RESTRUKTURALIZACE
HSW S.A. je mateřskou společností HSW Capital Group.
K 31. prosinci 2002 zahrnovala HSW S.A. 19 společností a vlastnila alespoň 51 % akcií těchto společností (a tyto společnosti ovládala) a 10 společností, ve kterých vlastnila více než 25 % akcií.
Společnost se zabývá výrobou stavebního zařízení – strojů a vojenské výzbroje.
V roce 1991 se stala akciovou společností.
Stát vlastní 76 % akcií.
Společnost zaměstnávala 3173 pracovníků a její zisk na počátku období restrukturalizace (v roce 2002) činil 80 milionů EUR. Nachází se v regionu způsobilém pro regionální podporu podle čl.
87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.
Oznámená opatření státní podpory ve jmenovité hodnotě 217 milionů PLN zahrnují daňové odpisy, přímé dotace, úvěry za preferenčních podmínek, kapitálové příspěvky, odložení plateb daní a prominutí příspěvků sociálního zabezpečení.
Dne 29. dubna 2004 schválil předseda průmyslové rozvojové agentury (IDA) pozměněný program restrukturalizace.
Podle pozměněného programu chtěla společnost využít novelizovaného zákona ze dne 30. října 2002 o státních podporách pro podniky se zvláštním významem pro pracovní trh, který stanovil široké možnosti odpisu veřejných pohledávek (kapitola 5a).
Plán restrukturalizace zahrnuje několik opatření, která mají podle vyjádření společnosti obnovit dlouhodobou životaschopnost, zejména změnu organizační struktury společnosti založením společnosti HSW-Trading, která by v letech 2004 – 2005 vyráběla a prodávala průmyslové stroje.
Kromě toho se plánuje externí zajišťování činností (outsourcing) a prodej částí aktiv společnosti.
Důležitou součástí plánu restrukturalizace je finanční restrukturalizace.
POSOUZENÍ
Komise na základě poskytnutých informací shledala, že většina ze státních podpor byla příjemci poskytnuta před přistoupením Polska do Evropské unie a není po přistoupení použitelná.
Pokud jde o tato opatření (ve výši přibližně 145 milionů PLN), polské orgány prokázaly, že příslušné orgány se již před přistoupením zavázaly na základě právně závazných rozhodnutí, že poskytnou určitou výši podpory.
Tato opatření nespadají do pravomoci Komise, která má právo hodnotit slučitelnost státní podpory s článkem 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
V této fázi Komise vážně pochybuje o skutečnosti, že přibližně 71 milionů PLN bylo poskytnuto před přistoupením.
Na základě údajů, které doposud poskytly polské orgány, se Komise domnívá, že odepsání veřejných pohledávek ve výši přibližně 28 milionů PLN nebylo provedeno před přistoupením.
Jelikož rozhodnutí o restrukturalizaci bylo vydáno dne 17. června 2005 bez schválení Komise, musí být tato opatření posuzována jako protiprávní podpora.
Kromě toho se Komise domnívá, že podpory ve výši přibližně 43 milionů PLN nebyly poskytnuty před přistoupením a nebyly poskytnuty doposud, a představují proto oznámenou podporu.
Podle názoru Komise představují tato opatření státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.1 Smlouvy o ES.
Komise vyhodnotila tuto podporu z hlediska pokynů z roku 2004 k podporám na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.
Komise rozhodla o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, jelikož má pochybnosti o tom, že jsou splněny všechny podmínky nutné pro schválení podpory na restrukturalizaci, a zejména že
- plán restrukturalizace povede k obnovení dlouhodobé životaschopnosti příjemce, jelikož se restrukturalizace týká hlavně finanční a organizační restrukturalizace a zdá se, že postrádá důkladnou průmyslovou restrukturalizaci;
- nedojde k nedovolenému narušení hospodářské soutěže vzhledem k tomu, že plánovaná nebo realizovaná kompenzační opatření jsou podle všeho nedostatečná;
- vlastní příspěvek příjemce ke krytí restrukturalizačních nákladů byl značný, jelikož nebylo předloženo jasné rozlišení mezi státní podporou a vlastním příspěvkem;
- že byla dodržena zásada "jediné platby podpory", neboť HSW – Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o., která je dceřinou společností HSW S.A., obdržela podporu na restrukturalizaci před přistoupením, a to v období let 2003 – 2007.
Polsko bylo požádáno o poskytnutí dalších informací, které by umožnily rozptýlit tyto pochybnosti.
ZNĚNÍ DOPISU
"Komisja pragnie poinformować Polskę, że po zbadaniu informacji przedstawionych przez władze polskie dotyczących środków zgłoszonych dnia 8 października 2004 r. zdecydowała, że część tych środków została przyznana przed dniem przystąpienia Polski do Unii Europejskiej, zatem nie ma zastosowania po dniu przystąpienia.
W zakresie pozostałych środków opisanych poniżej Komisja podjęła decyzję o wszczęciu postępowania określonego w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
I. PROCEDURA
(1) Pismem z dnia 8 października 2004 r. Polska zgłosiła Komisji środki przyznane na wsparcie restrukturyzacji Huty Stalowa Wola S.A. (zwanej dalej "HSW S.A.") celem uzyskania pewności prawnej, że środki te zostały przyznane przed dniem przystąpienia, zatem nie mają zastosowania po dniu przystąpienia, oraz że nie stanowią one tym samym nowej pomocy, która może stanowić przedmiot badań Komisji na mocy art.
88 Traktatu WE.
Polska wystąpiła do Komisji o zatwierdzenie środków pomocy jako pomocy na restrukturyzację w przypadku stwierdzenia przez Komisję, że środki te stanowią nową pomoc.
(2) Pismem z dnia 11 listopada 2004 r. Komisja wystąpiła do Polski o przedłożenie pewnych brakujących dokumentów.
Zostały one dostarczone dnia 2 lutego 2005 r. Komisja wystąpiła o dodatkowe informacje pismami zarejestrowanymi w dniach 1 marca 2005 r., 27 kwietnia 2005 r. oraz 26 lipca 2005 r., na które Polska odpowiedziała, odpowiednio, pismem z dnia 4 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym dnia 8 kwietnia 2005 r., pismem z dnia 7 czerwca 2005 r., zarejestrowanym dnia 9 czerwca 2005 r., oraz z dnia 2 września 2005 r., zarejestrowanym dnia 6 września 2005 r.
(3) Niniejsza sprawa powiązana jest ze sprawą N184/05 dotyczącą pomocy na restrukturyzację na rzecz firmy HSW — Zakład Metalurgiczny, która jest spółką zależną HSW S.A. Polska zgłosiła program restrukturyzacji HSW — Zakład Metalurgiczny, producenta stali, celem uzyskania pewności prawnej.
Władze polskie utrzymują, że zamierzona restrukturyzacja zadłużenia publicznoprawnego HSW — Zakład Metalurgiczny nie stanowi pomocy publicznej, ponieważ wierzyciel prywatny na miejscu jakiegokolwiek wierzyciela publicznego również zaakceptowałby taką restrukturyzację.
Dnia 7 października 2005 r. władze polskie wystąpiły do Komisji o zawieszenie procedury z uwagi na fakt znalezienia prywatnego inwestora.
Dnia 27 września 2005 r. podpisano umowę prywatyzacyjną.
Dnia 29 kwietnia 2004 r. Polska zgłosiła pomoc restrukturyzacyjną na rzecz innej spółki zależnej HSW S.A., mianowicie HSW — Zakładu Zespołów Mechanicznych, w trybie procedury opisanej w pkt 2 załącznika IV.3 Traktatu o Przystąpieniu ("mechanizm przejściowy").
Dnia 8 listopada 2004 r. Polska wycofała wspomnianą notyfikację z uwagi na fakt, że pomoc ta została przyznania przed dniem przystąpienia i nie może być uznana za mającą zastosowanie po dniu przystąpienia.
II. OPIS
1. Stosowne przedsiębiorstwo
(4) HSW S.A., beneficjent pomocy, jest firmą matką grupy kapitałowej HSW z siedzibą w Stalowej Woli, położonej w województwie podkarpackim.
Przedsiębiorstwo kwalifikuje się do pomocy na podstawie art.
87 ust.
3 lit. a) Traktatu WE.
Dnia 31 grudnia 2002 r. grupa obejmowała 19 spółek zależnych, oraz 10 spółek stowarzyszonych.
Spółki wchodzące w skład grupy kapitałowej HSW pełnią rolę wzajemnych dostawców materiałów oraz usług.
Oprócz spółki matki spółki o największym kapitale zakładowym w ramach grupy to: HSW — Zakład Metalurgiczny Sp. z o.o. oraz HSW — Zakład Zespołów Napędowych Sp. z o.o.
Udział sprzedaży realizowanej przez spółkę HSW S.A. na rzecz spółek grupy kapitałowej w całkowitej sprzedaży HSW S.A. wynosi 20-30 %.
(5) Spółka zależna Dressta Sp. z o.o. podpisała w 1995 r. umowę z HSW S.A na okres 12 lat przenoszącą na okres 12 lat licencje oraz składniki majątku związane ze sprzedażą produktów spółki na rynki zagraniczne.
HSW S.A. posiada 49 % udziałów w spółce Dressta.
Jednym z udziałowców firmy Dressta jest Komatsu American International Company USA (KAIC).
(6) Huta Stalowa Wola została założona w 1937 r. i zaczęła swoją działalność od produkcji armat oraz stali nierdzewnej.
W przeciwieństwie do swojej spółki zależnej HSW — Zakład Metalurgiczny, nie jest ona producentem stali.
W roku 1991 została przekształcona w spółkę akcyjną.
Na koniec 2002 r. spółka zatrudniała 3173 pracowników, a jej obroty wyniosły około 89,5 mln EUR.
Skarb Państwa jest nadal posiadaczem 76 % udziałów, 9 % należy do pracowników, a pozostała część udziałów — znajdujących się zarówno w prywatnych jak i publicznych rękach — nie przekracza 5 % dla każdej z tych dwóch kategorii posiadaczy.
Spółka produkuje sprzęt i maszyny budowlane a także sprzęt wojskowy (armaty, czołgi, haubice itd.)
Poniższy rysunek 1 przedstawia strukturę grupy na początku restrukturyzacji.
Rysunek 1
+++++ TIFF +++++
(7) Prywatyzacja spółki wymieniana jest jako ostateczny cel planu restrukturyzacji.
Prywatyzacja kilku spółek zależnych już została rozpoczęta, znajduje się ona jednak we wczesnej fazie, a jej rezultat jest niepewny, gdyż oferty przedstawione przez potencjalnych inwestorów często nie spełniają oczekiwań spółki.
2. Problemy spółki
(8) Obroty spółki spadły z 494,9 mln PLN (125,6 mln EUR [1]) w 2000 r. do 352,6 mln PLN (89,5 mln EUR) w 2002 r., co stanowi spadek o 29 %.
Eksport (włączając spółkę Dressta) zmalał z 505 mln PLN (128,1 mln EUR) do 279 mln PLN (70,8 mln EUR).
Według władz polskich, spadek obrotów na rynkach zagranicznych był głównie spowodowany recesją oraz tym, że firma Komatsu American International Company USA (KAIC), mająca wyłączność na sprzedaż maszyn budowlanych na rynku południowoamerykańskim oraz pakiet kontrolny udziałów w spółce Dressta, zmniejszyła znacząco swoją sprzedaż produktów HSW S.A.
(9) Spółka wykazała stratę z działalności operacyjnej w wysokości 44,2 mln PLN (11,2 mln EUR) w roku 2002, co było głównie wynikiem niskiego wykorzystania mocy produkcyjnych.
Moce fizyczne są wykorzystywane na poziomie zaledwie 50 %.
Produktywność zatrudnienia zmniejszyła się o 20 % w roku 2002.
Ponieważ większość transakcji sprzedaży na rynki zagraniczne była przeprowadzona w dolarach amerykańskich, a większość kosztów spółki jest wyrażana w polskich złotych, spadek wartości dolara amerykańskiego negatywnie wpłynął na poziom sprzedaży oraz rentowność spółki.
(10) Spółka HSW S.A jest poważnie zadłużona.
Średni poziom zadłużenia w okresie 2000-2002 utrzymywał się na poziomie 169,1 mln PLN (42,9 mln EUR).
(11) W roku 2000 spółka nadal wykazywała zysk netto w wysokości 0,5 mln PLN (0,127 mln EUR).
W roku 2002, strata netto wyniosła 184,2 mln PLN (46,7 mln EUR).
Działalność operacyjna spółki również nie przynosi zysku, tj. strata ze sprzedaży wzrosła z 6,4 mln PLN (1,62 mln EUR) w roku 2000 do 33,9 mln PLN (8,60 mln EUR) w 2002 r.
(12) Grupa kapitałowa HSW wykazała stratę netto w wysokości 137,7 mln PLN (34,9 mln EUR) w roku 2002, oraz stratę netto w wysokości 123,9 mln PLN (31,4 mln EUR) w 2003 r.
3. Rynek
(13) Sektor sprzętu oraz maszyn budowlanych, mimo wahań na poszczególnych rynkach, przejawia tendencje wzrostowe.
Produkty HSW S.A są sprzedawane na większości kontynentów, przy czym, według informacji przedstawionych przez władze polskie, nadal istnieje potencjał dla znacznego wzrostu.
Spółka zdołała zachować pozycję lidera na rynku polskim, mimo że utraciła ona udziały na rynku dwóch wytwarzanych przez siebie produktów.
(14) Poniższa tabela przedstawia prognozy rozwoju polskiego rynku maszyn budowlanych, przedstawione przez władze polskie.
Według tych informacji na rynku polskim w latach 2005-2007 utrzyma się tendencja wzrostowa.
Tabela 1: Prognozy rozwoju polskiego rynku maszyn budowlanych (w sztukach)
Rodzaj maszyny _BAR_ Prognozy rozwoju polskiego rynku maszyn budowlanych (w sztukach) _BAR_
2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Ładowarki kołowe _BAR_ 168 _BAR_ 175 _BAR_ 182 _BAR_
Spychacze gąsienicowe _BAR_ 54 _BAR_ 60 _BAR_ 62 _BAR_
Koparko-ładowarki _BAR_ 620 _BAR_ 640 _BAR_ 660 _BAR_
(15) Poniższa tabela przedstawia prognozę rozwoju rynków zagranicznych, które są kluczowe dla spółki HSW S.A.
Tabela 2: Prognozy rozwoju zagranicznych rynków sprzedaży maszyn budowlanych (w sztukach)
Rodzaj maszyny _BAR_ Prognozy rozwoju zagranicznych rynków sprzedaży maszyn budowlanych (w sztukach) _BAR_
2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Rynek północnoamerykański _BAR_ Spychacze gąsienicowe _BAR_ 12400 _BAR_ 12800 _BAR_ 13100 _BAR_
Ładowarki kołowe _BAR_ 16300 _BAR_ 16800 _BAR_ 17150 _BAR_
Rynki byłej Wspólnoty Niepodległych Państw _BAR_ 1380 _BAR_ 1420 _BAR_ 1450 _BAR_
Pozostałe rynki zagraniczne _BAR_ 52500 _BAR_ 53400 _BAR_ 55000 _BAR_
w tym _BAR_
Rynek irański (spycharki gąsienicowe + ładowarki kołowe + układarki rur) _BAR_ 650 _BAR_ 720 _BAR_ 800 _BAR_
Rynek chiński (spycharki gąsienicowe + ładowarki kołowe + układarki rur) _BAR_ 37200 _BAR_ 40300 _BAR_ 42000 _BAR_
(16) Główni konkurenci HSW S.A. to: Caterpillar Inc., Komatsu, Volvo CE, Terex, Case New Holland (CNH), JCP, Liebherr, Centrum Maszyn Budowlanych (CMB) oraz John Deere.
Dwaj główni gracze na rynku światowym to Caterpillar i Komatsu.
Największym rynkiem sprzedaży pod względem chłonności i wielkości jest rynek północnoamerykański, w szczególności USA.
Wzrost sprzedaży na tym rynku jest wielką szansą dla spółki.
Jednakże Polska nie przedstawiła szczegółowych informacji na temat sposobu, w jaki spółka planuje zapewnić sobie solidną pozycję na tym rynku.
(17) Na rynku zachodnioeuropejskim całkowity obrót pojazdami gąsienicowymi spadł o 15 % w latach 2000-2003.
Wynikało to głównie ze zmniejszenia popytu w Niemczech.
Jednakże rynek zachodnioeuropejski może być potencjalnie chłonny pod względem koparko-ładowarek.
(18) Jak dotąd władze polskie przedstawiły bardzo skąpe informacje na temat tego, w jaki sposób spółka zamierza zdobyć większy dostęp do tych rynków.
4. Restrukturyzacja
(19) Plan restrukturyzacji obejmuje okres 2003-2007.
W ramach planu przewidziano kilka środków, które powinny według spółki przywrócić długoterminową rentowność firmy.
Środki te obejmują w szczególności modyfikację struktury organizacyjnej, w tym utworzenie spółki HSW-Trading odpowiedzialnej za produkcję oraz sprzedaż maszyn przemysłowych w latach 2004-2005.
(20) Główną ideą procesu restrukturyzacji HSW S.A. jest oddzielenie części firmy bezpośrednio związanej z produkcją od składników majątku objętego restrukturyzacją.
Proces ten zaplanowano na okres 2004-2005.
(21) Dwie główne spółki objęte procesem restrukturyzacji to:
- Huta Stalowa Wola S.A.
(HSW S.A.)
- HSW-Trading Sp. z o.o.
(22) Podział zadań w zakresie produkcji maszyn budowlanych oraz sprzedaży przedstawia się następująco:
- HSW S.A. — Prace badawczo-rozwojowe, utrzymywanie majątku produkcyjnego, marketing strategiczny, sprzedaż części zamiennych, serwis, a także produkcja i sprzedaż sprzętu wojskowego.
- HSW-Trading Sp. z o.o. — Produkcja i sprzedaż maszyn, logistyka, zarządzanie jakością, zaopatrzenie w materiały do produkcji maszyn.
(23) Główna koncepcja polega na wydzierżawieniu spółce HSW — Trading Sp. z o.o. przez spółkę HSW S.A. składników majątku bezpośrednio związanych z produkcją, w tym koniecznego do produkcji sprzętu.
(24) HSW Trading Sp. z o.o. utworzono przed przystąpieniem do Unii Europejskiej i wydaje się, że nie należy ona do grupy kapitałowej HSW S.A.
(25) Plan restrukturyzacji przewiduje również przeniesienie części pracowników z HSW S.A. do HSW Trading Sp. z o.o. na okres restrukturyzacji.
(26) Jednym z głównych zadań HSW Trading Sp. z o.o jest organizacja światowej sieci dystrybucji maszyn budowlanych i części zamiennych, która ma na celu umożliwienie spółce zdobycia nowych rynków.
(27) Restrukturyzacja pociąga za sobą utworzenie nowego przedsiębiorstwa.
Spółka HSW Trading Sp. z o.o. przejmie główne zadanie dotyczące produkcji i logistyki oraz ma otrzymać zastrzyk finansowy w wysokości 40 mln PLN od Skarbu Państwa.
W roku 2006 przewiduje się połączenie HSW Trading Sp. z o.o. i HSW S.A. Główne cele prywatyzacji obejmują sprzedaż akcji spółek zależnych oraz prywatyzację działów spółki prowadzących działalność w zakresie świadczenia usług.
(28) Restrukturyzacja składników majątku przewiduje ograniczenie zdolności produkcyjnej z 1500 maszyn budowlanych do 1200 rocznie.
Wielkość majątku HSW wyraźnie przewyższa potrzeby spółki.
Ponieważ spółka planuje skupić się głównie na produkcji maszyn budowlanych, sprzedana może zostać znaczna część składników jej majątku.
Sprzedaż może objąć następujące pozycje:
- Grunty o powierzchni około 135 ha.
- Nieruchomości o powierzchni użytkowej 48000 m2.
- Obszary zadrzewione o powierzchni około 110 ha.
(29) Dotychczas firma borykała się z problemami ze sprzedażą nieruchomości.
Według władz przyczyną tych trudności były przestarzałe oraz trudne połączenia komunikacyjne z miejscami lokalizacji nieruchomości.
(30) Modernizacja istniejących składników majątku produkcyjnego nie została podjęta, ponieważ spółka nie posiada koniecznych na ten cel funduszy.
Zmodernizowane zostały wyłącznie zasoby konieczne do zapewnienia ciągłości procesu produkcji, utrzymania obecnego poziomu jakości produktów oraz zapewnienia bezpieczeństwa pracowników.
Niemniej jednak kwoty wydane na modernizację składników majątku spółki zmalały z 3,280 mln PLN (0,832 mln EUR) w roku 1999 do 2,609 mln PLN (0,662 mln EUR) w roku 2002.
Istniejące maszyny firmy charakteryzują się bardzo wysokim stopniem amortyzacji i wyeksploatowania.
Wymagają remontów generalnych i modernizacji, tak aby spółka mogła dostarczać konkurencyjne produkty o wysokiej jakości.
4.1.
Koszty restrukturyzacji oraz środki finansowe
(31) Dwie poniższe tabele, oparte na informacjach dostarczonych przez władze polskie i odzwierciedlające ich stanowisko, przedstawiają koszty restrukturyzacji oraz źródła ich finansowania w okresie 2003-2007, z uwzględnieniem środków związanych z ochroną podstawowych interesów z zakresu bezpieczeństwa narodowego Polski.
Tabela 3: Koszt działań restrukturyzacyjnych
w tys.
PLN _BAR_
Lp. _BAR_ Opis _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ Łącznie _BAR_ W % _BAR_
I _BAR_ Restrukturyzacja finansowa _BAR_ 34987,0 _BAR_ 59347,7 _BAR_ 25683,7 _BAR_ 7534,0 _BAR_ 10194,9 _BAR_ 137747,3 _BAR_ 28,9 _BAR_
1 _BAR_ Uregulowanie zobowiązań cywilnoprawnych _BAR_ 26936,8 _BAR_ 4465,7 _BAR_ 5385,7 _BAR_ 5695,7 _BAR_ 7609,2 _BAR_ 50093,1 _BAR_ 10,4 _BAR_
2 _BAR_ Uregulowanie zobowiązań publicznoprawnych _BAR_ 8050,2 _BAR_ 54882,0 _BAR_ 20298,0 _BAR_ 1838,3 _BAR_ 2585,7 _BAR_ 87654,2 _BAR_ 18,5 _BAR_
Rozłożenie zobowiązań na raty _BAR_ 5431,7 _BAR_ 26233,9 _BAR_ 9200,2 _BAR_ 1838,3 _BAR_ 2585,7 _BAR_ 45289,8 _BAR_ 9,4 _BAR_
Spłata zobowiązań rozłożonych na raty _BAR_ 201,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 201,6 _BAR_ 0,0 _BAR_
Spłata zobowiązań poprzez konwersję z majątkiem _BAR_ 1369,4 _BAR_ 1771,4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3140,8 _BAR_ 0,7 _BAR_
Umorzenie w oparciu o przepisy Ordynacji podatkowej _BAR_ 1047,5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1047,5 _BAR_ 0,2 _BAR_
Restrukturyzacja zobowiązań w oparciu o Ustawę z dnia 30 sierpnia 2002 r. o restrukturyzacji należności publicznoprawnych od przedsiębiorców _BAR_ _BAR_ _BAR_ 11097,8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 11097,8 _BAR_ 2,3 _BAR_
Restrukturyzacja zobowiązań w oparciu o Ustawę z dnia 30 października 2002 r. o pomocy publicznej dla przedsiębiorców o szczególnym znaczeniu dla rynku pracy _BAR_ _BAR_ 27897,1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 27897,1 _BAR_ 5,8 _BAR_
II _BAR_ Organizacja systemu zaopatrzenia i dystrybucji _BAR_ 12153,9 _BAR_ 76790,0 _BAR_ _BAR_ 29014,9 _BAR_ 14423,9 _BAR_ 132382,7 _BAR_ 27,6 _BAR_
III _BAR_ Zapewnienia ciągłości dostaw materiałów, części zamiennych i komponentów _BAR_ 40000,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 40000,0 _BAR_ 8,3 _BAR_
IV _BAR_ Restrukturyzacja produktów _BAR_ 21185,9 _BAR_ 12249,0 _BAR_ 12500,0 _BAR_ 14100,0 _BAR_ 15800,0 _BAR_ 75834,9 _BAR_ 15,8 _BAR_
w tym: _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 0,0 _BAR_
—Działania w zakresie BiR związane z obroną narodową _BAR_ 21185,9 _BAR_ 8450,0 _BAR_ 4285,0 _BAR_ 4285,0 _BAR_ 4285,0 _BAR_ 42490,9 _BAR_ 8,9 _BAR_
V _BAR_ Restrukturyzacja majątku _BAR_ 0,0 _BAR_ 740,0 _BAR_ 60,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 800,0 _BAR_ 0,2 _BAR_
VI _BAR_ Restrukturyzacja zatrudnienia _BAR_ 2376,7 _BAR_ 1740,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 4117,2 _BAR_ 0,9 _BAR_
VII _BAR_ Restrukturyzacja organizacyjna _BAR_ 0,0 _BAR_ 620,0 _BAR_ 600,0 _BAR_ 122,0 _BAR_ 122,0 _BAR_ 1464,0 _BAR_ 0,3 _BAR_
VIII _BAR_ Modernizacja potencjału produkcyjnego _BAR_ 4930,4 _BAR_ 9191,0 _BAR_ 10500,0 _BAR_ 10700,0 _BAR_ 12000,0 _BAR_ 47321,4 _BAR_ 9,9 _BAR_
IX _BAR_ Centralny Plan Mobilizacji Gospodarki — działania związane z utrzymywaniem produkcji na potrzeby obronności kraju _BAR_ 1700,0 _BAR_ 1700,0 _BAR_ 1700,0 _BAR_ 1700,0 _BAR_ 1700,0 _BAR_ 8500,0 _BAR_ 1,8 _BAR_
X _BAR_ Spłata pożyczki zaciągniętej z Agencji Rozwoju Przemysłu _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3600,0 _BAR_ 9000,0 _BAR_ 18000,0 _BAR_ 30600,0 _BAR_ 6,4 _BAR_
ŁĄCZNIE I — X _BAR_ 117333,9 _BAR_ 163398,7 _BAR_ 54643,7 _BAR_ 72170,9 _BAR_ 72240,8 _BAR_ 479788,0 _BAR_ 100,0 _BAR_
Tabela 4: Źródła finansowana restrukturyzacji
w tys.
PLN _BAR_
Lp. _BAR_ Opis _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ Łącznie _BAR_ W % _BAR_
1 _BAR_ Zysk _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 20970,0 _BAR_ 35340,0 _BAR_ 56310,0 _BAR_ 11,7 _BAR_
2 _BAR_ Amortyzacja _BAR_ _BAR_ 10700,0 _BAR_ 11700,0 _BAR_ 12100,0 _BAR_ 13400,0 _BAR_ 47900,0 _BAR_ 10,0 _BAR_
3 _BAR_ Kredyty bankowe _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 19226,9 _BAR_ 19226,9 _BAR_ 4,0 _BAR_
4 _BAR_ Umorzenie zobowiązań cywilnoprawnych _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2449,9 _BAR_ 2449,9 _BAR_ 0,5 _BAR_
5 _BAR_ Sprzedaż majątku z wyjątkiem składników przeniesionych na Operatora _BAR_ 4294,5 _BAR_ 4177,5 _BAR_ 12841,3 _BAR_ 250,0 _BAR_ 100,0 _BAR_ 21663,3 _BAR_ 4,5 _BAR_
6 _BAR_ Pożyczki z Agencji Rozwoju Przemysłu _BAR_ 40000,0 _BAR_ 35000,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 75000,0 _BAR_ 15,6 _BAR_
7 _BAR_ Dokapitalizowanie z Ministerstwa Skarbu Państwa _BAR_ _BAR_ 40000,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 40000,0 _BAR_ 8,3 _BAR_
8 _BAR_ Dotacja z Ministerstwa Gospodarki i Pracy na prace BiR związane z obroną narodową _BAR_ 7408,0 _BAR_ 2876,0 _BAR_ 1500,0 _BAR_ 1500,0 _BAR_ 1500,0 _BAR_ 14784,0 _BAR_ 3,1 _BAR_
9 _BAR_ Dotacja z Ministerstwa Nauki i Informatyzacji _BAR_ 636,9 _BAR_ 2400,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3036,9 _BAR_ 0,6 _BAR_
10 _BAR_ Dotacja z Ministerstwa Gospodarki i Pracy na restrukturyzację zatrudnienia w ramach ustawy o wspieraniu restrukturyzacji przemysłowego potencjału obronnego _BAR_ 1665,7 _BAR_ 1740,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3405,7 _BAR_ 0,7 _BAR_
11 _BAR_ Dotacja z Ministerstwa Gospodarki i Pracy na utrzymanie mocy produkcyjnych na potrzeby obrony narodowej _BAR_ 224,0 _BAR_ 224,0 _BAR_ 224,0 _BAR_ 224,0 _BAR_ 224,0 _BAR_ 1120,0 _BAR_ 0,2 _BAR_
12 _BAR_ Umorzenie zobowiązań publicznoprawnych _BAR_ 1047,5 _BAR_ _BAR_ 11097,8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 12145,3 _BAR_ 2,5 _BAR_
13 _BAR_ Przejęcie zobowiązań przez Operatora _BAR_ _BAR_ 27897,1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 27897,1 _BAR_ 5,8 _BAR_
_BAR_ w tym: wartość składników majątku przekazanych Operatorowi _BAR_ _BAR_ 7740,5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 7740,5 _BAR_ x _BAR_
Inne: _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
14 _BAR_ —Kredyty kupieckie _BAR_ 62057,3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 37126,9 _BAR_ _BAR_ 99184,2 _BAR_ 20,7 _BAR_
15 _BAR_ —Wpływy z bieżącej działalności (redukcja stanu zapasów, spływ należności) _BAR_ _BAR_ 38384,0 _BAR_ 17280,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 55664,6 _BAR_ 11,6 _BAR_
Łącznie 1 — 14 _BAR_ 117333,9 _BAR_ 163398,7 _BAR_ 54643,7 _BAR_ 72170,9 _BAR_ 72240,8 _BAR_ 479788,0 _BAR_ 100 _BAR_
4.2.
Opis środków pomocy
(32) Organy przyznające pomoc państwa to Ministerstwo Skarbu Państwa, Ministerstwo Nauki i Informatyzacji, Urzędy Skarbowe, władze lokalne, Zakład Ubezpieczeń Społecznych, Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON), Izby Skarbowe oraz Agencja Rozwoju Przemysłu (ARP).
Tabela 5: Synteza przyznanej oraz planowanej pomocy państwa na restrukturyzację HSW S.A.
_BAR_ Tytuł _BAR_ Wartość nominalna (w tysiącach PLN) _BAR_ Kwota pomocy (w tysiącach PLN) _BAR_
Tabela 6 _BAR_ Pomoc na restrukturyzację przyznana spółce HSW S.A. do dnia 30 kwietnia 2004 r. _BAR_ 145785,5 _BAR_ 129309,1 _BAR_
Tabela 7 _BAR_ Pomoc na restrukturyzację przyznana spółce HSW S.A. po dniu 30 kwietnia 2004 r. na podstawie zmienionej Ustawy z dnia 30 października 2002 r. o pomocy publicznej dla przedsiębiorców o szczególnym znaczeniu dla rynku pracy _BAR_ 27897,1 _BAR_ 19293,7 [2] _BAR_
Tabela 8 _BAR_ Pomoc na restrukturyzację, która ma zostać przyznana po dniu 30 kwietnia 2004 r. _BAR_ 43456,9 _BAR_ 13562,9 _BAR_
Łącznie _BAR_ 217139,5 _BAR_ 162165,7 _BAR_
(33) Władze polskie przyznały spółce HSW S.A. środki pomocy związane z ochroną podstawowych interesów obronnych Polski w wysokości 9,321 mln PLN przed dniem przystąpienia i 9,648 mln PLN po dniu przystąpienia.
Powołując się na art.
296 Traktatu WE, władze polskie utrzymują, że postanowienia Traktatu nie wykluczają przyznawania przez Państwa Członkowskie środków pomocy uznanych przez te Państwa za konieczne dla ochrony podstawowych interesów kraju w sferze obrony narodowej.
(34) Wspomniane dwie pożyczki ze środków ARP stanowią najbardziej znaczące środki pomocy, ponieważ ich łączna wartość wynosi 75 mln PLN.
Inne ważne środki to zastrzyk kapitałowy z Ministerstwa Skarbu w wysokości 40 mln PLN na rzecz spółki HSW — Trading Sp. z o.o.
Środki w wysokości 27,9 mln PLN zostały przyznane na podstawie zmienionej Ustawy z dnia 30 października 2002 r. o pomocy publicznej dla przedsiębiorców o szczególnym znaczeniu dla rynku pracy (Tabela 5).
(35) Poszczególne środki (wyrażone w postaci wartości nominalnej oraz kwoty pomocy) zostały następująco przedstawione przez władze polskie:
Tabela 6: Pomoc przyznana spółce HSW S.A. do dnia 30 kwietnia 2004 r. (w tysiącach PLN)
Lp. _BAR_ Domniemana data uzgodnień lub decyzji _BAR_ Organ przyznający pomoc _BAR_ Forma pomocy _BAR_ Kwota nominalna _BAR_ Kwota pomocy _BAR_ Uwagi _BAR_
1. _BAR_ 12.12.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Umorzenie podatku VAT za wrzesień 2002 _BAR_ 1047,5 _BAR_ 1047,5 _BAR_ _BAR_
2. _BAR_ 15.9.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za grudzień 2002 r. _BAR_ 4769,8 _BAR_ 155,0 _BAR_ zobowiązanie przeniesione na Operatora _BAR_
3. _BAR_ 15.9.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za marzec 2003 r. _BAR_ 1771,8 _BAR_ 52,2 _BAR_ zobowiązanie przeniesione na Operatora _BAR_
4. _BAR_ 15.9.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za maj 2003 r. _BAR_ 2175,2 _BAR_ 77,4 _BAR_ zobowiązanie przeniesione na Operatora _BAR_
5. _BAR_ 15.9.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku PIT za marzec 2003 r. _BAR_ 623,3 _BAR_ 16,0 _BAR_ zobowiązanie przeniesione na Operatora _BAR_
6. _BAR_ 15.9.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku PIT za maj 2003 r. _BAR_ 463,4 _BAR_ 5,0 _BAR_ _BAR_
7. _BAR_ 4.2.2003 _BAR_ Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Oddział Rzeszów _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty składek za okres czerwiec — październik 2002 r. _BAR_ 6252,1 _BAR_ 1211,6 _BAR_ _BAR_
8. _BAR_ 28.8.2003 _BAR_ Agencja Rozwoju Przemysłu _BAR_ Pożyczka _BAR_ 40000,0 _BAR_ 40000,0 _BAR_ _BAR_
9. _BAR_ 15.9.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za czerwiec 2002 r. _BAR_ 696,9 _BAR_ 77,1 _BAR_ _BAR_
10. _BAR_ 15.9.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Odroczenie terminu spłaty raty podatku PIT za lipiec 2002 r. _BAR_ 183,9 _BAR_ 15,3 _BAR_ _BAR_
11. _BAR_ 15.9.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Zmiana terminów spłaty rat podatku PIT za sierpień 2002 r. _BAR_ 211,5 _BAR_ 26,8 _BAR_ zobowiązanie przeniesione na Operatora _BAR_
12. _BAR_ 2.12.2003 _BAR_ Urząd Skarbowy w Stalowej Woli _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za sierpień 2002 r. _BAR_ 655,5 _BAR_ 49,3 _BAR_ _BAR_
13. _BAR_ 5.9.2003 _BAR_ Urząd Miasta w Stalowej Woli _BAR_ Program rozłożenia na raty opłaty z tytułu użytkowania wieczystego _BAR_ 172,7 _BAR_ 8,0 _BAR_ _BAR_
14. _BAR_ 21.3.2003 _BAR_ Urząd Miasta i Gminy Nisko _BAR_ Program rozłożenia na raty opłaty z tytułu użytkowania wieczystego _BAR_ 20,5 _BAR_ 0,3 _BAR_ _BAR_
15. _BAR_ 30.4.2004 _BAR_ Agencja Rozwoju Przemysłu _BAR_ Pożyczka _BAR_ 35000,0 _BAR_ 35000,0 _BAR_ _BAR_
16. _BAR_ 30.4.2004 _BAR_ Ministerstwo Skarbu _BAR_ Podwyższenie kapitału zakładowego _BAR_ 40000,0 _BAR_ 40000,0 _BAR_ Podwyższenie kapitału HSW — Trading Sp. z o.o. przez Skarb Państwa, Spółki należącej do Skarbu Państwa nie będącej częścią Grupy Kapitałowej HSW S.A. _BAR_
17. _BAR_ 7.11.2003 _BAR_ Ministerstwo Nauki i Informatyzacji _BAR_ Dotacja _BAR_ 637,0 _BAR_ 465,0 _BAR_ _BAR_
18. _BAR_ 20.5.2003 _BAR_ Urząd Miasta w Stalowej Woli _BAR_ Zwrot wydatków _BAR_ 3,3 _BAR_ 2,4 _BAR_ _BAR_
19. _BAR_ 20.5.2003 _BAR_ Urząd Miasta w Stalowej Woli _BAR_ Zwrot wydatków _BAR_ 3,3 _BAR_ 2,4 _BAR_
20. _BAR_ 6.12.2002 _BAR_ Podkarpacka Izba Skarbowa _BAR_ Umorzenie zaległości podatkowych z tytułu podatku VAT _BAR_ 893,4 _BAR_ 893,4 _BAR_ _BAR_
21. _BAR_ 6.12.2002 _BAR_ Zarząd Miasta Stalowa Wola _BAR_ Umorzenie zaległości podatkowych z tytułu podatku od nieruchomości _BAR_ 340,9 _BAR_ 340,9 _BAR_ _BAR_
22. _BAR_ 11.12.2002 _BAR_ Zakład Ubezpieczeń Zdrowotnych (ZUS), Oddział Rzeszów _BAR_ Umorzenie niezapłaconych składek wraz z odsetkami _BAR_ 9863,5 _BAR_ 9863,5 _BAR_ _BAR_
Suma I _BAR_ 145785,5 _BAR_ 129309,1 _BAR_ _BAR_
Tabela 7: Pomoc przyznana po 30 kwietnia 2004 r. spółce HSW S.A na podstawie zmienionej ustawy z dnia 30 października 2002 r. o pomocy publicznej dla przedsiębiorców o szczególnym znaczeniu dla rynku pracy (w tysiącach PLN)
Lp. _BAR_ Data przeniesienia zobowiązań i należności przez Operatora _BAR_ Rodzaj restrukturyzowanych należności _BAR_ Kwota nominalna _BAR_ Kwota pomocy _BAR_ Uwagi _BAR_
23. _BAR_ 20.6.2005 _BAR_ Restrukturyzacja podatku VAT _BAR_ 10696,6 _BAR_ Kwota pomocy nie została podana przez władze polskie _BAR_ _BAR_
24. _BAR_ 20.6.2005 _BAR_ Restrukturyzacja podatków z tytułu korzystania ze środowiska wraz z odsetkami _BAR_ 5826,5 _BAR_ Idem _BAR_ _BAR_
25. _BAR_ 20.6.2005 _BAR_ Restrukturyzacja składek na ZUS, wraz z odsetkami oraz opłatami prolongacyjnymi _BAR_ 7333,2 _BAR_ Idem _BAR_ _BAR_
26. _BAR_ 20.6.2005 _BAR_ Restrukturyzacja płatności na rzecz Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON) wraz z odsetkami _BAR_ 996,5 _BAR_ Idem _BAR_ _BAR_
27. _BAR_ 20.6.2005 _BAR_ Restrukturyzacja podatku od nieruchomości, od września 2002 do czerwca 2003 r., należnego na rzecz władz miasta Stalowa Wola _BAR_ 3044,3 _BAR_ Idem _BAR_ _BAR_
Łącznie za 2004 r. _BAR_ 27897,1 _BAR_ 19293,7 [3] _BAR_ _BAR_
Tabela 8: Pomoc na restrukturyzację, która ma zostać przyznana po 30 kwietnia 2004 r. (w tysiącach PLN)
Lp. _BAR_ Planowany termin wypłaty środków _BAR_ Organ przyznający pomoc _BAR_ Forma pomocy _BAR_ Kwota nominalna _BAR_ Kwota pomocy _BAR_ Uwagi _BAR_
28. _BAR_ 2004 _BAR_ Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Oddział Rzeszów _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty składek na ubezpieczenie społeczne płatników, wraz z odsetkami _BAR_ _BAR_ 608,0 _BAR_ Wyłącznie umowy ustne _BAR_
Za 2001 _BAR_ 3784,8 _BAR_
Za kwiecień — maj 2002 _BAR_ 502,8 _BAR_
Za czerwiec — październik 2002 _BAR_ 1157,5 _BAR_
Za marzec — maj 2003 _BAR_ 1459,4 _BAR_
Za czerwiec — grudzień 2003 oraz styczeń 2004 _BAR_ 3010,4 _BAR_
29. _BAR_ 2004 _BAR_ Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Oddział Rzeszów _BAR_ Podobnie za czerwiec — grudzień 2003 r. oraz styczeń 2004 r. _BAR_ 5440,4 _BAR_ 878,4 _BAR_ Wyłącznie umowy ustne _BAR_
30. _BAR_ 2004 _BAR_ Podkarpacka Izba Skarbowa _BAR_ Układ w sprawie rozłożenia na raty spłaty podatku VAT za grudzień 2003 r. _BAR_ 2993,5 _BAR_ 92,5 _BAR_ Wyłącznie umowy ustne _BAR_
31. _BAR_ 2004 _BAR_ Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych _BAR_ Odroczenie spłaty składek za czerwiec — grudzień 2003 r. _BAR_ 708,1 _BAR_ 40,0 _BAR_ Wyłącznie umowy ustne _BAR_
32. _BAR_ 2004 _BAR_ Właściwe organy _BAR_ Umorzenie, odroczenie spłaty w ratach podatków i opłat _BAR_ 11000,0 _BAR_ 5000,0 _BAR_ Wyłącznie umowy ustne _BAR_
33. _BAR_ 2005 _BAR_ Właściwe organy _BAR_ Umorzenie, odroczenie spłaty w ratach podatków i opłat _BAR_ 11000,0 _BAR_ 5000,0 _BAR_ Wyłącznie umowy ustne _BAR_
34. _BAR_ 3 kwartał 2004 r. _BAR_ Ministerstwo Nauki i Informatyzacji _BAR_ Dotacja _BAR_ 2400,0 _BAR_ 1944,0 _BAR_ Brak informacji/decyzji dostarczonych przez władze polskie _BAR_
Suma _BAR_ 43456,9 _BAR_ 13562,9 _BAR_ _BAR_
Suma 2003-2007 _BAR_ 217139,5 _BAR_ 162165,7 _BAR_ _BAR_
(36) Środki pomocy opisane w pkt 17-19 tabeli 6 w wysokości 0,643 mln PLN, a także w pkt 34 tabeli 8 w wysokości 2,4 mln PLN, zostały notyfikowane przez władze polskie jako pomoc przeznaczona na cele niezwiązane z restrukturyzacją.
Polska utrzymuje, że jest to pomoc przeznaczona na badania i rozwój.
Jednakże zgodnie z pkt 16 Wytycznych wspólnotowych dotyczących pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw [4] (Wytyczne), po ustanowieniu i wdrożeniu planu restrukturyzacji lub likwidacji przedsiębiorstwa jakakolwiek dalsza pomoc jest traktowana jako pomoc na restrukturyzację.
Dlatego Komisja traktuje wyżej wspomniane środki jako pomoc na cele restrukturyzacji.
5. Obowiązujące przepisy krajowe
5.1.
Podstawa prawna
(37) Restrukturyzacja niektórych zobowiązań wynikających z prawa publicznego może opierać się o tzw. ustawy restrukturyzacyjne: Ustawa z dnia 30 sierpnia 2002 r. o restrukturyzacji niektórych należności publicznoprawnych od przedsiębiorców ("Ustawa z 30.8.2002") oraz Ustawa z dnia 30 października 2002 r. o pomocy publicznej dla przedsiębiorców o szczególnym znaczeniu dla rynku pracy ("Ustawa z 30.10.2002") zmieniona Ustawą z dnia 14 listopada 2003 r.
("Ustawa z 14.11.2003").
Jeżeli restrukturyzacja nie jest możliwa na mocy tych ustaw restrukturyzacyjnych z uwagi na ich ograniczenia merytoryczne lub czasowe, należności publicznoprawne mogą być przedmiotem restrukturyzacji na mocy innych przepisów, takich jak Ustawa z dnia 13 października 1998 r. o systemie ubezpieczeń społecznych ("Ustawa o ZUS"), Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych ("Ustawa o PFRON"), Ustawa z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa ("Ordynacja podatkowa"), Ustawa z dnia 11 sierpnia 1997 r. o administrowaniu nieruchomościami lub Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji przedsiębiorstw.
5.2.
Restrukturyzacja zobowiązań publicznoprawnych — system
(38) Ustawa z 30.8.2002 wprowadziła do polskiego systemu możliwość restrukturyzacji zobowiązań publicznoprawnych zagrożonych przedsiębiorstw w formie umorzenia.
Możliwość ta została ograniczona do określonych kategorii zobowiązań publicznoprawnych i ma zastosowanie wyłącznie do zobowiązań powstałych do 30 czerwca 2002 r. (dla pewnych kategorii zobowiązań tylko do 31 grudnia 2001 r.).
(39) Następnie Ustawa z dnia 30.10.2002 wprowadziła centralizację systemu i nadała uprawnienia prezesowi ARP w zakresie wydawania, po uzyskaniu zgody Urzędu Ochrony Konkurencji i Konsumentów ("UOKiK"), tak zwanej decyzji restrukturyzacyjnej (art.
10 ust.
1 pkt 4 w związku z art.
19).
Decyzja restrukturyzacyjna zawiera ocenę planu restrukturyzacji oraz decyduje o restrukturyzacji zobowiązań publicznoprawnych przewidzianych w planie.
Po upływie terminu realizacji przez spółkę planu restrukturyzacji prezes ARP albo umarza postępowanie restrukturyzacyjne albo, jeżeli spółka wypełniła warunki określone w decyzji restrukturyzacyjnej, wydaje tak zwaną decyzję o zamknięciu postępowania restrukturyzacyjnego.
Zaangażowane organy restrukturyzacyjne są w takim przypadku zobowiązane z mocy prawa do wydania indywidualnych decyzji o umorzeniu zobowiązań publicznoprawnych wymienionych w decyzji restrukturyzacyjnej.
Procedura ta jest regulowana przepisami rozdziału 5 Ustawy z dnia 30.10.2002 ("procedura określona w rozdziale 5").
(40) System ten został wprowadzony z korzyścią dla dużych przedsiębiorstw (zatrudniających ponad 1000 pracowników) znajdujących się w trudnej sytuacji.
Warunkiem rozpoczęcia restrukturyzacji w trybie przewidzianym Ustawą z 30.10.2002 jest wcześniejsze wystąpienie firmy o restrukturyzację jej zobowiązań publicznoprawnych na mocy Ustawy z 30.8.2002.
Skutkiem tego restrukturyzacją objęte mogą zostać wyłącznie niektóre zobowiązania wymienione w Ustawie z 30.8.2002 z zastrzeżeniem warunku, że powstały do dnia 30 czerwca 2002 r.
(41) Na początku procedury określonej w rozdziale 5 prezes ARP wydaje tak zwaną decyzję o rozpoczęciu restrukturyzacji, o której mowa w Ustawie z 30.10.2002 (art.
10 ust.
1 pkt 1).
Moment ten skutkuje poważnymi konsekwencjami prawnymi.
Postępowanie na mocy Ustawy z dnia 30.8.2002 oraz wszelkie inne postępowania dotyczące niewypłacalności zostają zawieszone.
Spółka zostaje zwolniona z obowiązku uiszczania opłaty restrukturyzacyjnej, natomiast termin realizacji planu restrukturyzacji zostaje przedłużony.
Decyzja ta może również zwolnić spółkę z opłaty restrukturyzacyjnej nałożonej uprzednio decyzją o zasadach restrukturyzacji, wydaną na podstawie Ustawy z 30.8.2002.
(42) Wreszcie, Ustawa z dnia 14.11.2003 zmieniła Ustawę z dnia 30.10.2002 poprzez wprowadzenie w rozdziale 5a możliwości restrukturyzacji zobowiązań publicznoprawnych na tzw. "szczególnych zasadach" ("procedura określona w rozdziale 5a").
Rozdział 5a poszerza merytoryczny oraz czasowy zakres rozdziału 5, lecz również uzależnia restrukturyzację zobowiązań publicznych od przeniesienia na stronę trzecią — Operatora — składników majątku odpowiadających przynajmniej 25 % całkowitej kwoty zobowiązań, które mają być objęte restrukturyzacją.
Zgodnie z art.
32e, Operatorem może być wyłącznie spółka kapitałowa, w której Skarb Państwa lub ARP posiada 100 % udziałów lub akcji, albo Skarb Państwa i ARP posiadają łącznie 100 % udziałów lub akcji.
Wpływy ze sprzedaży tych składników majątku mają pokryć przynajmniej część odnośnych zobowiązań publicznoprawnych, pozostała część jest umarzana po zakończeniu restrukturyzacji.
(43) Jeżeli chodzi o samą procedurę, rozdział 5a różni się od rozdziału 5 w następujących kwestiach: zgodnie z procedurą określoną w rozdziale 5a, zanim prezes ARP wyda decyzję restrukturyzacyjną jest on, z jednej strony, zobowiązany uzyskać zgodę Operatora na pełnienie jego funkcji oraz przejąć część zobowiązań publicznoprawnych spółki oraz składników majątku zaproponowanych przez spółkę (art.
32e ust.
1) oraz, z drugiej strony, otrzymać zgodę wierzycieli publicznych na restrukturyzację ich należności na szczególnych zasadach (art.
32h).
(44) Zgodnie z art.
19 Ustawy z dnia 30.10.2002, decyzja restrukturyzacyjna wydana przez prezesa ARP, oprócz spełnienia wymagań formalnych, musi zawierać zatwierdzenie planu restrukturyzacji, wskazanie zobowiązań cywilnoprawnych, które podlegają restrukturyzacji na mocy procedury określonej w rozdziale 5a, oznaczenie Operatora oraz wskazanie składników majątku, które zostaną przekazane na rzecz Operatora.
(45) Po wydaniu decyzji restrukturyzacyjnej spółka oraz Operator zawierają umowę cywilnoprawną dotyczącą przeniesienia składników majątku opisanych w decyzji restrukturyzacyjnej.
Przeniesienie to skutkuje zmianą dłużnika i zwalnia przedsiębiorstwo z obowiązku spłaty zobowiązań objętych decyzją restrukturyzacyjną.
(46) W terminie 9 miesięcy od przejęcia zobowiązań oraz składników majątku, Operator przedkłada prezesowi ARP harmonogram spłaty uzgodniony z wierzycielami publicznymi, wskazujący zobowiązania publicznoprawne podlegające spłacie oraz te podlegające umorzeniu.
(47) Prezes ARP wydaje decyzję (art.
32i ust.
2) zatwierdzającą harmonogram spłaty oraz zakres amortyzowanych zobowiązań, na podstawie uwag Operatora dotyczących możliwości sprzedaży i zarządzania przejętymi składnikami majątku oraz spodziewanych przychodów z tych operacji.
Po dokonaniu przez Operatora spłaty należności organy restrukturyzacyjne mają obowiązek z mocy prawa wydania decyzji o umorzeniu pozostałych należności.
(48) W konkluzji należy stwierdzić, że decyzja o zasadach restrukturyzacji wydana przez określony organ restrukturyzacyjny oraz decyzja restrukturyzacyjna wydana przez prezesa ARP mają zastosowanie, odpowiednio, do restrukturyzacji zobowiązań publicznoprawnych na podstawie Ustawy z dnia 30.8.2002 oraz Ustawy z dnia 30.10.2002.
(49) Jeżeli chodzi o restrukturyzację zobowiązań publicznoprawnych w oparciu o inne przepisy prawne niż ustawy restrukturyzacyjne, wymaga ona porozumienia spółki z właściwymi organami restrukturyzacyjnymi.
Spółka musi zwrócić się do każdego organu restrukturyzacyjnego, który może, w ramach swoich uprawnień, zdecydować o restrukturyzacji swoich wierzytelności.
III. OCENA
1.
"Mechanizm przejściowy" oraz pojęcie "mający zastosowanie po dniu przystąpienia"
(50) Załącznik IV.3 do Aktu Przystąpienia ustala procedurę w ramach "mechanizmu przejściowego".
Są to ramy prawne dokonywania oceny programów pomocy oraz pomocy indywidualnej wprowadzonych w życie w nowym Państwie Członkowskim przed dniem przystąpienia do UE i mających nadal zastosowanie po tym dniu.
Procedurę tę stosuje się do programów i środków, które nie zostały uprzednio uwzględnione w wykazie środków "istniejącej pomocy" w dodatku do załącznika IV do Aktu Przystąpienia i które były wprowadzone w życie począwszy od dnia 10 grudnia 1994 r. Środki wprowadzone w życie przed dniem 10 grudnia 1994 r. i mające nadal zastosowanie po dniu przystąpienia są uznane po dniu przystąpienia za istniejącą pomoc w rozumieniu art.
88 ust.
1 Traktatu WE.
W tym względzie właściwe kryterium stanowi prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe władze krajowe zobowiązały się do przyznania pomocy [5].
(51) W ramach mechanizmu przejściowego zgodność ze wspólnym rynkiem środków pomocy mających zastosowanie po dniu przystąpienia musi w pierwszym rzędzie być oceniona przez krajowy organ nadzorujący pomoc państwa.
Po przedłożeniu informacji Komisja ocenia zgodność ze wspólnym rynkiem środków mających nadal zastosowanie po dniu przystąpienia.
Jeżeli Komisja ma poważne wątpliwości co do zgodności takich środków z prawem wspólnotowym, może zgłosić zastrzeżenia w ciągu trzech miesięcy od daty otrzymania kompletnej informacji.
Jeżeli natomiast Komisja nie zgłosi sprzeciwu w odniesieniu do tego rodzaju środków we wskazanym nieprzekraczalnym terminie, środki te uznane będą za pomoc istniejącą od dnia przystąpienia.
(52) Środki pomocy, które przyznano przed dniem przystąpienia i które nie mają zastosowania po tym dniu ("niemające zastosowania po dniu przystąpienia"), nie mogą być badane przez Komisję ani w ramach procedur ustanowionych w art.
88 Traktatu WE, ani w ramach mechanizmu przejściowego.
W takiej sytuacji nie wymaga się od Komisji dokonywania przeglądu środków pomocy, które nie mają zastosowania po dniu przystąpieniu.
Komisja nie ma też stosownych uprawnień w tym zakresie.
Jednakże w przypadku, gdy środki te stanowią część tego samego planu restrukturyzacji, w którym występują środki przyznane po dniu przystąpienia, muszą być one uwzględnione w ocenie zgodności środków przyznanych po dniu przystąpienia.
(53) Jedynie środki, które mogą prowadzić, po dniu przystąpienia, do przyznania dodatkowej pomocy lub do zwiększenia pomocy już przyznanej, mogą zaliczać się do pomocy istniejącej na mocy mechanizmu przejściowego — w przypadku, gdy spełniają odpowiednie warunki — i dlatego podlegają jego rygorom.
Komisja uważa, że aby uznać środek za mający zastosowanie po dniu przystąpienia, należy wykazać, iż po dniu przystąpienia może przynieść on dodatkową korzyść, która nie była znana lub nie była dokładnie znana w momencie przyznania pomocy.
Komisja uznaje środki indywidualne za mające zastosowanie po dniu przystąpienia, w rozumieniu załącznika IV.3 do Aktu Przystąpienia, o ile dokładne zobowiązanie finansowe państwa nie jest znane w dniu przyznania pomocy i pozostaje nadal nieznane w dniu przystąpienia.
(54) W celu ustalenia, czy środki pomocy były już ostatecznie i bezwarunkowo przyznane w określonej kwocie przed dniem przystąpienia, właściwe kryterium stanowi prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe organy krajowe zobowiązały się do przyznania pomocy.
Jeżeli taki akt nie istnieje, środek nie został przyznany przed dniem przystąpienia i stanowi nową pomoc, podlegającą ocenie przez Komisję pod kątem zgodności ze wspólnym rynkiem na podstawie art.
87 i 88 Traktatu WE.
(55) Wreszcie, nowy środek musi zostać oceniony w tym momencie, w którym pomoc przyznano; stanowi on prawne zobowiązanie państwa, które jest równoznaczne z przyznaniem pomocy, a nie tylko wypłatą tej pomocy.
Dowolna płatność, bieżąca czy przyszła, dokonywana na podstawie zobowiązania prawnego stanowi akt bezpośredniej realizacji i nie może być rozumiana jako nowa lub dodatkowa pomoc.
Środek nie ma więc zastosowania po dniu przystąpienia jedynie z tego powodu, że płatności oparte na zobowiązaniach prawnych zaciągniętych przed dniem przystąpienia są realizowane po tym dniu.
2. Pomoc indywidualna
(56) W oparciu o przedstawioną konstrukcję prawną, wstępna ocena dokonana przez Komisję koncentrowała się na ustaleniu, czy proponowane środki pomocy wykazane w tabelach 6, 7 i 8: a) zostały przyznane przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po tym dniu; b) zostały przyznane przed dniem przystąpienia, lecz mają zastosowanie po tym dniu; lub c) nie zostały przyznane przed dniem przystąpienia i stanowią nową pomoc.
(57) Na podstawie dostarczonych informacji wydaje się, że wszystkie środki można zaliczyć do kategorii a) bądź c), ponieważ albo zostały przyznane przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po tym dniu albo zostały przyznane po dniu przystąpienia bądź nie zostały dotychczas przyznane i stanowią nową pomoc.
2.1.
Środki pomocy 1 do 22 w tabeli 6 (145,785 mln PLN — 37,001 mln EUR ogółem): przyznane przed dniem przystąpienia i niemające zastosowania po tym dniu
(58) Wszystkie środki od 1 do 22 w tabeli 6 powyżej, w wysokości 145,785 mln PLN (37,001 mln EUR) zostały przyznane w okresie od dnia 6 grudnia 2002 r. do dnia 30 kwietnia 2004 r., tj. przed dniem przystąpienia, na mocy decyzji organu publicznego.
Środki te obejmują umorzenia, odroczenia płatności oraz rozłożenia na raty zadłużenia HSW S.A. z tytułu zobowiązań podatkowych i składek na ubezpieczenie społeczne, dotacje, podwyższenie kapitału i zwiększenie pożyczek.
Władze polskie dostarczyły kopie umów pomiędzy odpowiednimi instytucjami publicznymi i HSW S.A. lub decyzji odpowiednich instytucji publicznych, zawierające dane na temat kwot pomocy państwa i wszelkie inne dane szczegółowe dotyczące przyznania pomocy.
Dlatego Komisja uważa, że środki te zostały przyznane przed dniem przystąpienia.
Ponadto z uwagi na to, że wymienione dokumenty przyjęte przed dniem przystąpienia jasno określiły poziom zobowiązania instytucji publicznej wobec danego przedsiębiorstwa (kwota była ustalona i nie mogła się zmienić w przyszłości) Komisja uznaje, że środki te nie mają zastosowania po dniu przystąpienia.
2.2.
Środki pomocy 23 do 27 w tabeli 7 (27,9 mln PLN — 7,1 mln EUR ogółem): przyznane po dniu przystąpienia, bez zatwierdzenia przez Komisję i dlatego stanowiące pomoc przyznaną bezprawnie
(59) W celu restrukturyzacji należności publicznoprawnych, HSW S.A. wykorzystała wszelkie ustawy restrukturyzacyjne, jak również inne elementy ustawodawstwa wyszczególnione w pkt 37 powyżej.
(60) Pierwotny plan restrukturyzacji HSW S.A. został zatwierdzony przez prezesa ARP w dniu 22 sierpnia 2003 r., natomiast plan zmodyfikowany — w dniu 29 kwietnia 2004 r. UOKiK wydał opinię pozytywną na temat tych planów odpowiednio w dniu 22 sierpnia 2003 r. i 29 kwietnia 2004 r. Przedkładając zmodyfikowane plany, przedsiębiorstwo ubiegało się o restrukturyzację części należności publicznoprawnych na szczególnych zasadach (27,9 mln PLN — 7,1 mln EUR) zgodnie z procedurą określoną w rozdziale 5a.
(61) W piśmie z dnia 2 września 2005 r. Polska wyjaśniła, że decyzja prezesa ARP z dnia 29 kwietnia 2004 r. nie była "prawidłową" decyzją restrukturyzacyjną określoną w pkt 47 powyżej.
Według Polski, podejmując tę decyzję, prezes ARP jedynie zatwierdził modyfikację planu restrukturyzacji, natomiast nie decydował o restrukturyzacji należności publicznoprawnych na szczególnych zasadach, ponieważ nie był w posiadaniu zgody wierzycieli, wymaganej w ramach procedury określonej w rozdziale 5a.
Brzmienie tych decyzji, dostarczonych Komisji, potwierdza taki stan rzeczy.
(62) Następnie Polska jednoznacznie stwierdziła, w odniesieniu do restrukturyzacji należności publicznoprawnych zgodnie z procedurą określoną w rozdziale 5a, że prezes ARP uzyskał zgodę Operatora w dniu 23 kwietnia 2004 r. oraz zgodę zainteresowanych wierzycieli odpowiednio: w dniu 3 marca 2004 r., ze strony PFRON, w dniu 10 marca 2004 r. (warunkową) — ZUS, w dniu 26 lutego 2004 r. — Podkarpackiej Izby Skarbowej [6], w dniu 4 marca 2004 r. — marszałka województwa podkarpackiego, w dniu 12 sierpnia 2004 r. — marszałka województwa pomorskiego oraz w dniu 29 grudnia 2004 r. ze strony wojewody pomorskiego.
(63) Komisja nie rozumie, w jaki sposób decyzja ARP z dnia 29 kwietnia 2004 r. mogła powodować, przed dniem przystąpienia, uzasadnione oczekiwania beneficjenta w ramach prawa krajowego co do restrukturyzacji wyżej wymienionych należności.
W rzeczywistości w decyzji ARP z dnia 29 kwietnia 2004 r. stwierdza się wprost, że nie jest to decyzja w sprawie restrukturyzacji należności publicznoprawnych w ramach procedury określonej w rozdziale 5a, i że w tym celu konieczna będzie druga decyzja.
(64) Decyzja restrukturyzacyjna w części dotyczącej restrukturyzacji należności publicznoprawnych, łącznie z porozumieniem dotyczącym składników majątku przeznaczonego do przekazania z HSW S.A na rzecz Operatora, została wydana w dniu 29 kwietnia 2005 r. i zmieniona w dniu 17 czerwca 2005 r. Celem zmiany było skorygowanie wykazu składników majątku, które miały być przekazane na rzecz Operatora.
(65) Zgodnie z art.
32f ust.
2. "przejęcie przez Operatora zobowiązań przedsiębiorcy następuje z mocy prawa z dniem przeniesienia na niego własności składników majątku według ich wartości księgowej", co, zgodnie z oświadczeniem władz polskich, nastąpiło w dniu 20 czerwca 2005 r.
(66) Uaktualniona wartość należności publicznoprawnych, zgodnie z decyzją ARP z dnia 17 czerwca 2005 r., wynosi 27,9 mln PLN, a nie 26,9 mln PLN, jak wynikało z formularza zgłoszeniowego i z planu restrukturyzacji.
Różnice stanowią narosłe odsetki od tych należności.
Dane szczegółowe na temat tych środków przedstawiono w tabeli 7.
(67) Reasumując, w odniesieniu do środków 23-27 w tabeli 3, Komisja uznaje, w oparciu o informacje dotychczas dostarczone przez władze polskie, że środki te nie zostały przyznane przed dniem przystąpienia.
Z uwagi na to, że decyzja restrukturyzacyjna została wydana w dniu 17 czerwca 2005 r. bez zatwierdzenia przez Komisję, środki te muszą być traktowane jako pomoc przyznana bezprawnie.
2.3 Środki pomocy 28 do 34 w tabeli 8 (43,457 mln PLN — 11,030 mln EUR ogółem): środki nieprzyznane przed dniem przystąpienia i dlatego stanowiące zgłoszoną pomoc państwa
(68) W oparciu o dotychczas otrzymane informacje przyjmuje się, że środki 28 do 34 w tabeli 8, w wysokości 43,457 mln PLN — 11,030 mln EUR, nie zostały przyznane przed dniem przystąpienia i dlatego stanowią zgłoszoną pomoc państwa.
(69) Na podstawie informacji i dowodów dostarczonych przez Polskę Komisja była w stanie określić te środki, które zostały przyznane przed dniem przystąpienia i które nie miały zastosowania po tym dniu (zob. pkt 58).
Jeżeli chodzi o pozostałe środki ustalono, że nie były przyznane przed dniem przystąpienia ponieważ Polska nie dostarczyła prawnie wiążących aktów ze strony władz państwowych, datowanych przed dniem 1 maja 2004 r. Z tego względu środki w wysokości 43,5 mln PLN (11,0 mln EUR) uznaje się za przyznane po dniu przystąpienia.
(70) W odniesieniu do środków 28 do 33 w tabeli 8 władze polskie oświadczyły, że właściwe organy przyznały pomoc wyrażając jedynie ustną zgodę, a nie przedstawiły dowodu, że właściwe władze były zobowiązane przed dniem przystąpienia do przyznania takich środków.
Dlatego Komisja stwierdza, że środki pomocy w postaci umorzeń, odroczeń płatności oraz układów w sprawie zadłużenia nie zostały przyznane przed dniem przystąpienia.
(71) W odniesieniu do środków z pozycji 34 w tabeli 8 władze polskie nie dostarczyły żadnego dowodu potwierdzającego przyznanie dotacji przed dniem przystąpienia.
Dlatego Komisja doszła do analogicznego wniosku, jak w przypadku środków wymienionych powyżej.
(72) Uwzględniając informacje dostarczone dotychczas przez władze polskie i z przyczyn podanych powyżej Komisja uznaje, że środki 28-34 nie zostały przyznane przed dniem przystąpienia, jak również nie zostały przyznane do dnia dzisiejszego i dlatego stanowią zgłoszoną pomoc.
(73) Ponadto Komisja zbada również, czy planowane połączenie między HSW S.A i HSW Trading Sp. z o.o. nie zawiera elementów pomocy państwa na rzecz HSW S.A.
2.4.
Środki pomocy na rzecz produkcji wojskowej
(74) Jak podano w pkt 33 kwota 18,9 mln PLN stanowiła pomoc na rzecz produkcji wojskowej, takiej jak czołgi i armaty.
Komisja miała wątpliwości co do ewentualnego subsydiowania krzyżowego między składnikami wykorzystywanymi na cele produkcji cywilnej i wojskowej.
W pismach z dnia 1 czerwca 2005 r. i z dnia 2 września 2005 r. Polska zapewniła Komisję, że takie subsydiowanie krzyżowe jest wykluczone.
Komisja stwierdza w szczególności, że stosunek pomocy przeznaczonej na produkcję wojskową do pomocy ogółem jest niewielki w porównaniu do stosunku produkcji wojskowej do produkcji ogółem.
Komisja wnosi jednak o przesłanie bardziej szczegółowych wyjaśnień w sprawie oddzielnych rachunków.
(75) Zgodnie z art.
296 ust.
1 lit. b) Traktatu WE "każde Państwo Członkowskie może podejmować środki, jakie uważa za konieczne w celu ochrony podstawowych interesów jego bezpieczeństwa, a które odnoszą się do produkcji lub handlu bronią, amunicją lub materiałami wojennymi; środki takie nie mogą negatywnie wpływać na warunki konkurencji na wspólnym rynku w odniesieniu do produktów, które nie są przeznaczone wyłącznie do celów wojskowych".
Komisja nie jest zatem właściwym organem, aby dokonywać oceny wyżej wymienionych środków pod kątem art.
87 Traktatu WE i dlatego postanowiła nie ujmować tych środków jako potencjalnych restrukturyzacyjnych środków pomocy.
3. Pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 Traktatu WE
(76) Artykuł 87 ust.
1 Traktatu WE stwierdza, że niezgodna ze wspólnym rynkiem jest wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez faworyzowanie niektórych przedsiębiorstw lub produkcji niektórych towarów i wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.
(77) Zgłoszone zwiększenie kapitału, subsydia, umorzenia, odroczenia spłat oraz rozłożenie na raty zobowiązań wobec podmiotów publicznych oznaczają użycie środków z budżetu państwa.
Poza tym zastosowanie takich rozwiązań przynosi przedsiębiorstwu korzyści zmniejszając jego koszty.
Jako przedsiębiorstwo zagrożone, HSW S.A. nie uzyskałaby tego rodzaju finansowania w warunkach rynkowych.
(78) Ponadto HSW S.A. zajmuje się produkcją maszyn budowlanych, czyli działalnością związaną z wymiana handlową między Państwami Członkowskimi.
Główni jej konkurenci na rynku UE zostali przedstawieni w pkt 16.
(79) Dlatego środki w tabeli 7 i 8, które nie zostały przyznane przed dniem przystąpienia i stanowią nową pomoc uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 Traktatu WE.
4. Odstępstwa na podstawie art.
87 ust.
2 i 3 Traktatu WE
(80) W niniejszym przypadku nie mają zastosowania wyłączenia wymienione w art.
87 ust.
2 Traktatu WE.
W przypadku wyłączeń na mocy art.
87 ust.
3 Traktatu WE z uwagi na to, że podstawowy cel pomocy dotyczy przywrócenia zagrożonemu przedsiębiorstwu jego długoterminowej rentowności można zastosować jedynie wyłączenie zawarte w art.
87 ust.
3 lit. c) Traktatu WE, który zezwala na pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona niekorzystnie warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem.
4.1.
Wytyczne wspólnotowe dotyczące pomocy Państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw
(81) Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz pełny plan restrukturyzacji w świetle mających zastosowanie wytycznych wspólnotowych dotyczących pomocy Państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw.
Aktualne "Wytyczne wspólnotowe dotyczące pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw" [7] ("Wytyczne 2004") weszły w życie z dniem 10 października 2004 r. W przypadku środków, których zgłoszenie zarejestrowano przed tym dniem, zastosowanie mają poprzednie wytyczne dotyczące ratowania i restrukturyzacji z 1999 r.
[8] ("Wytyczne 1999"). Zgodnie z pkt 104 Wytycznych 2004 "Komisja przeanalizuje zgodność ze wspólnym rynkiem każdej pomocy w celu ratowania lub restrukturyzacji udzielonej bez jej zatwierdzenia, a tym samym z naruszeniem art.
88 ust.
3 Traktatu, na podstawie niniejszych Wytycznych, jeżeli część lub całość pomocy została udzielona po ich opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej."
(82) Niniejszą sprawę zgłoszono dnia 8 października 2004 r.
(83) Zgodnie z informacjami dostarczonymi przez władze polskie środki oparte na rozdziale 5a zmienionej ustawy z dnia 30 października 2002 r., wynoszące 27897,2 mln PLN zostały przyznane po dniu 1 października 2004 r. bez zatwierdzenia przez Komisję, a tym samym z naruszeniem art.
88 ust.
3 Traktatu WE.
Dlatego zastosowanie będą miały Wytyczne 2004.
(84) Należy zauważyć, że w celu dokonania oceny zgodności nowych środków pomocy restrukturyzacyjnej konieczne jest przyjrzenie się całemu planowi restrukturyzacji przyjętemu przez władze oraz wszelkim środkom pomocy, aby ustalić, czy plan ten da w efekcie pożądane wyniki.
Wskutek tego należy wziąć pod uwagę całość restrukturyzacyjnych środków pomocy, a nie tylko nowych środków pomocy przy ocenie zgodności nowej pomocy z zastosowaniem kryteriów ustalonych w Wytycznych 2004.
4.2.
Kwalifikowanie się przedsiębiorstwa
(85) Wytyczne 2004 uznają przedsiębiorstwo za znajdujące się w trudnej sytuacji ekonomicznej, jeżeli nie może odzyskać płynności dzięki środkom własnym lub uzyskaniu potrzebnych środków od akcjonariuszy lub ze źródeł kredytowych.
Wytyczne wymieniają także kilka typowych oznak charakterystycznych dla takich przedsiębiorstw, jak rosnące straty lub malejące obroty.
(86) Obroty przedsiębiorstwa spadły z 494,9 mln PLN (119,2 mln EUR) w 2000 r. do 352,6 mln PLN (84,9 mln EUR) w 2002 r., co oznacza spadek o 29 %.
W 2000 r. przedsiębiorstwo wykazywało jeszcze zysk netto w wysokości 0,5 mln PLN (0,12 mln EUR).
W 2002 r. straty netto wyniosły jednak 184,2 mln PLN (44,4 mln EUR).
Działalność operacyjna przedsiębiorstwa również nie jest opłacalna, tj. powiększyła się strata ze sprzedaży z 6,4 mln PLN (1,54 mln EUR) w 2000 r. do 33,9 mln PLN (8,17 mln EUR) w 2002 r.
(87) Według władz polskich sytuacja ekonomiczna całej grupy kapitałowej nie pozwala jej na sfinansowanie restrukturyzacji HSW S.A., która jest przedsiębiorstwem dominującym, z jej własnych środków.
Zgodnie z pkt 12 straty netto grupy kapitałowej są znaczne.
Ze skonsolidowanych bilansów dostarczonych przez władze polskie można wywnioskować, że trudności HSW S.A. nie są wynikiem arbitralnego podziału kosztów i że są zbyt poważne, aby grupa uporała się z nimi sama.
(88) Biorąc pod uwagę oznaki charakterystyczne dla przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji ekonomicznej, określone w pkt 11 Wytycznych 2004, Komisja stwierdza, że HSW S.A. kwalifikuje się do uzyskania statusu przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji ekonomicznej i tym samym jest uprawniona do otrzymania pomocy na restrukturyzację.
4.3.
Przywrócenie rentowności
(89) Aby móc rozważać środek zgodny z postanowieniami zawartymi w pkt 34-37 Wytycznych 2004, plan restrukturyzacji musi określać metody przywrócenia długoterminowej rentowności w rozsądnych ramach czasowych.
Musi to nastąpić na podstawie realistycznych założeń co do przyszłych warunków działania.
(90) W niniejszej sprawie plan restrukturyzacji omówiony w pkt 19 — 29 obejmuje lata 2003 — 2007, co można uznać za okres odpowiedni.
Jednakże Komisja ma wątpliwości co do niektórych aspektów tego planu.
Restrukturyzacja wydaje się koncentrować głównie na aspektach organizacyjnych, natomiast brakuje w niej środków z zakresu restrukturyzacji przemysłowej.
Co więcej, na tym etapie Komisja ma wątpliwości, czy analiza problemów przedsiębiorstwa była wystarczająca i czy tym samym dobór instrumentów służących do rozwiązywania problemów przedsiębiorstwa był właściwy.
(91) HSW S.A. wytwarza przede wszystkim maszyny i urządzenia budowlane.
Z uwagi na fakt, iż opis rynków jest niewystarczający, władze polskie są proszone o dostarczenie badania rynku obejmującego zarówno rynek polski, jak i rynek UE.
(92) Co więcej Komisja ma wątpliwości, czy plan sprzedaży składników majątku po cenach zadowalających HSW S.A. jest realistyczny.
Jak podano w pkt 29, w przeszłości sprzedaż składników majątku przez to przedsiębiorstwo napotykała na trudności.
(93) Plan restrukturyzacji dotyczący przywrócenia rentowności przedsiębiorstwa wydaje się opierać na przewidywaniach dotyczących rozwoju rynku maszyn budowlanych (pkt 14 decyzji).
Zgodnie z pkt 35 Wytycznych w sprawie ratowania i restrukturyzacji jest to czynnik zewnętrzny, który można uwzględnić jedynie w przypadku, gdyby stanowił on jedno z ogólnie uznanych założeń rynkowych.
Polskie władze powinny dostarczyć więcej informacji w tej sprawie.
4.4.
Unikanie nieuzasadnionych zakłóceń konkurencji
(94) Zgodnie z pkt 38-42 Wytycznych 2004, muszą zostać podjęte środki łagodzące wszelkie niepożądane skutki pomocy przenoszone na konkurentów.
Pomoc nie powinna nadmiernie zakłócać konkurencji.
Oznacza to zazwyczaj ograniczenie udziału w rynku, jaki może posiadać przedsiębiorstwo na danych rynkach pod koniec okresu restrukturyzacji.
Przymusowe ograniczenie czy zmniejszenie udziału przedsiębiorstwa w danym rynku stanowi środek wyrównawczy działający na korzyść jego konkurentów.
Środek musi być proporcjonalny do zakłócających skutków pomocy oraz w szczególności do względnego znaczenia przedsiębiorstwa na jego rynku lub rynkach.
(95) Zgodnie z pkt 56 Wytycznych 2004, warunki zezwolenia na pomoc mogą być mniej rygorystyczne w odniesieniu do wdrożenia środków wyrównawczych w obszarach objętych pomocą.
W celu zbadania następstw pomocy na restrukturyzację dla rynku i dla konkurentów, Komisja uwzględni fakt, że HSW S.A. mieści się obszarze objętym pomocą na podstawie art.
87 ust.
3 lit. a) Traktatu WE.
(96) Według władz polskich HSW S.A. planuje obniżenie zdolności produkcyjnych o 20 %.
Jednakże spodziewany jest wzrost wykorzystania mocy produkcyjnych z 27,7 % w 2002 r. do 66 % w 2007 r. Komisja ma wątpliwości co do wyniku netto tych posunięć oraz, czy zminimalizuje to niepożądane skutki dla wymiany handlowej.
(97) Na tym etapie Komisja nie może stwierdzić, czy uniknie się nieuzasadnionych zakłóceń konkurencji.
Ze względu na fakt, iż na rynku występuje nadmiar zdolności produkcyjnych, większe środki wyrównawcze mogą okazać się konieczne w celu uniknięcia nieuzasadnionych zakłóceń konkurencji.
4.5.
Pomoc ograniczona do minimum
(98) Zgodnie z pkt 43-45 Wytycznych 2004, wysokość i intensywność pomocy muszą być ograniczone do ścisłego minimum koniecznego do podjęcia restrukturyzacji przedsiębiorstwa.
Sposób, w jaki pomóc jest przyznawana musi być tego rodzaju, aby uniknąć dostarczania przedsiębiorstwu nadwyżki pieniędzy, którą można by użyć do agresywnych działań zakłócających rynek, niezwiązanych z procesem restrukturyzacji.
(99) Ponadto od beneficjenta pomocy oczekuje się wniesienia znaczącego wkładu w restrukturyzację z jego środków własnych lub z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych.
Wytyczne 2004 jednoznacznie wskazują, że znaczna część finansowania związanego z restrukturyzacją musi pochodzić z własnych środków, w tym ze sprzedaży składników majątku nieistotnych dla przetrwania przedsiębiorstwa oraz z zewnętrznych źródeł finansowania na warunkach rynkowych.
(100) Komisja ma wątpliwości, czy własny wkład beneficjenta jest znaczny i czy ogranicza pomoc do minimalnej niezbędnej wysokości.
(101) Zgodnie z informacjami przedstawionymi przez władze polskie (tabela 3), koszty restrukturyzacji wynoszą 478,7 mln PLN (121,5 mln EUR).
Komisja zauważa, że Polska nie dokonała wyraźnego rozróżnienia pomiędzy tym, co uznaje za wkład własny w proces restrukturyzacji, a tym, co jest finansowane ze środków pomocy otrzymanych od państwa.
(102) Komisja zaznacza, że przyszłych zysków i amortyzacji (wiersz 1 i 2 w tabeli 4) nie można ujmować jako wkładu własnego, ponieważ zgodnie z pkt 43 Wytycznych 2004, wszystkie przyszłe spodziewane zyski, takie jak przepływ środków pieniężnych, nie mogą być uznane za wkład własny.
(103) Ponadto Komisja ma wątpliwości, czy kredyty kupieckie (wiersz 14 w tabeli 4) można uznać za wkład własny beneficjenta, chyba, że zostanie wykazane, iż kredyty te wykraczają poza normalną praktykę kredytową dostawców, tym samym stanowiąc dowód na przeświadczenie dostawców o możliwości powrotu przedsiębiorstwa do rentowności i wkładu z ich strony.
(104) Analogicznie, Komisja ma wątpliwości, czy pozycja "wpływy z bieżącej działalności" (wiersz 15 w tabeli 4) może stanowić wkład własny beneficjenta, ponieważ odpowiada to jedynie przepływom pieniężnym przedsiębiorstwa.
Pozostaje do ustalenia stosunek dochodu uzyskanego ze zmniejszenia zapasów do wpływu należności.
(105) Wreszcie, w odniesieniu do kredytów bankowych i umorzenia zadłużenia cywilnoprawnego (wiersz 3 i 4 w tabeli 4), Komisja zauważa brak jakiegokolwiek dowodu na to, że banki i wierzyciele prywatni zobowiązali się do udzielenia swojego wsparcia dla HSW S.A. Dlatego Komisja ma wątpliwości, czy te pozycje stanowią rzeczywiste zewnętrzne finansowanie na warunkach rynkowych, które można byłoby uwzględnić jako wkład własny beneficjenta.
(106) Komisja uznaje, że źródła finansowania przedstawione w wierszach 6-13 w tabeli 4 stanowią pomoc państwa.
Wynoszą one 176,368 mln PLN.
Jednakże władze polskie zgłosiły do Komisji pomoc państwa w wysokości 217,1 mln PLN (suma wszystkich kwot przedstawionych w załączniku 1 do zgłoszenia).
Stwierdzając tę rozbieżność, Komisja ma wątpliwości, czy zgłoszona pomoc państwa ogranicza się do niezbędnego minimum, koniecznego do podjęcia restrukturyzacji.
(107) Wreszcie, jak już podano w pkt 74 powyżej, należy dokonać wyraźnego rozróżnienia między kosztami restrukturyzacji produkcji cywilnej i analogicznymi kosztami dotyczącymi produkcji wojskowej.
W ogólnych kosztach restrukturyzacji powinna być ujmowana jedynie produkcja cywilna, ponieważ tylko ta produkcja jest przedmiotem zainteresowania Komisji, jeżeli chodzi o ocenę zgodności [9].
4.6.
Zasada "Pierwszy i ostatni raz"
(108) Zgodnie z sekcją 3.3.
Wytycznych 2004, pomoc na restrukturyzację powinna być przyznawana tylko jeden raz.
Jeżeli dane przedsiębiorstwo w przeszłości już otrzymało pomoc na restrukturyzację oraz w przypadku, gdy upłynęło mniej niż 10 lat od końca okresu restrukturyzacji, Komisja zazwyczaj zezwala na dalszą pomoc na restrukturyzację jedynie w razie wystąpienia wyjątkowych i nieprzewidywalnych okoliczności.
Zgodnie z pkt 75 Wytycznych, "jeżeli pomoc w celu ratowania lub restrukturyzacji otrzymała grupa kapitałowa, Komisja normalnie nie przyzna dalszej pomocy w celu ratowania lub restrukturyzacji dla samej grupy ani dla żadnego podmiotu wchodzącego w jej skład, chyba, że upłynęło 10 lat od […] końca okresu restrukturyzacji".
(109) Komisja zauważa, że HSW — Zakład Zespołów Mechanicznych otrzymał pomoc na restrukturyzację przyznaną przed dniem przystąpienia na okres 2003-2007.
Należy wykazać, że nie przysporzyła ta pomoc korzyści HSW S.A. Z drugiej strony, do Polski kierowana jest prośba o zapewnienie Komisji, że pomoc na restrukturyzację dla HSW S.A zgłoszona Komisji, o ile by na nią zezwolono, nie przysporzy korzyści HSW — Zakładowi Zespołów Mechanicznych.
(110) Nawet w przypadku, gdy Komisja nie jest organem właściwym dla dokonywania oceny zgodności pomocy przyznanej HSW — Zakład Zespołów Mechanicznych (taka pomoc była przyznana przed dniem przystąpienia), nie uniemożliwia to Komisji dokonania oceny okoliczności faktycznych związanych ze sprawą do celów oceny zasady "pierwszy i ostatni raz".
(111) Reasumując, Komisja ma wątpliwości, czy środki pomocy i aktualny plan restrukturyzacji spełniają wszystkie konieczne warunki umożliwiające zastosowanie wyłączenia na mocy art.
87 ust.
3 lit. c) Traktatu WE.
Prosi się władze polskie o wyjaśnienie, w oparciu o co uznano, że pomoc przyznana na rzecz HSW — Zakład Zespołów Mechanicznych Sp. z o.o. jest zgodna z Wytycznymi 2004.
IV. DECYZJA
(112) W związku z powyższym Komisja:
1. stwierdza, że środki 1 do 22 w tabeli 6 zgłoszone przez władze polskie w ramach mechanizmu przejściowego były przyznane przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po dniu przystąpienia w rozumieniu załącznika IV.3 do Aktu Przystąpienia; oraz
2. postanawia wszcząć procedurę określoną w art.
88 ust.
2 Traktatu WE w związku ze środkami pomocy 23 do 27 w tabeli 7 oraz 28 do 34 w tabeli 8, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności ze wspólnym rynkiem.
(113) W świetle powyższych rozważań Komisja, stanowiąc zgodnie z procedurami ustanowionymi w art.
88 ust.
2 Traktatu WE, prosi władze polskie o przedstawienie uwag, które mogą pomóc w dokonaniu oceny istniejących nadal wątpliwości, w terminie jednego miesiąca od dnia otrzymania niniejszego pisma.
(114) Komisja występuje do władz polskich o niezwłoczne przesłanie kopii niniejszego pisma do beneficjenta pomocy.
(115) Komisja pragnie przypomnieć Polsce, że art.
88 ust.
3 Traktatu WE ma skutek zawieszający, i chciałaby zwrócić uwagę na art.
14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że beneficjent jest zobowiązany zwrócić wszelką pomoc przyznaną bezprawnie.
(116) Komisja przypomina również, że poinformuje zainteresowane strony w drodze opublikowania niniejszego pisma i jego podsumowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Poinformuje też zainteresowane strony w krajach EFTA, które są sygnatariuszami Umowy EOG, w drodze publikacji ogłoszenia w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz Urząd Nadzoru EFTA przez wysłanie mu kopii niniejszego pisma.
Wszystkie zainteresowane strony będą zaproszone do przedstawienia uwag w terminie 1 miesiąca od daty publikacji."
[1] Wszystkie kwoty podane przez władze polskie w polskich złotych (PLN) zostały przeliczone na euro (EUR) po kursie wymiany z dnia 10 października 2005 r., wynoszącego 1 EUR = 3,9384 PLN.
[2] W odniesieniu do tych środków pomocy władze polskie nie przedstawiły kwot pomocy.
Jednakże według decyzji prezesa ARP z 17 czerwca 2005 r., która stanowi decyzję o restrukturyzacji w rozumieniu art.
10(1)4 oraz art.
19 Ustawy z 30.10.2002, na Operatora zostanie przeniesionych 30,84 % restrukturyzowanych należności.
Zgodnie z art.
32j.
1. "operator przekazuje wierzycielom środki pieniężne określone w art.
32i, uzyskane w wyniku gospodarowania przejętym majątkiem i jego zbycia, pomniejszone o koszty poniesione z tych tytułów.".
Dlatego zakładając, że Operator będzie w stanie zbyć wszystkie objęte aktywa po cenie stanowiącej ich wartość księgową, Komisja jest w stanie określić kwotę pomocy według następującego wzoru: Kwota pomocy = (1-0,3084)*27897,1= 19293,7.
[3] Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str.
8.
[4] Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str.
8.
[5] Orzeczenie Sądu Pierwszej Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost przeciwko Komisji, nyr, pkt 74.
[6] Była to umowa ustna, zawarta podczas spotkania przedstawicieli HSW S.A., ARP oraz Podkarpackiej Izby Skarbowej, z którego sporządzono notatkę służbową, podpisaną przez te trzy strony.
[7] Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str.
2.
[8] Dz.U. C 288 z 9.10.1999, str.
2.
[9] Komisja stwierdziła w pkt 75 powyżej, że środki przyznane na wsparcie produkcji wojskowej objęte są art.
296 Traktatu WE, z wykluczeniem kompetencji Komisji w tej sprawie.
Z uwagi na to, że udział ogólnych zgłoszonych kosztów restrukturyzacji przypisanych do produkcji wojskowej jest obecnie niejasny, koszty te nadal są ujęte w całkowitych kosztach restrukturyzacji (tabela 3).
Z tego samego względu wsparcie państwa objęte art.
296 Traktatu WE pozostaje w tym momencie w tabeli 4.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Řecko
Státní podpora č. C 47/2005 (ex NN 86/2005) – ELVO (Hellenic Vehicle Industry S.A.)
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 34/06)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 7. prosince 2005, který je v závazném znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, Komise oznámila Řecku své rozhodnutí zahájit řízení podle v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brussels
Číslo faxu: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Řecku.
Účastníci řízení, kteří připomínky podávají, mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
ŘÍZENÍ
Dne 27. května 2002 obdržela Komise stížnost týkající se údajné státní podpory ve prospěch společnosti ELVO – Hellenic Vehicle Industry S.A. (dále "ELVO"), Řecko.
V letech 2002–2005 probíhala ohledně dotyčného opatření četná komunikace Komise s řeckými orgány, stejně jako se stěžovatelem.
POPIS PŘÍJEMCE A OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PODPORY
Příjemcem opatření je společnost ELVO, která vyrábí vojenská vozidla, osobní vozidla a náhradní díly, se sídlem v Soluni v Řecku.
Společnost ELVO je hlavním dodavatelem motorových vozidel pro řecké ozbrojené síly.
Společnost dosahuje ročního obratu ve výši okolo 150 – 200 mil. EUR.
Dne 16. prosince 1999 Řecko přijalo zákon č. 2771/99. V souladu s čl. 15 odst. 3 tohoto zákona je společnost ELVO osvobozena od svých dluhů vůči státu ohledně daní, přirážek a pokut za finanční období 1988–1998 a od všech dalších dluhů vůči státu souvisejících s uplatňováním královského příkazu č. 296/1972 nebo smlouvy se společností Steyr-Daimler Puch.
Řecké orgány uvedly, že takto poskytnutá částka podpory společnosti ELVO dosahuje výše 3,5 mil. EUR.
Podle Řecka byla podpora využita jako provozní kapitál k pokrytí výrobních požadavků výhradně pro účely obrany a měla by se na ní tedy vztahovat výjimka podle článku 296 Smlouvy o ES.
POSOUZENÍ
Státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy
Odepsání dluhů vůči veřejnému sektoru je třeba považovat za podporu ve smyslu tohoto článku, jelikož zahrnuje státní zdroje a uděluje společnosti ELVO, která by jinak musela tyto dluhy zaplatit, selektivní výhodu.
Protože v automobilovém odvětví mezi členskými státy existuje hospodářská soutěž a obchod, finanční výhody poskytnuté společnosti ELVO vůči jejím konkurentům narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
Komise má pochybnosti ohledně aktuální výše dluhů, která byla odepsána.
Podle informací dostupných od stěžovatele a od řeckého tisku mohla výše podpory přesáhnout sumu uvedenou Řeckem.
Výjimka podle článku 296 Smlouvy o ES
Podle řeckých orgánů by opatření mělo spadat pod článek 296 Smlouvy o ES, protože společnost ELVO vyrábí hlavně pro řeckou armádu.
Komise se domnívá, že výroba společnosti ELVO není plně pokryta výjimkou podle článku 296.
Článek 296 Smlouvy o ES má omezený rozsah působnosti a plně nepokrývá výrobky civilního a dvojího užití.
Řecko neposkytlo přesvědčivý důkaz, že podpora byla udělena pouze vzhledem k výrobě spojené se zásadními zájmy národní bezpečnosti a že společnost vedla oddělené účty.
Na základě dostupných informací se Komise domnívá, že uvedená podpora poskytnutá výrobě společnosti ELVO nemůže být shledána slučitelnou se společným trhem.
Komise tudíž rozhodla zahájit formální šetření na základě čl. 88 odst.
ZNĚNÍ DOPISU
"Η Επιτροπή επιθυμεί να ενημερώσει την Ελλάδα, ότι αφού εξέτασε τις πληροφορίες που χορηγήθηκαν από τις ελληνικές αρχές σχετικά με την ανωτέρω υπόθεση, αποφάσισε να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ.
I. ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ
(1) Στις 27 Μαΐου 2002, η Επιτροπή έλαβε καταγγελία σύμφωνα με την οποία έχει χορηγηθεί ενίσχυση στην ΕΛΒΟ — την Ελληνική Βιομηχανία Οχημάτων Α.Β.Ε.
(2) Στις 8 Ιουλίου 2002, 22 Οκτωβρίου 2002, 23 Σεπτεμβρίου 2003, 3 και 10 Οκτωβρίου 2003, 11 και 30 Μαΐου 2005, 10 Ιουνίου 2005, 1 Ιουλίου 2005 και 9 Σεπτεμβρίου 2005, ο καταγγέλλων υπέβαλε και άλλα στοιχεία στην Επιτροπή.
Η Επιτροπή απέστειλε επιστολές στον καταγγέλλοντα στις 24 Ιουλίου 2002, 2 Σεπτεμβρίου 2003, 29 Μαρτίου 2005 και 19 Σεπτεμβρίου 2005.
(3) Στις 12 Ιουνίου 2002, η Επιτροπή ζήτησε πληροφορίες από τις ελληνικές αρχές.
Με επιστολή της 9ης Ιουλίου 2002, που καταχωρήθηκε στις 15 Ιουλίου 2002, οι ελληνικές αρχές ζήτησαν παράταση της προθεσμίας για την υποβολή των πληροφοριών μέχρι τις 15 Σεπτεμβρίου 2002, την οποία η Επιτροπή δέχθηκε με επιστολή της 22ας Ιουλίου 2002.
Η Ελλάδα χορήγησε τις πληροφορίες που ζητήθηκαν με επιστολή της 18ης Σεπτεμβρίου 2002, που καταχωρήθηκε στις 23 Σεπτεμβρίου 2002.
(4) Στις 21 Νοεμβρίου 2002, η Επιτροπή απέστειλε δεύτερη αίτηση παροχής πληροφοριών στις ελληνικές αρχές, την οποία ακολούθησε υπενθύμιση στις 10 Φεβρουαρίου 2003.
Η σχετική απάντηση λήφθηκε από την Επιτροπή στις 12 Φεβρουαρίου 2003.
(5) Στις 17 Μαρτίου 2003, η Επιτροπή απέστειλε τρίτη αίτηση παροχής πληροφοριών, την οποία ακολούθησαν δύο υπενθυμίσεις στις 13 Μαΐου 2003 και 25 Ιουλίου 2003.
Η απάντηση έφθασε στην Επιτροπή στις 12 Αυγούστου 2003.
(6) Περαιτέρω αιτήσεις παροχής πληροφοριών προς τις ελληνικές αρχές απεστάλησαν στις 2 Δεκεμβρίου 2003, 21 Οκτωβρίου 2004 και 20 Δεκεμβρίου 2004.
Οι απαντήσεις παραλήφθηκαν στις 19 Ιανουαρίου 2004 (καταχωρήθηκε στις 20 Ιανουαρίου 2004), 19 Νοεμβρίου 2004 (καταχωρήθηκε στις 22 Νοεμβρίου 2004) και στις 17 Ιανουαρίου 2005 (καταχωρήθηκε στις 18 Ιανουαρίου 2005).
II. ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ
1. Ο δικαιούχος
(7) Ο αποδέκτης της χρηματοδοτικής στήριξης είναι η ΕΛΒΟ — Ελληνική Βιομηχανία Οχημάτων Α.Β.Ε. (εφεξής "ΕΛΒΟ"), εταιρεία που παράγει στρατιωτικά οχήματα, πολιτικά οχήματα και ανταλλακτικά, με έδρα τη Θεσσαλονίκη, στην Ελλάδα.
Η ΕΛΒΟ είναι ο κυριότερος προμηθευτής οχημάτων των ελληνικών ενόπλων δυνάμεων.
(8) Σύμφωνα με τις διαθέσιμες πληροφορίες, η εταιρεία παράγει συγκεκριμένα τα ακόλουθα είδη οχημάτων: λεωφορεία, ηλεκτροκίνητα λεωφορεία (τρόλεϊ), φορτηγά γενικής χρήσης, απορριμματοφόρα, βυτιοφόρα, πυροσβεστικά, εκχιονιστικά οχήματα, οχήματα μεταφοράς αεροσκαφών, γερανών, ρυμουλκά, φορτηγά, ρυμουλκούμενα, οχήματα παντοδαπού εδάφους (τζιπ), άρματα μάχης, τεθωρακισμένα οχήματα [1].
(9) Η εταιρεία ιδρύθηκε το 1972 υπό την επωνυμία Stayer Ελλάς Α.Β.Ε. και παρήγαγε ελκυστήρες, φορτηγά, δίκυκλα και κινητήρες [2].
Το 1982 η εταιρεία μετονομάστηκε ΕΛΒΟ με κυριότερο μέτοχο το ελληνικό δημόσιο [3].
Το 2000, η ΜΥΤΙΛΗΝΑΙΟΣ Α.Ε. από κοινού με την METKA Α.Ε. απέκτησαν το 43 % των μετοχών της εταιρείας ΕΛΒΟ μετά από δημόσιο διαγωνισμό.
Σήμερα, το 51 % της ΕΛΒΟ κατέχεται από το ελληνικό δημόσιο.
(10) Η ΕΛΒΟ απασχολεί σήμερα περίπου 750 άτομα [4].
Ο κύκλος εργασιών της κυμαίνεται μεταξύ 150 και 200 εκατ. ευρώ κατά τη διάρκεια των τελευταίων ετών.
Πίνακας 1: Συνολικός κύκλος εργασιών (σε ευρώ)
1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_
176021063 _BAR_ 159210607 _BAR_ 144021068 _BAR_ 123613456 _BAR_ 175428159 _BAR_
2. Το μέτρο
[5].
(12) Σύμφωνα με τις ελληνικές αρχές, το πραγματικό όφελος που αποκόμισε η ΕΛΒΟ από το άρθρο 15 παράγραφος 3 του νόμου ήταν 3,5 εκατ. ευρώ με τη μορφή φορολογικής μείωσης και ότι οι πόροι χρησιμοποιήθηκαν ως κεφάλαιο κίνησης για την κάλυψη των αναγκών παραγωγής αποκλειστικά για αμυντικούς σκοπούς.
III. ΕΚΤΙΜΗΣΗ
1. Κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης
(13) Το άρθρο 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ ορίζει ότι εκτός αν προβλέπεται διαφορετικά, οι ενισχύσεις που νοθεύουν ή απειλούν να νοθεύσουν τον ανταγωνισμό με την ευνοϊκή μεταχείριση ορισμένων επιχειρήσεων ή ορισμένων κλάδων παραγωγής είναι ασυμβίβαστες με την κοινή αγορά, κατά το μέτρο που επηρεάζουν τις μεταξύ των κρατών μελών συναλλαγές.
(14) Η διαγραφή χρεών προς τον δημόσιο τομέα πρέπει να θεωρηθεί ως ενίσχυση κατά την έννοια του ανωτέρω άρθρου, δεδομένου ότι υπεισέρχονται κρατικοί πόροι και παρέχεται ρητά ένα επιλεκτικό πλεονέκτημα στην ΕΛΒΟ, η οποία διαφορετικά θα έπρεπε να πληρώσει τις οφειλές αυτές.
Εφόσον υπάρχει ανταγωνισμός και συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών στη βιομηχανία οχημάτων, οι οικονομικές παροχές που ευνοούν την ΕΛΒΟ έναντι των ανταγωνιστών της νοθεύουν ή απειλούν να νοθεύσουν τον ανταγωνισμό και επηρεάζουν τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών.
(15) Ο νόμος με τον οποίο η εταιρεία απαλλάσσεται από τις οφειλές που είχαν σωρευτεί προς το δημόσιο κατά την περίοδο 1988 έως 1998 εκδόθηκε στις 16 Δεκεμβρίου 1999 και, κατά συνέπεια, η ενίσχυση προς την ΕΛΒΟ χορηγήθηκε κατά την ημερομηνία αυτή.
(16) Κατά το αντίστοιχο έτος, η εταιρεία εμφάνισε τον ακόλουθο κύκλο εργασιών σε σχέση με τις διάφορες ομάδες πελατών.
Πίνακας 2: Κατανομή του κύκλου εργασιών το 1999
Πελάτες _BAR_ σε απόλυτες τιμές _BAR_ ως ποσοστό % _BAR_
Ένοπλες δυνάμεις _BAR_ 91994657 _BAR_ 52,26 _BAR_
Δημόσιοι οργανισμοί (δημόσιες εταιρείες μεταφορών) _BAR_ 72345094 _BAR_ 41,10 _BAR_
Δήμοι _BAR_ 1335216 _BAR_ 0,76 _BAR_
Ιδιώτες _BAR_ 10346096 _BAR_ 5,88 _BAR_
Σύνολο στρατιωτικού τομέα _BAR_ 91994657 _BAR_ 52,26 _BAR_
Σύνολο μη στρατιωτικού τομέα _BAR_ 84026407 _BAR_ 47,74 _BAR_
Σύνολο κύκλου εργασιών _BAR_ 176021064 _BAR_ 100,00 _BAR_
2. Το ύψος της ενίσχυσης
(17) Οι ελληνικές αρχές δήλωσαν ότι το ποσό των οφειλών που συσσωρεύθηκαν κατά την περίοδο 1988 έως 1999, και που διαγράφηκαν βάσει του άρθρου 15 παράγραφος 3 του νόμου, αντιστοιχούσαν σε 3,5 εκατ. ευρώ.
(18) Ωστόσο, η Επιτροπή δεν έχει πειστεί ότι το συνολικό ποσό της ενίσχυσης που χορηγήθηκε στην ΕΛΒΟ δεν υπερέβαινε το ποσό αυτό, λαμβάνοντας υπόψη τις πληροφορίες που χορηγήθηκαν από τον καταγγέλλοντα και που δημοσιεύθηκαν στον ελληνικό τύπο το 2001, σύμφωνα με τις οποίες το ποσό της ενίσχυσης υπερέβαινε τα 12 εκατ. ευρώ φθάνοντας ακόμη και σε 176 εκατ. ευρώ.
3. Παρέκκλιση βάσει του άρθρου 296 της συνθήκης ΕΚ
(19) Στην επιστολή της 20ής Ιανουαρίου 2004, οι ελληνικές αρχές ισχυρίζονται ότι οι ένοπλες δυνάμεις είναι ο κυριότερος πελάτης της ΕΛΒΟ, και ότι τα προϊόντα που παράγονται από την εταιρεία για παραγγελίες των ενόπλων δυνάμεων καλύπτονται από το άρθρο 296 της συνθήκης της ΕΚ.
(20) Εντούτοις, με βάση τις διαθέσιμες πληροφορίες, η Επιτροπή θεωρεί ότι το μέτρο υπέρ της ΕΛΒΟ δεν καλύπτεται αυτόματα από το άρθρο 296 της συνθήκης ΕΚ.
Το πεδίο εφαρμογής του άρθρου 296 της συνθήκης ΕΚ είναι περιορισμένο· εφαρμόζεται σε μέτρα τα οποία είναι "αναγκαία για την προστασία ουσιωδών συμφερόντων της εθνικής ασφάλειας" και που στρεβλώνουν τον ανταγωνισμό στην κοινή αγορά.
Όπως προβλέπεται στο άρθρο 296 της συνθήκης ΕΚ, τα μέτρα ενίσχυσης "δεν πρέπει να αλλοιώνουν τους όρους του ανταγωνισμού εντός της κοινής αγοράς σχετικά με τα προϊόντα που δεν προορίζονται για στρατιωτικούς ειδικά σκοπούς".
Το βάρος της απόδειξης ότι η παραγωγή που ευνοήθηκε με το πλεονέκτημα συνδέεται άμεσα με ουσιώδη συμφέροντα εθνικής ασφάλειας το φέρει το κράτος μέλος.
Το κράτος μέλος πρέπει να προσκομίσει αποδείξεις ότι η παρέκκλιση από τη γενική απαγόρευση των κρατικών ενισχύσεων δεν υπερβαίνει τα όρια που προσδιορίζονται στο άρθρο 296 της συνθήκης ΕΚ.
(21) Η Ελλάδα δεν έχει δείξει άμεση αιτιώδη συνάφεια μεταξύ της αναγκαίας προστασίας των ουσιωδών συμφερόντων της ασφάλειάς της και της παραγωγής για μη στρατιωτικούς σκοπούς.
Ένα κράτος μέλος μπορεί να επικαλεστεί το άρθρο 296 της συνθήκης ΕΚ μόνο με την κατάλληλη αιτιολόγηση που στηρίζεται σε ουσιώδη συμφέροντα της ασφάαλειάς του [6].
(22) Επιπλέον, μπορεί να γίνει χρήση του άρθρου 296 της συνθήκης ΕΚ μόνο όταν η ενίσχυση προορίζεται αποκλειστικά για την αμυντική παραγωγή όπως "όπλα, πυρομαχικά και πολεμικό υλικό".
Αυτό απορρέει όχι μόνο από τον κατάλογο των προϊόντων που καλύπτονται από το άρθρο 296 παράγραφος 1 στοιχείο β) της συνθήκης ΕΚ, αλλά και από προηγούμενες αποφάσεις της Επιτροπής και της νομολογίας του Δικαστηρίου όπου τονίζεται ότι η παραγωγή για τον μη στρατιωτικό τομέα [7] και τα προϊόντα διπλής χρήσης [8] δεν καλύπτεται πλήρως από το πεδίο εφαρμογής του άρθρου 296.
(23) Κατά συνέπεια, η Ευρωπαϊκή Επιτροπή θεωρεί ότι η παραγωγή της ΕΛΒΟ προϊόντων μη στρατιωτικής χρήσης και διπλής χρήσης δεν καλύπτεται πλήρως από αυτές τις εξαιρέσεις.
(24) Η Επιτροπή έλαβε πληροφορίες ότι η ΕΛΒΟ κατασκευάζει προϊόντα διπλής χρήσης καθώς και μη στρατιωτικής χρήσης π.χ. στην επιστολή της 12ης Αυγούστου 2003, στην οποία η ελληνική κυβέρνηση ανέφερε παραδείγματα της παραγωγής της ΕΛΒΟ που περιλαμβάνει μεταξύ άλλων τζιπ, οχήματα μεταφοράς γερανών, εκχιονιστικά μηχανήματα κλπ., τα οποία θα ήταν δύσκολο να καλύπτονται αυτά καθαυτά από το άρθρο 296 της συνθήκης ΕΚ.
(25) Όσον αφορά τον βαθμό της παραγωγής για μη στρατιωτικούς σκοπούς, οι πληροφορίες που χορηγήθηκαν από την ελληνική κυβέρνηση παρουσιάζουν αναντιστοιχίες.
Ενώ η Ελλάδα στα στοιχεία που υπέβαλε στις 18 Σεπτεμβρίου 2002 ισχυρίστηκε ότι υπήρχε πολιτική παραγωγή ύψους 5-10 % του κύκλου εργασιών της εταιρείας (συγκεκριμένα 5,88 % το 1999, 2,5 % το 2000 και 9,59 % το 2001), στις 20 Ιανουαρίου 2004 τροποποίησε χωρίς περαιτέρω επεξήγηση τη θέση της ισχυριζόμενη ότι τα προϊόντα που παράγονται από την ΕΛΒΟ εμπίπτουν στον ορισμό της στρατιωτικής παραγωγής.
Στα στοιχεία που υποβλήθηκαν στις 18 Ιανουαρίου 2005, η Ελλάδα αναγνώρισε ότι το 47,7 % της παραγωγής της ΕΛΒΟ διατέθηκε το 1999 σε πελάτες από μη στρατιωτικούς τομείς (βλέπε πίνακα 2) πράγμα που έρχεται σαφώς σε αντίφαση με τις πληροφορίες που είχαν χορηγηθεί προηγουμένως.
(26) Επιπλέον, θα έπρεπε να έχουν προβλεφθεί χωριστοί λογαριασμοί έτσι ώστε να διακρίνεται σαφώς η παραγωγή στρατιωτικών προϊόντων και μη στρατιωτικών προϊόντων (δηλαδή προϊόντων μη στρατιωτικής και διπλής χρήσης).
Η Ελληνική κυβέρνηση δεν χορήγησε πειστικά στοιχεία για την ύπαρξη οποιουδήποτε μηχανισμού με τον οποίο εξασφαλιζόταν ότι η μη εύνοια της μη στρατιωτικής παραγωγής από το μέτρο ενίσχυσης.
(27) Στην επιστολή της 7ης Αυγούστου 2003, οι ελληνικές αρχές ισχυρίστηκαν ότι η εταιρεία είχε υποβληθεί σε έλεγχο από ορκωτούς λογιστές και ότι οι λογαριασμοί ελέγχονταν κατά κατηγορία, προϊόν και πελάτη με βάση το Ελληνικό Λογιστικό Σχέδιο, και ότι από το πελατολόγιο της εταιρείας και το πρόγραμμα παραγωγής της ήταν απολύτως σαφές ότι το μη στρατιωτικό τμήμα της ΕΛΒΟ δεν είχε ευνοηθεί από το μέτρο ενίσχυσης.
Ωστόσο, το γεγονός ότι οι λογαριασμοί της ΕΛΒΟ ελέγχονται από εξωτερικούς λογιστές δεν αποδεικνύει ότι η μη στρατιωτική παραγωγή δεν επωφελήθηκε από την ενίσχυση, αλλά απλώς εξασφαλίζει ότι οι λογαριασμοί αυτοί είναι σύμφωνοι με τα συνήθη λογιστικά πρότυπα.
(28) Η Ελλάδα δεν συμμορφώθηκε με τις απαιτήσεις γνωστοποίησης του άρθρου 88 της συνθήκης ΕΚ, ούτε προσκόμισε πειστικά στοιχεία ότι το εν λόγω μέτρο ευνοούσε αποκλειστικά την στρατιωτική παραγωγή της εταιρείας και ότι θα μπορούσε συνεπώς να καλύπτεται πλήρως από την παρέκκλιση που προβλέπεται στο άρθρο 296 της συνθήκης ΕΚ.
(29) Για τους ανωτέρω λόγους, η Επιτροπή θεωρεί ότι μόνο ένα μέρος της χρηματοδοτικής ενίσχυσης που χορηγήθηκε στην ΕΛΒΟ με τη μορφή διαγραφής χρεών σύμφωνα με το άρθρο 15 παράγραφος 3 του νόμου ευνόησε αποκλειστικά την παραγωγή στρατιωτικών προϊόντων όπως όπλα, πυρομαχικά και πολεμικό υλικό σύμφωνα με τον κατάλογο του άρθρου 296 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ.
Λαμβάνοντας υπόψη τις αμφιβολίες αυτές η Επιτροπή θεωρεί ότι η ενίσχυση που χορηγήθηκε σε παραγωγή που δεν καλύπτεται από το άρθρο 296 της συνθήκης ΕΚ θα πρέπει να διερευνηθεί βάσει της διαδικασίας του άρθρου 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ.
IV. ΑΠΟΦΑΣΗ
(30) Λαμβάνοντας υπόψη τις ανωτέρω παρατηρήσεις, η Επιτροπή αποφασίζει να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ σχετικά με το μέτρο που περιγράφηκε ανωτέρω, δεδομένου ότι υπάρχουν αμφιβολίες ότι το μέτρο συνιστά ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ και ότι ενδέχεται να είναι ασυμβίβαστο με την κοινή αγορά.
(31) Η Επιτροπή ζητά από την Ελλάδα να υποβάλει τις παρατηρήσεις της και να χορηγήσει όλες τις πληροφορίες που θα μπορούσαν να συμβάλουν στην εκτίμηση του εν λόγω μέτρου, εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία παραλαβής της παρούσας επιστολής.
Ειδικότερα, η Επιτροπή ζητά από την Ελλάδα, σύμφωνα με το άρθρο 10 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου [9], να χορηγήσει τις ακόλουθες πληροφορίες:
α) Αποδεικτικά στοιχεία ότι το συνολικό ποσό της ενίσχυσης που χορηγήθηκε στην ΕΛΒΟ λόγω της εφαρμογής του άρθρου 15 παράγραφος 3 του νόμου, δεν υπερβαίνει τα 3,5 εκατ. ευρώ: πρέπει δηλαδή να υποβληθούν λογαριασμοί της εταιρείας από την περίοδο 1988 έως 2000, με βάση τους οποίους να καταδεικνύεται το ακριβές ποσό των οφειλών της ΕΛΒΟ προς το δημόσιο που συσσωρεύτηκαν κατά την περίοδο 1988 έως 1998 και το πραγματικό ποσό της διαγραφής των χρεών καθώς και η ημερομηνία ή οι ημερομηνίες της διαγραφής.
β) Πληροφορίες σχετικά με οποιαδήποτε άλλη μορφή χρηματοδοτικής ενίσχυσης για οποιουσδήποτε σκοπούς έχει χορηγηθεί, άμεσα ή έμμεσα στην ΕΛΒΟ από δημόσιους πόρους.
γ) Εάν οι ελληνικές αρχές υποστηρίζουν ότι από την ενίσχυση ευνοήθηκε μόνο η στρατιωτική παραγωγή της ΕΛΒΟ, αποδεικτικά στοιχεία ότι οι λογαριασμοί εσόδων και εξόδων που συνδέονται με την μη στρατιωτική παραγωγή (συμπεριλαμβανομένων των προϊόντων διπλής χρήσης) και τη στρατιωτική παραγωγή ήταν χωριστοί και ότι η ενίσχυση ευνόησε μόνο την εν λόγω στρατιωτική παραγωγή.
δ) Επιβεβαίωση των στοιχείων που χορηγήθηκαν στην επιστολή της 17ης Ιανουαρίου 2005 σχετικά με την κατανομή του κύκλου εργασιών ανάλογα με τις διάφορες ομάδες των πελατών.
Επιπλέον, στοιχεία σχετικά με τον κύκλο εργασιών κατανεμημένα σε ομάδες με βάση τα προϊόντα: μη στρατιωτικά προϊόντα, προϊόντα διπλής χρήσης και στρατιωτικά προϊόντα, με λεπτομερείς πληροφορίες για κάθε είδος προϊόντος που κατατάσσεται σε κάθε ομάδα και επεξήγηση των λόγων για τους οποίους κατατάχθηκε στη συγκεκριμένη ομάδα.
(32) Η Επιτροπή ζητά από την Ελλάδα να διαβιβάσει αμέσως αντίγραφο της παρούσας επιστολής στον αποδέκτη της ενίσχυσης.
(33) Η Επιτροπή επιθυμεί να υπενθυμίσει στην Ελλάδα ότι το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ είχε ανασταλτικό αποτέλεσμα και εφιστά την προσοχή της στο άρθρο 14 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, που προβλέπει ότι μπορεί να ανακτηθεί από τον δικαιούχο κάθε ενίσχυση που έχει χορηγηθεί παράνομα.
(34) Η Επιτροπή υπενθυμίζει επίσης ότι θα ενημερώσει όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη με τη δημοσίευση της παρούσας επιστολής και σύντομης περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Επίσης θα ενημερώσει τα ενδιαφερόμενα μέρη στις χώρες της ΕΖΕΣ που έχουν υπογράψει τη συμφωνία ΕΟΧ με δημοσίευση ανακοίνωσης στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης καθώς και την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την αποστολή αντιγράφου της παρούσας επιστολής.
Όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους εντός ενός μηνός από την ημερομηνία της δημοσίευσης."
[1] Πηγή: Πληροφορίες που λήφθηκαν από τις ελληνικές αρχές καθώς και από τις ιστοσελίδες:http://www.elvo.gr καιhttp://downloads.mytilineos.gr/MYTIL_ENG_2004_ANNUAL.pdf
[2] Ιστοσελίδα της Μυτιληναίος ΑΕ:http://downloads.mytilineos.gr/MYTIL_ENG_2004_ANNUAL.pdf
[3] Ιστοσελίδα της ΕΛΒΟ:(htto://www,elvo,.gr)
[4] Ιστοσελίδα της Μυτιληναίος ΑΕ:http://downloads.mytilineos.gr/MYTIL_ENG_2004_ANNUAL.pdf
[5] Η ΕΛ.Β.Ο. απαλλάσσεται από οφειλές της προς το Δημόσιο από φόρους, προσαυξήσεις και πρόστιμα που επεβλήθησαν με βάση τον διενεργηθέντα φορολογικό έλεγχο για τα οικονομικό έτη 1988 έως και 1998, καθώς και από οποιαδήποτε άλλη οφειλή της προς αυτό που απορρέει από την εφαρμογή του β.δ.
296/1972 (ΦΕΚ 68 Α') και της από 11.5.1972 σύμβασης με την εταιρία STEYER-DAIMLER PUCH AG (S.D.P.).
Η απαλλαγή επέρχεται για το μέρος των οφειλών, που δεν έχουν εξοφληθεί μέχρι την έναρξη ισχύος του παρόντος.
[6] Απόφαση T-26/01, Fiocchi munizioni SpA κατά Επιτροπής [2003] Συλλ.
II-3951 (παράγραφος 59) "Στο πλαίσιο αυτό, όταν ένα κράτος μέλος λαμβάνει, για δραστηριότητες παραγωγής ή εμπορίας όπλων, πυρομαχικών ή πολεμικού υλικού εκ των περιλαμβανομένων στον πίνακα που κατάρτισε το Συμβούλιο στις 15 Απριλίου 1958, κάποιο μέτρο ενισχύσεως βάσει εκτιμήσεων που συνδέονται με την ανάγκη προστασίας ουσιωδών συμφερόντων της εσωτερικής τους ασφαλείας, οι κανόνες ανταγωνισμού δεν εφαρμόζονται".
[7] Π.χ. απόφαση της Επιτροπής της 5ης Ιουνίου 2002 για τα μέτρα που έλαβαν οι Κάτω Χώρες για την αναδιάρθρωση και ιδιωτικοποίηση της Koninklijke Schelde Groep, 2003/45/EΚ, ΕΕ L 14 της 21.1.2003 σσ.
56–75: "τα χρηματοδοτικά μέσα που χορηγήθηκαν στην KSG δεν χρησιμοποιήθηκαν καταρχήν για το στρατιωτικό τμήμα της, αλλά για τις εμπορικές δραστηριότητές της.
Κατά συνέπεια, είναι σαφές ότι τα μέτρα έχουν όντως αλλοιώσει τους όρους του ανταγωνισμού όσον αφορά τα εμπορικά προϊόντα.
Για το λόγο αυτό, η Επιτροπή, σύμφωνα με την πάγια τακτική της, πρέπει να εξετάσει τα μέτρα με βάση τους κανόνες για τις κρατικές ενισχύσεις, στο βαθμό που τα μέτρα αυτά νοθεύουν ή απειλούν να νοθεύσουν τον ανταγωνισμό σε αγορές προϊόντων που δεν εμπίπτουν στο πεδίο εφαρμογής του άρθρου 296" (παράγραφος 76).
Παρόμοια επιχειρήματα αναπτύσσονται στις συνεκδικασθείσες υποθέσεις T-126/96 και C-127/96, Breda Fucine Meridionali και EFIM κατά Επιτροπής [1998] Συλλ.
II-03437 (παράγραφος 89).
[8] Π.χ. απόφαση της Επιτροπής 2003/45/EΚ: "Αντίθετα, όταν ένα μέτρο το οποίο εμπίπτει στον ορισμό της κρατικής ενίσχυσης κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 επηρεάζει την παραγωγή προϊόντων τόσο στρατιωτικού όσο και πολιτικού σκοπού ή την παραγωγή προϊόντων διπλής χρήσης, το εν λόγω μέτρο δεν δικαιολογείται πλήρως βάσει του άρθρου 296" και πιο κάτω: "Η Επιτροπή δεν συμφωνεί με τη θέση … ότι, δεδομένου του στρατιωτικού χαρακτήρα του το εξεταζόμενο μέτρο εμπίπτει πλήρως στο πεδίο εφαρμογής του άρθρου 296, μολονότι θα έχει σαφή αντίκτυπο στον ανταγωνισμό στους μη στρατιωτικούς τομείς" (παράγραφος 75).
[9] Κανονισμός (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, της 22ας Μαρτίου 1999, για τη θέσπιση λεπτομερών κανόνων εφαρμογής του άρθρου 93 της συνθήκης ΕΚ (ΕΕ 83 της 27 Μαρτίου 1999, σ.
5).
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 35/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 38/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Estonia _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpořit výzkumné a vývojové projekty _BAR_
Právní základ _BAR_ Majandus- ja kommunikatsiooniministri 14. jaanuari 2005. a määrus nr 4 "Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrus 13. aprillist 2004 nr 73 "Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks — ühtne programmdokument aastates 2004-2006" meetme nr 2.3 "Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine" osa "Teadus- ja arendustegevuse projektide toetamine" tingimused muutmine" (RTL, 20.1.2005, 12, 101) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Rozpočet podpory na roky 2005 – 2006 dosahuje 250 mil. EEK [1] (15,97 mil EUR), z toho Evropský fond pro regionální rozvoj: 11,98 mil. EUR;Estonsko: 3,99 mil. EUR;Celková roční částka činí kolem 125 mil EEK _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 24. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Veškerá zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus _BAR_
adresa: Liivalaia 13/15 EE-Tallinn 10118 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 40/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ City and Northern Projects Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11 Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 608857 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 19. 11. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 8. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa Citygate Gallowgate Newcastle Upon Tyne NE 4WH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 41/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Fergusons (Blyth) Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11 Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 260875 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. 6. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa Citygate Gallowgate Newcastle Upon Tyne Ne1 4WH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 42/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ North East England _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Network Space Ltd – phase 1 _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11 Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 156168 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 14. 5. 2002 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 1. 10. 2002 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Citygate Gallowgate Newcastle Upon Tyne NE 4WH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 43/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ North East England _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Network Space Ltd – fáze 2 _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11 Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 144777 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 27. 12. 2002 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 30. 4. 2003 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Citygate Gallowgate Newcastle Upon Tyne NE 4WH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 51/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Zuid-Holland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Vereniging Deltalinqs _BAR_
Právní základ _BAR_ Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 140000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano, míra podpory činí 60 % od různých orgánů _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 25. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 10. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům: _BAR_ Ano _BAR_ Cílem tohoto projektu je provedení průmyslového výzkumu o zavádění moderních metod získávání surovin z průmyslových odpadů.
Rovněž musí být zřízeno konsorcium pro výstavbu továrny na opětovné získávání těchto surovin z uvedených odpadů.
Podpora je určena na činnosti, které souvisejí s prováděním výzkumu _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Chemický průmysl _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincie Zuid-Holland _BAR_
Adresa: Postbus 90602 2509 LP Den Haag Nederland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 52/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora pilotních projektů stategického partnerství seskupení podniků v odvětví rekreačních plavidel _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera G.R. n. 1235 del 6.12.2004 Decreto n. 8179 del 23.12.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,5 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Region: Toskánsko _BAR_
Adresa: Via di Novoli, 26 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 55/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Regulační základ pro poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení na investice určené na zřízení a reformu maloobchodních struktur podporovaných malými a středními podniky _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005, por la que se aprueban las Bases reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva para las inversiones dirigidas a la implantacion y reforma de estructuras comerciales minoristas promovidas por pymes _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka za rok _BAR_ 746550 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby: (Získat podporu jsou způsobilé pouze služby uvedené v části 52 CNAE (klasifikace odvětví hospodářských činností): maloobchod s výjimkou motorových vozidel, motocyklů a mopedů; oprava předmětů osobní a domácí potřeby.
Činnosti uvedené v části 52.6 CNAE (klasifikace odvětví hospodářských činností): maloobchod, který není provozován v prodejnách, jsou vyňaty _BAR_ Ano _BAR_
Názvy a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Agencia de Desarrollo Economico de La Rioja _BAR_
Adresa: Muro de la Mata 13-14 E-26071 Logroño _BAR_
Jednotlivé podpory velkého rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 57/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Regulační základ pro poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení na investice určené malým a středním podnikům v odvětví průmyslu, velkoobchodu a služeb _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005, por la que se aprueban las Bases reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva a la inversión destinadas a pymes del sector industrial, comercio mayorista y de servicios _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka za rok _BAR_ 2,28 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a s čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní průmyslová odvětví (podpora se poskytuje pouze těžebnímu a výrobnímu průmyslu, s výjimkou zemědělsko – potravinářského průmyslu) _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby: Získat podporu je způsobilý pouze velkoobchod, s výjimkou motorových vozidel, zemědělsko – potravinářského průmyslu a následujících technických služeb, které souvisí s průmyslovým odvětvím: ŽelezniceManipulace se zbožím a skladováníČinnost v oblasti informačních technologiíPrůzkumy trhu a průzkumy veřejného míněníTechnické inženýrské službyTechnické testy a analýzyReklamaNábor řídících a výkonných pracovníkůAgentury zprostředkující práciVyšetřovací a bezpečnostní službyNávrhy neprůmyslové povahyOrganizování obchodních veletrhů, výstav a konferencíVýroba filmů a videodokumentace _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja _BAR_
Adresa: C/Muro de la Mata 13-14 E-26071 Logroño (La Rioja) _BAR_
Jednotlivé podpory velkého rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 148/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Jack Moody Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 184110 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 28. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 3. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název. The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa: The Old Academy 21 Horsefair Banbury OX16 OAH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Rozpočet programu podpory není rovnoměrně rozdělen na jednotlivé roky a proto se zde uvádí celkový rozpočet
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 35/05)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Manganistan draselný _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 299/2001 (Úř. věst. L 44, 15.2.2001, s. 4) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 152/2003 (Úř. věst. L 25, 30.1.2003, s. 21) _BAR_ 16. 2. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 110, 5.5.2005, s. 15.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 37/02)
(Text s významem pro EHP)
RAKOUSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
TRANSPED AVIATION GmbH _BAR_ Gewerbepark 1 A-6300 Wörgl _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 30. 12. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 37/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 32/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Finsko _BAR_
Region _BAR_ Regiony východního a severního Finska spadající do cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Záruční program pro Finnvera Oyj _BAR_
Právní základ _BAR_ Valtion erityisrahoitusyhtiöstä annettu laki (443/1998), valtion eritysrahoitusyhtiön luotto- ja takaustoiminnasta annettu laki (445/1998) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 20 milionů EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. září 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Finnvera Oyj Kenttäyskikkö _BAR_
Adresa: PL 1010 FIN-00101 Helsinki _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo se vyžaduje předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestiže celkové způsobilé náklady dosahují částky nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory je nejméně 50 %,v oblastech, které jsou způsobilé pro regionální podporu, je čistá míra podpory nejméně 50 %; nebob)jestliže celková hrubá výše podpory je nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 75/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Hrabství Gwynedd, Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Gwynedd Investment by Design Scheme (Investiční podpora pro Gwynedd) _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 2(1) of the Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ 2003 – 167333 GBP2004 – 223111 GBP2005 – 55778 GBPZ těchto finančních prostředků bude poskytnuta podpora nejméně 75 malých a středních podniků, které splňují definici uvedenou v příloze č. 1 nařízení týkajícího se blokové výjimky pro malé a střední podniky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Maximální míra podpory je 50 %. Maximální výše grantu je 20000 GBP.
Grant je určen k úhradě investičních nákladů (čl.
87 odst. 3 písm. a) 35 % + 15 %) _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 16. květen 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. březen 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Cílem podpory je zvýšit konkurenceschopnost a růst maloobchodních podniků v hrabství Gwynedd (oblast splňující požadavky ustanovení čl. 87 odst. 3 písm a)) a podnítit hospodářskou obnovu uvnitř městských a venkovských komunálních středisek tak, že se podpoří náklady na investice do pozemků, budov, strojů a vybavení plánovaných pro vytvoření nebo rozšíření podniku _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví s výjimkou zemědělství a zpracovatelského průmyslu _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: James Goodman Planning and Economic Development Department _BAR_
Adresa: Gwynedd Council Council Offices CAERNARFON Gwynedd LL55 1SH United Kingdom _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 5. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2006/C 37/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 2/04 (N616 A/B/2002) _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Frísko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Program na podporu zaměstnanosti Frísko 2003 _BAR_
Právní základ _BAR_ (Oorspronkelijke verordening Fries Banenplan 2003: vastgesteld door Provinciale Staten d.d.
19 juni 2002, Rechtsgrondslag: art.
145 Provinciewet, Goedgekeurd door de Europese Commissie bij Beschikking C(2002) 4252).
Aanpassing verordening Fries Banenplan 2003: vastgesteld door Provinciale Staten d.d.
17 december 2003, besluit nr.
10 H. Rechtsgrond: art.
145 Provinciewet.
Aangepaste artikelgewijze toelichting op het Fries Banenplan 2003: vastgesteld door Gedeputeerde Staten d.d.
23 september 2003, geldt als beleidsregel op grond van art.
4,81 van de Algemene Wet Bestuursrecht _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,5 milionu EUR Žádosti do celkové částky 4,5 milionu EUR lze podávat v období 2003 – 2005; platby mohou proběhnout v období 2003 – 2008 _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano Následující ustanovení platí pro použití článků 4, 5 a 6 nařízení (ES) č. 2204/2002: 1.Podpora činí nejvýše 20 % způsobilých nákladů.2.Odchylně od odstavce 1 se maximální částka podpory snižuje v případech, ve kterých je to předepsáno podle práva EU (viz znění původního režimu přijatého Evropskou komisí) _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 1. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 (Upozornění: Změna, kterou Provinciale Staten přijaly dne 17. prosince 2003, platí se zpětným účinkem od 1. 1. 2003.) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ článek 4: Vytváření pracovních míst Cíl původní podpory: Cílem programu na podporu zaměstnanosti Frísko 2003 je podpora zaměstnanosti (poskytování příspěvku na úhradu mzdových nákladů při počáteční investici ve výši minimálně 50000 EUR) v důsledku omezených počátečních investic.
Cílem současné změny je nepatrně rozšířit kategorie zaměstnanců způsobilých přijmout pracovní místa vytvořená pomocí podpory o kategorii "zaměstnanců ohrožených nezaměstnaností" _BAR_ Ano _BAR_
článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků Režim se v zásadě soustředí na pomoc nalézt práci "nepracujícím uchazečům o zaměstnání", a zejména "dlouhodobě nezaměstnaným", "starším pracovníkům", "zahraničním pracovníkům" a "osobám se zdravotním postižením majícím dopad na jejich pracovní uplatnění" _BAR_ Ano _BAR_
článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství [1] způsobilá pro státní podpory zaměstnanostiVšechna zpracovatelská odvětví [1]Všechny služby [1]OstatníRežim je omezen na podporu podniků jednoho z těchto odvětví: průmysl (včetně průmyslových odvětví zpracovávajících suroviny a zemědělské produkty); velkoobchod; péče (kód 85 standardní klasifikace ekonomických činností); poskytování služeb pro podniky, stavebnictví, ubytovací a pohostinské služby, služby cestovního ruchu a služby v oblasti rekreace.
S výjimkou příslušných předpisů Evropské komise neexistují žádná omezení, pokud jde o velikost podniků.
Z hlediska podpory jsou nezpůsobilé: podniky primárního sektoru;podniky, pro které se požaduje povolení podle zákona o osobní přepravěveřejné podniky _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Gedeputeerde Staten van de Provincie Fryslân Kontaktní osoby: paní J.M. van Leeuwen Tel.
(31-58) 292 55 44 (věcné dotazy) paní A.J. Swart Ranshuysen-Veenema Tel.
(31-58) 292 55 02 (právní otázky) _BAR_
Adresa: Postbus 20.120 8900 HM Leeuwarden Nederland _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 6/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ La Rioja _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Strategický program pro podporu zahraničního obchodu _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva para el programa estratégico de comercio exterior _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 21600 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [2] způsobilá pro podporu zaměstnanosti _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví [2] _BAR_ _BAR_
—Všechny služby [2] _BAR_ _BAR_
—Ostatní: Jen Skupina D: zpracovatelská odvětví uvedená v národní odvětvové klasifikaci ekonomických činností budou způsobilá pro podporu _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Náze
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 38/05)
(Text s významem pro EHP)
ŘECKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
AEROLAND S.A. _BAR_ Makedonomachoi 36 Alsoulopoli Nea Ionia GR-142 35 _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 20. 12. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005
--------------------------------------------------
Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) 1595/2004 ze dne 8. září 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh
(2006/C 40/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. : XF 4/2005
Členský stát : Itálie
Název režimu podpory : Programová dohoda uzavřená mezi benátským regionem a oborovými sdruženími (Federcoopesca, Lega pesca a AGCI), které zastupují celé rybářské odvětví v Benátsku
Právní základ : Normative di riferimento: Legge n. 41 del 17.2.82 — VIo Piano Triennale della Pesca e dell'Acquacoltura 2000-2002, approvato con Decreto Ministeriale 25 maggio 2000 (GU del 27 luglio 2000, n. 174)
Náklady (celkově a na rok) :
Souhrn všech zdrojů určených na provádění programové dohody dosahuje celkově částky 1113606 eur.
Tyto zdroje pocházejí z regionálního rozpočtu – rozpočtová položka č. 100038 "Náklady na činnosti v rámci šestého tříletého plánu rybolovu a akvakultury 2000 – 2003 uvedeného v zákoně ze dne 17. února 1998" při použití ministerských výnosů ze dne 29. prosince 2000 a 1. srpna 2002 (roky 2000 a 2001).
Vzhledem k tomu, že doba trvání režimu podpory je dva roky, rovná se částka stanovená na každý rok přibližně 556803 eur
Míra podpory : Procentní podíl podpory poskytnutý regionálním příjemcům podpory (Federcoopesca, Lega pesca a AGCI) na uskutečnění opatření stanovených programovou dohodou se stanoví na 100 % způsobilých výdajů, vzhledem k tomu, že se jedná o výdaje sdružení na uskutečnění akcí společného zájmu, jejichž výsledky se zveřejňují
Datum uskutečnění : Datum uskutečnění je datem zveřejnění dotčené státní podpory v Úředním věstníku Evropské unie
Doba trvání režimu : dva roky
Cíl podpory - rybolovné zdroje a kontrola rybolovných činností:
akce, jejichž cílem je zvýšit povědomí rybářů z Benátska o nových problémech týkajících se životního prostředí, a to prostřednictví neustálého informování a školení o tématech, které se týkají odvětví z hlediska snižování intenzity rybolovu;
- reklama a propagace produktů:
pořádání a/nebo účast na veletrzích, sjezdech, poskytování informačních a propagačních materiálů (např. CD-ROM, plakáty, publikace);
- výzkum a rozvoj:
akce, jejichž cílem je postupně odstranit pobřežní intenzitu rybolovu prostřednictvím podpory a upevnění činností, které doplňují nebo nahrazují rybolov, počínaje turistických rybolovem nebo ekologickou akvakulturou.
Výše zmíněné cíle jsou v souladu s cíli stanovenými nejnovější politikou Společenství v oblasti rybolovu a akvakultury
Způsobilé výdaje v rámci režimu :
Činnosti odkazují na kategorie podpor uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1595/2004 (podpora na seskupení nebo sdružení producentů a na členy působící v odvětví).
Způsobilé náklady, z nichž se vypočítá podpora, se zakládají na ustanoveních nařízení (ES) č. 2792/99, nařízení (ES) č. 1685/2000 (ve znění nařízení (ES) č. 448/2004) a nařízení (ES) č. 438/2001.
Poskytování služeb technicko-ekonomické pomoci a poradenství v oblasti technické a počítačové správy je mimoto v souladu s body 2.1.1 a 2.1.2 rozhodnutí Komise 2001/C/19/05.
Částka stanovená na uskutečnění činností nepřekročí částku, která je nutná k dosažení stanovených cílů.
Podpory na technické a ekonomické školení námořních rybářů, podpory na propagaci nových technologií a na technicko-ekonomickou pomoc s považují za podpory, jež mají za cíl výlučně zvýšit povědomí skupiny rybářů z povolání o otázkách spojených s udržitelným řízením a zachováním rybolovných zdrojů, které mají příznivý vliv na životní prostředí.
Podpora může být poskytnuta jednotlivým podnikům (ty však mohou získat pouze proplacení výdajů, které případně vznikly v rámci plnění činností stanovených programem)
Údaje a poznámky týkající se podpory - zvýšení hodnoty regionální produkce odvětví rybolovu a akvakultury;
- ochrana a rozvoj zaměstnanosti;
- ochrana biologických zdrojů v pobřežním pásmu.
- jedinečné historické a společenské postavení, které v Benátsku zaujímá spolupráce v rybářském oboru, a to díky reprezentativnosti jednotlivých společností a jejich hospodářské důležitosti;
- potřeba upevnit postavení sdružení jako právnických osob za účelem usměrnění a řízení procesu restrukturalizace podniků s ohledem na priority stanovené již několikrát zmíněným šestým tříletým plánem pro rybářství;
- nutnost převést na samotná sdružení řadu praktických úkolů v oblasti služeb na podporu produkce (reklama, propagace, podpora rozvoje) ve prospěch všech rybářů z povolání, a to prostřednictvím vytvoření skutečných schválených středisek pomoci analogických se zavedeným systémem služeb v zemědělském odvětví.
- roční plány činnosti, které musejí být posouzeny a schváleny regionálním orgánem, s přiloženým potvrzením o skutečné provozní kapacitě;
- půlroční technické zprávy o pokroku schválené programové dohody (vzniklé náklady, dosáhnuté dočasné výsledky, další údaje užitečné pro čtvrtletní hodnocení provedené práce);
- závěrečné technické zprávy (příslušné účetní doklady) do 15 dní od uzavření plánů činností stanovených programovou dohodou spolu s dokumentací (řádně splacené faktury a opisy bankovních potvrzení dokazujících, že byly zaplaceny)
Příslušný regionální úřad Regione Veneto — Segreteria del Settore Primario
Unità Complessa Politiche Faunistico-Venatorie e della Pesca
Via Torino 110 — I-30172 Mestre — Venezia;
(39-41) 279 55 30; Fax (39-41) 279 55 04
e-mail: cacciapesca@regione.veneto.it;
Dr. Mario Richieri ( tel. (39-41) 279 55 81)
Adresa elektronické pošty: mario.richieri@regione.veneto.it;
Dr. Diego Tessari (tel (39-41) 279 55 15)
Adresa elektronické pošty: diego.tessari@regione.veneto.it;
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 40/08)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Magnetické disky (3,5 palcové mikrodisky) _BAR_ Hong Kong Korejská republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 311/2002 (Úř. věst. L 50, 21.2.2002, s. 13) _BAR_ 22. 2. 2006 _BAR_
Magnetické disky (3,5 palcové mikrodisky) _BAR_ Čínská lidová republika Japonsko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení (ES) č. 312/2002 (Úř. věst. L 50, 21.2.2002, s. 24) _BAR_ 22. 2. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 139, 8.6.2005, s. 2.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
--------------------------------------------------
Státní podpora – Francie
Státní podpora C 51/2005 (ex NN84/2005) — Podpora skupině Institut Français du Pétrole
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 42/03)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 21. prosince 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit ve věci podpory skupině Institut Français du Pétrole řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro zemědělství:
Commission européenne
Direction générale de la Concurrence
Direction Aides d'Etat I –Cohésion et compétitivité
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Francii.
O utajení totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
Postup
Komise dopisem ze dne 25. listopadu 2004, který byl zaevidován dne 29. listopadu 2004 pod číslem CP221/2004, obdržela stížnost na případnou protiprávní státní podporu supině Institut Français du Pétrole (IFP) a jedné z jeho dceřiných společností, společnosti Axens.
Komise dopisy D/51221 ze dne 17. února 2005 a D/54012 ze dne 24. května 2005 požádala francouzské orgány o informace k předmětným opatřením.
Francouzské orgány tyto informace předaly prostřednictvím dopisu ze dne 22. března 2005, který Komise zaevidovala dne 11. dubna 2005, a dopisu ze dne 17. srpna 2005, který Komise zaevidovala dne 7. září 2005.
Dopisem D/58262 ze dne 20. října 2005 Komise požádala o doplňující informace a francouzské orgány požádala o pracovní schůzku.
Tato schůzka proběhla dne 8. listopadu 2005.
Francouzské orgány předložily doplňující informace, které byly vyžádány dopisem ze dne 10. listopadu 2005 zaevidovaným téhož dne.
Popis opatření
Institut Français du Pétrole (IFP) je odborné zařízení založené v roce 1944, které je pod hospodářskou a finanční kontrolou francouzské vlády a které plní úkoly týkající se výzkumu a vývoje v oblasti vyhledávání ložisek ropy a plynu, technologií rafinace a petrochemie, vzdělávání odborníků a informací a dokumentace v souvisejících odvětvích.
Náhradou za smlouvu se státem využívá IFP veřejné podpory, která v roce 2003 dosáhla 200 milionů EUR a v roce 2004 163 milionů EUR.
IFP má navíc více přímých či nepřímých majoritních podílů v kapitálu akciových společností, mezi něž patří společnost Axens, která působí na trhu s katalyzátory a technologiemi pro rafinaci, zpracování plynu a petrochemii, dále Beicip-Franlab, poradenská společnost v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy, a v neposlední řadě Prosernat, poradenská společnost v oblasti zpracování plynu a odsiřování.
IFP od roku 1944 do roku 2002 inkasovala výnos z mimořádné daně na některé ropné produkty.
Komise dne 29. května 1996 na základě bodu 2.4 pokynů Společenství pro státní podpory na výzkum a vývoj rozhodla, že na tuto platbu ve prospěch IFP za období let 1993-1997 se nevztahuje čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES, neboť IFP je neziskovým výzkumným střediskem, které na nekomerční bázi poskytuje výsledky svých výzkumů všem podnikům bez výjimky a s podniky, v nichž má podíly, nejedná příznivěji. Komise ve svém rozhodnutí ze dne 18. února 1998 měla za to, že není důvod, aby v letech 1998 – 2002 posuzovala opatření jinak.
Společnost Axens byla založena dne 29. května 2001 sloučením průmyslového vedení IFP a jedné společnosti, kterou IFP nepřímo ovládá; sloučení proběhlo na základě plánu reorganizace, o němž byla Komise informována.
V rámci této reorganizace bylo společnosti Axens svěřeno řízení komercializace výsledků společnosti IFP v oblasti rafinace, petrochemie a plynu, a to díky tomu, že IFP a její dceřiná společnost podepsaly dvě výhradní dohody o rámcové licenci a o licenci na výrobky a smlouvu o průmyslovém výzkumu.
Na základě této smlouvy má Axens právo ve své oblasti činností odmítnout výsledek všech výzkumných a vývojových činností společnosti IFP.
Náhradou za tyto tři dohody by společnost Axens společnosti IFP vyplácela […] [1] svého obratu.
Ode dne 1. ledna 2003 byl výnos z mimořádné daně nahrazen rozpočtovým přídělem společnosti IFP.
Rozbor opatření
Komise má za to, že podmínky a její předešlá rozhodnutí již na trhu v oblasti technologií rafinace a petrochemie nejsou dodržována.
Domnívá se totiž, že IFP a její dceřiná společnost tvoří jeden hospodářský subjekt, který je obchodně činný na trhu v oblasti technologií rafinace a petrochemie a konkuruje jiným podnikům.
Komise se navíc v tomto stadiu domnívá, že se jedná o křížovou dotaci mezi hospodářskými a nehospodářskými činnostmi skupiny IFP, neboť neexistují právní a účetní mechanismy umožňující skutečně omezit hospodářské a nehospodářské činnosti skupiny IFP a neboť výdaje na výzkum a vývoj společnosti IFP/Axens nejsou pokryty příjmy z jejích činností na trhu.
Komise na druhou stranu v této fázi nemůže vyloučit, že by se tento závěr nemohl týkat rovněž hospodářských subjektů IFP/Beicip-Franlab a IFP/Prosernat v případě jejich obchodních činností týkajících se poradenství v oblasti těžby ropy a ovládání programového vybavení pro těžbu ropy na jedné straně a poradenství v oblasti zpracování plynu a odsiřování na straně druhé.
Komise na základě různých ustanovení Smlouvy o ES analyzovala slučitelnost podpory se společným trhem.
Dospěla k závěru, že podpora vzhledem k jejím cílům, tj. podpoře výzkumných a vývojových činností, bude moci být analyzována na základě ustanovení čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy, která se týkají podpory určitých hospodářských činností. Komise má však pochybnosti, zda jsou splněny podmínky pro schválení podpory – v daném případě se jedná o soulad s pokyny Společenství pro státní podpory na výzkum a vývoj.
Komise francouzské orgány žádá, aby poskytly veškeré informace, které jsou pro posouzení podpory užitečné.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být po příjemci požadováno vrácení jakékoli protiprávní podpory.
ZNĚNÍ DOPISU
"Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
1. PROCÉDURE
La Commission a reçu par courrier du 25 novembre 2004, enregistré le 29 novembre 2004, sous le numéro CP221/2004, une plainte concernant une éventuelle aide d'État illégale en faveur de l'Institut Français du Pétrole (IFP) et une de ses filiales, la société Axens.
La Commission a demandé des informations sur la mesure en question aux autorités françaises par courriers D/51221 du 17 février 2005 et D/54012 du 24 mai 2005.
Les autorités françaises ont transmis ces informations par courriers du 22 mars 2005, enregistré par la Commission le 11 avril 2005, et du 17 août 2005, enregistré par la Commission le 7 septembre 2005.
Par lettre D/58262 du 20 octobre 2005, la Commission a demandé des informations complémentaires et invité les autorités françaises pour une réunion de travail.
Cette réunion a eu lieu le 8 novembre 2005.
Les autorités françaises ont soumis les informations complémentaires demandées par lettre datée du 10 novembre 2005 et enregistrée le même jour.
2. DESCRIPTION DE LA MESURE
2.1.
Le groupe IFP
L'IFP est un établissement professionnel [2] de droit privé sans capital ni actionnaire, placé sous le contrôle économique et financier du gouvernement français [3].
Aux termes de ses statuts, l'IFP remplit trois missions:
(1) Recherche et développement dans les domaines de la prospection pétrolière et gazière, des technologies de raffinage et de pétrochimie.
Il s'agit pour l'IFP de "provoquer ou effectuer les études et les recherches présentant un intérêt pour le développement des connaissances scientifiques et des connaissances industrielles, et valoriser sous toute forme le résultat de ces travaux".
Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à […] [4] d'EUR en 2004 [5].
(2) Formation d'ingénieurs et de techniciens.
Il s'agit de "former les personnes capables de participer au développement des connaissances nouvelles, à leur diffusion et à leur application effectives".
Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à […] d'EUR en 2004 [5].
(3) Information et documentation des secteurs.
Il s'agit de "documenter les administrations, l'industrie, les techniciens et les chercheurs sur les connaissances scientifiques et les techniques industrielles".
Les charges d'exploitation de ce poste se sont élevées à […] d'EUR en 2004 [5].
En contrepartie, l'IFP bénéficie d'un soutien public.
Ce soutien s'est élevé à 201 millions d'EUR en 2002, à 200 millions d'EUR en 2003 et à 163 millions d'EUR en 2004 [6].
Un contrat d'objectifs avec l'État définit les grandes orientations de son action par période de cinq ans.
La société Axens résulte de la fusion le 29 mai 2001 (avec effet rétroactif au 1er janvier 2001) de la société Procatalyse SA (filiale à 100 % d'ISIS, elle-même contrôlée à l'époque à 52,8 % par l'IFP) et de la Direction industrielle de l'IFP externalisée à cette occasion.
L'externalisation de la Direction industrielle de l'IFP a fait l'objet d'une convention d'apports en nature [7].
Le 22 octobre 2001, l'IFP a racheté à ISIS sa participation dans Axens dans le cadre de l'offre publique d'échange initiée par Technip sur ISIS et Coflexip [8].
Actuellement, l'IFP détient donc 100 % du capital d'Axens.
Axens est active sur le marché des catalyseurs et des technologies pour les industries de raffinage, de traitement de gaz et pétrochimiques.
Son chiffre d'affaires consolidé s'est élevé à 192,2 millions d'EUR en 2004.
Par ailleurs, l'IFP détient directement des participations majoritaires dans cinq sociétés parmi lesquelles: IFP training, société de formation professionnelle dans le domaine du pétrole et des moteurs, Beicip-Franlab, société de conseil en exploitation de champs pétroliers et maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière, et IFP investissements, société holding financière portant des participations industrielles détenues par l'IFP dans des sociétés non cotées.
Par le biais de cette dernière, l'IFP est actionnaire majoritaire dans Eurecat, société spécialisée dans la re-génération de catalyseurs, Isis BV, société holding de droit néerlandais, Isis développement, société de capital-risque, Prosernat, société de conseil en traitement du gaz et en désulfuration, RSI, société spécialisée dans la conception de simulateurs et de systèmes de contrôles, Tech'advantage, société spécialisée dans le développement et la maintenance de logiciels et Vinci Technologies, société de conception et de fabrication de matériels de laboratoire.
2.2.
Contenu des décisions antérieures
De 1944, date de sa création, à la fin 2002, l'IFP a perçu le produit d'une taxe parafiscale sur certains produits pétroliers.
Le reversement de cette taxe a été notifié à la Commission par lettre datée du 12 août 1992.
Après ouverture [9] de la procédure prévue par l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, la Commission a décidé, le 29 mai 1996 (décision ci-après désignée par "la décision de 1996" [10]), que le versement du produit d'une taxe parafiscale au profit de l'IFP pour la période 1993-1997 n'était pas couvert par l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, en application du point 2.4 de l'encadrement des aides d'État à la recherche et au développement [11] ("l'encadrement"):
- Absence d'aide directe au niveau de l'IFP
La Commission a estimé que l'IFP était un centre de recherche à but non lucratif qui n'était pas engagé dans une démarche commerciale.
Or, conformément au point 2.4 de l'encadrement, paragraphe 1, le financement public des activités de recherche et de développement poursuivies par des établissements d'enseignement supérieur ou de recherche publics à but non lucratif, n'est pas, en règle générale, visé par les dispositions de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.
- Absence d'aide indirecte aux entreprises acquérant la recherche réalisée par l'IFP
La Commission a noté que l'IFP transférait les résultats de ses recherches à des entreprises par quatre moyens: diffusion dans le domaine public, prestations de service facturées aux coûts réels engagés par l'IFP, recherche collaborative et vente de licences.
Dans ces deux derniers cas, elle a considéré que, si les entreprises ne supportaient pas l'intégralité des coûts de la recherche, cet avantage était ouvert sans discrimination à toutes les entreprises, indépendamment de leur nationalité.
- Absence d'aide indirecte aux sociétés où l'IFP détient des participations
En raison de l'implication d'autres actionnaires, du fait que l'IFP soit actionnaire minoritaire dans des sociétés actives dans son domaine de recherche (hormis trois exceptions) et du fait qu'il collabore avec ces entreprises aux mêmes conditions qu'avec les autres entreprises dans lesquelles il ne détient pas de participation, la Commission a conclu que ces entreprises ne bénéficiaient pas d'un traitement plus favorable.
Les rémunérations perçues par l'IFP au titre de ses participations ont, de plus, été considérées comme conformes aux conditions du marché.
Le 3 octobre 1997, les autorités françaises ont notifié à la Commission un nouveau décret sur la taxe parafiscale perçue sur certains produits pétroliers au profit de l'IFP, sans changement substantiel, pour la période 1998-2002.
Dans sa décision du 18 février 1998 (ci-après désignée par "la décision de 1998" [12]), la Commission a considéré qu'elle n'avait aucune raison de modifier son appréciation de la mesure et, par conséquent, elle n'a pas soulevé d'objection à sa mise en œuvre pour la période 1998-2002.
2.3.
Accords exclusifs entre l'IFP et Axens
Par lettres datées du 1 mars et 18 mai 2001 (ci-après désignées par "les courriers de 2001"), les autorités françaises ont informé la Commission [13] d'un projet de réorganisation des activités de recherche de l'IFP dans les domaines du raffinage, de la pétrochimie et du gaz et ont demandé à la Commission de confirmer que ce projet n'impliquait pas de remise en cause de l'analyse adoptée par la Commission dans ses décisions précédentes.
Le projet prévoyait de confier la gestion de la commercialisation des résultats dans le domaine à une entité commerciale constituée par le rapprochement de la direction industrielle de l'IFP et de la société Procatalyse, contrôlée indirectement par l'IFP et spécialisée dans le développement industriel, la fabrication et la vente de tous produits chimiques.
En plus du transfert de l'essentiel de la direction industrielle de l'IFP, y compris la clientèle et les contrats existants, effectué en contrepartie de parts majoritaires dans la nouvelle filiale, le projet impliquait la signature par l'IFP et sa filiale de deux accords exclusifs de licence-cadre et de licence-produits ainsi que d'une convention de recherche industrielle:
(1) Un contrat exclusif de licence-cadre, d'une durée de […], aux termes duquel la filiale peut utiliser la propriété intellectuelle présente et future de l'IFP essentiellement en matière de procédés dans son domaine d'activité pour fournir des prestations d'ingénierie aux clients en relation avec ces procédés et leur transmettre le droit d'utiliser les technologies liées sous forme de sous concessions de licences de brevets.
(2) Un contrat exclusif de licence-produits, d'une durée de […], aux termes duquel la filiale peut utiliser la technologie présente et future de l'IFP dans son domaine d'activité pour la fabrication et la vente à ses clients des catalyseurs, adsorbants, masses de captation, équipements, autres produits et logiciels mis au point par l'IFP.
(3) Une convention de recherche industrielle, d'une durée de […], aux termes de laquelle la filiale dispose d'un droit de premier refus sur le résultat de toutes les activités de recherche et développement en matière de procédés et de produits dans le domaine du raffinage et de la pétrochimie menées par l'IFP.
L'IFP réalise des projets pour le développement de produits et de procédés de raffinage et de pétrochimie jusqu'à l'établissement d'un dossier technique.
À ce stade, la filiale peut décider d'utiliser ces résultats et de poursuivre la recherche dans un projet conjoint avec l'IFP; dans ce cas, elle acquiert un droit exclusif sur l'exploitation de ces résultats; dans le cas contraire, l'IFP peut proposer ces résultats à une autre entreprise.
Chaque partenaire supporte les coûts de sa participation au projet.
À l'issue du projet de recherche, l'IFP détient les droits de propriété sur les produits et les procédés alors que sa filiale dispose des droits de propriété sur l'industrialisation des produits et des procédés.
En contrepartie, la filiale verse à l'IFP, d'une part, des redevances au titre des contrats de licence et, d'autre part, une rémunération équivalente à […] de son chiffre d'affaires pour l'accès à la capacité de recherche de l'IFP.
Au total, d'après les autorités françaises, cette contrepartie représente environ […] du chiffre d'affaires hors taxes de la filiale.
La Commission a considéré que le projet de réorganisation de l'IFP présenté était conforme aux conditions fixées par la décision de renouvellement pour la période 1998-2002 de la taxe parafiscale perçue sur certains produits pétroliers adoptée par la Commission le 18 février 1998 et elle en a informé les autorités françaises par lettre de service D/52473, datée du 19 juin 2001.
La société Axens a été créée le 29 mai 2001.
Par lettre datée du 27 novembre 2002, les autorités françaises ont informé la Commission du remplacement du produit de la taxe parafiscale par une dotation budgétaire au profit de l'IFP à compter du 1er janvier 2003.
3. ANALYSE DE LA MESURE
Par la présente décision, la Commission souhaite examiner si les conditions fixées par ses décisions précédentes sont toujours satisfaites.
3.1.
Sur l'existence d'une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE
L'article 87, paragraphe 1, du traité CE interdit, "dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions".
A. L'IFP et sa filiale Axens
3.1.1.
Avantage sélectif en faveur d'entreprises ou de productions
La jurisprudence communautaire établit que les règles en matière d'aides d'État s'appliquent uniquement aux entreprises, définies comme des entités engagées dans une activité économique, indépendamment de leur statut légal et de leur financement [14].
Dans sa décision de 1996, la Commission a considéré que le soutien public accordé aux activités de R&D menées par l'IFP ne constituait pas une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE dans la mesure où l'IFP était un organisme de recherche à but non lucratif qui n'était pas engagé dans une démarche commerciale [15].
Cependant, la Commission observe une évolution importante du caractère commercial de certaines activités de l'IFP depuis la réorganisation d'une partie de ses activités.
Sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie, pour lequel la Commission dispose, à ce stade, du plus grand nombre d'informations, il semble que l'IFP se soit engagé dans une véritable démarche commerciale, en concurrence avec d'autres entreprises privées, avec la création et la prise de contrôle de sa filiale Axens en 2001.
Dans ce contexte, la Commission a examiné si le bénéficiaire final du soutien public demeurait l'entité IFP.
Pour ce faire, elle a analysé si, sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie, l'IFP et Axens doivent être considérés comme deux entités économiques distinctes.
À cet égard, la Commission note que l'IFP et Axens sont deux entités légales distinctes, de statuts et d'objectifs différents: l'un est un établissement professionnel à but non lucratif, poursuivant des objectifs d'intérêt général dans différents domaines sous la supervision de l'État, tandis que l'autre est une société anonyme commercialement active et spécialisée sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie.
Cependant, plusieurs éléments incitent la Commission à considérer l'IFP et Axens comme une seule entité économique sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie.
- En premier lieu, l'IFP détient directement 100 % du capital d'Axens depuis le 22 octobre 2001, à la différence des filiales considérées dans les décisions de 1996 et 1998 où d'autres actionnaires étaient impliqués.
L'annexe I de la recommandation de la Commission du 6 mai 2003 concernant la définition des micro, petites et moyennes entreprises [16] explicite que si une université ou un centre de recherche à but non lucratif détient la majorité des droits de vote des actionnaires d'une autre entreprise, ces deux entités doivent être considérées comme des entreprises liées.
À cet égard, la Commission note également que cinq membres du Conseil exécutif de l'IFP (deux directeurs généraux adjoints, le directeur du centre de résultats Raffinage et Pétrochimie, le directeur du développement industriel et le directeur des ressources humaines) siègent au Conseil d'administration d'Axens.
- En second lieu, l'IFP et Axens ont noué des relations privilégiées, à la différence de la situation décrite par la Commission dans ses décisions précédentes où aucune filiale de l'IFP ne disposait d'un traitement plus favorable que les autres entreprises [17].
Ils sont signataires de deux accords exclusifs de licences aux termes desquels Axens est l'unique distributeur des technologies développées par l'IFP.
De plus, aux termes de la convention de recherche industrielle, Axens est le premier, et potentiellement l'unique, destinataire des résultats développés par l'IFP.
Parallèlement, si Axens souhaite initier des travaux de recherche supplémentaires, il doit proposer ceux-ci en premier lieu à l'IFP.
- Enfin, plusieurs éléments indiquent que l'IFP et Axens ont une présence et une image communes sur le marché des procédés et produits de raffinage et de pétrochimie auprès de leurs clients et de leurs concurrents: intégration des logos, démarche commerciale commune, présence conjointe dans les publicités et les publications y compris sur internet [18].
En effet, le poids économique de l'IFP, ainsi que l'importance de son image sur les marchés où Axens est présent, paraissent (aux yeux de leurs concurrents et de leurs clients) difficilement séparables de l'image d'Axens, filiale à 100 % de l'IFP.
Cette image n'est que renforcée par les liens contractuels exclusifs entre les deux.
Au vu de ce qui précède, la Commission conclut que l'IFP et Axens constituent une entité économique unique, active sur le marché des procédés et produits de raffinage et de pétrochimie.
Il en résulte que, sur ce marché, l'IFP/Axens est un acteur économique en concurrence avec d'autres entreprises et ne peut être considéré comme un organisme à but non lucratif.
Sur ce marché, le point 2.4, paragraphe 1, de l'encadrement des aides d'État à la R&D n'est donc plus applicable.
La Commission doit, de plus, examiner si l'entité économique IFP/Axens bénéficie d'un avantage par rapport à ses concurrents.
Bien que le groupe IFP reçoive un soutien financier de l'État, dans la mesure où celui-ci mène à la fois des activités économiques et non économiques, il se pourrait que ses activités économiques ne bénéficient d'aucun soutien public et que ce dernier soit concentré sur le financement des activités non économiques.
Dans cette hypothèse, il n'existerait aucune forme de subvention croisée entre ces deux types d'activités.
À ce stade de son analyse, cependant, la Commission émet des doutes sur ce point pour les raisons suivantes:
- En premier lieu, au vu des réponses apportées par les autorités françaises à ce sujet, la Commission émet des doutes concernant l'application de la directive de la Commission concernant la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques [19] (Directive Transparence), s'agissant de la délimitation comptable des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales.
La Commission n'est pas assurée que les mécanismes juridiques et comptables permettant une limitation effective des activités économiques et non économiques du groupe IFP soient en place.
- En second lieu, la Commission note que le mécanisme du droit de premier refus inscrit dans la convention de recherche industrielle, ainsi que les accords exclusifs de licence, signifient que, potentiellement, toute la recherche menée par l'IFP dans le domaine d'Axens peut être utilisée et commercialisée exclusivement par Axens.
La Commission considère donc que, pour qu'il n'existe pas d'avantage à l'entité IFP/Axens, l'ensemble du budget de l'IFP consacré à la R&D, en collaboration ou pour le compte d'Axens dans son domaine d'activité, devrait être financé par les revenus acquis sur ce marché, comme ce serait le cas pour n'importe quel opérateur économique sur ce marché.
Le domaine d'activité d'Axens est constitué "des activités de raffinage et pétrochimie et de certaines activités liées au gaz" [20].
Or, l'analyse des budgets de l'IFP révèle que les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie de l'IFP ne sont pas complètement couvertes par les produits (y compris les redevances et autres rémunérations) et les dividendes.
Ainsi, en 2004, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à […] alors que les produits ont atteint seulement […] et les dividendes versés par Axens, au titre des participations de l'IFP, […] en 2004.
On observe donc un déficit de […] en 2004.
En 2005, les charges d'exploitation du centre de résultats raffinage/pétrochimie se sont élevées à […] alors que les produits ont atteint […] et les dividendes à […] [21].
- En troisième lieu, les autorités françaises ont confirmé que la dotation budgétaire a permis le financement partiel des activités de recherche de l'IFP.
Suivant la nomenclature de suivi des programmes de l'IFP, dans la catégorie de recherche "Acquisition de compétences", correspondant essentiellement à la recherche fondamentale, la dotation budgétaire aurait contribué à […] en 2003, à […] en 2004 et à […] en 2005 des dépenses pour le centre de résultats "Raffinage et pétrochimie".
Dans la catégorie de recherche "Recherche et développement, applications", correspondant à la recherche et développement de produits industriels (procédés, catalyseurs, logiciels) et aux applications (prestations), la dotation budgétaire aurait couvert […] en 2003, […] en 2004 et […] en 2005 des charges du centre de résultats "Raffinage et pétrochimie".
Lors de la réunion du 8 novembre 2005 avec la Commission, les autorités françaises ont fait valoir que les activités du centre de résultat raffinage/pétrochimie ne recoupaient pas exactement le domaine d'activité d'IFP/Axens.
La Commission examinera toutes les informations que les autorités françaises fourniront à cet égard.
La Commission n'est donc pas en mesure d'exclure que l'IFP/Axens ne bénéficie du financement public d'une partie de ses activités de R&D. Par ailleurs, l'analyse de certains modes de transfert interne à l'entité IFP/Axens, tels que décrits dans la convention de recherche industrielle, indique également que l'entité IFP/Axens ne couvre pas la totalité de ses coûts de recherche avec les revenus acquis sur le marché:
[…]
En conclusion, la Commission considère que l'entité économique IFP/Axens ne couvre pas la totalité de ses coûts de recherche grâce aux revenus de ses activités dans le domaine des technologies de raffinage et de pétrochimie, mais que ces coûts sont partiellement financés par le soutien public reçu sur la base du contrat d'objectif entre l'IFP et l'État.
L'entité IFP/Axens bénéficie de ce fait d'un avantage par rapport à ses concurrents sur le marché.
3.1.2.
Ressources d'État
Jusqu'au 1er janvier 2003, l'IFP était partiellement financé grâce au produit d'une taxe parafiscale sur certains produits pétroliers.
Depuis cette date, l'IFP reçoit une subvention directe annuelle du budget de l'État.
Celle-ci s'est élevée à 200 millions d'EUR en 2003 et à 163 millions d'EUR en 2004.
Pour 2005, le montant de la dotation a été arrêté à 192 millions d'EUR par la loi de finances initiale.
La mesure implique donc des ressources d'État.
3.1.3.
Distorsion de concurrence
Toute contribution aux activités de recherche et développement dans les domaines d'activité de l'IFP/Axens, en réduisant leurs coûts d'investissements et de fonctionnement, renforcent leur position concurrentielle et impliquent potentiellement une distorsion de concurrence.
En effet, cette entité est présente sur un marché fort concurrentiel.
Dans le secteur d'activité d'IFP/Axens, dans un contexte de réduction des coûts, seul un nombre restreint d'entreprises intégrées de taille importante maintient des unités de R&D significatives en matière de technologies de raffinage et de pétrochimie.
La majeure part de la R&D en matière de technologies de raffinage et de pétrochimie a été externalisée des compagnies pétrolières vers des fournisseurs de technologies.
Plusieurs entreprises de raffinage ont également développé des partenariats avec des sociétés de services.
La mesure implique donc une distorsion de concurrence.
3.1.4.
Affectation des échanges
Le secteur d'activité d'IFP/Axens concerne la recherche, le développement et la diffusion de licences de procédés pour le raffinage pétrolier, le traitement du gaz et la production de pétrochimiques ainsi que la production de catalyseurs pour l'utilisation avec ces procédés.
Un procédé désigne le savoir-faire nécessaire à la conception et à l'utilisation d'un équipement (un catalyseur par exemple) pour atteindre une production spécifique (un dérivé pétrolier par exemple).
Ce marché représente 2 à 3 milliards d'EUR par an au niveau mondial.
Les catalyseurs sont fabriqués pour produire des réactions chimiques spécifiques en utilisant certains procédés.
Le marché des catalyseurs représente 3 à 5 milliards d'EUR par an au niveau mondial.
Les concurrents d'IFP/Axens comptent des entreprises américaines et européennes: UOP, Lummus (filiale du groupe helvético-suédois ABB), Shell Global Solutions/Criterion (filiale du groupe britannico-hollandais), Exxon-Mobil, Haldor-Topsoe (société danoise), Albermale, Engelhard Corporation, Süd Chemie (société allemande), Grace Davison, Johnson Mattey (groupe britannique).
La mesure a donc potentiellement un impact sur les échanges intra-communautaires.
B. L'IFP et ses autres filiales
À la connaissance de la Commission, deux autres filiales, détenues majoritairement par l'IFP, ont conclu des accords de licence et de recherche similaires à ceux conclus avec Axens et disposent d'un droit de premier refus sur les travaux de R&D menés par l'IFP dans leur domaine d'activité.
La société Prosernat, contrôlée indirectement par l'intermédiaire d'IFP investissements, a été acquise par l'IFP en 2001 dans le cadre de la cession par ISIS d'IFP investissements à l'IFP précédemment évoquée.
Une convention de licence cadre et une convention de recherche industrielle entre l'IFP et Prosernat ont été signées le 18 août 2003 aux termes desquelles Prosernat dispose d'une concession exclusive de licence sur les brevets de l'IFP et d'un droit de premier refus sur les recherches menées par l'IFP dans le domaine des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre.
La société Beicip-Franlab, détenue à 100 % directement et spécialisée dans le conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière, a été créée par l'IFP en 1967.
Une convention exclusive de développement, de commercialisation et d'utilisation, signée le 28 mai 2003 avec l'IFP, établit un droit de premier refus de Beicip-franlab sur les algorithmes, modèles ou méthodologies développés par l'IFP dans le domaine Exploration-Gisements.
Sur la base des informations à sa disposition à ce stade, la Commission ne peut exclure qu'un avantage n'existe pour les entités IFP/Prosernat et IFP/Beicip Franlab.
La Commission considère que les autres critères de l'existence de l'aide sont également satisfaits.
L'implication de ressources d'État a été démontrée au paragraphe 3.1.2.
De plus, la Commission estime que toute contribution aux activités de recherche et développement dans les domaines d'activités d'IFP/Prosernat et d'IFP/Beicip-Franlab renforcent leur position concurrentielle et impliquent potentiellement une distorsion de concurrence.
Enfin, cette distorsion de concurrence est susceptible d'avoir un impact sur les échanges intra-communautaires, dans la mesure où les secteurs d'activités IFP/Prosernat et IFP/Beicip-Franlab constituent des marchés concurrentiels à l'échelle communautaire et mondiale.
C. Conclusion sur l'existence de l'aide
Au vu de ce qui précède, la Commission considère, à ce stade, que l'entité IFP/Axens bénéficie d'une aide d'État pour ses activités sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie.
De plus, la Commission ne peut exclure qu'une aide d'État ne soit octroyée à l'entité IFP/Beicip-Franlab pour ses activités sur le marché du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière ainsi qu'à l'entité IFP/Prosernat pour ses activités sur le marché des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre.
D. Autres considérations
La Commission a considéré, à ce stade, que l'IFP et Axens constituaient une entité économique unique et s'est appuyée sur cet élément dans son analyse de l'existence de l'aide.
Toutefois, la Commission n'écarte pas la possibilité, sur la base des informations reçues dans le cadre de la procédure formelle d'examen, de considérer l'IFP, Axens, Beicip-Franlab et Prosernat comme autant d'entités distinctes.
Dans ce cas de figure, la Commission examinera l'existence de l'aide et sa compatibilité avec le marché intérieur au niveau de l'IFP, d'une part, et, d'autre part, au niveau de chacune de ces filiales.
À cet égard, la Commission estime que le fait de considérer l'IFP et Axens comme deux entités différentes pourrait aboutir à la conclusion de l'existence d'une aide au niveau d'Axens.
À supposer qu'il soit établi, à l'issue de la procédure formelle d'examen, que l'IFP est effectivement une organisation à but non lucratif, sans activité commerciale et distincte de ses filiales commerciales, la Commission pourrait considérer que, conformément au point 2.4, paragraphe 1er de l'encadrement, l'IFP ne bénéficie pas d'un avantage et, par conséquent, qu'il ne bénéficie d'aucune aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1er, du traité CE.
En revanche, la Commission est d'avis, à ce stade de l'examen, qu'Axens est bénéficiaire d'un avantage concurrentiel du fait du transfert d'une partie du soutien financier accordé à l'IFP par l'État dans la mesure où, depuis 2001, l'IFP octroie à sa filiale Axens des droits de licence exclusifs ainsi qu'un droit de premier refus sur toutes ses recherches dans le domaine d'activité d'Axens.
La Commission émet en effet des doutes sur la conformité des rémunérations versées par Axens à l'IFP aux conditions du marché.
Le même raisonnement peut être suivi pour les filiales Beicip-Franlab et Prosernat.
La Commission examinera toutes les informations permettant d'établir que l'IFP et ses filiales doivent être considérées comme des entités économiques autonomes dont les relations obéissent à une logique de marché.
3.2.
Sur l'illégalité de l'aide
La Commission note que le soutien financier accordé à l'IFP depuis le 1er janvier 2003 n'est pas couvert par les décisions du 29 mai 1996 et du 18 février 1998 qui ont autorisé le financement de l'IFP pour les périodes 1993-1997 et 1998-2002 et qu'il n'a pas fait l'objet d'une notification au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.
Limitation des décisions précédentes dans le temps
En premier lieu, la Commission souligne le caractère circonstanciel de ses décisions de 1996 et 1998.
En effet, dans sa décision de 1996, la Commission a demandé aux autorités françaises de lui communiquer un rapport annuel sur l'utilisation du produit de la taxe afin de s'assurer que certaines entreprises françaises du secteur ne bénéficient pas de fait d'un traitement plus favorable de la part de l'IFP.
De même, dans sa décision de 1998, elle a indiqué que son analyse serait susceptible de changer s'il s'avérait qu'à l'avenir l'IFP faisait bénéficier de ses activités principalement des entreprises françaises et elle a renouvelé sa demande de recevoir un rapport annuel.
L'appréciation portée par la Commission sur le soutien public de l'IFP dans ses décisions de 1996 et 1998 ne saurait par conséquent être considérée comme une appréciation sur la substance de la mesure en dehors des conditions et du cadre temporel pour lesquels ces décisions ont été prises.
Absence de notification
En second lieu, les courriers des autorités françaises du 1er mars et 18 mai 2001, concernant le projet de création d'une filiale dans le domaine des technologies de raffinage et de pétrochimie et demandant à la Commission de confirmer que ce projet n'impliquait pas de remise en cause de l'analyse adoptée par la Commission dans ses décisions précédentes pour les périodes 1993-1997 et 1998-2002, ne sont pas des notifications au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.
La Commission ne les a jamais traités en tant que tels et n'a pris aucune décision au sens du règlement de procédure [22].
De même, les autorités françaises n'ont pas avisé la Commission de la mise en œuvre de la mesure conformément à la procédure prévue à l'article 4, paragraphe 6, du règlement de procédure [23].
Par conséquent, l'hypothèse d'une approbation implicite, par procédure dite de Lorenz, doit être écartée [23].
De plus, dans sa lettre datée du 19 juin 2001, la Commission a indiqué que l'ensemble des conditions d'activités de l'IFP et notamment son dispositif de financement ferait l'objet d'un nouvel examen à partir de 2002.
Par lettre datée du 27 novembre 2002, les autorités françaises ont informé la Commission du remplacement du produit de la taxe parafiscale par une dotation budgétaire au profit de l'IFP à compter du 1er janvier 2003.
Ce courrier ne saurait également être considéré comme une notification au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE pour les mêmes raisons qu'exposées ci-dessus.
Evolution des circonstances factuelles
En troisième lieu, à la lumière des éléments récemment reçus, la Commission considère que la place du groupe IFP sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie a évolué par rapport aux informations communiquées par les autorités françaises dans les courriers de 2001 et que la présentation des rapports annuels n'avait pas permis d'infirmer.
- Alors que le projet de filialisation devait consister en une simple réorganisation interne des activités de l'IFP permettant une meilleure diffusion des résultats de R&D de l'IFP par sa filiale, il a, de fait, conduit à l'émergence d'un opérateur économique sur le marché des technologies de raffinage et de pétrochimie.
- L'appel aux partenaires extérieurs pour la réalisation et le financement des travaux de recherche industrielle menés par l'IFP et sa filiale après l'exercice du droit de premier refus serait opéré sur une base non discriminatoire.
La Commission considère que l'appel aux partenaires extérieurs est limité et obéit à une stratégie commerciale de développement et de répartition de marchés plutôt qu'à une logique de développement et de diffusion des connaissances techniques.
- La rémunération perçue par l'IFP pour l'exercice du droit de premier refus par sa filiale était décrite comme conforme aux conditions du marché et n'impliquant pas un transfert de ressources publiques.
L'analyse des clauses de la convention de recherche industrielle et du budget de l'IFP démontre que les activités de recherche dans le domaine ne sont pas couvertes par les rémunérations versées par Axens.
- Selon les autorités françaises, les décisions d'Axens concernant l'exercice du droit de premier refus seraient prises au sein du groupe IFP, et par conséquent, ce droit n'aurait pas pour effet ou objet d'accorder un traitement préférentiel à Axens ou d'autres sociétés du groupe par rapport aux autres clients potentiels de l'IFP.
La Commission estime que la part du budget de l'IFP consacré à la R&D dans le domaine d'Axens contredit cet argument.
Enfin, certains changements importants depuis les courriers de 2001 n'ont pas été communiqués à la Commission par les autorités françaises avant les demandes d'information complémentaire adressées par la Commission dans le cadre de la procédure actuelle:
- Lors de la création d'Axens, l'IFP détenait 52,8 % des parts de la nouvelle entité.
Alors que l'existence d'autres actionnaires dans les filiales de l'IFP était explicitement mentionnée par la Commission comme une garantie de la non-discrimination en faveur des filiales, les autorités françaises n'ont pas informé la Commission du rachat par l'IFP des autres parts d'Axens le 22 octobre 2001.
- Les autres changements opérés depuis 2001 au niveau du groupe IFP, parmi lesquels la vente de la holding ISIS et l'acquisition de la filiale IFP investissements, n'ont pas non plus été communiqués à la Commission.
- La signature des accords exclusifs, liant l'IFP et ses filiales Beicip-Franlab et Prosernat, en mai et août 2003 n'a pas été communiquée à la Commission.
En conclusion, la Commission considère que la subvention accordée à l'IFP depuis le 1er janvier 2003 constitue une aide illégale nouvelle au sens du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 7 mai 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE [22].
3.3.
Sur la compatibilité de l'aide
Le principe général édicté par l'article 87, paragraphe 1, du traité CE est l'incompatibilité des aides d'État avec le Marché commun.
Cependant, l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité CE prévoit des exceptions à ce principe.
La Commission émet des doutes sur le fait que l'aide contenue dans le soutien de l'État à l'IFP et à certaines de ses filiales puisse bénéficier des exceptions prévues à l'article 87, paragraphe 2, du traité CE.
En effet, la mesure, par sa nature, ne constitue pas une aide à caractère social octroyée aux consommateurs individuels.
Elle ne vise pas non plus à remédier aux dommages causés par les calamités naturelles ou par d'autres évènements extraordinaires.
Enfin, elle ne concerne pas certaines régions de la République Fédérale d'Allemagne affectées par la division de l'Allemagne.
La Commission estime, à ce stade, que l'aide contenue dans le soutien de l'État à l'IFP et à certaines de ses filiales ne peut pas bénéficier des exceptions prévues aux articles 87, paragraphe 3, sous a), et 87, paragraphe 3, sous b), du traité CE.
En effet, le soutien de l'État ne vise pas une région dans laquelle le niveau de vie est anormalement bas ou dans laquelle sévit un grave sous-emploi.
Il ne vise pas non plus à promouvoir la réalisation d'un projet important d'intérêt européen commun ou à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre.
L'article 87, paragraphe 3, sous c), du traité CE autorise les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun.
À ce titre, la Commission peut autoriser certaines aides, lorsque ces aides visent des objectifs d'intérêt communautaire et lorsqu'elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun.
À ce stade de son analyse, considérant le rôle de la recherche et du développement dans l'amélioration de la croissance, de la compétitivité et de l'emploi, la Commission estime que le soutien de l'État en faveur de l'IFP et certaines de ses filiales doit être examiné au regard de l'article 87, paragraphe 3, sous c), du traité CE.
Cependant, à ce titre, il faudrait que les autorités françaises démontrent que l'aide satisfait aux critères de l'encadrement des aides à la R&D. Or les autorités françaises n'ont pas apporté de justification suffisante concernant les points suivants:
- la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques du groupe IFP ainsi que la conformité des pratiques comptables du groupe IFP avec la directive Transparence;
- les montants de dépenses consacrées aux activités de R&D par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre;
- la qualification des activités menées par le groupe IFP sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre conformément à la définition des stades de recherche définis à l'annexe I de l'encadrement;
- la conformité des intensités d'aide appliquées avec les seuils d'intensité autorisés par stade de recherche conformément aux point 5.2 à 5.10 de l'encadrement;
- l'effet incitatif du soutien de l'État sur les marchés des technologies de raffinage et de pétrochimie, du conseil en exploitation de champs pétroliers et la maîtrise d'ouvrages de logiciels d'exploitation pétrolière et des technologies de traitement du gaz et de récupération du soufre.
La Commission émet donc des doutes quant au fait que l'aide puisse être approuvée au titre de sa contribution à la politique communautaire en faveur de la R&D, et, partant, qu'elle puisse être approuvée au titre de l'article 87, paragraphe 3, sous c), du traité CE.
La Commission émet des doutes sur le fait que l'aide potentielle puisse être approuvée au titre de l'article 87, paragraphe 3, sous d), du traité CE.
En effet, cet article vise les aides dont l'objectif est de promouvoir la culture et la conservation du patrimoine.
Or la Commission note que les activités de l'IFP et de ses filiales ne relèvent pas de la conservation du patrimoine.
Au vu de ce qui précède, la Commission émet donc des doutes sur le fait que l'aide à l'IFP et certaines de ses filiales puisse être considérée comme compatible avec l'une des dispositions du traité CE permettant l'autorisation des aides d'État.
4. CONCLUSION
Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la France à lui fournir dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de la mesure.
Ces informations devront en particulier apporter:
- les éléments permettant d'établir dans quelle mesure l'IFP et ses filiales peuvent être considérées comme des entités distinctes dont les relations obéissent à une logique de marché;
- la délimitation claire du périmètre et la définition de la nature des activités économiques et non économiques de l'IFP et de ses filiales afin de clarifier quelle proportion de la subvention publique soutient les activités commerciales du groupe;
- la démonstration précise de ce que les aides potentielles sont compatibles avec les règles communautaires en matière d'aides à la R&D.
À défaut, la Commission adoptera une décision sur la base des éléments dont elle dispose.
Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide/la mesure.
La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication."
[1] Důvěrné informace
[2] Au sens de la loi no 43-612 du 17 novembre 1943 sur la gestion des intérêts professionnels.
[3] Décrets no 2003-204 du 5 mars 2003 et no 55-733 du 26 mai 1955 modifié.
[4] Information couverte par le secret professionnel.
[5] Source: budget de l'IFP.
[6] Source: données communiquées par les autorités françaises.
[7] Ces opérations ont été validées par les commissaires à la fusion et aux avantages particuliers.
[8] L'acquisition par l'IFP des parts non cotées d'ISIS a fait l'objet d'un rapport par Détroyat et Associés le 3.7.2001 qui considérait le prix de cession comme équitable.
[9] JO C 161 du 27.6.1995, p. 5.
[10] JO L 272 du 25.10.1996, p. 53.
[11] JO C 45 du 17.2.1996, p. 5.
[12] JO C 103 du 4.4.1998, p. 19.
[13] Un formulaire standard de notification est annexé à la lettre des autorités françaises datée du 1.3.2001.
[14] Jugement de la Cour dans le cas C-41/90, Hoefner and Elser, ECR 1991, I-1979 (para.
21) ; C-309/99, ECR 2002, I-1577 (para.
46 et seq.).
[15] "Généralement les contacts entre l'Institut et les clients potentiels se nouent à l'occasion de congrès scientifiques.
La renommée de l'Institut ainsi que les brevets qu'il a déposés (qui sont publics) font que les acheteurs savent quels sont les travaux auxquels ils peuvent avoir accès auprès de l'IFP.
Il n'y a pas de démarchage commercial pour placer des contrats de collaboration ou céder des licences, néanmoins l'IFP a des bureaux et des agents qui assurent la promotion des travaux de recherche.", in Décision de 1996.
[16] JO L 124 du 20.5.2003, p. 35.
[17] "Si les sociétés contrôlées bénéficient des services de l'IFP, elles n'ont aucun avantage ni dans les modalités d'accès aux programmes de recherche, ni dans les conditions d'accès aux résultats." in Décision de 1996.
[18] http://raffinage-petrochimie.ifp.fr/IFP/en/researchindustry/refiningpetrochemicals/ac04_02_02.htm
[19] Directive 80/723/CEE de la Commission du 25 juin 1980 relative à la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques (JO L 195 du 29.7.1980, p. 35), telle que modifiée par la Directive 2000/52/CE de la Commission du 26 juillet (JO L 193 du 29.7.2000, p. 75).
[20] Source: Convention de recherche industrielle entre l'IFP et Axens.
[21] Source: budget de l'IFP.
[22] Règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE, JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.
[23] Jugements de la Cour dans les cas T-187/99 Agrana Zucker und Stärke v Commission [2001] ECR II-1587, paragraphe 39 et T-171/02, Jugement du 15 Juin 2005, Regione Sardegna v Commission, paragraphes 48-49.
--------------------------------------------------
Oznámení podle článku 5 nařízení Rady (EHS) č. 3976/87 ze dne 14. prosince 1987 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy
(2006/C 42/05)
(Text s významem pro EHP)
Komise podle článku 5 nařízení Rady (EHS) č. 3976/87 vyzývá zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto oznámení zaslaly své připomínky týkající se připojené předlohy nařízení Komise (ES) o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
Unit D2, Office J70 2/55
Rue de la Loi/Wetstraat 200
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 295 01 28
E-mail: comp-revision-1617-93@cec.eu.int
Předloha
Nařízení Komise o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na některé kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě, pokud jde o konzultace o tarifech pravidelné letecké osobní dopravy a přidělování letištních časů na letištích
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3976/87 ze dne 14. prosince 1987 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy [1] a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na uveřejnění předlohy tohoto nařízení,
po konzultaci s Poradním výborem pro restriktivní praktiky a dominantní postavení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od 1. května 2004 se na odvětví letecké dopravy vztahují obecně použitelná ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy [2].
(2) Nařízení (ES) 1/2003 stanoví, že dohody ve smyslu čl. 81 odst. 1, které splňují podmínky čl. 81 odst. 3 Smlouvy, se nezakazují, aniž by k tomu bylo nezbytné předchozí rozhodnutí. Podniky a sdružení podniků nyní musejí v zásadě samy posoudit, zda jejich dohody, jednání ve vzájemné shodě a rozhodnutí jsou v souladu s článkem 81 Smlouvy.
(3) Nařízení (EHS) č. 3976/87 zmocňuje Komisi, aby uplatňovala čl. 81 odst. 3 Smlouvy, pokud jde o určité kategorie dohod, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě, které se přímo nebo nepřímo týkají poskytování služeb letecké dopravy na trasách mezi letišti ve Společenství a na trasách mezi Společenstvím a třetími zeměmi.
(4) Dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě týkající se konzultací o tarifech pravidelné letecké osobní dopravy a přidělování letištních časů na letištích mohou omezit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(5) Vzhledem k tomu, že tyto dohody, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě mohou využívat cestující a/nebo letečtí dopravci, nařízení Komise (EHS) č. 1617/93 ze dne 25. června 1993 o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě týkajících se společného plánování a koordinace letových řádů, společného poskytování služeb, konzultace o tarifech pravidelné osobní a nákladní dopravy a přidělování volných letištních časů [3] stanovilo, že se čl. 81 odst. 1 Smlouvy mimo jiné nevztahuje na určité dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě týkající se konzultací o tarifech a přidělování volných letištních časů na letištích, pokud jde o letecké služby mezi letišti Společenství. Platnost nařízení (EHS) č. 1617/93 skončila dne 30. června 2005.
(6) V červnu 2004 Komise zahájila konzultace týkající se revize nařízení (EHS) č. 1617/93 za účelem zjištění, zda má být používání blokové výjimky zastaveno, zachováno ve stávající formě nebo rozšířeno.
Komise obdržela reakce členských států, leteckých dopravců, cestovních kanceláří a skupin spotřebitelů.
(7) S ohledem na výsledky konzultací a systém přímo použitelných výjimek zavedený nařízením (ES) 1/2003 neexistuje dostatečný důvod nadále nařízením upravovat, že se čl. 81 odst.
1 nepoužije na konzultace o přidělování volných letištních časů, o dohodách týkajících se letových řádů nebo konzultace o tarifech přepravy cestujících a jejich zavazadel na pravidelných linkách mezi letišti Společenství. Letecký průmysl má mít k dispozici dostatečnou lhůtu na přizpůsobení se nové situaci a na vlastní posouzení, zda jsou používané dohody a praktiky v souladu s článkem 81 Smlouvy, a případně je změnit.
Vzhledem k tomu, že platnost nařízení (EHS) 1617/93 již skončila, je třeba na přechodnou dobu přijmout nové nařízení o blokové výjimce.
(8) Dohody o přidělování volných letištních časů na letištích a tvorba letových řádů na letištích mohou zlepšit účinné využití letištní kapacity a prostoru, usnadnit kontrolu letového provozu a pomoci rozšířit nabídku služeb letecké dopravy z letiště.
Pokud však nemá být hospodářská soutěž vyloučena, musí zůstat možný vstup na přetížená letiště.
Aby se dosáhlo uspokojivého stupně zabezpečení a průhlednosti, může být taková dohoda přijata pouze tehdy, pokud se všichni příslušní letečtí dopravci mohou účastnit jednání a přidělování je prováděno na nediskriminačním a průhledném základě.
(9) Bloková výjimka by měla být udělena od 31. prosince 2006, pokud jde o konzultace o přidělování volných letištních časů a tvorbu letových řádů na letištích, pokud se týkají služeb letecké dopravy z místa původu a/nebo do místa určení, která se nachází ve Společenství. S ohledem na výše uvedené úvahy by si měl letecký průmysl po tomto datu posoudit, zda dohody a jednání ve vzájemné shodě mezi podniky a rozhodnutí sdružení podniků uvedená v čl. 81 odst. 1 Smlouvy splňují podmínky čl. 81 odst. 3. Posouzení by mělo mimo jiné zhodnotit, zda se mohou příslušní letečtí dopravci účastnit konzultací o přidělování volných letištních časů a tvorbě letových řádů letišť a zda jsou tyto konzultace vedeny nediskriminačním a průhledným způsobem.
(10) Konzultace o tarifech osobní dopravy mohou přispět k obecné přijatelnosti podmínek propojení tarifů a sazeb ve prospěch leteckých dopravců a uživatelů letecké dopravy.
Tyto konzultace však nesmí jít dále, než je usnadnění propojení.
(11) Z výsledků konzultací zahájených z podnětu Komise v červnu 2004 za účelem přezkumu nařízení (EHS) č. 1617/93 vyplývá, že v důsledku vývoje na trhu s leteckou dopravou uvnitř Společenství není nadále možné stejnou měrou zajistit, že konzultace o tarifech splní všechny podmínky stanovené v čl. 81 odst. 3 Smlouvy.
(12) Bloková výjimka by proto měla být udělena od 31. prosince 2006 a měla by se týkat konzultací o tarifech dopravy cestujících a jejich zavazadel na pravidelných linkách mezi letišti Společenství. Letecký průmysl by měl po tomto datu posoudit, zda dohody a jednání ve vzájemné shodě mezi podniky a rozhodnutí sdružení podniků uvedená v čl. 81 odst. 1 Smlouvy splňují podmínky čl. 81 odst. 3 Smlouvy.
(13) Komise je od 1. května 2004 zmocněna, aby uplatňovala čl. 81 odst. 3 Smlouvy na leteckou dopravu na trasách mezi letišti Společenství i na trasách mezi Společenstvím a třetími zeměmi.
(14) Na rozdíl od letecké dopravy v rámci Společenství se poskytování leteckých služeb mezi členskými státy a třetími zeměmi obvykle řídí dvoustrannými smlouvami o poskytování služeb.
Povaha a míra podrobnosti regulatorních požadavků vyplývajících z těchto dohod se velmi liší.
Aniž je dotčeno právo Společenství, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 847/2004 ze dne 29. dubna 2004 o sjednávání a provádění dohod mezi členskými státy a třetími zeměmi o leteckých službách [4], dohody o leteckých službách běžně omezují a/nebo regulují přístup na trh a/nebo tvorbu cen, což může omezit hospodářskou soutěž mezi leteckými dopravci na trasách mezi Společenstvím a třetími zeměmi.
Dohody o leteckých službách navíc běžně omezují schopnost leteckých dopravců uzavírat dohody o dvoustranné spolupráci, na základě kterých by spotřebitelům mohli nabídnout alternativy systému propojení IATA (Mezinárodního sdružení leteckých dopravců).
(15) Na trasách mezi Společenstvím a třetími zeměmi je poměr osob na cestách, které zahrnují navazující let, podstatně vyšší než na mezinárodních letech v rámci Společenství.
Výhody pro cestující spočívající v propojení linek prostřednictvím konzultací o tarifech by měly být větší na trasách mezi Společenstvím a třetími zeměmi.
(16) S dostatečnou jistotou lze konstatovat, že konzultace o tarifech dopravy cestujících s jejich zavazadly na pravidelných linkách mezi místy ve Společenství a místy ve třetích zemích splňují podmínky čl. 81 odst.
3. Bloková výjimka by proto měla být pro tyto konzultace udělena do 30. června 2008.
(17) Komise by měla shromáždit údaje, aby se dozvěděla více informací ohledně používání tarifů osobní dopravy stanovených v rámci konzultací a jejich vzájemného významu pro skutečné propojení na pravidelných linkách mezi Společenstvím a třetími zeměmi.
Komise by na základě těchto údajů měla být schopna lépe posoudit účinky regulatorních omezení vyplývajících z dvoustranných smluv o leteckých službách.
Letečtí dopravci účastnící se konzultací by proto měli shromáždit údaje o všech třídách tarifů, u nichž bylo schváleno propojení, a to od 1. července 2006 pro každou sezónu IATA.
(18) Podle článku 4 nařízení (EHS) č. 3976/87 se toto nařízení vztahuje se zpětnou působností na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které existovaly ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost, pokud splňují podmínky pro výjimky stanovené tímto nařízením.
(19) Působnost práva Společenství byla v oblasti civilního letectví, která má význam pro vnitřní trh, rozšířena prostřednictvím Dohody o Evropském hospodářském prostoru [5] na oblast zahrnující Společenství a Norsko, Island a Lichtenštejnsko.
Lety mezi Společenstvím a Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem se proto pro účely použití tohoto nařízení považují za lety v rámci Společenství.
(20) Dohoda mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě [6] uvádí do souladu pravidla, která se uplatňují na civilní letectví v oblasti zahrnující Společenství a Švýcarsko.
Po dobu platnosti této dohody se lety mezi Společenstvím a Švýcarskem pro účely použití tohoto nařízení považují za lety v rámci Společenství.
(21) tímto nařízením není dotčeno použití článku 82 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Výjimky
V souladu s čl. 81 odst. 3 Smlouvy a s výhradou ustanovení tohoto nařízení se prohlašuje, že čl. 81 odst. 1 Smlouvy se nevztahuje na dohody mezi podniky v odvětví letecké dopravy, rozhodnutí sdružení těchto podniků a jednání ve vzájemné shodě mezi těmito podniky, jejichž cílem je:
a) přidělování volných letištních časů a stanovení letových řádů letišť, pokud se týkají leteckých služeb z letiště původu a/nebo určení, z nichž alespoň jedno se nachází ve Společenství;
b) provádění konzultací o tarifech pro přepravu cestujících s jejich zavazadly na pravidelných leteckých linkách mezi letišti ve Společenství nebo mezi letišti ve Společenství na jedné straně a letišti ve Švýcarsku, Norsku, na Islandu nebo v Lichtenštejnsku na straně druhé;
c) provádění konzultací o tarifech pro přepravu cestujících s jejich zavazadly na pravidelných leteckých linkách mezi letišti ve Společenství a letišti v třetích zemích, které nesou uvedeny v ustanovení písmene b).
Článek 2
Přidělování volných letištních časů a stanovení letových řádů letišť
1. Čl. 1 písm. a) se použije pouze při splnění těchto podmínek:
a) konzultace o přidělování volných letištních časů a stanovení letových řádů letišť jsou otevřeny pro všechny letecké dopravce, kteří projevili o volné letištní časy, které jsou předmětem konzultací, zájem;
b) pravidla přednosti jsou stanovena a používána bez diskriminace, tj. netýkají se přímo nebo nepřímo totožnosti ani státní příslušnosti dopravce ani kategorie služeb; berou v úvahu omezení nebo pravidla rozdělení letecké dopravy stanovené příslušnými vnitrostátními nebo mezinárodními orgány a potřebu uživatelů a příslušného letiště;
c) pravidla přednosti mohou vzít v úvahu práva nabytá leteckými dopravci používáním určitých letištních časů v odpovídající předchozí sezóně; nově vstupujícím ve smyslu čl. 2 písm. b) nařízení Rady (EHS) č. 95/93 [7] je přiděleno 50 % nově vytvořených nebo nevyužitých letištních časů a letištních časů, kterých se dopravci během sezóny nebo na jejím konci vzdali nebo které se stanou jinak dostupnými, aby nově vstupující mohli účinně soutěžit s dopravci již provozujícími jakoukoli trasu na předmětná letiště a z nich; nově vstupujícím musí být na letištích ve třetích zemích přidělen dostatečný podíl volného letištního času, aby byl nadále možný vstup na přetížená letiště;
d) stanovená pravidla přednosti jsou na žádost dostupná kterékoli zúčastněné straně;
e) letečtí dopravci účastnící se konzultací mají nejpozději v době konzultací přístup k údajům týkajícím se:
i) stávajících letištních časů leteckých společností v časovém pořadí pro všechny letecké dopravce na letišti;
ii) vyžádaných letištních časů (počáteční vyžádání) podle leteckých dopravců v časovém pořadí pro všechny letecké dopravce;
iii) přidělených volných letištních časů a nevyřízených žádostí o přidělení volných letištních časů pro letecké dopravce v časovém pořadí podle leteckých dopravců pro všechny letecké dopravce;
iv) zbývajících nevyužitých letištních časů;
v) úplných podrobností o použitých kritériích pro přidělování.
f) Je-li žádost o přidělení volných letištních časů zamítnuta, má dotčený letecký dopravce nárok na odůvodnění.
2. Komise a dotčené členské státy mají právo vysílat pozorovatele na konzultace o přidělování volných letištních časů a stanovení letových řádů letišť vedené v souvislosti s mnohostranným zasedáním před každou sezónou.
Za tímto účelem jsou letečtí dopravci povinni oznámit dotčeným členským státům a Komisi současně s účastníky dobu, místo a předmět těchto konzultací, a to nejméně deset dnů předem.
Toto oznámení se provádí:
a) dotčeným členským státům postupy, které stanoví příslušné orgány těchto členských států;
b) Komisi postupy, které budou uveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 3
Konzultace o tarifech přepravy cestujících
1. Čl. 1 písm. b) a c) se použijí pouze při splnění těchto podmínek:
a) účastníci projednávají pouze tarify placené uživateli letecké dopravy přímo podílejícímu se leteckému dopravci nebo jeho oprávněnému zástupci za pravidelnou přepravu cestujících, jakož i podmínky vztahující se k těmto tarifům; konzultace se nesmějí týkat kapacity, pro kterou jsou tyto tarify stanoveny;
b) konzultace vedou k vzájemnému propojení, tj. uživatel letecké dopravy musí být schopen s ohledem na typy tarifů nebo sezóny, které byly předmětem konzultací:
i) kombinovat na jeden přepravní dokument službu, která byla předmětem konzultací, se službami na stejných nebo návazných trasách provozovaných jinými leteckými dopravci, přičemž tarify a podmínky stanoví letecká společnost provádějící přepravu, a slova
ii) pokud to povolují podmínky týkající se počáteční rezervace, změnit rezervaci služby, která byla předmětem konzultací, na službu na téže trase prováděné jiným dopravcem za tarify a podmínky uplatňované jiným leteckým dopravcem,
c) za předpokladu, že letecký dopravce může odmítnout povolit takové kombinace a změny rezervace z objektivních a nediskriminačních důvodů technické nebo obchodní povahy, zejména pokud má letecký dopravce provádějící přepravu pochybnosti o platební schopnosti dopravce, který by vybíral platby za tuto přepravu; v tomto případě to musí být tomuto leteckému dopravci sděleno písemně;
d) tarify pro cestující, které jsou předmětem konzultací, uplatňují zúčastnění letečtí dopravci bez diskriminace na základě státní příslušnosti cestujícího nebo místa bydliště;
e) účast na konzultacích je dobrovolná a otevřená pro kteréhokoli dopravce, který provozuje nebo zamýšlí provozovat přímé nebo nepřímé letecké služby na dané trase;
f) konzultace nejsou pro účastníky závazné, tj. účastníkům zůstává po konzultacích právo jednat nezávisle, pokud jde o tarify osobní dopravy;
g) konzultace nevedou k dohodě o odměnách zástupců nebo jiných prvků projednávaných tarifů;
h) pokud je požadováno oznamování tarifů, oznamuje každý účastník jednotlivě každý tarif, který nebyl předmětem konzultací s příslušnými orgány, a to sám nebo prostřednictvím svého zástupce nebo svého obchodního zástupce;
2. Od 1. července 2006 letečtí dopravci, kteří se účastní konzultací o tarifech přepravy cestujících na pravidelných linkách mezi letišti ve Společenství a letišti v třetích zemích, shromažďují údaje s ohledem na:
i) počet letenek, které byly vystaveny za tarify vyplývající z těchto konzultací, z celkového počtu letenek vystavených pro lety mezi Evropským společenstvím a třetími zeměmi;
ii) míru, v jaké jsou letenky za tarify stanovené při těchto konzultacích, skutečně používány k propojení;
iii) míru, v jaké jsou letenky, které nejsou vystaveny za tarify stanovené při těchto konzultacích, skutečně používány k propojení;
Údaje se shromažďují pro všechny třídy tarifů, u nichž bylo dohodnuto propojení.
Letečtí dopravci nebo osoby jednající v jejich zastoupení předkládají Komisi shromážděné údaje každých šest měsíců.
3. Komise a dotčené členské státy mají právo vysílat pozorovatele na konzultace o tarifech přepravy cestujících.
Za tímto účelem jsou letečtí dopravci povinni oznámit dotčeným členským státům a Komisi současně s účastníky dobu, místo a předmět těchto konzultací, a to nejméně deset dnů předem.
Toto oznámení se provádí:
a) dotčeným členským státům postupy, které stanoví příslušné orgány těchto členských států;
b) Komisi postupy, které budou uveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
Letečtí dopravci nebo osoby jednající v jejich zastoupení předkládají Komisi úplnou zprávu o konzultacích, jichž se účastnily. Zpráva se Komisi předkládá ve stejné době jako účastníkům konzultací, nejpozději však do šesti týdnů od jejich uskutečnění.
Článek 4
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost […] dnem po vyhlášení v Úředním věstníků Evropské unie.
Výjimky podle čl. 1 písm. a) a b) jsou použitelné do 31. prosince 2006.
Výjimky podle čl. 1 písm. c) jsou použitelné do 30. června 2008.
Toto nařízení se vztahuje se zpětnou působností na dohody, rozhodnutí, jednání ve vzájemné shodě, které existovaly ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost, od okamžiku, kdy byly splněny podmínky pro použití tohoto nařízení.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Souhrn informací sdělených členskými státy o státní podpoře poskytnuté podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 44/04)
Podpora č. : XA 6/04
Členský stát : Itálie
Region : Region Lombardsko, Generální ředitelství pro zemědělství
Název podpory : Podpora na provedení programů zaměřených na výrobu energie z obnovitelných zdrojů
Právní základ - Legge regionale del 7 febbraio 2000, n. 7, "Norme per gli interventi regionali in agricoltura" Art. 4, Comma 1, Lett. e)
- Deliberazione n. VII/14019 dell' 8.8.2003 dal Titolo: "Approvazione dei criteri riguardanti "Sostegno per l'attuazione di programmi intesi a produrre energia da fonti rinnovabili"".
- Regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione del 23 dicembre 2003 relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli.
- Článku 1 (Působnost): čtyři první druhy způsobilé pomoci
- Článku 2 (Příjemci): 2.1 – 2.3 s výjimkou osob uvedených v čl. 2 odst. 2.
Podpora je vyhrazená výlučně pro MSP, jejichž roční obrat je nižší než 40 miliónů EUR a jejichž hospodářská životaschopnost odpovídá kritériím podle článku 5 nařízení č. 1257/99 ve znění pozdějších předpisů uvedených v regionálním plánu rozvoje (PRV)
- Článku 3 (Druhy pomoci): 3.1 – 3.2 – 3.3 – 3.4
- Článku 4 (Intenzita příspěvku): 4.1
- Článku 7 (Omezení, zákazy, způsobilost): 7.1 s výjimkou příjemců uvedených v čl. 2 odst. 2.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory - Pro malé zemědělské podniky situované ve znevýhodněných oblastech uvedených v článku 18 nařízení, jejichž životaschopnost byla definovaná v bodě 4.1.1.a PRV: maximální způsobilá investice na celé období provádění plánu je stanovena na 350000 EUR na jeden podnik
- V ostatních případech: maximální způsobilá investice na celé období provádění plánu je stanovena na 800000 EUR na jeden podnik a na 1000000 EUR, pokud se investice týká i transformace výroby podniku
- Pro sdružené podniky a družstva: 1500000 EUR na jeden projekt a na celé období provádění PRV
- Pro podniky zaměřené na zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh je maximum stanovené v čl. 1 odst. 3 nařízení o výjimkách č. 1/2004.
- kapitola 5405 – kapitálové příspěvky 2330000,00 EUR
- kapitola 1550 – příspěvky formou zvýhodněné půjčky: 8612000 EUR
- kapitola 1770 – příspěvky formou zvýhodněné půjčky: 1503000 EUR
- kapitola 1946 – příspěvky formou zvýhodněné půjčky: 8315000 EUR
- kapitola 2328 – příspěvky formou zvýhodněné půjčky: 1583000 EUR
- pomoc formou úrokového zvýhodnění: 2020000 EUR
- pomoc formou kapitálu: 2330000 EUR
celkové dostupné prostředky: 4350000/30 % = investice 14500000 EUR
Maximální míra podpory - Hodnota podpory vyjádřená jako procentuální podíl způsobilých nákladů představuje 30 % na činnosti.
- Na žádosti předložené mladými zemědělci, kteří provozují činnost méně než pět let a je jim od 18 do 40 let, představuje výše podpory vyjádřená jako procentuální podíl způsobilých nákladů 45 % na činnosti
Datum uskutečnění : Podporu je možno poskytnout poté, co bude režim zaveden a zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003
Doba trvání režimu podpory : Režim podpory se považuje za časově neomezený a jeho trvání je stanovené v nařízení Komise (ES) č. 1/2004
Cíl podpory - pomoc nezbytná pro zavedení a správné fungování termických generátorů poháněných prostřednictvím rostlinné biomasy;
- využívání obnovitelných zdrojů k racionalizaci energetických nákladů zemědělských podniků: tepelná čerpadla, kombinovaná výroba tepla a energie, izolace;
- pomoc pro izolaci a snížení ztráty tepla a používání technologií zaměřených na výrobu energie z obnovitelných zdrojů ve sklenících;
- pomoc určená na recyklaci bioplynu v nových nebo starších podnicích včetně jednoduššího typu, který se nachází v komoře digestoře.
- nabývání pozemků, živých zvířat, práv na výrobu, použitých informatických zařízení a nástrojů, nezemědělských strojů (dodávka a jiné), které není možno zaregistrovat na UMA (Uživatelé zemědělských strojů);
- údržbářské práce;
- náhrada materiálu, která nepřispívá ke zkvalitnění zemědělské výroby.
Čl. 4 odst. 6 nařízení č. 1/2004 stanoví, že "v budoucnosti existuje pro dotyčné produkty běžný tržní odbyt" (viz příloha I a příloha II).
Dotčené (dotčená) hospodářské (á) odvětví : Režim podpory se vztahuje na zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Lombardia – Direzione Generale Agricoltura
Piazza IV Novembre, 5
I-20124 Milano
Internetová stránka : www.agricoltura.regione.lombardia.it
Podpora č. : XA 8/04
Členský stát : Itálie
Region : Nezávislý region Valle d'Aosta
Název režimu podpory : Investice do zemědělských podniků
Právní základ - Regolamento (CE) n. 1257/1999 del Consiglio
- Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo (2000/C 20/02 dell'1.1.2000)
- Regolamento (CE) n. 1783/2003 del Consiglio
- Regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione
- Decisione della Commissione relativa all'aiuto di Stato n. 368/2000 trasmessa con lettera SG (2001) D/285819 del 2.2.2001.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory :
4000000 EUR ročně (viz připojená tabulka).
Jde o změnu stávajícího režimu státní podpory, kterou Komise již schválila.
Plánované výdaje na roky 2004 až 2006 jsou v porovnání s oznámením o státní podpoře č. 368/2000 pro opatření "Investice do zemědělských podniků", schválené v rozhodnutí Komise oznámeném v dopise SG (2001) D/285819 ze dne 2. února 2001, nižší
Maximální míra podpory : 60 % způsobilých nákladů na všechny investice do zemědělských podniků uskutečňované mladými zemědělci podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 1257/99
Datum uskutečnění : Režim podpory vstoupí v platnost po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie
Doba trvání režimu podpory : Do 31. prosince 2006
Cíl podpory :
Základním cílem je uvést do souladu s platnými právními předpisy Společenství (zejména s nařízeními (ES) č. 1/2004 a č. 1783/2003) výši podpory pro investice uskutečněné mladými zemědělci na výstavbu či restrukturalizaci podnikových struktur a infrastruktur, soulad s normami v oblasti hygieny a dobrých životních podmínek zvířat a mechanizaci (zvýšení podpory na 55 až 60 %)
Jak již bylo uvedeno, jedná se o změnu stávající státní podpory ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1/2004, kterou již Komise schválila.
Obecnými cíli opatření je zlepšování a racionalizace podnikových struktur, zlepšování hygienických podmínek a dobrých životních podmínek zvířat, nárůst konkurenceschopnosti podniků a výnosu zemědělců
Dotčené (dotčená) hospodářské (á) odvětví : Opatření se týká MSP všech regionálních výrobních zemědělských odvětví (krmiv a chovu zvířat, ovocnářství, vinařství atd.)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Autonoma Valle d'Aosta – Assessorato dell'Agricoltura, Protezione civile e Risorse naturali – Dipartimento Agricoltura – Direzione Politiche Agricole e Sviluppo zootecnico
Località Grande Charrière 66
I-11020 St Christophe (Aosta)
Internetová stránka : http://www.regione.vda.it/
INVESTICE DO ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ (EUR)
Rok _BAR_ Celkové náklady _BAR_ Celkem veřejné zdroje _BAR_ Veřejné výdaje _BAR_
Soukromé zdroje _BAR_ ES _BAR_ Státní veřejný příspěvek _BAR_
Stát _BAR_ Region _BAR_ Místní instituce _BAR_ Celkem _BAR_ Celkové náklady v % _BAR_ Celkem _BAR_ Celkové náklady v % _BAR_
2004 _BAR_ 8500000 _BAR_ 4000000 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 4000000 _BAR_ 47 _BAR_ 0 _BAR_ 4000000 _BAR_ 0 _BAR_ 4500000 _BAR_
2005 _BAR_ 8500000 _BAR_ 4000000 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 4000000 _BAR_ 47 _BAR_ 0 _BAR_ 4000000 _BAR_ 0 _BAR_ 4500000 _BAR_
2006 _BAR_ 8500000 _BAR_ 4000000 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 4000000 _BAR_ 47 _BAR_ 0 _BAR_ 4000000 _BAR_ 0 _BAR_ 4500000 _BAR_
Celkem _BAR_ 25500000 _BAR_ 12000000 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 12000000 _BAR_ 47 _BAR_ 0 _BAR_ 12000000 _BAR_ 0 _BAR_ 13500000 _BAR_
Podpora č. : XA 9/04
Členský stát : Itálie
Region : Nezávislý region Valle d'Aosta
Název režimu podpory : Pozemkové úpravy
Právní základ - Regolamento (CE) n. 1257/1999 del Consiglio
- Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo (2000/C 20/02 dell'1.1.2000)
- Regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione
- Decisione della Commissione relativa all'aiuto di Stato n. 368/2000 trasmessa con lettera SG (2001) D/285819 del 2.2.2001
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory :
900000 EUR ročně (viz připojenou tabulku).
Jde o změnu stávající státní podpory, kterou už Komise schválila.
Plánované výdaje na roky 2004 až 2006 se podstatným způsobem nemění oproti plánovaným výdajům v uvedeném oznámení o státní podpoře č. 368/2000 pro opatření "Pozemkové úpravy", schválené v rozhodnutí Komise oznámeném v dopise SG (2001) D/285819 ze dne 2. února 2001
Maximální míra podpory : 100 % nákladů na provedení Plánu pozemkových úprav, četně vypracování předběžné studie, předlohy plánu, jakož i všech nákladů spojených s převodem vlastnických práv a jiných věcných práv
Datum uskutečnění : Režim podpory vstoupí v platnost po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie
Doba trvání režimu podpory : Do 31. prosince 2006
Cíl podpory a) slučování se týká dvou nebo více pozemků nacházejících se v zemědělské oblasti kategorie E příslušných PRGC (obecních územních plánů);
b) sloučení umožní dosáhnout minimálně sjednocení pěstování;
c) příjemce se formálně zaváže:
- udržet zemědělské určení sloučených pozemků a hospodařit na nich v souladu s náležitými zemědělskými praktikami přímo nebo prostřednictvím třetích osob alespoň po dobu 15 let;
- nedělit sloučené pozemky jakýmkoli nakládáním (prodej, dědictví atd.), alespoň po dobu 15 let
Dotčené (dotčená) hospodářské (á) odvětví : Opatření se týká výrobních MSP všech regionálních zemědělských odvětví (krmiv a chovu zvířat, ovocnářství, vinařství atd.)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu : Regione Autonoma Valle d'Aosta – Assessorato dell'Agricoltura, Protezione civile e Risorse naturali – Dipartimento Agricoltura – Servizio Promozione e Sviluppo Agricolo
Internetová stránka : http://www.regione.vda.it/
POZEMKOVÉ ÚPRAVY (EUR)
Rok _BAR_ Celkové náklady _BAR_ Veřejné výdaje _BAR_ Soukromé zdroje _BAR_ Celkem veřejné zdroje _BAR_
ES _BAR_ Státní veřejný příspěvek _BAR_
Stát _BAR_ Region _BAR_ Místní instituce _BAR_ Celkem _BAR_ Celkové náklady v % _BAR_ Celkem _BAR_ Celkové náklady v % _BAR_
2004 _BAR_ 1300000 _BAR_ 900000 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 900000 _BAR_ 69 _BAR_ 0 _BAR_ 900000 _BAR_ 0 _BAR_ 400000 _BAR_
2005 _BAR_ 1300000 _BAR_ 900000 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 900000 _BAR_ 69 _BAR_ 0 _BAR_ 900000 _BAR_ 0 _BAR_ 400000 _BAR_
2006 _BAR_ 1300000 _BAR_ 900000 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 900000 _BAR_ 69 _BAR_ 0 _BAR_ 900000 _BAR_ 0 _BAR_ 400000 _BAR_
Celkem _BAR_ 3900000 _BAR_ 2700000 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2700000 _BAR_ 69 _BAR_ 0 _BAR_ 2700000 _BAR_ 0 _BAR_ 1200000 _BAR_
Podpora č. : XA 11/04
Členský stát : Itálie
Region : Marche
Název režimu podpory nebo název společnosti přijímající individuální podporu : "Technická podpora v zootechnickém odvětví"
Právní základ : Art. 6 della Legge Regionale 22.12.2003, n. 27 "Interventi regionali nel settore della zootecnia".
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše individuální podpory poskytnutá společnosti :
Regionální zákon uvedený v právním základu se týká také dalších režimů podpor, z nichž ne všechny jsou uvedené v nařízení, kterým se stanoví výjimky. Zákon se použije v roce 2004. Stanoví celkový závazek na 1612290,02 EUR na rok 2004, z čehož maximálně 1000000,00 EUR bude určen na pomoc v rámci tohoto režimu.
Tento zákon umožňuje pokrýt roční výdaje v maximální hodnotě 4000000 EUR, z nichž maximálně 3000000 EUR budou určeny na pomoc v rámci tohoto režimu podpor
Maximální míra podpory :
Režim podpory stanoví poskytnutí plateb sdružením chovatelů a organizacím zootechnických producentů na poskytování pomocných a náhradních služeb zemědělcům a na organizování konkurzů, veletrhů a výstav.
Výše uvedené činnosti jsou dostupné všem chovatelům i konečným příjemcům.
Platby se poskytují až do výše 100 procent výdajů, které se považují za způsobilé, až po maximální výši 100000 EUR na příjemce po dobu tří let
Datum uskutečnění : Od roku 2004 a nejdříve 10 pracovních dní ode dne odeslání tohoto formuláře v souladu s čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2004
Doba trvání režimu podpory nebo individuální podpory : Doba trvání je neomezená a závisí na ročních přiděleních rozpočtových prostředků přijatých regionem Marche a na období platnosti nařízení, kterým se stanoví výjimky (nařízení (ES) č. 1/2004)
Cíl podpory a) náklady na obstarání doplňujících a náhradních služeb způsobené nepřítomností zemědělce a/nebo jeho zaměstnanců z důvodu účasti na školení nebo z důvodu nemoci nebo dovolené;
b) náklady spojené s organizováním a/nebo účastí na zootechnických soutěžích, výstavách a veletrzích pro subjekty zapsané do genealogických knih a veřejných rejstříků (zápisné, cestovné, publikační výdaje a pronájem stánku).
Podpora pro náhradní služby se nebude poskytovat v případě nepřítomnosti chovatelů a/nebo jeho zaměstnanců z důvodu účasti na zootechnických soutěžích, výstavách a veletrzích
Dotčené (á) hospodářské (á) odvětví : Režim podpory se použije na všechny formy zootechnické produkce a zahrnuje všechny druhy chovů
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Marche – Servizio Gestione Attività Agricole e Rurali.
Via Tiziano 44, I-60100 Ancona
Internetová stránka : www.agri-marche.it
Další informace 1. Regionální zákon uvedený v právním základu obsahuje mnoho jiných režimů podpor, které nejsou podrobně stanoveny nařízením (ES) č. 1/2004, a budou proto oznámené samostatně v souladu s Pokyny Společenství pro státní podporu v odvětví zemědělství
2. Podpora bude poskytnuta všem způsobilým osobám v dotčené oblasti na základě objektivně stanovených kritérií.
Příslušnost ve sdružení nebo organizaci nebude představovat podmínku pro přístup k uvedené službě.
Příspěvky nečlenů na správní výdaje sdružení nebo organizace musí být omezeny na náklady za poskytování služby
3. Podle potřeby bude vybraný dodavatel technické podpory vybrán a odměňován na základě tržních zásad, nediskriminačním způsobem, a pokud to bude nutné prostřednictvím nabídkového řízení v souladu s předpisy Společenství a v každém případě za použití způsobů zveřejnění, které umožní trhu se službami otevřít se hospodářské soutěži a umožnit ověření nestrannosti právních předpisů v oblasti nabídkového řízení
Podpora č. : XA 12/04
Členský stát : Itálie
Region :
Marche
Název režimu podpory nebo název společnosti přijímající individuální podporu
"Investice do podniků zabývajících se chovem zvířat, které se specializují na chov krav a telat"
Právní základ : Artt.
9 e 3 della Legge Regionale 22.12.2003, n. 27 "Interventi regionali nel settore della zootecnia".
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše individuální podpory poskytnutá společnosti :
Regionální zákon uvedený v právním základu se týká také dalších režimů podpor, z nichž ne všechny jsou uvedené v nařízení, kterým se stanoví výjimky. Zákon se použije v roce 2004. Stanoví celkový závazek na 1612290,02 EUR na rok 2004, z čehož maximálně 1000000 EUR bude určených na pomoc v rámci tohoto režimu.
Tento zákon umožňuje pokrýt roční výdaje v maximální hodnotě 4000000 EUR, z nichž maximálně 3000000 EUR budou určeny na investice v rámci tohoto režimu podpor
Maximální míra podpory :
Podpora se poskytuje ke krytí maximálně 40 % objemu investice a maximálně 50 % ve znevýhodněných oblastech.
Pro investice uskutečněné mladými zemědělci do pěti let po jejich usazení se procentuální poměry stanoví na 45 %, resp. na 55 %.
Pokud podnikové investice obsahují dodatečné náklady určené na ochranu a na zlepšování životního prostředí a na zlepšení hygienických a životních podmínek zvířat maximální procentuální podíly 40 % a 50 % mohou být zvýšené o 20 nebo o 25 % jen pro investice nezbytné ke splnění nových minimálních požadavků Společenství nebo k jejich překročení.
V každém případě se podpora nebude poskytovat na zvýšené náklady spojené se zásobovaním a produkcí elektrické energie či vody.
Zvýšení podpory se bude poskytovat pouze na nezbytné dodatečné způsobilé náklady a nebude se vztahovat na investice obsahující zvýšení výrobní kapacity
Datum uskutečnění : Od roku 2004, nejdříve 10 pracovních dní ode dne odeslání tohoto formuláře v souladu s čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2004
Doba trvání režimu podpory nebo individuální podpory : Doba trvání je neomezená a závisí na ročních přiděleních rozpočtových prostředků přijatých regionem Marche a na období platnosti nařízení, kterým se stanoví výjimky (nařízení (ES) č. 1/2004)
Cíl podpory - výstavba, nabývání nebo zkvalitnění nemovitého majetku;
- nákup nebo koupě na leasing nového strojního zařízení a vybavení, včetně počítačového programového vybavení, až do výše tržní hodnoty majetku; další náklady související s nájemní smlouvou (daně, marže pronajímatele, náklady na refinancování, režijní náklady, pojistné atd.) nejsou způsobilými výdaji;
- režijní náklady, jako odměna architektům, inženýrům a odborníkům, studie proveditelnosti, získání patentů a licencí, až do výše 12 % výdajů uvedených v písmenech a) a b)
Dotčené (dotčená) hospodářské (á) odvětví : Režim podpory se vztahuje na zootechnickou produkci a zahrnuje všechny druhy chovů zvířat
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Marche — Servizio Gestione Attività Agricole e Rurali.
Via Tiziano 44, I-60100 Ancona.
Internetová stránka :
www.agri-marche.it
www.regione.marche.it
Další informace 1. Regionální zákon uvedený v právním základu obsahuje jiné režimy podpor, které nejsou podrobně stanoveny nařízením (ES) č. 1/2004, a budou proto oznámené samostatně v souladu s Pokyny Společenství pro státní podporu v odvětví zemědělství
2. Podpora bude poskytnuta výlučně malým a středním podnikům působícím v zemědělském odvětví, jejichž finanční životaschopnost je demonstrována produkty, pro které existuje nebo bude v budoucnosti existovat normální odbyt na trhu, pokud investice nezpůsobí zvýšení výrobní kapacity těchto malých a středních podniků o víc než 20 %. To se počítá podle počtu kusů dobytka pro živočišnou výrobu a obdělávané plochy v případě rostlinné výroby
Kritéria, postupy pro hodnocení a opatření k ověření souladu s výše uvedenými požadavky (stanovenými čl. 4 odst. 5, článkem 6 a čl. 8 písm. a) nařízení (ES) č. 1/2004) jsou stanovena v předpise RSP regionu Marche, uvedena v nařízení č. 1257/99 a schválena Komisí v rozhodnutí K(2000) 2726 v konečném znění ze dne 26. září 2000 a zveřejněná na této internetové stránce: www.agri.marche.it
--------------------------------------------------
Prodloužení a nové stanovení závazků veřejné služby uložených ohledně plánovaných leteckých spojení uvnitř Řecka podle nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
(2006/C 46/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Řecká vláda rozhodla, že od 1. dubna 2006 prodlouží a nově stanoví závazky veřejné služby uložené ohledně plánovaných leteckých spojení uvnitř Řecka podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (ΕHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství, zveřejněného v Úředním věstníku Evropských společenství C 164 ze dne 10. července 2002.
2. Závazky veřejné služby se mění takto:
A) Minimální četnost letů a minimální nabídka sedadel na týden v těchto leteckých trasách:
- Atény – Karpathos
- Atény – Sítia
- Soluň – Korfu
Atény – Karpathos
Tři lety tam a zpět týdně s celkem 150 místy k sezení v každém směru po celé zimní období.
Sedm letů tam a zpět týdně s celkem 350 místy k sezení v každém směru po celé letní období.
Atény – Sítia
Tři lety tam a zpět týdně s celkem 90 místy k sezení v každém směru po celé zimní období.
Čtyři lety tam a zpět týdně s celkem 120 místy k sezení v každém směru po celé letní období.
Soluň – Korfu
Tři lety tam a zpět týdně s celkem 180 místy k sezení v každém směru po celé zimní období.
Čtyři lety tam a zpět týdně s celkem 240 místy k sezení v každém směru po celé letní období.
B) Tarify:
Cena jednosměrného jízdného v ekonomické třídě nesmí přesáhnout tyto částky:
—mezi místy Atény – Kithira: _BAR_ 40 EUR _BAR_
—mezi místy Atény – Naxos: _BAR_ 54 EUR _BAR_
—mezi místy Atény – Paros: _BAR_ 53 EUR _BAR_
—mezi místy Atény – Karpathos: _BAR_ 64 EUR _BAR_
—mezi místy Atény – Sítia: _BAR_ 62 EUR _BAR_
—mezi místy Atény – Skiathos: _BAR_ 45 EUR _BAR_
—mezi místy Soluň – Korfu: _BAR_ 60 EUR _BAR_
—mezi místy Rhodos – Kos: _BAR_ 38 EUR _BAR_
—mezi místy Rhodos – Astypalea: _BAR_ 44 EUR _BAR_
—mezi místy Rhodos – Leros: _BAR_ 44 EUR _BAR_
—mezi místy Kos – Astypalea: _BAR_ 44 EUR _BAR_
—mezi místy Kos – Leros: _BAR_ 38 EUR _BAR_
—mezi místy Astypalea – Leros: _BAR_ 38 EUR _BAR_
—mezi místy Kerkira – Aktio: _BAR_ 33 EUR _BAR_
—mezi místy Kerkira – Kefalonia: _BAR_ 33 EUR _BAR_
—mezi místy Kerkira – Zakinthos: _BAR_ 44 EUR _BAR_
—mezi místy Aktio – Kefalonia: _BAR_ 28 EUR _BAR_
—mezi místy Aktio – Zakinthos: _BAR_ 33 EUR _BAR_
—mezi místy Kefalonia – Zakinthos: _BAR_ 26 EUR _BAR_
3. Užitečné informace:
Je třeba poznamenat, že pokud žádný letecký dopravce neohlásí do dne 1. března 2006 odboru civilního letectví, ředitelství pro letecké operace záměr provozovat plánované služby ode dne 1. dubna 2006 na jedné nebo více výše uvedených trasách bez finanční náhrady, rozhodne Řecko postupem podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EHS) č. 2408/92 o omezení přístupu na každou nebo na několik z výše uvedených tras pouze na jednoho dopravce na tři roky a o udělení práva provozovat uvedené služby ode dne 1. dubna 2006 na základě nabídkového řízení.
Pokud jde o tři výše uvedené trasy, závazky a tarify jízdného nahrazují povinnosti stanovené
Oznámení týkající se žádosti o povolení ke geotermálnímu průzkumu
(2006/C 46/07)
Žádostí ze dne 22. června 2005 zaslanou Assessore per l'Industria (generálnímu řediteli průmyslu), což je orgán oprávněný vydávat těžební oprávnění na území regionu Sicílie se sídlem na adrese Via Ugo La Malfa n. 87/89, c.a.p. I-90146 Palermo, společnost Geotermica s.r.l. se sídlem na adrese S. Cataldo (CL), Viale della Rinascita no 6, C.F. 02349731204 požádala podle regionálního zákona L.R.S. č. 14 ze dne 3. července 2000, který provádí a uplatňuje směrnici 94/22/ES, o vydání povolení k provádění geotermálního průzkumu v kraji Piana di Serraglio a přilehlých oblastech v jižní části ostrova Pantelleria Comune (provincie Trapani) na ploše přibližně 6495126 km2.
Oblast, která je předmětem žádosti, je vymezena spojnicí vrcholů A, B, C, D a E, definovaných takto:
A) severovýchodní strana Casa Valenza – 75 metrů vzhůru po přímořské cestě, ve výšce 116 m n. m.;
B) východní strana Casa Bonomo na jih od C.da Kahassa, ve výšce 165 m n. m.;
C) neurčená jižní strana Dammuso ve výšce 516 m n. m. a 780 m na severozápad od Casa Pinedo;
D) západní strana Casa Rizzo na jih od vnitřního okruhu, ve výšce 250 m n. m.;
E) severozápadní strana Casa Valenza – 370 m na východ od Cuddie Patite, ve výšce 370 m n. m.
Geografické souřadnice
Bod _BAR_ Zeměpisná šířka S _BAR_ Zeměpisná délka V (M. Mario) _BAR_
A _BAR_ 36° 45′ 08,43″ _BAR_ 11° 58′ 58,34″ _BAR_
B _BAR_ 36° 45′ 53,84″ _BAR_ 11° 59′ 00,83″ _BAR_
C _BAR_ 36° 46′ 33,57″ _BAR_ 12° 00′ 29,12″ _BAR_
D _BAR_ 36° 46′ 18,97″ _BAR_ 12° 01′ 25,59″ _BAR_
E _BAR_ 36° 45′ 36,00″ _BAR_ 12° 01′ 41,25″ _BAR_
Zájemci mohou předkládat žádosti o povolení pro uvedenou oblast do 90 dní po zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Žádosti doručené po tomto termínu budou považovány za neplatné. Rozhodnutí o udělení povolení k průzkumu bude vydáno v průběhu šesti měsíců následujících po uzávěrce pro předkládání žádostí konkurenčních společností. V souladu s čl. 5 odst. 1 směrnice 94/22/ES sdělujeme také, že kritéria, na jejichž základě jsou vydávána povolení k vyhledávání, povolení k průzkumu a povolení k těžbě již byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropských společenství C 396 ze dne 19. prosince 1998 s odkazem na ustanovení legislativního nařízení prezidenta republiky č. 625 ze dne 25. prosince 1996 (zveřejněno v Úředním věstníku Italské republiky, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana, č. 293 ze dne 14. prosince 1996), který provádí a uplatňuje uvedenou směrnici do italského právního řádu, a byla upřesněna zákonem regionu Sicílie č. 14 ze dne 3. července 2000, jak již bylo uvedeno, zveřejněna
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 47/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. : XS 30/2001
Členský stát : Itálie
Region : Marche
Název režimu podpory : Regionální zákon č. 5 ze dne 9. května 2001 – změny regionálního zákona č. 33 "Opatření a navýšení hodnoty nabídky cestovního ruchu" ze dne 28. října 1991
Právní základ : Legge regionale 9 maggio 2001 n. 5
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory :
2003: 250000 EUR
2004: 250000 EUR
2005: 250000 EUR
2006: 250000 EUR
Maximální míra podpory : 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky; v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES činí strop pro malé podniky 8 % čistého grantového ekvivalentu, popř. 10 % hrubého grantového ekvivalentu a pro střední podniky 8 % čistého grantového ekvivalentu, popř. 6 % hrubého grantového ekvivalentu
Datum uskutečnění : Od roku 2001
Doba trvání režimu podpory : Doba trvání režimu přesahuje lhůtu 31. 12. 2006 stanovenou pro dobu platnosti nařízení (ES) č. 70/2001; region Marche usiluje o změnu tohoto režimu za účelem harmonizace s budoucími právními předpisy Společenství
Cíl podpory : Podpora obsahuje kapitálové granty a úrokové zvýhodnění pro investice do cestovního ruchu s přihlédnutím ke kategoriím stanoveným v článku 2 nařízení (ES) č. 70/2001
Dotčená hospodářská odvětví : Malé a střední podniky činné v průmyslu cestovního ruchu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Marche
Servizio Turismo ed Attività ricettive
Via G. da Fabriano
I-60100 Ancona
Tel.: 071 80 61
Podpora č. : XS 122/04
Členský stát : Itálie
Region : Kraj Marche
Název režimu podpory : JPD cíl 2 2000 – 2006 – Opatření 1.1 Podpora výrobním investicím a investicím do životního prostředí malých a středních průmyslových a řemeslných podniků, podopatření 1.1.1 Podpora výrobním investicím malých a středních průmyslových podniků, podpůrné opatření b 2 zákona 598/94, článek 11 podpory investicím do technologické inovace a ochrany životního prostředí, organizační a obchodní inovace a bezpečnosti na pracovištích
Právní základ : Docup Ob.
2 2000-2006
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory 788835,00 EUR na rok 2001
831006,00 EUR na rok 2002
989370,60 EUR na rok 2003
Celková částka: 2609211,60 EUR
268149,60 EUR na rok 2001
431879,10 EUR na rok 2002
402292,20 EUR na rok 2003
Celková částka: 1102320,90 EUR
3028405,00 EUR na rok 2004
3221452,00 na rok 2005
1600855,00 EUR na rok 2006
411207,00 EUR na rok 2004
32622,00 EUR na rok 2005
Maximální míra podpory : V souladu s nařízením (ES) č. 70/2001 se použijí následující sazby podpory: 15 % HEP pro malé podniky a 7,5 % HEP pro střední podniky; v oblastech, které mohou využít odchylku dle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, je sazba podpory 8 % ČEP + 10 % HEP pro malé podniky a 8 % ČEP + 6 % HEP pro střední podniky
Datum uskutečnění :
V souladu s pokyny stanovenými Komisí se podpora poskytne na náklady, které nese konečný příjemce, od data uveřejnění výzvy k podání žádostí.
Podpora může být přiznána výhradně na investice uskutečněné po datu podání žádosti o podporu
Doba trvání režimu podpory : Doba trvání režimu podpory je stejná jako doba trvání režimu podpory JPD 2 2000 – 2006
Cíl podpory : Podpora je určena malým a středním průmyslovým podnikům v regionu Marche, které spadají do oblasti cíle 2 a do oblasti přechodné podpory
Dotčená hospodářská odvětví :
Odvětví C, D, E, F (klasifikace italského statistického úřadu Istat z r. 1991) s vyloučeními a omezeními stanovenými předpisy Společenství v oblasti státních podpor (mezi než patří podpory vývozu a podpory automobilovému průmyslu).
Z režimu podpory jsou vyloučeny činnosti spojené s výrobou, zpracováním a uváděním na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Marche
Servizio Industria e Artigianato
Via Tiziano, n. 44
I-60100 Ancona
Rel.
071 80 61
Další informace : Jedná se o změnu doby trvání režimu podpory XS 140/2003
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 47/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 149/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ North East England _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Alnwick Garden Trust _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11 Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 1908313 GBP _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 13. října 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. dubna 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Citygate Gallowgate Newcastle Upon Tyne NE1 4WH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 6/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Umbrie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům na hotelové turistické ubytování, ubytování nehotelového typu, ve volné přírodě, historických objektech, na činnosti související s ubytováním a na tradiční a uměleckou řemeslnou výrobu _BAR_
Právní základ _BAR_ Determinazione Dirigenziale n. 9086 del 21 ottobre 2004.
Bando per la presentazione di proposte per la promozione di progetti integrati da parte dei seguenti soggetti: Pool di piccole e medie imprese, pool di piccole e medie imprese ed enti pubblici per la realizzazione della filiera turismo — ambiente — cultura nella regione Umbria _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Nejvýše 2000000 EUR ročně z celkové maximální částky 7000000 EUR, jež jsou režimu přiděleny _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Malé podniky: 15 % v hrubém ekvivalentu příspěvku celkových nákladů na způsobilé investice;Střední podniky: 7,5 % v hrubém ekvivalentu příspěvku celkových nákladů na způsobilé investice;Malé podniky nacházející se v oblastech vymezených v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy: 10 % v hrubém ekvivalentu příspěvku celkových nákladů na způsobilé investice plus 8 % v čistém ekvivalentu příspěvku;Střední podniky nacházející se v oblastech vymezených v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy: 6 % v hrubém ekvivalentu příspěvku celkových nákladů na způsobilé investice plus 8 % v čistém ekvivalentu příspěvku _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Zveřejnění vyhlášení zakázky: Pravidelná příloha Regionálního úředního věstníku, obecná řada č. 46 ze dne 4. listopadu 2004.
Lhůta pro podání žádosti 16. 2.
2005. Podpory budou moci být poskytnuty ode dne zveřejnění vyhlášení zakázky výhradně na základě podání způsobilé žádosti o podporu dotyčnými podniky.
Podpora může být přiznána na investice uskutečněné po datu podání žádosti o podporu _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Podpory budou poskytovány do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora existujícím nebo vznikajícím malým a středním podnikům působícím v odvětví hotelové turistiky, turistiky nehotelového typu, ve volné přírodě, historických objektech, na činnosti související s ubytováním a na tradiční a uměleckou řemeslnou výrobu.
Investice spadající do tohoto režimu podpor se týkají výdajů na zednické práce, interierové a exterierové dokončovací práce, zařízení, vybavení pro sport a rekreaci, hardware, stroje, vybavení exteriéru a technické výdaje na projekty a řízení prací _BAR_
Dotčené ekonomické odvětví _BAR_ Podniky působící v odvětví cestovního ruchu a tradiční a umělecké řemeslné výroby _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione dell'Umbria Direzione Cultura, Turismo, Istruzione, Formazione e Lavoro – Servizio Turismo _BAR_
Adresa: Via Mario Angeloni 61 I-06100 Perugia Tel.
(39-75) 504 58 87 Fax (39-75) 504 58 87 E-mail sezione.aiuti@umbria2000.it. _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 47/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 11/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na obecné vzdělávání mladých zaměstnanců _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 12 ust.
5 pkt 5 i ust.
6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz.
1001) Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie refundowania ze środków Funduszu Pracy wynagrodzeń wypłacanych młodocianym pracownikom (Dz.U. nr 190 poz.
1951) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka na rok: _BAR_ _BAR_
2004 _BAR_ 80645161,29 EUR _BAR_
na rok 2005 _BAR_ 41474654,38 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Wojewódzkie Komendy Ochotniczych Hufców Pracy i Powiatowe Urzędy Pracy rozmieszczone na terenie całej Polski _BAR_
Adresa: přibližně 370 pracovišť na území celého Polska _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 15/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Ligurie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Veřejné oznámení regionu Liguria o opatřeních na podporu vzdělávacích plánů na podnikové, odvětvové a lokální/regionální úrovni a na podporu rozvoje dalšího vzdělávání v roce 2004 _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236; Art. 48, legge 23.12.2000 n. 388; Decreto del Ministero del Lavoro n. 243 del 22 settembre 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1671562,65 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 21. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Přibližně do 30. 6. 2007 V případě změny nařízení 68/2001 do 31. 12. 2006 bude režim předmětné státní podpory přizpůsoben novým pravidlům _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Liguria Settore Politiche attive del lavoro _BAR_
Adresa: Via Fieschi 15 I-16121 Genova tel.
010/54851 fax 010/5485932 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje poskytnutí jednotlivých podpor nebo poskytnutí podpor musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 54/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severozápadní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ United Biscuits (UK) Limited. _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Act 1998 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,25 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano 50% _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Kontaktní osoba: Jayant Mehta North West Development Agency _BAR_
Adresa: Renaissance House PO Box 37 Centre Park Warrington Cheshire WA1 1XB United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 55/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severozápadní Anglie – Liverpool _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ projekt Buddleia – Upper Parliament Street/Greenland Lane _BAR_
Právní základ _BAR_ S 5 Regional Development Agencies Act 1998 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 500000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ Míra podpory 5 % _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 31. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Jayant Mehta, State Aid Coordinator _BAR_
Adresa: North West Development Agency Renaissance House PO Box 37 Centre Park Warrington WA1 1XB United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 56/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Midlands _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Nábor zaměstnanců pro zpracovatelský průmysl a zařazování zaměstnanců dle odpovídajících dovedností _BAR_
Právní základ _BAR_ Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3,6 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 8. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Learning and Skills Council _BAR_
Adresa: Chaplin Court 80 Hurst Street Birmingham West Midlands B5 4WG United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje poskytnutí podpor nebo poskytnutí podpor musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milión EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 57/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Midlands _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Projekt pro vzdělávání a podporu zaměstnanců bývalého podniku Rover _BAR_
Právní základ _BAR_ Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3,6 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 4. 8. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Learning and Skills Council _BAR_
Adresa: Chaplin Court 80 Hurst Street Birmingham West Midlands B5 4WG United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje poskytnutí podpor nebo poskytnutí podpor musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milión EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 58/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severozápad _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ North West Foundation Placement Schneme _BAR_
Právní základ _BAR_ S 5 Regional Development Agency Act 1998 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 190000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 3. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Zábavní průmysl _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: North West Development Agency _BAR_
Adresa: c/o Jayant Mehta, State Aid Coordinator PO Box 37 Renaissance House Centre Park Warrington WA1 1XB United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na na podpory na vzdělávání
(2006/C 47/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. : XT 27/01
Členský stát : Itálie
Region : Marche
Název režimu podpory : Nařízení (ES) č. 68/2001 – Schválení režimu státních podpor na odborné vzdělávání – Způsoby realizace a financování činností odborného vzdělávání pracovníků v zaměstnaneckém poměru
Právní základ : Deliberazione della Giunta regionale n. 1045 del 22.5.2001
Roční výdaje plánované do 31. 12. 2006 : 70 miliard italských lir
Velké podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Oblasti, které nemají nárok na podporu _BAR_ 25 _BAR_ 50 _BAR_
Oblasti, které mají nárok na podporu _BAR_ 30 _BAR_ 55 _BAR_
Malé a střední podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Oblasti, které nemají nárok na podporu _BAR_ 35 _BAR_ 70 _BAR_
Oblasti, které mají nárok na podporu _BAR_ 40 _BAR_ 75 _BAR_
Maximální míra podpory - jakýkoli pracovník mladší 25 let, který dosud nezískal první řádně placené zaměstnání (pouze pokud byl přijat nejvýše šest měsíců před koncem platnosti veřejného oznámení, na jehož základě se žádá o podporu);
- jakákoli osoba s vážným tělesným, mentálním či psychickým postižením, která je však způsobilá zapojit se do trhu práce;
- jakýkoli migrující pracovník, který se stěhuje nebo stěhoval v rámci Společenství nebo který se za účelem přijetí práce na území Společenství usadí a který potřebuje odborné a/nebo jazykové vzdělávání;
- jakákoli osoba, která si přeje po nejméně tříletém přerušení znovu zahájit pracovní činnost, zejména taková osoba, která opustila svou práci, protože se jí nedařilo skloubit pracovní a rodinný život (pouze pokud byla přijata nejvýše šest měsíců před koncem platnosti veřejného oznámení, na jehož základě se žádá o podporu);
- jakákoli osoba starší 45 let, která nedosáhla vyššího středního nebo rovnocenného vzdělání;
- jakýkoli dlouhodobě nezaměstnaný, tzn. osoba, která je bez práce více než 12 po sobě následujících měsíců (pouze pokud byl přijat nejvýše šest měsíců před koncem platnosti veřejného oznámení, na jehož základě se žádá o podporu).
Účastník vzdělávacího projektu není činným členem posádky, ale čekatelem, a vzdělávání bude probíhat na palubě lodí evidovaných v registrech Společenství.
Datum uskutečnění : červen 2001
Doba trvání režimu : 31. 12. 2006
Cíl podpory - Mezipodnikové vzdělávání, tzn. vzdělávání společně organizované různými samostatnými podniky (podle předpisů Společenství, které definují malé a střední podniky) nebo takové, které je přístupné zaměstnancům různých podniků;
- (Podnikové) vzdělávání týkající se odborností, jež jsou uvedeny v regionálním přehledu odborností, nebo takových odborností, které je třeba do přehledu zapsat
Dotčená hospodářská odvětví : Všechna odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Marche
Servizio formazione professionale e problemi del lavoro
Via Tiziano 44
I-60125 Ancona
--------------------------------------------------
Státní podpory – Belgie
Státní podpora C 40/2005 (ex N 331/2005) – Ford Genk
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 47/06)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 9. listopadu 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách, jež následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory na vzdělávání navazující na výše uvedenou podporu.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře na vzdělávání, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
Rue de la Loi/Wetstraat, 200
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Belgii.
Zúčastněná strana, která předloží připomínky, může formou řádně odůvodněné písemné žádosti požádat o utajení své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
Zamýšlená podpora ve prospěch společnosti Ford v Genku byla Komisi oznámena dopisem ze dne 22. června 2005.
Komise si dopisem ze dne 27. července 2005 vyžádala další informace, které Belgie zaslala doporučeným dopisem dne 15. září 2005.
Popis
Příjemcem podpory by byla společnost Ford-Werke GmbH v Genku v Belgii, která je součástí společnosti Ford Motor Company.
Koncem roku 2003 tato společnost vyhlásila investiční program ve výši cca 700 milionů EUR, věnovaný především na nový pružný výrobní systém.
Důsledkem tohoto kroku je, že tradiční výrobu modelu Mondeo by doplnila výroba modelu příští generace Galaxy a ještě třetího vozu.
Belgické orgány navrhují udělit podporu na vzdělávání dosahující výše 12,28 milionu EUR na způsobilé náklady na období tří let, a to v letech 2004 – 2006.
Podporu udělí společnost Vlaamse Gemeenschap "ad hoc".
Celkové způsobilé náklady na vzdělávací projekt činí 33,84 milionu EUR.
Program se sestává z prvků specializovaného vzdělávání dosahujících výše 25,34 milionu EUR a dále z opatření na obecné vzdělávání ve výši 8,5 milionu EUR.
Posouzení
V této fázi má Komise vážné pochybnosti o tom, že zamýšlená podpora splňuje podmínky nařízení, a to ve dvou aspektech. Zaprvé, pokud jde o způsobilost nákladů v případě následujících pojetí: "zprostředkovatelé vzdělávání" (infrastruktura pro čtení a socializaci); náklady na personál ve školícím oddělení; "systém kaskád" (vybudování organizačního systému opírajícího se o "vzájemnou důvěru mezi spolupracovníky"); náklady plynoucí z restrukturalizace; náklady plynoucí ze zavádění nových modelů; výdaje odpovídající období předcházejícímu oznámení o podpoře. Zadruhé, pokud se jedná o navrhované rozlišení mezi obecným a specializovaným vzděláváním v případě "nákladů na poradenství" a "nepřímých nákladů na personál".
Závěr
Vzhledem k výše uvedeným pochybnostem se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
PROCÉDURE
1. Le projet d'aide en faveur de la société Ford, à Genk, a été notifié à la Commission par lettre du 22 juin 2005.
La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 27 juillet 2005, à laquelle la Belgique a répondu par lettre enregistrée le 15 septembre 2005.
DESCRIPTION DU PROJET
2. Le bénéficiaire de l'aide serait la société Ford-Werke GmbH établie à Genk, en Belgique, qui fait partie de Ford Motor Company.
L'usine a été ouverte en 1964 et, depuis lors, elle a produit plus de 12 millions de véhicules.
Fin 2003, elle a subi, dans le cadre d'une restructuration générale de Ford Europe, une réduction importante de ses effectifs, qui a concerné environ 3000 salariés sur un total de 9000.
Dans le même temps, la société a annoncé un programme d'investissement d'environ 700 millions d'EUR, essentiellement destinés à un nouveau système de production flexible.
Ce programme prévoyait que la production traditionnelle du modèle Mondeo serait complété par la production de la nouvelle génération de Galaxy et d'un troisième véhicule.
Actuellement, le travail dans l'usine s'effectue en deux équipes, avec des effectifs de 4946 personnes.
L'année dernière, 207163 véhicules ont été produits sur le site.
3. Les autorités belges se proposent d'accorder des aides à la formation d'un montant de 12,28 millions d'EUR, couvrant des aides admissibles sur une période de trois ans, de 2004 à 2006.
L'aide doit être accordée sous forme d'aide "ad hoc" de la Vlaamse Gemeenschap.
Les coûts admissibles totaux du projet de formation s'élèvent à 33,84 millions d'EUR.
4. D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie "formation spécifique", dont le coût s'élève à 25,34 millions d'EUR.
Cette formation spécifique couvrira les activités liées aux postes suivants:
- coûts de services de conseil: 0,88 million d'EUR;
- formation dans l'entreprise: 5,44 millions d'EUR;
- organisation allégée: 1,65 million d'EUR;
- frais de personnel hors ligne: 2,35 millions d'EUR;
- "locaux de formation": 1,48 million d'EUR;
- "gestion en cascade": 1,6 million d'EUR;
- restructuration: 4,47 millions d'EUR;
- coûts de lancement: 7,44 millions d'EUR.
5. Les coûts de la formation générale s'élèvent à 8,5 millions d'EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:
- coûts de services de conseil: 2,05 millions d'EUR;
- frais de personnel hors ligne: 5,5 millions d'EUR;
- frais de personnel du service formation: 0,92 million d'EUR.
APPRÉCIATION DE L'AIDE
6. À ce stade, la Commission estime que les mesures en cause constituent des aides d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE; en effet, elles sont attribuées sous forme d'une subvention du gouvernement flamand et sont donc financées par des ressources d'État.
Elles sont sélectives, puisqu'elles sont limitées à Ford Genk.
Compte tenu du fait qu'elles constituent une part importante du financement de la formation, elles sont susceptibles de fausser la concurrence au sein de la Communauté, en conférant à Ford Genk un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas des mêmes aides.
Enfin, le marché des véhicules à moteur se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres.
7. La Belgique ne conteste absolument pas que les mesures en cause constituent des aides d'État et elle demande qu'elles soient approuvées en tant qu'aides à la formation.
8. Les aides prévues ont été appréciées conformément au règlement (CE) no 68/2001 du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation [1] (ci-après dénommé "le règlement").
Conformément à l'article 5 de ce règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million d'EUR, l'aide n'est pas automatiquement exemptée et doit être notifiée et appréciée en vertu des dispositions du règlement.
La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 12,28 millions d'EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel.
C'est pourquoi elle considère que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause.
9. Conformément à l'article 3, paragraphe 1, du règlement, les aides individuelles sont compatibles avec le marché commun au sens de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité, à condition qu'elles remplissent toutes les conditions du règlement.
10. Au stade actuel de la procédure, la Commission doute sérieusement que les aides envisagées remplissent les conditions du règlement pour ce qui est 1) de la façon dont les autorités belges interprètent l'étendue des coûts admissibles et 2) de la catégorisation proposée en tant que formation générale ou spécifique.
I. Coûts admissibles
11. La Commission note que l'article 4, paragraphe 7, du règlement prévoit que les coûts admissibles d'un projet d'aide à la formation sont les suivants:
(a) coûts de personnel des formateurs;
(b) frais de déplacement des formateurs et des participants à la formation;
(c) autres dépenses courantes (telles que les dépenses au titre des matériaux et des fournitures);
(d) amortissement des instruments et des équipements au prorata de leur utilisation exclusive pour le projet de formation en cause;
(e) coûts des services de conseils concernant l'action de formation;
(f) coûts de personnel des participants jusqu'à concurrence du total des autres coûts éligibles figurant aux points a) à e).
12. La Belgique a fourni un aperçu des coûts de formation qui permet à la Commission d'identifier les coûts admissibles proposés.
Les coûts admissibles du programme de formation notifié s'élèvent au total à 33,84 millions d'EUR, dont 25,34 millions correspondent à des actions de formation spécifique et 8,5 millions à des actions de formation générale.
D'après les renseignements fournis par la Belgique, les coûts de personnel des participants au projet ne sont pas supérieurs au total des autres coûts admissibles.
13. À ce stade de la procédure, la Commission doute sérieusement de la compatibilité avec l'article 4, paragraphe 7, du règlement d'un certain nombre de dépenses envisagées par la Belgique.
Les doutes de la Commission concernent notamment les éléments de coûts suivants:
i) "Locaux de formation"
14. La Belgique décrit les "locaux de formation" comme de grandes salles vitrées comportant des zones réservées à la lecture et aux contacts sociaux.
La Belgique propose d'amortir ces zones en tant que coûts admissibles.
Or, en l'état actuel des choses, il semble douteux que des bâtiments ou d'autres types d'infrastructures puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point d), du règlement, qui ne mentionne que des "instruments" et des "équipements".
En outre, la Belgique n'a pas fourni suffisamment d'informations sur la mesure dans laquelle ces infrastructures seront utilisées à des fins autres que la formation.
ii) Coûts de personnel du service Formation
15. La Belgique propose d'inclure sous ce poste l'ensemble des coûts de personnel du service de formation de Ford Genk.
Or, la Commission doute que ces coûts puissent entrer dans le champ d'application de l'article 4, paragraphe 7, point e), du règlement ("coûts des services de conseil concernant l'action de formation").
16. En outre, toute société de la taille du bénéficiaire étant normalement dotée d'un service de formation chargé d'assurer et de coordonner les besoins en formation de son personnel, il ne semble pas, à première vue, que la mesure d'aide envisagée puisse être de nature à inciter le bénéficiaire à renforcer son offre de formation.
iii) Gestion "en cascade"
17. D'après la notification, le directeur de l'usine réunit son personnel trois fois par an, afin de l'informer sur la mise en œuvre du système d'"organisation allégée" de Ford.
Au stade actuel de la procédure, la Commission doute fortement que cette action aille au-delà d'une simple pratique de gestion ou réponde à un quelconque objectif de formation.
Il est donc douteux qu'elle soit admissible au titre de l'article 4, paragraphe 7, du règlement.
18. En outre, on peut également douter que la société ait besoin d'une aide d'État pour entreprendre de telles actions de gestion "en cascade".
Le caractère nécessaire de l'aide constitue une condition préalable à sa compatibilité, conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité.
Dans le contexte de la présente affaire, une aide à la formation peut se justifier si elle est nécessaire pour inciter le bénéficiaire à offrir une formation appropriée à ses employés.
La gestion "en cascade" semblant être partie intégrante des pratiques de gestion courantes de Ford Genk, la Commission considère qu'à ce stade de la procédure, la nécessité de l'aide n'a pas été démontrée de façon suffisante.
iv) Coûts de restructuration et coûts de lancement
19. Ford Europe a tenté, ces dernières années, d'adapter sa capacité de production à une demande en stagnation.
Dans ce contexte, Ford Genk a licencié 2770 salariés entre décembre 2003 et avril 2004.
D'après les autorités belges, la société a demandé à un certain nombre de "salariés clés" de rester pendant encore quelques semaines ou quelques mois dans l'entreprise et de former leurs successeurs, afin de garantir la continuité de la production et le maintien des normes de qualité de la société.
Au stade actuel de la procédure, la Commission doute que ces coûts soient admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement, dans la mesure où ils semblent résulter exclusivement de la récente restructuration de l'installation de production.
20. En outre, il semble que la transmission du savoir-faire à travers les générations successives de salariés soit également partie intégrante du cœur de métier de la société, c'est-à-dire des actions nécessaires à la survie de l'entreprise, et qu'elle soit la conséquence de l'objet même de l'activité commerciale.
C'est pourquoi la Commission estime, au stade actuel de la procédure, que les aides qui doivent être accordées au titre des coûts de formation liées à la "restructuration" ne semblent pas de nature à réellement inciter la société à renforcer ses actions de formation.
21. Cet argument vaut également pour les aides en faveur du poste "coûts de lancement".
Ces dépenses sont nécessaires pour pouvoir produire de nouveaux modèles dans l'usine, ce qui constitue une caractéristique normale et courante du secteur automobile, nécessaire au maintien de la compétitivité.
Il semble donc que les forces du marché devraient suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter ce type de coûts.
C'est pourquoi la Commission estime qu'à cet égard également, la Belgique n'a pas suffisamment démontré la nécessité de l'aide d'État.
v) Dépenses relatives à 2004
22. La Commission note qu'une partie des coûts admissibles, à savoir 12243705 EUR, correspond à des dépenses qui ont déjà été effectuées en 2004.
Dans la mesure où cette aide est destinée à alléger des dépenses passées, il est douteux qu'elle ait pu avoir une quelconque incidence sur les actions de formation de la société au cours de cette période.
II) Nature de la formation
23. La Commission note que l'article 4 du règlement opère une distinction entre les projets de formation spécifique et les projets de formation générale.
24. L'article 2, point d), définit la formation spécifique comme "une formation comprenant un enseignement directement et principalement applicable aux postes actuels ou prochains des salariés dans l'entreprise bénéficiaire et procurant des qualifications qui ne sont pas transférables à d'autres entreprises ou d'autres domaines de travail ou ne le sont que dans une mesure limitée".
25. L'article 2, point e), définit la formation générale comme "une formation comprenant un enseignement qui n'est pas uniquement ou principalement applicable aux postes de travail actuels ou prochains du salarié dans l'entreprise bénéficiaire, et qui procure des qualifications largement transférables à d'autres entreprises ou à d'autres domaines de travail et améliore par conséquent substantiellement la possibilité du salarié d'être employé".
26. Conformément à l'article 4, paragraphes 2 et 3, les aides à la formation sont compatibles avec le marché commun si elles sont conformes aux intensités d'aide mentionnées dans cet article pour les coûts admissibles.
Conformément au règlement, les intensités d'aide maximum pour les grandes entreprises situées dans des régions pouvant bénéficier d'aides régionales conformément à l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité sont de 30 % pour la formation spécifique et de 55 % pour la formation générale.
27. À ce stade de la procédure, la Commission exprime des doutes quant à la façon dont les autorités belges interprètent la définition de la formation générale par rapport à la formation spécifique.
Il ne peut être exclu qu'elles aient appliqué au projet une définition trop large de la notion de formation générale.
28. Les doutes de la Commission concernent notamment les postes "coûts des services de conseil" et "coûts de personnel hors ligne" [2].
Au stade actuel de la procédure, la Commission ne dispose pas d'informations suffisantes sur le contenu précis de ces actions pour pouvoir déterminer quelle est la proportion appropriée de formation "générale" et de formation "spécifique".
29. D'après les autorités belges, le service Formation de Ford Genk estime qu'environ 70 % de cette formation est de nature générale.
Néanmoins, conformément à l'article 4, paragraphe 5, du règlement, dans les cas où le projet comprend des éléments à la fois de formation spécifique et de formation générale qui ne peuvent être séparés aux fins du calcul de l'intensité de l'aide et dans les cas où le caractère spécifique ou général du projet d'aide à la formation ne peut être établi, ce sont les intensités définies pour la formation spécifique qui sont applicables.
30. En outre, la Commission n'a reçu aucune indication supplémentaire permettant de penser que ces cours puissent être considérés comme de la formation générale, c'est-à-dire qu'ils sont organisés conjointement par plusieurs entreprises indépendantes ou que des salariés de différentes entreprises peuvent bénéficier de la formation.
La Commission n'a pas non plus reçu d'informations indiquant que les cours sont reconnus, agréés ou validés par les pouvoirs publics.
C'est pourquoi, au stade actuel de la procédure, la Commission doute que la formation relève de la définition de la formation spécifique figurant dans le règlement.
DÉCISION
31. Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et elle enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide.
Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.
32. La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
33. Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication."
"Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten met betrekking tot de bovengenoemde steunmaatregel verstrekte inlichtingen, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.
PROCEDURE
1. De voorgenomen steunmaatregel voor Ford in Genk is bij schrijven van 22 juni 2005 bij de Commissie aangemeld.
De Commissie heeft om aanvullende inlichtingen verzocht bij schrijven van 27 juli 2005, waarop de Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij een schrijven dat op 15 september 2005 werd geregistreerd.
BESCHRIJVING VAN HET PROJECT
2. De steun zou worden verleend aan Ford-Werke GmbH in Genk, België, dat deel uitmaakt van de Ford Motor Company.
De fabriek werd in 1964 in bedrijf gesteld en sedertdien werden ruim twaalf miljoen wagens geproduceerd.
Eind 2003 vond — in het kader van een algemene herstructurering van Ford Europe — een aanzienlijke personeelsafvloeiing plaats, waarbij 3000 personeelsleden op een totaal van 9000 werknemers waren betrokken.
Tegelijkertijd maakte de onderneming een investeringsprogramma bekend van ongeveer 700 miljoen EUR, dat hoofdzakelijk bestemd was voor een nieuw flexibel fabricagesysteem.
Daarbij zou de traditionele productie van het model Mondeo worden aangevuld met de nieuwe versie van het model Galaxy en een derde wagen.
Momenteel telt de fabriek 4946 werknemers die in twee ploegen werken.
Vorig jaar werden 207163 wagens geproduceerd.
3. De Belgische autoriteiten nemen zich voor opleidingssteun te verlenen ten bedrage van 12,28 miljoen EUR voor subsidiabele kosten die betrekking hebben op een periode van drie jaar, van 2004 tot 2006.
De steun wordt toegekend in de vorm van een ad-hocsubsidie van de Vlaamse Gemeenschap.
De totale subsidiabele kosten van het opleidingsproject bedragen 33,84 miljoen EUR.
4. Volgens de door België verstrekte informatie omvat het voor steun in aanmerking komende programma de onderstaande specifieke opleidingsactiviteiten ten belope van 25,34 miljoen EUR:
- consultancykosten: 0,88 miljoen EUR;
- on-the-job training: 5,44 miljoen EUR;
- slanke organisatie: 1,65 miljoen EUR;
- off-line personeelskosten: 2,35 miljoen EUR;
- "training enablers" (opleidingsruimten): 1,48 miljoen EUR;
- "cascading" (cascadeproces): 1,6 miljoen EUR;
- herstructurering: 4,47 miljoen EUR;
- opstartkosten: 7,44 miljoen EUR.
5. De uitgaven voor algemene opleidingsactiviteiten bedragen 8,5 miljoen EUR en omvatten de volgende kosten:
- consultancykosten: 2,05 miljoen EUR;
- off-line personeelskosten: 5,5 miljoen EUR;
- personeelskosten van de dienst opleiding: 0,92 miljoen EUR.
BEOORDELING VAN DE STEUNMAATREGEL
6. In dit stadium van de procedure is de Commissie van oordeel dat de desbetreffende maatregelen staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag: de steun wordt verleend in de vorm van een subsidie van de Vlaamse regering en wordt derhalve met staatsmiddelen bekostigd.
De steunmaatregelen zijn selectief omdat zij alleen op Ford Genk van toepassing zijn.
Aangezien de maatregelen een belangrijk aandeel in de financiering van de opleiding vertegenwoordigen, valt te verwachten dat zij de mededinging binnen de Gemeenschap verstoren, doordat Ford Genk een voordeel ontvangt ten opzichte van andere ondernemingen waaraan geen steun wordt verleend.
Ten slotte wordt de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt door een intensief handelsverkeer tussen de lidstaten.
7. België vecht geenszins aan dat de betwiste maatregelen staatssteun zijn en verzoekt dat deze maatregelen als opleidingssteun worden goedgekeurd.
8. Het steunvoornemen moet worden getoetst aan Verordening (EG) nr.
68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun [3] (hierna "de verordening" te noemen).
Volgens artikel 5 van de verordening is opleidingssteun niet automatisch vrijgesteld wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt.
Bijgevolg moet deze steun worden aangemeld en getoetst aan de verordening.
De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 12,28 miljoen EUR bedraagt; dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd; en dat het opleidingsproject één enkel project is.
Daarom is de Commissie van oordeel dat voor dit steunvoornemen de aanmeldingsverplichting geldt.
9. Volgens artikel 3, lid 1, van de verordening, zijn individuele steunmaatregelen die aan alle voorwaarden van deze verordening voldoen, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag.
10. In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of het steunvoornemen op volgende punten aan de voorwaarden van de verordening voldoet: 1) de opvatting van de Belgische autoriteiten omtrent de kosten die als subsidiabel kunnen worden beschouwd en 2) de voorgestelde indeling bij algemene of specifieke opleiding.
I. Subsidiabele kosten
11. De Commissie merkt op dat in artikel 4, lid 7, van de verordening is bepaald welke kosten in aanmerking komen voor opleidingssteun:
(a) de personeelskosten van de opleiders;
(b) de verplaatsingskosten van de opleiders en degenen die de opleiding volgen;
(c) andere lopende uitgaven voor materiaal en benodigdheden;
(d) de afschrijving van werktuigen en uitrusting, in de mate waarin deze uitsluitend voor het opleidingsproject worden gebruikt;
(e) de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject;
(f) de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen, ten belope van ten hoogste het totaal van de overige, in de punten a) tot en met e) bedoelde, in aanmerking komende kosten.
12. België heeft een overzicht van de opleidingskosten ingediend waardoor de Commissie kon nagaan wat onder de voorgestelde subsidiabele kosten wordt verstaan.
De totale subsidiabele kosten van het aangemelde opleidingsprogramma bedragen 33,84 miljoen EUR, waarvan 25,34 miljoen EUR bestemd is voor specifieke opleiding en 8,5 miljoen voor algemene opleiding.
Volgens de door België verstrekte informatie liggen de personeelskosten van degenen die de opleiding volgen niet hoger dan het totaal van de overige subsidiabele kosten.
13. In dit stadium van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of een aantal van de door België voorgestelde uitgaven voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening.
In het bijzonder heeft de Commissie twijfel over de volgende kostenposten:
i) "Training enablers" (opleidingsruimten)
14. België beschrijft "Training enablers" als grote glazen lokalen met ruimten voor lectuur en sociale contacten.
België stelt voor dat de afschrijving van de kosten voor deze ruimten als subsidiabel wordt beschouwd.
In deze fase lijkt het evenwel twijfelachtig of gebouwen of andere soorten infrastructuur binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder d), van de verordening vallen, waarin alleen "werktuigen" en "uitrusting" worden vermeld.
Voorts heeft België onvoldoende gegevens verstrekt met betrekking tot de mate waarin deze infrastructuur voor andere doeleinden dan opleiding zal worden gebruikt.
ii) Personeelskosten van de dienst opleiding
15. België stelt voor in deze kostenpost alle personeelskosten van de dienst opleiding van Ford Genk op te nemen.
Volgens de Commissie is het twijfelachtig of dergelijke kosten binnen de werkingssfeer van artikel 4, lid 7, onder e), van de verordening vallen ("de kosten van diensten inzake begeleiding en advisering met betrekking tot het opleidingsproject").
16. Aangezien een onderneming met de omvang van de begunstigde onderneming normaal gezien over een dienst opleiding beschikt die verantwoordelijk is voor het aanbieden en coördineren van de opleiding van het personeel, lijkt het op het eerste gezicht niet waarschijnlijk dat de begunstigde onderneming door het steunvoornemen extra stimulansen krijgt om haar eigen opleidingsaanbod te vergroten.
iii) "Cascading" (cascadeproces)
17. Volgens de aanmelding vindt er driemaal per jaar een bijeenkomst plaats waarop de directeur van de fabriek het personeel een korte uiteenzetting geeft over de tenuitvoerlegging van het "lean organisation"-systeem ("FPS" — slanke organisatie) van Ford.
In deze fase van de procedure heeft de Commissie ernstige twijfel of deze activiteit meer is dan een zuivere beheershandeling of aan een of andere opleidingsdoelstelling beantwoordt.
Bijgevolg is het twijfelachtig of deze activiteit subsidiabel is in het kader van artikel 4, lid 7, van de verordening.
18. Voorts rijst de vraag of de onderneming nood heeft aan staatssteun om een dergelijk cascadeproces ten uitvoer te leggen.
Overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag is de noodzaak van de steun een voorwaarde om met de gemeenschappelijke markt verenigbaar te zijn.
In deze zaak kan opleidingssteun worden gerechtvaardigd wanneer deze noodzakelijk is om de begunstigde onderneming de juiste stimulansen te geven om haar personeel een passende opleiding aan te bieden.
Aangezien het cascadeproces deel lijkt uit te maken van de gebruikelijke beheershandelingen van Ford Genk, is de Commissie in deze fase van oordeel dat de noodzaak van de steun voor deze kostenpost onvoldoende is gestaafd.
iv) Herstructurerings- en opstartkosten
19. In de voorbije jaren heeft Ford Europe geprobeerd haar productiecapaciteit aan te passen aan een stagnerende vraag.
Zo zijn bij Ford Genk in de periode van december 2003 tot april 2004 2770 werknemers afgevloeid.
Volgens de Belgische autoriteiten werd een aantal "belangrijke personeelsleden" verzocht om nog enkele extra weken of maanden in dienst te blijven en hun opvolgers op te leiden om de continuïteit van de productie en de kwaliteitszorg van de fabriek te garanderen.
In deze fase betwijfelt de Commissie of deze kosten subsidiabel zijn overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening, aangezien deze uitsluitend lijken voort te vloeien uit de recente herstructurering van de fabriek.
20. Voorts lijkt de kennisoverdracht naar jongere personeelsleden ook deel uit te maken van de kernactiviteiten van de onderneming omdat deze noodzakelijk is voor het overleven van de onderneming en voortvloeit uit de kerndoelstelling van de onderneming.
Bijgevolg is de Commissie in deze fase van mening dat de steun voor opleiding in het kader van de herstructurering geen echte stimulansen lijkt te bieden voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming.
21. Hetzelfde geldt voor steun voor een startopleiding.
Deze opleidingskosten zijn nodig voor de productie van nieuwe modellen in de fabriek, hetgeen een normaal en vaak voorkomend verschijnsel is in de auto-industrie en noodzakelijk is om concurrerend te blijven.
Het lijkt dus dat de marktwerking alleen reeds voldoende zou zijn om de onderneming ertoe aan te zetten deze kosten te maken.
Bijgevolg is de Commissie ook in dit opzicht van mening dat België de noodzaak van staatssteun onvoldoende heeft aangetoond.
v) Uitgaven met betrekking tot 2004
22. De Commissie stelt vast dat een gedeelte van de subsidiabele kosten, namelijk 12243705 EUR, uitgaven betreft die reeds in 2004 werden gemaakt.
In de mate dat steun wordt benut ter dekking van vroegere uitgaven, is het twijfelachtig of deze steun een stimulans kan zijn voor de opleidingsactiviteiten van de onderneming in deze periode.
II. Soort opleiding
23. De Commissie wijst erop dat in artikel 4 van de verordening een onderscheid gemaakt wordt tussen specifieke en algemene opleiding.
24. In artikel 2, onder d), wordt "specifieke opleiding" omschreven als "een opleiding die bestaat in onderricht dat direct en hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, en door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die niet of slechts in beperkte mate naar andere ondernemingen of andere werkgebieden overdraagbaar zijn."
25. In artikel 2, onder e) wordt "algemene opleiding" omschreven als "een opleiding die bestaat in onderricht dat niet uitsluitend of hoofdzakelijk op de huidige of toekomstige functie van de werknemer in de begunstigde onderneming gericht is, maar door middel waarvan bekwaamheden worden verkregen die in ruime mate naar andere ondernemingen of werkgebieden overdraagbaar zijn, zodat de inzetbaarheid van de werknemer wordt verbeterd."
26. Opleidingssteun is volgens artikel 4, leden 2 en 3, verenigbaar met de gemeenschappelijke markt wanneer de daarin genoemde steunintensiteiten in verhouding tot de subsidiabele kosten worden nageleefd.
Volgens de verordening bedragen de maximaal toegestane steunintensiteiten voor grote ondernemingen in gebieden die uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder c), van het Verdrag voor steun in aanmerking komen, 30 % voor specifieke opleiding en 55 % voor algemene opleiding.
27. In dit stadium van de procedure heeft de Commissie enige twijfel bij de manier waarop de Belgische autoriteiten de definitie van algemene versus specifieke opleiding interpreteren.
Niet uit te sluiten valt dat in dit project een al te ruime definitie van "algemene opleiding" werd gehanteerd.
28. De Commissie heeft in het bijzonder twijfel omtrent de opleidingsonderdelen "consultancykosten" en "off-line personeelskosten" [4].
In deze fase beschikt de Commissie over onvoldoende gegevens met betrekking tot de precieze inhoud van deze activiteiten om het overeenkomstige deel "algemene" en "specifieke" opleiding te kunnen vaststellen.
29. Volgens de Belgische autoriteiten raamt de dienst opleiding van Ford Genk dat ongeveer 70 % van deze opleiding als algemene opleiding kan worden beschouwd.
Overeenkomstig artikel 4, lid 5, van de verordening zijn de steunintensiteiten die voor specifieke opleiding gelden, van toepassing, ingeval het steunproject zowel componenten van specifieke opleiding als componenten van algemene opleiding omvat die voor de berekening van de steunintensiteit niet van elkaar kunnen worden gescheiden en ingeval het specifieke dan wel algemene karakter van het opleidingsproject niet kan worden aangetoond.
30. Bovendien heeft de Commissie geen verdere aanwijzingen ontvangen dat deze cursussen als algemene opleiding kunnen worden aangemerkt — dat deze cursussen dus door verschillende onafhankelijke ondernemingen gezamenlijk worden georganiseerd of ten goede kunnen komen aan werknemers van verschillende ondernemingen.
Evenmin heeft de Commissie informatie ontvangen dat de cursussen worden erkend, gecertificeerd of gehomologeerd door een overheidsorgaan.
Derhalve betwijfelt de Commissie — in dit stadium — dat de opleiding onder de definitie valt van algemene opleiding in de zin van de verordening.
BESLUIT
31. Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle documenten, inlichtingen en gegevens te verstrekken die nodig zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen.
Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen.
32. De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag.
Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr.
659/1999 van de Raad, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.
33. Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden van deze zaak in kennis zal stellen door dit schrijven en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken.
Tevens zal zij de belanghebbenden in de EVA-staten die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden.
Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking."
[1] JO L 10 du 13.1.2001, p. 20.
[2] Cette considération s'appliquerait également au poste "coûts de personnel du service formation", si ces coûts étaient éventuellement considérés comme admissibles en vertu de l'article 4, paragraphe 7, du règlement (voir section I ci-dessus).
[3] PB L 10 van 13.1.2001, blz.
20.
[4] Indien de "personeelskosten van de dienst opleiding" in aanmerking waren genomen als subsidiabele kosten overeenkomstig artikel 4, lid 7, van de verordening (zie afdeling I), dan zou voor deze kosten ook een soortgelijke opmerking kunnen worden gemaakt.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise postupem podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Uložení změněných závazků veřejné služby ve vztahu k určité letecké dopravě v rámci autonomního regionu Azory
(2006/C 49/09)
(Text s významem pro EHP)
1. Vláda autonomního regionu Azory rozhodla použít ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 2408/92 a počínaje 1. dubnem 2006 uložit závazky veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě provozované na těchto trasách:
- Ponta Delgada — Santa Maria — Ponta Delgada
- Ponta Delgada — Terceira — Ponta Delgada
- Ponta Delgada — Horta — Ponta Delgada
- Ponta Delgada — Pico — Ponta Delgada
- Ponta Delgada — São Jorge — Ponta Delgada
- Ponta Delgada — Flores — Ponta Delgada
- Terceira — Graciosa — Terceira
- Terceira — São Jorge — Terceira
- Terceira — Pico — Terceira
- Terceira — Horta — Terceira
- Terceira — Flores — Terceira
- Terceira — Corvo — Terceira
- Horta — Flores — Horta
- Horta — Corvo — Horta
- Corvo — Flores — Corvo
2. Závazky veřejné služby se týkají následujících aspektů:
Minimální frekvence letů
- na trase Ponta Delgada – Santa Maria – Ponta Delgada 9 zpátečních letů týdně od listopadu do března, 10 zpátečních letů týdně od dubna do června a od září do října a 14 zpátečních letů týdně v červenci a srpnu, s minimální frekvencí alespoň jeden let denně během celého roku,
- na trase Ponta Delgada – Terceira – Ponta Delgada 22 zpátečních letů týdně od září do června a 26 zpátečních letů týdně v červenci a srpnu, s minimální frekvencí alespoň dva lety denně během celého roku,
- na trase Ponta Delgada – Horta – Ponta Delgada 6 zpátečních letů týdně od listopadu do března, 11 zpátečních letů týdně od dubna do června a od září do října a 17 zpátečních letů týdně v červenci a srpnu,
- na trase Ponta Delgada – Pico – Ponta Delgada 2 zpáteční lety týdně od listopadu do března, 7 zpátečních letů týdně od dubna do června a od září do října a 9 zpátečních letů týdně v červenci a srpnu,
- na trase Ponta Delgada – São Jorge – Ponta Delgada 3 zpáteční lety týdně od dubna do června a od září do října a 6 zpátečních letů týdně v červenci a srpnu,
- na trase Ponta Delgada – Flores – Ponta Delgada 2 zpáteční lety týdně od dubna do června a od září do října a 4 zpáteční lety týdně v červenci a srpnu,
- na trase Terceira – Graciosa – Terceira 7 zpátečních letů týdně od září do června a 8 zpátečních letů týdně od července do srpna, přičemž se musí poskytovat alespoň jeden let denně od pondělí do soboty v měsících říjnu až květnu a jeden let denně od pondělí do neděle v měsících červnu až září,
- na trase Terceira – São Jorge – Terceira 8 zpátečních letů týdně od září do června a 9 zpátečních letů týdně v červenci a srpnu, s minimální frekvencí alespoň jeden let denně během celého roku,
- na trase Terceira – Pico – Terceira 7 zpátečních letů týdně od září do června a 8 zpátečních letů týdně v červenci a srpnu, s minimální frekvencí alespoň jeden let denně během celého roku,
- na trase Terceira – Horta – Terceira 11 zpátečních letů týdně od září do června a 14 zpátečních letů týdně v červenci a srpnu, s minimální frekvencí alespoň jeden let denně během celého roku,
- na trase Terceira – Flores – Terceira od pondělí do pátku 2 zpáteční lety týdně v měsících září až červen a 4 zpáteční lety týdně v červenci a srpnu,
- na trase Terceira – Corvo – Terceira 3 zpáteční lety týdně od pondělí do pátku v měsících červenci a srpnu, které lze kombinovat s lety na ostrov Horta nebo Flores,
- na trase Horta – Flores – Horta 4 zpáteční lety týdně od pondělí do soboty v měsících říjnu až květnu a 5 zpátečních letů týdně v měsících červnu až září, přičemž jeden z nich se musí poskytovat v neděli,
- na trase Horta – Corvo – Horta 3 zpáteční lety týdně po celý rok od pondělí do pátku v různých dnech, přičemž je lze kombinovat s lety na ostrov Flores,
- na trase Corvo – Flores – Corvo 2 zpáteční lety týdně po celý rok od pondělí do pátku ve dnech, které nenásledují bezprostředně po sobě, přičemž je lze kombinovat s ostatními lety na ostrovy Corvo a Flores.
Kombinace leteckých spojení mezi ostrovy Ponta Delgada, Terceira, Horta a Corvo a ostrovem Flores musí zajistit jeden let denně na tento ostrov od pondělí do soboty v měsících září až červnu a jeden let denně od pondělí do neděle v měsících červenci a srpnu.
Na každý ostrov musí být týdně zajištěny přinejmenším dva obousměrné lety se spojením do míst v rámci regionu i mimo něj, a jedno spojení týdně mezi všemi ostrovy navzájem.
Pokud není závazkem poskytovat denní lety na určitý ostrov, musí být poskytnuto alespoň jedno spojení týdně do míst v rámci regionu i mimo něj, stejně jako na ostrovy São Miguel, Terceira a Faial.
Kapacita:
Minimální týdenní kapacita dopravy je následující:
- na trase Ponta Delgada – Santa Maria – Ponta Delgada 1050 míst od listopadu do března, 1200 míst od dubna do června a od září do října a 1680 míst v měsících červenci a srpnu,
- na trase Ponta Delgada – Terceira – Ponta Delgada 2590 míst od září do června a 3070 míst v červenci a srpnu,
- na trase Ponta Delgada – Horta – Ponta Delgada 620 míst od listopadu do března, 1270 míst od dubna do června a od září do října a 1960 míst v červenci do srpnu,
- na trase Ponta Delgada – Pico – Ponta Delgada 200 míst od listopadu do března, 780 míst od dubna do června a od září do října a 1000 míst v červenci do srpnu,
- na trase Ponta Delgada – São Jorge – Ponta Delgada 330 míst od dubna do června a od září do října a 670 míst v červenci a srpnu,
- na trase Ponta Delgada – Flores – Ponta Delgada 190 míst od dubna do června a od září do října a 380 míst v červenci a srpnu,
- na trase Terceira – Graciosa – Terceira 700 míst od září do června a 910 míst v červenci a srpnu,
- na trase Terceira – São Jorge – Terceira 820 míst od září do června a 1040 míst v červenci a srpnu,
- na trase Terceira – Pico – Terceira 780 míst od září do června a 890 míst v červenci a srpnu,
- na trase Terceira – Horta – Terceira 1290 míst od listopadu do března, 1320 míst od dubna do června a od září do října a 1680 míst v červenci a srpnu,
- na trase Terceira – Flores – Terceira 190 míst od září do června a 380 míst v červenci a srpnu,
- na trase Terceira – Corvo – Terceira 60 míst v červenci a srpnu,
- na trase Horta – Flores – Horta 380 míst od září do června a 480 míst v červenci a srpnu,
- na trase Horta – Corvo – Horta 60 míst celoročně,
- na trase Corvo – Flores – Corvo 40 míst celoročně.
V případě dočasného přerušení spojení kvůli nepředvídatelným okolnostem, z důvodu vyšší moci či z jiných důvodů, musí být plánovaná kapacita posílena alespoň o 60 % od okamžiku, kdy je možno znovu začít provoz, až do úplného pojmutí nahromaděné dopravy během přerušení provozu.
Pokud průměrný koeficient obsazenosti letu na jedné trase přesáhne během jednoho období IATA 70 %, zvýší se minimální kapacita nabízená v následujícím ekvivalentním období o minimální rozdíl v nabídce, který umožní dodržet daný koeficient.
Vždy, když počet cestujících na čekací listině překročí 5 % týčení kapacity nabízené na dané trase, nebo překročí ekvivalent kapacity letadla, které se na této trase nejčastěji užívá, přičemž v úvahu se vezme menší z těchto čísel, uskuteční se v případě, že tito cestující nebudou mít možnost pokračovat v cestě lety naplánovanými na následujících 48 hodin, dodatečný let.
V případech mimořádného dopravního zájmu způsobeného náboženskými slavnostmi a sportovními a kulturními událostmi, které se konají na různých ostrovech, se budou poskytovat dodatečné lety.
Každý z těchto dodatečných letů musí být alespoň v jednom směru obsazený přinejmenším ze 70 %.
Náklad včetně pošty se přepravuje v rámci přepravní kapacity letadel, které slouží k přepravě cestujících.
Typ používaných letadel
Spojení musí být zajištěna letadly, která disponují příslušnými oprávněními k přepravě cestujících a která splňují technické a provozní podmínky, které jim umožňují provoz na letištích s omezením nočních letů.
Při provozu na letištích autonomního regionu Azory musí být dodržovány podmínky stanovené v "Aeronautical Information of Portugal" (AIP) a v příručce "Manual Pilot Civil" (MPC).
Pokud jde o kapacitu letadel, musí se používat letadla s minimální zaručenou kapacitou 18 míst.
Tarify
Struktura tarifů musí zahrnovat:
a) referenční tarif ekonomické třídy bez omezení, jehož hodnoty jsou uvedeny v příloze A;
b) soubor speciálních tarifů přizpůsobených poptávce a podřízených speciálním podmínkám, zejména:
- tarif pro seniory,
- tarif pro mládež,
- APEX;
c) zlevněné tarify pro osoby s trvalým pobytem v autonomním regionu Azory.
Maximální tarify jsou uvedeny v příloze B;
d) zlevněné tarify pro studenty s trvalým pobytem v autonomním regionu Azory na trasy v rámci regionu mezi ostrovem, kde mají trvalé bydliště a ostrovem, kde se nachází vzdělávací zařízení, které navštěvují.
Tyto tarify představují slevu ve výši 40 % z běžné tarifní ceny;
e) výše zlevněných tarifů pro děti činí 50 % z tarifu pro dospělou osobu;
f) výše zlevněného tarifu pro kojence činí 10 % z tarifní ceny pro dospělou osobu.
Kromě výše uvedených tarifů je možné uplatňovat také nabídku speciálních tarifů, které musí být předem schváleny regionálním ministerstvem hospodářství (Secretaria Regional da Economia).
Tarifní ceník pro přepravu nákladu musí být předem schválen regionálním ministerstvem hospodářství.
Tyto tarify se počínaje rokem 2007 každoročně přehodnotí ke dni 1. dubna, na základě míry inflace za předešlý rok, která se zveřejňuje v "Grandes Opções do Plano" a oznamuje leteckým dopravcům provozujícím dané trasy k 28. únoru daného roku.
Nové tarify musí být oznámeny Evropské komisi a vstupují v platnost až po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Tarify uvedené v přílohách A a B jsou platné mezi místem odletu a místem příletu i v případě jakéhokoli mezipřistání, za předpokladu, že letecké řády jsou uvedeny v příloze C, i pokud zahrnují více než jednoho leteckého dopravce.
V takovém případě je odpovědností leteckých dopravců, kteří provozují letecká spojení mezi ostrovy, aby si rozdělili příjmy podle počtu nalétaných kilometrů.
Letečtí dopravci si mezi sebou též musí dohodnout podmínky pro přestup cestujících, které musí schválit regionální ministerstvo hospodářství, určit zejména časový rozvrh spojení, vzájemné přijímání letenek a zavazadel až do konečného místa příletu, a to takovou formou, která cestující nepoškodí.
Návaznost a přesnost služeb
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených ročně z důvodů, za které přímo odpovídá dopravce, překročit 2 % plánovaných letů na každé období IATA.
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zpožděných samotným leteckým dopravcem o více než 15 minut překročit 25 %.
Služby musí být zaručeny alespoň během jednoho kalendářního roku, a kromě výše uvedených případů mohou být přerušeny jen tehdy, pokud se takové přerušení oznámí 6 měsíců předem.
Letový řád
Lety musí být, pokud je to možné, rozvrhnuty rovnoměrně na celý týden a v rámci čtyřiadvaceti hodin jednoho dne.
S výjimkou omezení v provozním čase, jako i jiných provozních omezení letišť, se musí lety uskutečnit mezi 6. hodinou místního času v místě odletu a 24. hodinou místního času v místě příletu.
Prodej letenek
Prodej letenek musí probíhat prostřednictvím alespoň jednoho počítačového rezervačního systému, mohou být však také použity jiné distribuční prostředky, které vzhledem k povaze služeb zajišťují odpovídající informace.
V případě, že se cestující s platnou letenkou nedostaví na rezervovaný let ("no show"), může jim být uložena pokuta, která nepřesáhne 10 % referenční ceny letenky pro danou ekonomickou třídu.
Poštovní přeprava
Přeprava poštovních zásilek, které odesílá provozovatel univerzální poštovní služby musí splňovat kvalitativní normy této univerzální služby a další požadavky, které se na tuto dopravu vztahují.
3. Vzhledem k významu a specifičnosti daných tras a výlučnému charakteru, který se týká návaznosti dopravy, jsou letečtí dopravci informováni o těchto skutečnostech:
- letečtí dopravci, kteří hodlají provozovat trasu či trasy, kterých se týkají uvedené závazky veřejné služby, musí předem představit finanční plán, který dokazuje jejich schopnost provozovat tyto trasy během jednoho roku v souladu s uloženými závazky a který v příslušném provozním plánu vykazuje pozitivní provozní výsledek,
- zúčastnit se mohou všichni letečtí dopravci, kteří mají platnou licenci k provozování letecké dopravy vydanou členským státem podle nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům a příslušné osvědčení leteckého provozovatele,
- letečtí dopravci, kteří hodlají provozovat jednu či více tras, musí prokázat, že v rámci své licence leteckého provozovatele mohou provozovat potřebná letadla s odpovídající kapacitou, která by uspokojila provozní plán na trasách, o které usilují, a že jsou schopni zabezpečit potřebné lidské zdroje; ponechává se jim však možnost v případě nepředvídaných událostí uzavřít subdodavatelské smlouvy na dodatečnou kapacitu s jinými dopravci,
- letečtí dopravci musí ke dni počátku provozování leteckých služeb prokázat, že na každém z Azorských ostrovů zabezpečili anebo smluvně zabezpečili logistický a technický personál, aby bylo veřejnosti umožněno obsazovat individuální místa přímo prostřednictvím dopravce anebo u autorizovaného prodejce,
- letečtí dopravci musí mít v autonomním regionu Azory k dispozici odpovídající technické vybavení, služby letového řádu, technické služby a služby pro údržbu letadel a přidružených zařízení, ať již vlastních či pronajatých, které musí být předem schváleny Národním úřadem pro civilní letectví (Instituto Nacional de Aviação Civil) v souladu s platnými právními předpisy,
- s ohledem na specifičnost těchto tras by měli letečtí dopravci prokázat, že mají na daných spojeních (vyjma ostrova Corvo) posádku, jejíž většina mluví a rozumí portugalsky; v případě spojení na ostrov Corvo musí prokázat, že většina členů technické posádky mluví a rozumí portugalsky,
- letečtí dopravci mohou uzavírat obchodní dohody, zejména dohody "interline" a "codeshare",
- přerušení provozu na daných trasách bez předchozího oznámení, které vyplývá z výše uvedených závazků veřejné služby, nebo nesplnění příslušných podmínek bude mít za následek uložení finančních sankcí,
- letečtí dopravci se mohou ucházet o provoz na jedné či více trasách bez požadavků na finanční vyrovnání a výlučná práva na danou trasu ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto sdělení v Úředním věstníku Evropské unie,
- pokud se o provoz stejné trasy uchází více leteckých dopravců bez žádosti o finanční vyrovnání a výlučná práva na danou trasu, musí všichni letečtí dopravci bezvýhradně dodržovat všechny závazky veřejné služby, s výjimkou letů a kapacit, při kterých se bere v úvahu kombinovaný vliv dopravců, kteří se o poskytování služeb na této trase ucházeli.
Proto má každý letecký dopravce za povinnost nabídnout minimální počet letů a kapacitu odpovídající rovnoměrnému rozdělení podle počtu uchazečů, letů a kapacit určených na danou trasu v odstavci 1 tohoto sdělení.
Uložení závazků veřejné služby uvedená v tomto sdělení je možné změnit nebo upravit z důvodů veřejného zájmu prostřednictvím dohody, kterou letečtí dopravci musí uzavřít s regionálním ministerstvem hospodářství.
Letečtí dopravci Společenství jsou informováni o tom, že regionální ředitelství letecké a námořní dopravy regionálního ministerstva hospodářství při regionální vládě Azorů zajistí kontrolu dodržování uložených závazků veřejné služby.
Žádosti (návrhy) musí být podány regionálnímu ředitelství letecké a námořní dopravy (Direcção Regional dos Transportes Aéreos e Marítimos) regionálního ministerstva hospodářství (Secretaria Regional da Economia) při regionální vládě Azorů (Governo Regional dos Açores).
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 49/10)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
COM (2004) 223 _BAR_ _BAR_ 26. 5. 2004 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o sazbách spotřební daně uplatňovaných na alkohol a alkoholické nápoje (předložená podle článku 8 směrnice Rady 92/84/EHS o sbližování sazeb spotřební daně z alkoholu a alkoholických nápojů) _BAR_
COM (2004) 369 _BAR_ _BAR_ 13. 5. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Vysokorychlostní připojení Evropy: Národní strategie pro vysokorychlostní přístup _BAR_
COM (2004) 394 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2004 _BAR_ Pracovní dokument Komise – Začlenění zřetele na životní prostředí do dalších oblastí politik- hodnocení Cardiffského procesu _BAR_
COM (2004) 416 _BAR_ _BAR_ 9. 6. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – "Evropský akční plán pro zdraví a životní prostředí pro období 2004 – 2010" _BAR_
COM (2004) 472 _BAR_ _BAR_ 12. 7. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Řízení povodňových rizik Protipovodňová prevence, ochrana a zmírňování povodní _BAR_
COM (2004) 527 _BAR_ _BAR_ 29. 7. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o fungování a perspektivách rámce Společenství pro přepravu cestujících autokary a autobusy: přístup na trhy mezinárodní a kabotážní dopravy, bezpečnost a práva cestujících _BAR_
COM (2004) 547 _BAR_ _BAR_ 10. 8. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě k zahájení konzultací s Pobřežím slonoviny na základě článku 96 Dohody z Cotonou _BAR_
COM (2004) 611 _BAR_ _BAR_ 27. 9. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: o předcházení a boji proti firemním a finančním nezákonným praktikám _BAR_
COM (2004) 674 _BAR_ _BAR_ 18. 10. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o úloze evropské normalizace v rámci evropských politik a právních předpisů _BAR_
COM (2004) 675 _BAR_ _BAR_ 13. 10. 2004 _BAR_ Bílá kniha o přezkumu nařízení č. 4056/86, kterým se stanoví prováděcí pravidla ES v námořní dopravě _BAR_
COM (2004) 679 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Evropské centrální bance a Europolu – Nový akční plán EU (2004 – 2007) pro předcházení podvodům v oblasti bezhotovostních platebních prostředků _BAR_
COM (2004) 748 _BAR_ _BAR_ 10. 11. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské centrální bance – První zpráva o praktických přípravách na budoucí rozšíření eurozóny _BAR_
COM (2004) 759 _BAR_ _BAR_ 2. 12. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Předpisový rámec a trhy elektronických komunikací v Evropě 2004 _BAR_
COM (2004) 784 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Zpráva o otázce odpovědnosti v souvislosti s revizí řeckých rozpočtových údajů _BAR_
COM (2004) 845 _BAR_ _BAR_ 4. 1. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu – Hodnocení směrnice Rady 1999/30/ES o mezních hodnotách pro oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice a olovo ve vnějším ovzduší, s ohledem na směrnici Rady 96/62/ES o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší _BAR_
COM (2004) 860 _BAR_ _BAR_ 7. 1. 2005 _BAR_ Zpráva Komise o činnosti výborů v roce 2003 _BAR_
COM (2004) 861 _BAR_ _BAR_ 7. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Ochrana zdraví a dozor nad bezpečností – činnosti Euratomu v roce 2003 _BAR_
COM(2005) 52 _BAR_ _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_ Zpráva Komise – Shrnutí: Zpráva o archivech v rozšířené Evropské unii – Příležitosti pro budoucí opatření: priority _BAR_
COM(2005) 107 _BAR_ _BAR_ 7. 6. 2005 _BAR_ Akční plán pro státní podpory – Cílenější státní podpory a jejich nižší počet: plán pro reformu státní podpory v letech 2005 – 2009 (Konzultační dokument) _BAR_
COM(2005) 192 _BAR_ _BAR_ 17. 5. 2005 _BAR_ Zpráva Komise – Třetí zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti: K novému partnerství pro růst, zaměstnanost a soudržnost _BAR_
COM(2005) 204 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: o urychlování přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání _BAR_
COM(2005) 259 _BAR_ _BAR_ 15. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Summit OSN 2005 – Řešení celosvětových výzev a zajištění úspěšné reformy OSN _BAR_
COM(2005) 260 _BAR_ _BAR_ 24. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Závěrečné hodnocení provádění víceletého programu Společenství (1998 – 2002) na podporu vytvoření informační společnosti v Evropě (PROMISE) _BAR_
COM(2005) 265 _BAR_ _BAR_ 22. 6. 2005 _BAR_ Zelená kniha o energetické účinnosti aneb Méně znamená více _BAR_
COM(2005) 286 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Biologické vědy a biotechnologie – Strategie pro Evropu třetí zpráva o pokroku a dalším směrování _BAR_
COM(2005) 299 _BAR_ _BAR_ 5. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Politika soudržnosti pro podporu růstu a zaměstnanosti: Strategické obecné zásady Společenství, 2007 – 2013 _BAR_
COM(2005) 307 _BAR_ _BAR_ 7. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému účetnímu dvoru – Zpráva o finančním řízení týkající se šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu za rok 2004 _BAR_
COM(2005) 322 _BAR_ _BAR_ 15. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Plán boje proti (TSE) _BAR_
COM(2005) 323 _BAR_ _BAR_ 19. 7. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu – Ochrana finančních zájmů Společenství – Boj proti podvodům – Výroční zpráva za rok 2004 _BAR_
COM(2005) 331 _BAR_ _BAR_ 25. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě – Přezkoumání systému, který poskytuje členským státům střednědobou finanční pomoc podle článku 119 Smlouvy _BAR_
COM(2005) 352 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě o mechanismu sledování a hodnocení třetích zemí v oblasti boje s nedovoleným přistěhovalectvím _BAR_
COM(2005) 363 _BAR_ _BAR_ 5. 8. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu – Zvláštní administrativní oblast Macao: výroční zpráva za rok 2004 _BAR_
COM(2005) 379 _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti (předpis ISM) ve Společenství _BAR_
COM(2005) 382 _BAR_ _BAR_ 22. 8. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě udělení výjimky podle čl. 19 odst. 1 Smlouvy o ES ředložená podle čl. 12 odst. 4 směrnice 94/80/ES o právu volit a právu být volen v obecních volbách _BAR_
COM(2005) 385 _BAR_ _BAR_ 23. 8. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o činnosti ES v oblasti půjček a úvěrů v roce 2004 _BAR_
COM(2005) 388 _BAR_ _BAR_ 1. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o regionálních programech ochrany _BAR_
COM(2005) 389 _BAR_ _BAR_ 1. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Společný program pro integraci Rámec pro integraci státních příslušníků třetích zemí v Evropské unii _BAR_
COM(2005) 394 _BAR_ _BAR_ 30. 8. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě, Aktualizace přezkumu nařízení (ES) č. 1655/2000 v polovině období LIFE _BAR_
COM(2005) 400 _BAR_ _BAR_ 14. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Tržní přístup ke správě spektra v Evropské unii _BAR_
COM(2005) 405 _BAR_ _BAR_ 5. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Svobodná povolání – prostor pro další reformy pokračování ke zprávě Komise o hospodářské soutěži u svobodných povolání _BAR_
COM(2005) 406 _BAR_ _BAR_ 5. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Posílení vztahů s Chile v oblasti letectví _BAR_
COM(2005) 408 _BAR_ _BAR_ 5. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Vývoj politiky Společenství v oblasti civilního letectví vůči Austrálii _BAR_
COM(2005) 411 _BAR_ _BAR_ 6. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Výhledová politika rádiového spektra pro Evropskou unii: Druhá výroční zpráva _BAR_
COM(2005) 415 _BAR_ _BAR_ 9. 9. 2005 _BAR_ Zpráva Komise o používání směrnice Rady 99/36/ES o přepravitelném tlakovém zařízení ze strany členských států _BAR_
COM(2005) 419 _BAR_ _BAR_ 5. 9. 2005 _BAR_ Předběžný návrh opravného rozpočtu č. 7 pro souhrnný rozpočet na rok 2005 celkový výkaz příjmů výkaz příjmů a výdajů podle oddílů Oddíl IV – Soudní dvůr _BAR_
COM(2005) 422 _BAR_ _BAR_ 13. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Přezkoumání některých omezení přístupu v rámci společné rybářské politiky (oblast Shetlandy a oblast omezení lovu platýse velkého) _BAR_
COM(2005) 425 _BAR_ _BAR_ 13. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Přístupnost elektronických technologí _BAR_
COM(2005) 428 _BAR_ _BAR_ 22. 9. 2005 _BAR_ Zpráva Komise – První zpráva o provádění nařízení č. 2320/2002 týkajícího se bezpečnosti civilního letectví _BAR_
COM(2005) 430 _BAR_ _BAR_ 15. 9. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o uplatňování směrnice Rady 95/50/ES o jednotných postupech kontroly při silniční přepravě nebezpečných věcí členskými státy _BAR_
COM(2005) 431 _BAR_ _BAR_ 14. 9. 2005 _BAR_ Sdělění Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářeskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Druhé sdělení o e-bezpečnosti zpřístupnění systému ECALL občanům _BAR_
COM(2005) 446 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Tematická strategie o znečišťování ovzduší _BAR_
COM(2005) 448 _BAR_ _BAR_ 19. 9. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2003 (shrnutí) – doporučení Rady _BAR_
COM(2005) 449 _BAR_ _BAR_ 19. 9. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu o opatřeních následujících po rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2003 (za souhrnný rozpočet) – usnesení Evropského parlamentu _BAR_
COM(2005) 451 _BAR_ _BAR_ 27. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Vytvoření společného leteckého prostoru s Ukrajinou _BAR_
COM(2005) 456 _BAR_ _BAR_ 23. 9. 2005 _BAR_ Zpráva Komise: První výroční zpráva o pokroku v oblasti evropského smluvního práva a přezkumu acquis _BAR_
COM(2005) 458 _BAR_ _BAR_ 5. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Spolupráce mezi EU a Palestinou po stažení – pokrok směrem k vytvoření dvou států _BAR_
COM(2005) 459 _BAR_ _BAR_ 27. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Omezování dopadu letectví na změnu klimatu _BAR_
COM(2005) 461 _BAR_ _BAR_ 29. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Priority politiky EU v oblasti spektra pro přechod na digitální vysílání v souvislosti s nadcházející Regionální radiokomunikační konferencí Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) v roce 2006 (RRC-06) _BAR_
COM(2005) 462 _BAR_ _BAR_ 27. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Výsledek prověření legislativních návrhů v legislativním procesu _BAR_
COM(2005) 465 _BAR_ _BAR_ 30. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů i2010: Digitální knihovny _BAR_
COM(2005) 466 _BAR_ _BAR_ 28. 9. 2005 _BAR_ Pracovní dokument Komise: Zlepšení právní úpravy a tematické strategie pro životní prostředí _BAR_
COM(2005) 473 _BAR_ _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě sdělení o účelnosti stanovení pravidel vytváření podrobnějších úrovní klasifikace NUTS na evropské úrovni _BAR_
COM(2005) 474 _BAR_ _BAR_ 5. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Plnění lisabonského programu Společenství: Politický rámec k posílení zpracovatelského průmyslu EU – cesta k integrovanějšímu přístupu k průmyslové politice _BAR_
COM(2005) 484 _BAR_ _BAR_ 14. 10. 2005 _BAR_ Zelená kniha – Zlepšení duševního zdraví obyvatelstva na cestě ke strategii duševního zdraví pro Evropskou unii _BAR_
COM(2005) 485 _BAR_ _BAR_ 12. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru – Rozvahy a účetní závěrky 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu za finanční rok 2004 _BAR_
COM(2005) 488 _BAR_ _BAR_ 12. 10. 2005 _BAR_ Provádění lisabonského programu Společenství: Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Více výzkumu a inovací – investice ve prospěch růstu a zaměstnanosti: společný přístup _BAR_
COM(2005) 489 _BAR_ _BAR_ 12. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: Strategie EU pro Afriku: K Evropsko-africkému paktu zaměřenému na urychlení rozvoje Afriky _BAR_
COM(2005) 493 _BAR_ _BAR_ 14. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zpráva o hodnocení programu IDA II _BAR_
COM(2005) 494 _BAR_ _BAR_ 13. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Příspěvek Komise k období pro úvahu a poté: Plán D pro demokracii, dialog a diskusi _BAR_
COM(2005) 504 _BAR_ _BAR_ 24. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Tematická strategie ochrany a zachování mořského prostředí _BAR_
COM(2005) 506 _BAR_ _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Shrnující zpráva Komise – Reakce členských států na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2003 _BAR_
COM(2005) 509 _BAR_ _BAR_ 19. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise o zjednodušení a zlepšení právní úpravy společné zemědělské politiky _BAR_
COM(2005) 511 _BAR_ _BAR_ 24. 10. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě – Projekty programu veřejného zdraví předložené v letech 2003 – 2004 _BAR_
COM(2005) 514 _BAR_ _BAR_ 18. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Boj proti obchodování s lidmi – integrovaný přístup a návrhy na akční plán _BAR_
COM(2005) 515 _BAR_ _BAR_ 18. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Výroční zpráva – Tempus 2004 _BAR_
COM(2005) 517 _BAR_ _BAR_ 24. 10. 2005 _BAR_ Zpráva Komise: Výroční zpráva o činnostech v oblasti výzkumu a technického rozvoje v Evropské unii v roce 2004 _BAR_
COM(2005) 518 _BAR_ _BAR_ 21. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise o společné metodice EU pro posuzování administrativních nákladů uložených právními předpisy _BAR_
COM(2005) 520 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o používání nařízení (ES) č. 1469/95 (černá listina) _BAR_
COM(2005) 521 _BAR_ _BAR_ 21. 10. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o opatřeních přijatých členskými státy k zajištění shody s nařízením Evropského parlamentu a Rady (es) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu _BAR_
COM(2005) 525 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Evropské hodnoty v globalizovaném světě – Příspěvek Komise k říjnovému setkání hlav států a vlád _BAR_
COM(2005) 529 _BAR_ _BAR_ 21. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě o pokroku, který Bosna a Hercegovina dosáhla při provádění priorit podle "Studie proveditelnosti o připravenosti Bosny a Hercegoviny jednat s Evropskou unií o dohodě o stabilizaci a přidružení (KOM(2OO3) 692 v konečném znění)" _BAR_
COM(2005) 531 _BAR_ _BAR_ 25. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Uvolnění plného potenciálu Evropy Legislativní a pracovní program Komise pro rok 2006 _BAR_
COM(2005) 533 _BAR_ _BAR_ 28. 10. 2005 _BAR_ Zpráva Komise: 16. Výroční zpráva o provádění strukturálních fondů v roce 2004 _BAR_
COM(2005) 534 _BAR_ _BAR_ 25. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Ucelená monitorovací zpráva o stavu připravenosti Bulharska a Rumunska na členství v EU _BAR_
COM(2005) 535 _BAR_ _BAR_ 25. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Provádění lisabonského programu Společenství: Strategie pro zjednodušení právního prostředí _BAR_
COM(2005) 537 _BAR_ _BAR_ 28. 10. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Výroční zpráva programu SAPARD – rok 2004 _BAR_
COM(2005) 540 _BAR_ _BAR_ 3. 11. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu – Zpráva Komise o provádění směrnice 96/61/ES o integrované prevenci a omezování znečištění _BAR_
COM(2005) 542 _BAR_ _BAR_ 4. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Evropský rozvojový fond (ERF) – Odhad závazků, plateb a příspěvků, které mají členské státy vyplatit pro rozpočtové roky 2005 a 2006 a prognóza závazků a plateb pro období 2007 až 2010 _BAR_
COM(2005) 543 _BAR_ 1 _BAR_ 7. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru výboru o práci Společného fóra EU pro vnitropodnikové oceňování na dokumentaci v oblasti vnitropodnikového oceňování pro propojené podniky v EU _BAR_
COM(2005) 544 _BAR_ _BAR_ 7. 11. 2005 _BAR_ Zpráva Komise – Výroční zpráva o Fondu soudržnosti (2004) _BAR_
COM(2005) 545 _BAR_ _BAR_ 4. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské centrální bance – Druhá zpráva o praktických přípravách na budoucí rozšíření eurozóny _BAR_
COM(2005) 546 _BAR_ _BAR_ 28. 10. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě o zahájení konzultací s Mauretánií podle článku 96 dohody z Cotonou _BAR_
COM(2005) 549 _BAR_ _BAR_ 10. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Modernizace vzdělávání a odborné přípravy: zásadní příspěvek k prosperitě a sociální soudržnosti v Evropě – Předloha společné zprávy Rady a Komise o pokroku z roku 2006 týkající se provádění pracovního programu "Vzdělávání a odborná příprava 2010" _BAR_
COM(2005) 551 _BAR_ _BAR_ 10. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru výboru a Výboru regionů – Plnění lisabonského programu společenství moderní politika malých a středních podniků pro růst a zaměstnanost _BAR_
COM(2005) 554 _BAR_ _BAR_ 10. 11. 2005 _BAR_ Zpráva Komise o činnosti výborů v roce 2004 _BAR_
COM(2005) 561 _BAR_ _BAR_ 9. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Strategický dokument o rozšíření 2005 _BAR_
COM(2005) 562 _BAR_ _BAR_ 9. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Stanovisko Komise k žádosti Bývalé jugoslávské republiky Makedonie o členství v Evropské unii _BAR_
COM(2005) 568 _BAR_ _BAR_ 15. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Zpráva o pokroku při vytváření vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou _BAR_
COM(2005) 578 _BAR_ _BAR_ 18. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Rozšíření úkolů Evropské agentury pro bezpečnost letectví Agenda pro rok 2010 _BAR_
COM(2005) 580 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Zpráva Komise: Výroční zpráva za rok 2004 – (ECHO) _BAR_
COM(2005) 583 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o důsledcích rozsudku Soudního dvora ze dne 13. 9. 2005 (C-176/03 Komise/Rada) _BAR_
COM(2005) 594 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Výroční zpráva Komise Evropskému parlamentu o antidumpingových, antisubvenčních a ochranných opatřeních uplatňovaných třetími zeměmi vůči Společenství (2004) _BAR_
COM(2005) 596 _BAR_ _BAR_ 22. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Nová rámcová strategie pro mnohojazyčnost _BAR_
COM(2005) 597 _BAR_ _BAR_ 24. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu týkající se zlepšení účinnosti a posílení interoperability a synergie mezi evropskými databázemi v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí _BAR_
COM(2005) 602 _BAR_ 1 _BAR_ 25. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě o projektu vytvoření evropského systému nové generace pro řízení leteckého provozu (SESAR) a o vytvoření společného podniku SESAR _BAR_
COM(2005) 604 _BAR_ _BAR_ 28. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Postavení zdravotně postižených osob v rozšířené Evropské unii: Evropský akční plán 2006 – 2007 _BAR_
COM(2005) 605 _BAR_ _BAR_ 28. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o posílení koordinace zpracování všeobecných plánů připravenosti na krizové situace v oblasti veřejného zdraví na úrovni EU _BAR_
COM(2005) 606 _BAR_ _BAR_ 28. 11. 2005 _BAR_ Zelená kniha – o budoucnosti evropské migrační sítě _BAR_
COM(2005) 607 _BAR_ _BAR_ 28. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o plánování připravenosti a reakce na pandemii chřipky v Evropském společenství _BAR_
COM(2005) 612 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ Zpráva Komise – Výroční zpráva nástroje předvstupních strukturálních politik (ISPA) 2004 _BAR_
COM(2005) 615 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Zpráva o prokazatelném pokroku v rámci kjótského protokolu _BAR_
COM(2005) 627 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Podpora elektřiny z obnovitelných zdrojů energie _BAR_
COM(2005) 628 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Akční plán pro biomasu _BAR_
COM(2005) 633 _BAR_ _BAR_ 14. 12. 2005 _BAR_ 34. Finanční zpráva o záruční sekci Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) – rozpočtový rok 2004 _BAR_
COM(2005) 636 _BAR_ _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Posílené partnerství mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou _BAR_
COM(2005) 637 _BAR_ _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_ Zelená kniha: "Prosazování zdravé stravy a fyzické aktivity: evropský rozměr prevence nadváhy, obezity a chronických chorob" _BAR_
COM(2005) 642 _BAR_ _BAR_ 12. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Strategie EU k opatřením týkajícím se nedostatku lidských zdrojů v odvětví zdravotnictví v rozvojových zemí _BAR_
COM(2005) 645 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Průběžná zpráva o opatřeních přijatých v návaznosti na neformální setkání hlav států a vlád v Hampton Courtu _BAR_
COM(2005) 647 _BAR_ _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Akční plán na zjednodušení a zlepšení společné rybářské politiky pro období 2006 – 2008 _BAR_
COM(2005) 648 _BAR_ _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě kterým žádá Radu, aby schválila použitelnost článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství na opatření přijímaná podle článku 65 Smlouvy o ES v oblasti vyživovací povinnosti _BAR_
COM(2005) 654 _BAR_ _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o boji proti HIV/AIDS v Evropské unii a v sousedních zemích na období 2006 – 2009 _BAR_
COM(2005) 658 _BAR_ _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Hodnocení strategie udržitelného rozvoje Akční platforma _BAR_
COM(2005) 662 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Předpisy Komise o všeobecném systému rychlého varování "ARGUS" _BAR_
COM(2005) 665 _BAR_ _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě o provádění projektu Eurofarma (v souladu s článkem 13 nařízení Rady (EHS) č. 571/88) _BAR_
COM(2005) 666 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Podpora trvale udržitelného využívání zdrojů: Tematická strategie pro předcházení vzniku odpadů a jejich recyklaci _BAR_
COM(2005) 670 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Tematická strategie pro udržitelné využívání přírodních zdrojů _BAR_
COM(2005) 672 _BAR_ _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_ Zelená kniha – Žaloby o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES _BAR_
COM(2005) 680 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akce EU v oblasti výchovy prostřednictvím sportu: stavět na úspěších EYES 2004 _BAR_
COM(2005) 691 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Výroční zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o úsilí členských států během roku 2004 k dosažení udržitelné rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy _BAR_
COM(2005) 700 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění nařízení Rady (ES) č. 1185/2003 o odstraňování žraločích ploutví na palubě plavidel _BAR_
COM(2005) 703 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise "Další pokyny k alokačním plánům systému EU pro obchodování s emisemi na období 2008 až 2012" _BAR_
COM(2005) 718 _BAR_ _BAR_ 11. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o Tematické strategii pro městské životní prostředí _BAR_
COM(2006) 3 _BAR_ _BAR_ 10. 1. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě o uplatňování zásady vzájemnosti ve věci bezvízového styku s některými třetími zeměmi v souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 851/2005 ze dne 2. června 2005, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, a jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni ve věci mechanismu vzájemnosti _BAR_
COM(2006) 13 _BAR_ _BAR_ 23. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o akčním plánu Společenství v oblasti dobrých životních podmínek a ochrany zvířat 2006 – 2010 _BAR_
COM(2006) 27 _BAR_ _BAR_ 27. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Západní Balkán na cestě do EU: upevňování stability a zvyšování prosperity _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 49/12)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
COM (2004) 173 _BAR_ _BAR_ 19. 3. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se zavádí postup pro evropský platební rozkaz _BAR_
COM (2004) 273 _BAR_ _BAR_ 21. 4. 2004 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zajištění a o změně směrnic Rady 73/239/EHS, 92/49/EHS a směrnic 98/78/ES a 2002/83/ES _BAR_
COM (2004) 335 _BAR_ _BAR_ 28. 4. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Společenství zaujmout v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Polskem na straně druhé ohledně sporu o výklad používání čl. 10 odst. 4 a článku 25 evropské dohody v souvislosti s polskými právními předpisy o stanovování cen farmaceutických přípravků (nařízení ministra financí o zavedení povinnosti používat úřední marže a zásady pro stanovení cen při prodeji dovážených hotových léčiv, sér, vakcín a antikoncepčních přípravků ze dne 31. března 2000) _BAR_
COM (2004) 389 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Rady upravujícího nařízení Rady (ES) č. 1601/1999 ukládající definitivní vyrovnávací clo na dovozy nerezových ocelových drátů s průměrem méně nežli 1 mm pocházejících z Indie _BAR_
COM (2004) 402 _BAR_ _BAR_ 18. 6. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o využití nástroje pružnosti podle bodu 24 Interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 ve prospěch obnovy a rekonstrukce Iráku _BAR_
COM (2004) 560 _BAR_ 1 _BAR_ 16. 8. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se schvaluje uzavření Úmluvy o včasném oznamování jaderných nehod _BAR_
COM (2004) 560 _BAR_ 2 _BAR_ 16. 8. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se schvaluje uzavření Úmluvy o pomoci v případě jaderné nebo radiační nehody _BAR_
COM (2004) 627 _BAR_ _BAR_ 29. 9. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP) _BAR_
COM (2004) 630 _BAR_ _BAR_ 29. 9. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zřízení nástroje stability _BAR_
COM (2004) 708 _BAR_ _BAR_ 25. 10. 2004 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví pravidla pro jmenovitá množství výrobků v hotovém balení, zrušují směrnice Rady 75/106/EHS a 80/232/EHS a mění směrnice Rady 76/211/EHS _BAR_
COM (2004) 718 _BAR_ _BAR_ 22. 10. 2004 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o některých aspektech zprostředkování v občanských a obchodních záležitostech _BAR_
COM (2004) 738 _BAR_ _BAR_ 29. 10. 2004 _BAR_ Pozměněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a rovněž systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (Přepracovaná verze) _BAR_
COM (2004) 774 _BAR_ _BAR_ 6. 12. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 2001/507/ES a 2001/509 s cílem zavést jako povinné předpisy EHK/OSN 109 a 108 o obnovených pneumatikách _BAR_
COM(2005) 53 _BAR_ _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_ Návrh doporučení Rady o prioritních opatřeních k posílení spolupráce v Evropě v oblasti archivů _BAR_
COM(2005) 108 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Fondu solidarity Evropské unie _BAR_
COM(2005) 209 _BAR_ _BAR_ 30. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, o zavedení akce Společenství na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro období 2007 až 2019 _BAR_
COM(2005) 230 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) _BAR_
COM(2005) 236 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) _BAR_
COM(2005) 237 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu subjektů odpovědných za vydávání osvědčení o registraci vozidel v členských státech k Schengenskému informačnímu systému druhé generace (SIS II) _BAR_
COM(2005) 276 _BAR_ 1 _BAR_ 12. 7. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady která se týká trestních opatření k prosazování práv duševního vlastnictví _BAR_
COM(2005) 276 _BAR_ 2 _BAR_ 12. 7. 2005 _BAR_ Návrh rámcového rozhodnutí Rady pro posílení trestního rámce pro boj proti porušování práv duševního vlastnictví _BAR_
COM(2005) 280 _BAR_ 1 _BAR_ 30. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva _BAR_
COM(2005) 280 _BAR_ 2 _BAR_ 30. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se Agentura Evropské unie pro základní práva zmocňuje k výkonu činností v oblastech uvedených v hlavě VI Smlouvy o Evropské unii _BAR_
COM(2005) 282 _BAR_ _BAR_ 22.. 6. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o ochraně podzemních vod před znečištěním _BAR_
COM(2005) 293 _BAR_ _BAR_ 23. 6. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o licenci dispečera letového provozu Společenství _BAR_
COM(2005) 317 _BAR_ _BAR_ 18. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zlepšení policejní spolupráce mezi členskými státy Evropské unie, zejména na vnitřních hranicích, kterým se mění úmluva k provedení Schengenské dohody _BAR_
COM(2005) 319 _BAR_ _BAR_ 20. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady a Evropského parlamentu o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici _BAR_
COM(2005) 325 _BAR_ _BAR_ 20. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se jménem Evropského společenství uzavírá Úmluva o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC) zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 _BAR_
COM(2005) 334 _BAR_ _BAR_ 20. 7. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh směrnice Rady kterou se mění směrnice 77/388/EHS, pokud jde o místo poskytování služeb _BAR_
COM(2005) 337 _BAR_ _BAR_ 26. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o ukončení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Korejské republiky a Ruska, o ukončení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovozy termoplastického styren-butadien-styrenového kaučuku pocházejícího z Tchaj-wanu a o zrušení těchto opatření _BAR_
COM(2005) 343 _BAR_ _BAR_ 26. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o informacích o plátci podávaných v souvislosti s převodem finančních prostředků _BAR_
COM(2005) 347 _BAR_ _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění rozhodnutí č. 2256/2003/ES s ohledem na prodloužení programu na rok 2006 a jeho rozšíření o šíření správných postupů a monitorování zavádění informačních a komunikačních technologií _BAR_
COM(2005) 350 _BAR_ _BAR_ 2. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Ukrajinou _BAR_
COM(2005) 357 _BAR_ _BAR_ 2. 8. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 974/98 o zavedení eura _BAR_
COM(2005) 372 _BAR_ _BAR_ 12. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dodatkového protokolu k dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii _BAR_
COM(2005) 375 _BAR_ _BAR_ 14. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o statistice Společenství v oblasti migrace a mezinárodní ochrany _BAR_
COM(2005) 380 _BAR_ _BAR_ 25. 8. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy v otázkách práce a zaměstnanosti (přepracované znění) _BAR_
COM(2005) 384 _BAR_ _BAR_ 24. 8. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o společné organizaci trhu s osivem _BAR_
COM(2005) 386 _BAR_ _BAR_ 24. 8. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o společné organizaci trhu s chmelem _BAR_
COM(2005) 391 _BAR_ _BAR_ 1. 9. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných normách a postupech v členských státech při vrácení nelegálně pobývajících státních příslušníků třetích zemí _BAR_
COM(2005) 395 _BAR_ _BAR_ 26. 8. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem _BAR_
COM(2005) 397 _BAR_ _BAR_ 30. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství ve Smíšeném výboru o provádění článku 66 Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy na straně druhé _BAR_
COM(2005) 398 _BAR_ _BAR_ 29. 8. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady týkající se vyrovnávacího mechanismu použitelného na dovozy z některých zemí, které nejsou členy Evropského společenství _BAR_
COM(2005) 399 _BAR_ _BAR_ 31. 8. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost (přepracovaná verze) _BAR_
COM(2005) 401 _BAR_ _BAR_ 8. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity podle bodu 3 interinstitucionální dohody ze dne 7. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o financování Fondu solidarity Evropské unie, kterou se doplňuje interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu _BAR_
COM(2005) 402 _BAR_ _BAR_ 8. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se stanoví klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla dospělých kusů skotu _BAR_
COM(2005) 404 _BAR_ _BAR_ 2. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody o partnerství mezi Evropským společenstvím a Šalamounovými ostrovy o rybolovu při pobřeží Šalamounových ostrovů _BAR_
COM(2005) 412 _BAR_ _BAR_ 7. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o opatřeních k usnadnění postupů pro podávání žádostí o víza a udělování víz pro členy olympijské rodiny, kteří se účastní zimních olympijských nebo paralympijských her 2006 v Turíně _BAR_
COM(2005) 413 _BAR_ _BAR_ 7. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky a Spojených států amerických _BAR_
COM(2005) 414 _BAR_ _BAR_ 9. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k prodloužení Mezinárodní dohody o cukru z roku 1992 _BAR_
COM(2005) 416 _BAR_ _BAR_ 8. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2603/2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovozy některých polyetylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie _BAR_
COM(2005) 417 _BAR_ _BAR_ 12. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2007/2000, kterým se zavádějí mimořádná obchodní opatření pro země a území účastnící se procesu stabilizace a přidružení zavedeného Evropskou unií či s tímto procesem spjaté _BAR_
COM(2005) 418 _BAR_ _BAR_ 9. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 2604/2000 o uložení konečných antidumpingových cel z dovozu některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie _BAR_
COM(2005) 420 _BAR_ _BAR_ 13. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů o prozatímním použití protokolu, kterým se na období od 18. ledna 2005 do 17. ledna 2011 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek v souladu s Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Seychelskou republikou o rybolovu při pobřeží Seychel _BAR_
COM(2005) 421 _BAR_ _BAR_ 13. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření protokolu, kterým se na období od 18. ledna 2005 do 17. ledna 2011 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek v souladu s Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Seychelskou republikou o rybolovu při pobřeží Seychel _BAR_
COM(2005) 424 _BAR_ _BAR_ 12. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovozy některých magnezitových cihel pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
COM(2005) 426 _BAR_ _BAR_ 13. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu úmluvy Rady Evropy č. 198 o praní, vyhledávání, zadržování a konfiskaci výnosů ze zločinů a financování terorismu jménem Evropského společenství _BAR_
COM(2005) 427 _BAR_ _BAR_ 14. 9. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 69/169/EHS, pokud jde o dočasné množstevní omezení dovozu piva do Finska _BAR_
COM(2005) 429 _BAR_ _BAR_ 22. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví _BAR_
COM(2005) 433 _BAR_ _BAR_ 12. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o celních sazbách pro banány _BAR_
COM(2005) 435 _BAR_ 1 _BAR_ 14. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Smlouvy o Energetickém společenství Evropským společenstvím _BAR_
COM(2005) 435 _BAR_ 2 _BAR_ 14. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Smlouvy o Energetickém společenství Evropským společenstvím _BAR_
COM(2005) 437 _BAR_ _BAR_ 20. 9. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 527/2003, kterým se povoluje nabízení nebo dodávání některých vín dovážených z Argentiny, u nichž mohlo být použito enologických postupů nestanovených v nařízení (ES) č. 1493/1999 _BAR_
COM(2005) 438 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o uchovávání údajů zpracovávaných v souvislosti s poskytování veřejných služeb v odvětví elektronických komunikací, kterou se mění směrnice 2002/58/ES _BAR_
COM(2005) 439 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí na základě sedmého rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) _BAR_
COM(2005) 440 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu s názvem Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007 – 2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace _BAR_
COM(2005) 441 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu Myšlenky, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007 až 2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace _BAR_
COM(2005) 442 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu Lidé, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007 až 2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace _BAR_
COM(2005) 443 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu Kapacity, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007 až 2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace _BAR_
COM(2005) 444 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí na základě sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) _BAR_
COM(2005) 445 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o specifickém programu, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) _BAR_
COM(2005) 447 _BAR_ _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o kvalitě vnějšího ovzduší a čistějším vzduchu pro Evropu _BAR_
COM(2005) 450 _BAR_ _BAR_ 23. 9. 2005 _BAR_ Návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady o nadnárodní mobilitě uvnitř Společenství pro účely všeobecného a odborného vzdělávání: Evropská charta kvality mobility _BAR_
COM(2005) 452 _BAR_ _BAR_ 28. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady týkající se postoje, který má Společenství přijmout ohledně rozhodnutí č. 1/2005 smíšeného veterinárního výboru zřízeného dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty, které mění dodatek 6 přílohy 11 _BAR_
COM(2005) 453 _BAR_ _BAR_ 28. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Evropského společenství k návrhu předpisu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o kolech pro osobní automobily a jejich přípojná vozidla _BAR_
COM(2005) 454 _BAR_ _BAR_ 28. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Evropského společenství k návrhu předpisu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o schválení adaptivního předního osvětlovacího systému (AFS) motorových vozidel _BAR_
COM(2005) 457 _BAR_ _BAR_ 11. 10. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvádění pyrotechnických výrobků na trh _BAR_
COM(2005) 460 _BAR_ _BAR_ 30. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 2000/24/ES za účelem doplnění Malediv na seznam zemí, na které se po ničivých vlnách cunami v Indickém oceánu v prosinci 2004 vztahuje záruka na krytí ztrát z úvěrů _BAR_
COM(2005) 463 _BAR_ _BAR_ 30. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Mezinárodní dohody o olivovém oleji a stolních olivách z roku 2005 _BAR_
COM(2005) 464 _BAR_ _BAR_ 30. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci Rady přidružení EU–Chile k liberalizaci celního zacházení s víny, lihovinami a aromatizovanými nápoji uvedenými v příloze II dohody o přidružení mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou _BAR_
COM(2005) 467 _BAR_ _BAR_ 5. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku mezikulturního dialogu (2008) _BAR_
COM(2005) 468 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se jménem Evropského společenství schvaluje uzavření memoranda o porozumění mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou spolkovou radou o příspěvku Švýcarské konfederace na snižování hospodářských a sociálních rozdílů v rozšířené Evropské unii a kterým se určité členské státy opravňují jednotlivě uzavřít se Švýcarskou konfederací dohody o provádění memoranda _BAR_
COM(2005) 469 _BAR_ _BAR_ 5. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o povolení uvedení potravin, které obsahují geneticky modifikovanou kukuřici linie 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sestávají z ní nebo jsou z ní vyrobeny, na trh podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 _BAR_
COM(2005) 470 _BAR_ 1 _BAR_ 5. 9. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Korejskou republikou _BAR_
COM(2005) 470 _BAR_ 2 _BAR_ 5. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994, kterým se mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku _BAR_
COM(2005) 471 _BAR_ 1 _BAR_ 5. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Japonskem a mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem _BAR_
COM(2005) 471 _BAR_ 2 _BAR_ 5. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994, kterým se mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku _BAR_
COM(2005) 472 _BAR_ _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace úhoře říčního _BAR_
COM(2005) 475 _BAR_ _BAR_ 4. 10. 2005 _BAR_ Návrh rámcového rozhodnutí Rady o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a soudní spolupráce v trestních věcech _BAR_
COM(2005) 478 _BAR_ _BAR_ 12. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2005, pokud jde o sledě obecného, platýse černého a chobotnici pobřežní _BAR_
COM(2005) 480 _BAR_ _BAR_ 10. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zavedení vzájemné výměny informací o opatřeních členských států v oblasti azylu a přistěhovalectví _BAR_
COM(2005) 483 _BAR_ _BAR_ 7. 10. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o smlouvách o spotřebitelském úvěru a o změně směrnice Rady 93/13/ES _BAR_
COM(2005) 487 _BAR_ _BAR_ 12. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM), kterým se ode dne 1. července 2005 upravuje sazba příspěvku úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství do důchodového systému _BAR_
COM(2005) 490 _BAR_ _BAR_ 12. 10. 2005 _BAR_ Návrh rámcového rozhodnutí Rady o výměně informací podle zásady dostupnosti _BAR_
COM(2005) 492 _BAR_ _BAR_ 14. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení ES-Turecko k provádění článku 9 rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 o provádění závěrečné etapy celní unie _BAR_
COM(2005) 495 _BAR_ _BAR_ 14. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření týkajících se dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
COM(2005) 496 _BAR_ _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 3068/92, kterým se uvaluje konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného pocházejícího z Běloruska nebo z Ruské federace _BAR_
COM(2005) 497 _BAR_ _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a uskutečňuje konečný výběr uloženého prozatímního cla na dovozy některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozů některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín _BAR_
COM(2005) 499 _BAR_ _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 3690/93 o zavedení režimu Společenství, kterým se stanoví pravidla pro nejnutnější údaje, které musejí být obsaženy v licencích k rybolovu _BAR_
COM(2005) 500 _BAR_ _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se prodlužuje částečné pozastavení konečných antidumpingových cel uložených nařízením (ES) č. 258/2005 na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny _BAR_
COM(2005) 501 _BAR_ _BAR_ 14. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny na základě přezkumu nařízení před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení rady (ES) č. 384/96 _BAR_
COM(2005) 502 _BAR_ _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody o partnerství mezi Evropským společenstvím a Federativními státy Mikronésie o rybolovu ve Federativních státech Mikronésie _BAR_
COM(2005) 503 _BAR_ 1 _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu proti nelegálnímu dopravování migrantů po zemi, na moři a vzduchem, kterým se doplňuje Úmluva OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu jménem Evropského společenství _BAR_
COM(2005) 503 _BAR_ 2 _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o předcházení, potlačování a trestání obchodu s lidmi, zvláště ženami a dětmi, kterým se doplňuje Úmluva OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu jménem Evropského společenství _BAR_
COM(2005) 505 _BAR_ _BAR_ 24. 10. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (Směrnice o mořské strategii) _BAR_
COM(2005) 507 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2005 _BAR_ Provádění lisabonského programu Společenství Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zlepšení přenositelnosti nároků na penzijní připojištění _BAR_
COM(2005) 513 _BAR_ 1 _BAR_ 20. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Singapurské republiky o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
COM(2005) 513 _BAR_ 2 _BAR_ 20. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Singapurské republiky o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
COM(2005) 519 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o záležitostech týkajících se obchodu s vínem _BAR_
COM(2005) 523 _BAR_ _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu _BAR_
COM(2005) 524 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zavedení některých omezujících opatření vůči Uzbekistánu _BAR_
COM(2005) 527 _BAR_ _BAR_ 8. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci smíšeného výboru k doporučení o zpětném dovozu původních produktů a přijímání zjednodušených důkazů o původu, které vystavili schválení vývozci, smluvními stranami Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé _BAR_
COM(2005) 536 _BAR_ _BAR_ 21. 10. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady kterým se zavádí program Společenství pro zaměstnanost a sociální solidaritu -PROGRESS _BAR_
COM(2005) 538 _BAR_ 1 _BAR_ 28. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o přijetí Dohody o nulové celní sazbě na vícečipové integrované obvody (MCP) _BAR_
COM(2005) 538 _BAR_ 2 _BAR_ 28. 10. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o akceptaci Dohody o nulové celní sazbě na vícečipové integrované obvody (MCP) _BAR_
COM(2005) 541 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1858/2005, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Indie _BAR_
COM(2005) 547 _BAR_ _BAR_ 7. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy o obchodu s vínem _BAR_
COM(2005) 548 _BAR_ _BAR_ 10. 11. 2005 _BAR_ Návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady o klíčových schopnostech pro celoživotní vzdělávání _BAR_
COM(2005) 550 _BAR_ _BAR_ 8. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a provádí konečný výběr prozatímního cla uloženého na dovozy polytetrafluorethylenu (PTFE) ve formě částic pocházejícího z Ruska a z Čínské lidové republiky _BAR_
COM(2005) 552 _BAR_ _BAR_ 8. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM), kterým se s účinností od 1. července 2005upravují odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství a opravné koeficienty použitelné na tyto odměny a důchody _BAR_
COM(2005) 553 _BAR_ _BAR_ 10. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zásadách, prioritách a podmínkách evropského partnerství s Albánií _BAR_
COM(2005) 555 _BAR_ _BAR_ 9. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zásadách, prioritách a podmínkách evropského partnerství s Bosnou a Hercegovinou _BAR_
COM(2005) 556 _BAR_ _BAR_ 9. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady O zásadách, prioritách a podmínkách přístupového partnerství s Chorvatskem _BAR_
COM(2005) 557 _BAR_ _BAR_ 9. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zásadách, prioritách a podmínkách evropského partnerství s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie _BAR_
COM(2005) 558 _BAR_ _BAR_ 9. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zásadách, prioritách a podmínkách evropského partnerství se Srbskem a Černou Horou včetně Kosova definovaného rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999 (předložený Komisí) _BAR_
COM(2005) 559 _BAR_ _BAR_ 9. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zásadách, prioritách a podmínkách přístupového partnerství s Tureckem _BAR_
COM(2005) 560 _BAR_ _BAR_ 10. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Jordánským hášimovským královstvím o vzájemných liberalizačních opatřeních a nahrazení protokolů 1 a 2 a příloh I, II, III a IV k dohodě o přidružení mezi ES a Jordánskem _BAR_
COM(2005) 563 _BAR_ _BAR_ 9. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES) kterým se mění nařízení (ES) č. 533/2004 _BAR_
COM(2005) 564 _BAR_ _BAR_ 10. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z kukuřice (Zea mays L., hybrid MON 863 x MON 810) geneticky modifikovaný pro rezistenci vůči bázlivci kukuřičnému a určitým kukuřičným škůdcům řádu Lepidoptera _BAR_
COM(2005) 566 _BAR_ _BAR_ 11. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o předkládání údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech _BAR_
COM(2005) 567 _BAR_ _BAR_ 16. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o léčivých přípravcích pro moderní terapii a o změně směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004 _BAR_
COM(2005) 571 _BAR_ _BAR_ 14. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o poskytnutí makrofinanční pomoci Gruzii _BAR_
COM(2005) 572 _BAR_ _BAR_ 16. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se opravuje nařízení (ES) č. 1786/2003 o společné organizaci trhu se sušenými krmivy _BAR_
COM(2005) 575 _BAR_ _BAR_ 16. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES) č. kterým se pro rybářský hospodářský rok 2006 určují orientační ceny a produkční ceny Společenství některých produktů rybolovu podle nařízení (ES) č. 104/2000 _BAR_
COM(2005) 577 _BAR_ _BAR_ 10. 11. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o léčivých přípravcích pro pediatrické použití a o změně nařízení Rady (EHS) č. 1768/92, směrnice 2001/83/ES a nařízení (ES) č. 726/2004 _BAR_
COM(2005) 579 _BAR_ _BAR_ 15. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví _BAR_
COM(2005) 581 _BAR_ _BAR_ 22. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se Litevské republice povoluje zavést opatření odchylující se od čl. 11 části A odst. 1 a článku 28e šesté směrnice Rady (77/388/EHS) o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
COM(2005) 584 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu jménem Evropského společenství a prozatímním uplatňování dohody ve formě výměny dopisů o změnách upravujících Protokol, kterým se na období od 1. srpna 2001 do 31. července 2006 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o spolupráci v odvětví mořského rybolovu mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou _BAR_
COM(2005) 587 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady …/…/ES ze dne […], kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi lodí a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (přepracovaná verze) _BAR_
COM(2005) 588 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady …/…/ES o státní přístavní inspekci _BAR_
COM(2005) 591 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů o změnách upravujících Protokol, kterým se na období od 1. srpna 2001 do 31. července 2006 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody o spolupráci v odvětví mořského rybolovu mezi Evropským společenstvím a Mauritánskou islámskou republikou _BAR_
COM(2005) 593 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o občanskoprávní odpovědnosti a finančních zárukách majitelů plavidel _BAR_
COM(2005) 595 _BAR_ _BAR_ 22. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, o jmenování zvláštního koordinátora Paktu o stabilitě pro jihovýchodní Evropu _BAR_
COM(2005) 598 _BAR_ _BAR_ 24. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se pro rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři _BAR_
COM(2005) 599 _BAR_ _BAR_ 24. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1480/2003 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých elektronických mikroobvodů nazývaných DRAMs (dynamické paměti s libovolným přístupem) pocházejících z Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla _BAR_
COM(2005) 600 _BAR_ _BAR_ 24. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o přístupu do Vízového informačního systému (VIS) za účelem jeho prohlížení pro orgány členských států odpovědné za vnitřní bezpečnost a pro Europol pro účely předcházení teroristickým trestným činům a jiným závažným trestným činům a jejich odhalování a vyšetřování _BAR_
COM(2005) 601 _BAR_ _BAR_ 25. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajskem na základě článku XXVIII GATT 1994 o změně koncesí týkajících se rýže stanovených v plánu CXL ES přiloženém ke GATT 1994 _BAR_
COM(2005) 603 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ Provádění lisabonského programu Společenství: Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o platebních službách na vnitřním trhu, _BAR_
COM(2005) 608 _BAR_ _BAR_ 30. 11. 2005 _BAR_ Provádění lisabonského programu Společenství Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) kterým se vydává celní kodex Společenství _BAR_
COM(2005) 609 _BAR_ _BAR_ 30. 11. 2005 _BAR_ Provádění lisabonského programu Společenství Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o bezpapírovém prostředí pro clo a obchod _BAR_
COM(2005) 610 _BAR_ _BAR_ 29. 11. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním provádění dvoustranné dohody mezi Evropským společenstvím a Běloruskou republikou o obchodu s textilními výrobky _BAR_
COM(2005) 611 _BAR_ _BAR_ 30. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se ruší nařízení Rady (EHS) č. 3181/78 a nařízení Rady (EHS) č. 1736/79 v oblasti měnové politiky _BAR_
COM(2005) 613 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi _BAR_
COM(2005) 614 _BAR_ _BAR_ 28. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám podezřelým z podílu na vraždě bývalého libanonského premiéra Rafika Harírího _BAR_
COM(2005) 616 _BAR_ _BAR_ 6. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 74/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie _BAR_
COM(2005) 617 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se na rok 2006 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů _BAR_
COM(2005) 618 _BAR_ _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení uvádění na trh a používání perfluoroktansulfonátů (změna směrnice Rady 76/769/EHS) _BAR_
COM(2005) 619 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1338/2002 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a nařízení (ES) č. 1339/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející, mimo jiné, z Indie _BAR_
COM(2005) 622 _BAR_ _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2505/96 o otevření a správě autonomních celních kvót Společenství pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky _BAR_
COM(2005) 623 _BAR_ _BAR_ 30. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství _BAR_
COM(2005) 625 _BAR_ _BAR_ 6. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o vypracovávání a rozvoji statistik o vzdělávání a celoživotním učení _BAR_
COM(2005) 630 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů o prodloužení platnosti Protokolu o rybolovných právech a finančním příspěvku stanoveném v Dohodě o rybolovu při pobřeží Svatého Tomáše a Princova ostrova mezi Evropským hospodářským společenstvím a vládou Demokratické republiky Svatý Tomáš a Princův ostrov na období od 1. června 2005 do 31. května 2006 _BAR_
COM(2005) 631 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podepsání jménem Evropského společenství a o prozatímním uplatňování Dohody ve formě výměny dopisů o prodloužení platnosti Protokolu o rybolovných právech a finančním příspěvku stanoveném v Dohodě o rybolovu při pobřeží Svatého Tomáše a Princova ostrova mezi Evropským hospodářským společenstvím a vládou Demokratické republiky Svatý Tomáš a Princův ostrov na období od 1. června 2005 do 31. května 2006 _BAR_
COM(2005) 632 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o přistoupení Společenství k předpisu č. 107 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o ustanoveních pro schvalování vozidel kategorie M2 nebo M3 z hlediska jejich celkové konstrukce _BAR_
COM(2005) 635 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 98/161/ES, 2004/228/ES a 2004/295/ES, pokud jde o rozšíření opatření k zabránění únikům daní z přidané hodnoty v odvětví odpadů _BAR_
COM(2005) 638 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1255/96 o dočasném pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro určité průmyslové výrobky, zemědělské produkty a produkty rybolovu _BAR_
COM(2005) 639 _BAR_ _BAR_ 9. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o přistoupení Evropského společenství k Haagské konferenci o mezinárodním právu soukromém _BAR_
COM(2005) 640 _BAR_ _BAR_ 9. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku _BAR_
COM(2005) 644 _BAR_ _BAR_ 9. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 2074/2004 z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz téhož výrobku zasílaného z Laoské lidově demokratické republiky _BAR_
COM(2005) 646 _BAR_ _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání _BAR_
COM(2005) 649 _BAR_ _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o příslušnosti, použitelném právu, uznávání a výkonu rozhodnutí a spolupráci ve věcech vyživovací povinnosti _BAR_
COM(2005) 651 _BAR_ _BAR_ 14. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 4056/86, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článkům 85 a 86 Smlouvy v námořní dopravě, a mění nařízení (ES) č. 1/2003, pokud jde o rozšíření jeho rozsahu působnosti na kabotáž a trampovou dopravu _BAR_
COM(2005) 652 _BAR_ _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení ES-Turecko ke změně protokolů 1 a 2 k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98 o obchodním režimu pro zemědělské produkty _BAR_
COM(2005) 653 _BAR_ _BAR_ 14. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2223/96, pokud jde o předávání údajů z národních účtů _BAR_
COM(2005) 659 _BAR_ 1 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Austrálií _BAR_
COM(2005) 659 _BAR_ 2 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994, kterým se mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku _BAR_
COM(2005) 660 _BAR_ _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o změnách Dohody o obchodu s vínem připojené k dohodě o přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé _BAR_
COM(2005) 661 _BAR_ _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uvádění země původu u některých výrobků dovážených ze třetích zemí _BAR_
COM(2005) 663 _BAR_ _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 92/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu močoviny pocházející z Běloruska, Bulharska, Chorvatska, Estonska, Libye, Litvy, Rumunska a Ukrajiny a o konečném výběru uloženého prozatímního antidumpingového cla _BAR_
COM(2005) 664 _BAR_ _BAR_ 14. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/2004 týkající se uložení konečných antidumpingových cel z dovozu polyethylentereftalátu ("PET") pocházejícího mj. z Čínské lidové republiky _BAR_
COM(2005) 671 _BAR_ 1 _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o ekologické produkci a označování ekologických produktů _BAR_
COM(2005) 671 _BAR_ 2 _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 2092/91 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin _BAR_
COM(2005) 673 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady o dozoru nad přepravou radioaktivního odpadu a vyhořelého jaderného paliva a o její kontrole _BAR_
COM(2005) 676 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, na osoby samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství a nařízení Rady (EHS) č. 574/72, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1408/71 _BAR_
COM(2005) 677 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o vypovězení Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Lidovou republikou Angola o rybolovu při pobřeží Angoly a o stanovení odchylky od nařízení (ES) č. 2792/1999 _BAR_
COM(2005) 678 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů _BAR_
COM(2005) 681 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady kterou se mění směrnice Rady 90/385/EHS a 93/42/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES, pokud jde o přezkoumání směrnic o zdravotnických prostředcích _BAR_
COM(2005) 682 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Chilskou republikou o změnách Dohody o obchodu s lihovinami a aromatizovanými nápoji připojené k dohodě o přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé _BAR_
COM(2005) 683 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o schvalování typu motorových vozidel s ohledem na emise a na přístup k informacím o opravách vozidla, kterým se mění směrnice 72/306/EHS a směrnice …/…/ES _BAR_
COM(2005) 685 _BAR_ _BAR_ 5. 1. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o vykonávání hlasovacích práv akcionáři společností, které mají své sídlo v členském státě a jejichž akcie jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu, a o změně směrnice 2004/109/ES _BAR_
COM(2005) 686 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o stanovení opravných koeficientů použitelných od 1. července 2005 na odměny úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích a na odměny části úředníků setrvávajících na pracovním místě v deseti nových členských státech po dobu nejvýše patnácti měsíců od přistoupení _BAR_
COM(2005) 688 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska a o konečném výběru prozatímního cla _BAR_
COM(2005) 689 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 6/2002 a (ES) č. 40/94, aby nabylo účinku přistoupení Evropského společenství k Ženevskému aktu Haagské dohody o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů _BAR_
COM(2005) 690 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Návrh rámcového rozhodnutí Rady o organizaci a obsahu výměny informací z rejstříku trestů mezi členskými státy _BAR_
COM(2005) 692 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o partnerství v odvětví rybolovu _BAR_
COM(2005) 693 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Sjednocenou republikou Tanzanie o rybolovu v rybolovné oblasti Tanzanie _BAR_
COM(2005) 694 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zaručených tradičních specialitách u zemědělských produktů a potravin _BAR_
COM(2005) 695 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o předávání informací o teroristických trestných činech získaných z činnosti bezpečnostních a zpravodajských služeb _BAR_
COM(2005) 697 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se Španělskému království povoluje zavést opatření odchylující se od čl. 11 části A odst. 1 a článku 28e šesté směrnice Rady (77/388/EHS) o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
COM(2005) 698 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin _BAR_
COM(2005) 705 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007 – 2013) _BAR_
COM(2005) 707 _BAR_ _BAR_ 4. 1. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 950/2001 o uložení konečného antidumpingového cla u dovozu některých hliníkových fólií pocházejících, mimo jiné, z Ruska. _BAR_
COM(2005) 714 _BAR_ _BAR_ 10. 1. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se stanoví plán řízení pro lov populací platýse velkého a jazyka mořského v Severním moři _BAR_
COM(2005) 717 _BAR_ _BAR_ 10. 1. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci Rady přidružení EU-Chile, kterým se mění příloha I dohody o přidružení mezi EU a Chile s cílem zohlednit konsolidaci celních preferencí udělených Chile podle systému všeobecných celních preferencí ("GSP") Společenství _BAR_
COM(2006) 4 _BAR_ _BAR_ 16. 1. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zvláštních opatřeních na podporu chovu bource morušového (kodifikované znění) _BAR_
COM(2006) 5 _BAR_ _BAR_ 16. 1. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh nařízení Rady o zřízení Fondu soudržnosti (Kodifikované znění) _BAR_
COM(2006) 7 _BAR_ _BAR_ 24. 1. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení a kterým se stanovuje obsah přílohy XI _BAR_
COM(2006) 10 _BAR_ _BAR_ 19. 1. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1212/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
COM(2006) 11 _BAR_ _BAR_ 20. 1. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském systému integrované statistiky sociální ochrany (ESISSO) _BAR_
COM(2006) 12 _BAR_ _BAR_ 23. 1. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady o osvobození zboží dováženého v drobných zásilkách neobchodní povahy ze třetích zemí od daní (Kodifikované znění) _BAR_
COM(2006) 31 _BAR_ _BAR_ 20. 1. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a právu na odpověď v souvislosti s konkurenceschopností evropského průmyslu audiovizuálních a informačních služeb _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských společenství
(2006/C 50/01)
Vydáno v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1]
[1] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2175/2005 (Úř. věst. L 347, 30.12.2005, s. 9).
--------------------------------------------------
OBSAH
Předmluva
A. Všeobecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury
C. Všeobecná pravidla pro nomenklaturu i celní sazby
Třída I
Živá zvířata; živočišné produkty
1 Živá zvířata
2 Maso a jedlé droby
3 Ryby a korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí
4 Mléko a mléčné výrobky; ptačí vejce; přírodní med; jedlé produkty živočišného původu, jinde neuvedené ani nezahrnuté
5 Výrobky živočišného původu, jinde neuvedené ani nezahrnuté
Třída II
Rostlinné produkty
6 Živé dřeviny a jiné rostliny; cibule, kořeny a podobné; řezané květiny a okrasná zeleň
7 Jedlá zelenina a některé kořeny a hlízy
8 Jedlé ovoce a ořechy; kůra citrusových plodů nebo melounů
9 Káva, čaj, maté a koření
10 Obiloviny
11 Mlýnské výrobky; slad; škroby; inulin; pšeničný lepek
12 Olejnatá semena a olejnaté plody; různá zrna, semena a plody; průmyslové nebo léčivé rostliny; sláma a pícniny
13 Šelak; gumy, pryskyřice a jiné rostlinné šťávy a výtažky
14 Rostlinné pletací materiály; rostlinné produkty, jinde neuvedené ani nezahrnuté
Třída III
Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a výrobky vzniklé jejich štěpením; upravené jedlé tuky; živočišné nebo rostlinné vosky
15 Živočišné nebo rostlinné tuky a oleje a výrobky vzniklé jejich štěpením; upravené jedlé tuky; živočišné nebo rostlinné vosky
Třída IV
Výrobky potravinářského průmyslu; nápoje, lihoviny a ocet; tabák a vyrobené tabákové náhražky
16 Přípravky z masa, ryb nebo korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých
17 Cukr a cukrovinky
18 Kakao a kakaové přípravky
19 Přípravky z obilovin, mouky, škrobu nebo mléka; jemné pečivo
20 Přípravky ze zeleniny, ovoce, ořechů nebo jiných částí rostlin
21 Různé jedlé přípravky
22 Nápoje, lihoviny a ocet
23 Zbytky a odpady z potravinářského průmyslu; připravené krmivo
24 Tabák a vyrobené tabákové náhražky
Třída V
Nerostné produkty
25 Sůl; síra; zeminy a kameny; sádrovcové materiály, vápno a cement
26 Rudy kovů, strusky a popely
27 Nerostná paliva, minerální oleje a produkty jejich destilace; živičné látky; minerální vosky
Třída VI
Výrobky chemického průmyslu nebo příbuzných průmyslových odvětví
28 Anorganické chemikálie; anorganické nebo organické sloučeniny drahých kovů, kovů vzácných zemin, radioaktivních prvků nebo izotopů
29 Organické chemikálie
30 Farmaceutické výrobky
31 Hnojiva
32 Tříselné nebo barvířské výtažky; taniny a jejich deriváty; barviva, pigmenty a jiné barvicí látky; nátěrové barvy a laky; tmely a jiné nátěrové hmoty; inkousty
33 Vonné silice a pryskyřice; voňavkářské, kosmetické nebo toaletní přípravky
34 Mýdlo, organické povrchově aktivní prostředky, prací prostředky, mazací prostředky, umělé vosky, připravené vosky, lešticí nebo cídicí přípravky, svíčky a podobné výrobky, modelovací pasty, "dentální vosky" a dentální přípravky na bázi sádry
35 Albuminoidní látky; modifikované škroby; klihy; enzymy
36 Výbušniny; pyrotechnické výrobky; zápalky; pyroforické slitiny; některé hořlavé přípravky
37 Fotografické nebo kinematografické zboží
38 Různé chemické výrobky
Třída VII
Plasty a výrobky z nich; kaučuk a výrobky z něj
39 Plasty a výrobky z nich
40 Kaučuk a výrobky z něj
Třída VIII
Surové kůže a kožky, usně, kožešiny a výrobky z nich; sedlářské a řemenářské výrobky; cestovní potřeby, kabelky a podobné schránky; výrobky ze střev (jiných než z housenek bource morušového)
41 Surové kůže a kožky (jiné než kožešiny) a usně
42 Kožené zboží; sedlářské a řemenářské výrobky; cestovní potřeby, kabelky a podobné schránky; výrobky ze střev (jiných než z housenek bource morušového)
43 Kožešiny a umělé kožešiny; výrobky z nich
Třída IX
Dřevo a dřevěné výrobky; dřevěné uhlí; korek a korkové výrobky; výrobky ze slámy, esparta nebo jiných pletacích materiálů; košíkářské a proutěné výrobky
44 Dřevo a dřevěné výrobky; dřevěné uhlí
45 Korek a korkové výrobky
46 Výrobky ze slámy, esparta nebo jiných pletacích materiálů; košíkářské a proutěné výrobky
Třída X
Buničina ze dřeva nebo z jiných celulózových vláknovin; sběrový papír, kartón nebo lepenka (odpad a výmět); papír, kartón a lepenka a výrobky z nich
47 Buničina ze dřeva nebo z jiných celulózových vláknovin; sběrový papír, kartón nebo lepenka (odpad a výmět)
48 Papír, kartón a lepenka; výrobky z papírenských vláknin, papíru, kartónu nebo lepenky
49 Tištěné knihy, noviny, obrazy a jiné výrobky polygrafického průmyslu; rukopisy, strojopisy a plány
Třída XI
Textilie a textilní výrobky
50 Hedvábí
51 Vlna, jemné nebo hrubé zvířecí chlupy; žíněné nitě a tkaniny
52 Bavlna
53 Jiná rostlinná textilní vlákna; papírové nitě a tkaniny z papírových nití
54 Chemická nekonečná vlákna
55 Chemická střižová vlákna
56 Vata, plsť a netkané textilie; speciální nitě; motouzy, šňůry, provazy a lana a výrobky z nich
57 Koberce a jiné textilní podlahové krytiny
58 Speciální tkaniny; všívané textilie; krajky; tapiserie; prýmkařské výrobky; výšivky
59 Textilie impregnované, povrstvené, potažené nebo laminované; textilní výrobky vhodné pro průmyslové použití
60 Pletené nebo háčkované textilie
61 Oděvy a oděvní doplňky, pletené nebo háčkované
62 Oděvy a oděvní doplňky, jiné než pletené nebo háčkované
63 Jiné zcela zhotovené textilní výrobky; soupravy; obnošené oděvy a použité textilní výrobky; hadry
Třída XII
Obuv, pokrývky hlavy, deštníky, slunečníky, vycházkové hole, sedací hole, biče, jezdecké bičíky a jejich části a součásti; upravená péra a výrobky z nich; umělé květiny; výrobky z vlasů
64 Obuv, kamaše a podobné výrobky; části a součásti těchto výrobků
65 Pokrývky hlavy a jejich části a součásti
66 Deštníky, slunečníky, vycházkové hole, sedací hole, biče, jezdecké bičíky a jejich části a součásti
67 Upravená péra a prachové peří a výrobky z nich; umělé květiny; výrobky z vlasů
Třída XIII
Výrobky z kamene, sádry, cementu, osinku (azbestu), slídy nebo podobných materiálů; keramické výrobky; sklo a skleněné výrobky
68 Výrobky z kamene, sádry, cementu, osinku (azbestu), slídy nebo podobných materiálů
69 Keramické výrobky
70 Sklo a skleněné výrobky
Třída XIV
Přírodní nebo uměle pěstované perly, drahokamy nebo polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovy a výrobky z nich; bižuterie; mince
71 Přírodní nebo uměle pěstované perly, drahokamy nebo polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovy a výrobky z nich; bižuterie; mince
Třída XV
Obecné kovy a výrobky z obecných kovů
72 Železo a ocel
73 Výrobky ze železa nebo oceli
74 Měď a výrobky z ní
75 Nikl a výrobky z něho
76 Hliník a výrobky z něho
77 (Určeno pro případnou budoucí potřebu harmonizovaného systému)
78 Olovo a výrobky z něho
81 Ostatní obecné kovy; cermety; výrobky z nich
82 Nástroje, nářadí, náčiní, nožířské výrobky a příbory, z obecných kovů; jejich části a součásti z obecných kovů
83 Různé výrobky z obecných kovů
Třída XVI
Stroje a mechanická zařízení; elektrická zařízení; jejich části a součásti; přístroje pro záznam a reprodukci zvuku, přístroje pro záznam a reprodukci televizního obrazu a zvuku a části, součásti a příslušens tvítěchto přístrojů
84 Jaderné reaktory, kotle, stroje a mechanická zařízení; jejich části a součásti
85 Elektrické stroje, přístroje a zařízení a jejich části a součásti; přístroje pro záznam a reprodukci zvuku, přístroje pro záznam a reprodukci televizního obrazu a zvuku a části, součásti a příslušenství těchto přístrojů
Třída XVII
Vozidla, letadla, plavidla a dopravní zařízení
86 Železniční nebo tramvajové lokomotivy, kolejová vozidla a jejich části a součásti; kolejový svrškový upevňovací materiál a upevňovací zařízení a jejich části a součásti; mechanická (včetně elektromechanických) dopravní signalizační zařízení všeho druhu
87 Vozidla, jiná než kolejová, jejich části, součásti a příslušenství
88 Letadla, kosmické lodě a jejich části a součásti
89 Lodě, čluny a plovoucí konstrukce
Třída XVIII
Optické, fotografické, kinematografické, měřicí, kontrolní, přesné, lékařské nebo chirurgické nástroje a přístroje; hodiny a hodinky; hudební nástroje; jejich části, součásti a příslušenství
90 Optické, fotografické, kinematografické, měřicí, kontrolní, přesné, lékařské nebo chirurgické nástroje a přístroje; jejich části, součásti a příslušenství
91 Hodiny a hodinky a jejich části a součásti
92 Hudební nástroje; části, součásti a příslušenství těchto nástrojů
Třída XIX
Zbraně a střelivo; jejich části, součásti a příslušenství
93 Zbraně a střelivo; jejich části, součásti a příslušenství
Třída XX
Různé výrobky
94 Nábytek; lůžkoviny, matrace, vložky do postelí, polštáře a podobné vycpávané výrobky; svítidla a osvětlovací zařízení, jinde neuvedená ani nezahrnutá; světelné znaky, světelné ukazatele a podobné výrobky; montované stavby
95 Hračky, hry a sportovní potřeby; jejich části, součásti a příslušenství
96 Různé výrobky
Třída XXI
Umělecká díla, sběratelské předměty a starožitnosti
97 Umělecká díla, sběratelské předměty a starožitnosti
--------------------------------------------------
PŘEDMLUVA
Nařízení Rady (EHS) čl. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1] zavedlo nomenklaturu, známou jako "kombinovaná nomenklatura" anebo zkráceně "KN", která je založena na Mezinárodní Úmluvě o Harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží [2], známém jako "Harmonizovaný systém" anebo zkráceně "HS".
HS byl doplněn svými vlastními vysvětlivkami (VHS).
Tyto vysvětlivky jsou v angličtině a ve francouzštině vydávány a udržovány v aktuálnosti:
SVĚTOVÁ CELNÍ ORGANIZACE (WCO)
Rada pro celní spolupráci (CCC)
30, rue du Marché,
B-1210 Brusel
Jiné jazykové verze VHS jsou vydány orgány [3] ve většině členských států.
1 písm. a) druhá odrážka a článku 10 nařízení (EHS) č. 2658/87, přijala Komise Vysvětlivky ke Kombinované nomenklatuře (VKN), poté co byly projednány Sekcí celní a statistické nomenklatury Výboru pro celní kodex.
Přestože se mohou VKN odvolávat na VHS, nemění jejich význam, ale měly by být považovány za jejich doplněk a používány ve spojení s nimi.
Tato verze VKN zahrnuje a, kde je to vhodné, nahrazuje vysvětlivky vydané v Úředním věstníku Evropské unie, řada C, do 27. ledna 2006 [4].
VKN vydané v Úředním věstníku, řada C, po tomto datu zůstávají v platnosti a budou při revizi zahrnuty do těchto VKN.
Navíc, kódy čísel, položek a podpoložek KN, ke kterým je vytvořen odkaz, odpovídají kódům v Kombinované nomenklatuře pro rok 2005, jak je stanovena nařízením Komise (ES) č. 1810/2004 [5].
A. Všeobecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury
Všeobecné pravidlo 5 b) _BAR_ Obalové schránky používané obvykle pro prodej nápojů, džemů, hořčice, koření atd. se zařazují se zbožím, které obsahují, i když jsou jednoznačně vhodné pro opakované použití. _BAR_
C. Všeobecná pravidla pro nomenklaturu i celní sazby
Všeobecné pravidlo 3 _BAR_ 1.V čl. 18 odst. 1 a 2 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 [6], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 82/97 Evropského parlamentu a Rady [7], jsou všechny dny, jiné než stanovené veřejné svátky úředníky Komise Evropských společenství v Bruselu a soboty a neděle, "pracovními dny".2.Pokud není koeficient vydán v Úředním věstníku Evropské unie předposlední pracovní den v měsíci nebo předposlední pracovní den před patnáctým v měsíci, použije se jako koeficient, o kterém je zmínka v článku 18 odst. 1 výše uvedeného nařízení, k přepočítání eura na národní měnu poslední koeficient vydaný před předposledním pracovním dnem v měsíci nebo před patnáctým. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 256, 7.9.1987, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 198, 20.7.1987, s. 1.
[3] Belgie, Česká Republika, Dánsko, Německo, Estonsko, Španělsko, Itálie, Lotyšsko, Mad'arsko, Nizozemí, Polsko, Portugalsko, Slovinsko, Finsko a Švédsko.
[4] Úř. věst.
C 20, 27.1.2006, s. 15.
[5] Úř. věst.
L 327, 30.10.2004, s. 1.
[6] Úř. věst.
L 302, 19.10.1992, s. 1.
[7] Úř. věst.
L 17, 21.1.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
TŘÍDA I
ŽIVÁ ZVÍŘATA; ŽIVOČIŠNÉ PRODUKTY
KAPITOLA 1
ŽIVÁ ZVÍŘATA
0101 _BAR_ Živí koně, osli, muli a mezci _BAR_
01019011 a 01019019 _BAR_ Koně Divocí koně, jako jsou kůň Převalského nebo tarpan (mongolský kůň) patří do těchto podpoložek.
Avšak zebry (Equus zebra, Equus grevyi, Equus burchelli, Equus quagga atd.) se zařazují do podpoložky 01061990, přestože patří do čeledi koňovitých.
Kříženci koně a zebry (zebrule) se zařazují do podpoložky 01061990. _BAR_
01019030 _BAR_ Osli Do této podpoložky patří jak osli domácí, tak i jiní osli.
Mezi jiné osly patří mongolský džigetaj, tibetský kiang, onager (asijský divoký osel) a poloosel (Equus hemionus).
Kříženci osla a zebry (zebroid) se zařazují do podpoložky 01061990. _BAR_
01019090 _BAR_ Muli a mezci Do této podpoložky patří zvířata popsaná v posledním odstavci Vysvětlivek k HS k číslu 0101. _BAR_
0102 _BAR_ Živý skot _BAR_
01029005 až 01029079 _BAR_ Domácí druhy Do těchto podpoložek patří všechna zvířata domácích druhů skotu (včetně buvolů) rodu Bos a Bubalus, bez ohledu na jejich zamýšlené určení (živý inventář, chov, výkrm, odchov mláďat, porážka atd.), avšak s výjimkou plemenných čistokrevných zvířat (podpoložky 01021010 až 01021090).
Do těchto podpoložek patří zvířata popsaná ve Vysvětlivkách k HS k číslu 0102, první odstavec, 1), 2) a 7). _BAR_
01029090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří všechna zvířata nedomácích druhů skotu (včetně buvolů).
Do této podpoložky patří zvířata popsaná ve Vysvětlivkách k HS k číslu 0102, první odstavec, 3), 4), 5), 6) a pižmoň (Ovibos moschatus).
Jakové a bizoni mají 14 párů žeber, zatímco všechna ostatní zvířata druhu skotu (včetně pravých buvolů) mají pouze 13 párů žeber. _BAR_
0103 _BAR_ Živá prasata _BAR_
01039190 _BAR_ Ostatní Mezi živá prasata nedomácích druhů patří: 1.prase divoké (Sus scrofa);2.prase bradavičnaté (Phacochoerus aethiopicus), štětkoun (Potamochoerus porcus) a černé lesní prase;3.babirusa (Babyrousa babyrussa);4.pekari (divoké prase) (Dicotyles tajacu). _BAR_
01039290 _BAR_ Ostatní Viz vysvětlivka k podpoložce 01039190. _BAR_
0104 _BAR_ Živé ovce a kozy _BAR_
01041010 až 01041080 _BAR_ Ovce Do těchto podpoložek patří domácí zvířata druhu ovce (Ovis aries), různé druhy muflonů, jako např. muflon evropský (Ovis musimon), kanadský neboli "ovce tlustorohá" (Ovis canadensis), asijský neboli Shapoor urial (Ovis orientalis), muflon pamírský argali (Ovis ammon), a takéAoudad neboli paovce (Ammotragus lervia), známá jako "ovce hřívnatá", ačkoli je více příbuzná kozám než ovcím. _BAR_
01042010 a 01042090 _BAR_ Kozy Do těchto podpoložek patří domácí zvířata druhu koza, kozorožec (Capra ibex) a koza bezoárová nebo perská koza (Capra aegagrus nebo Capra hircus).
Avšak následující druhy do těchto podpoložek nepatří a zařazují se do podpoložky 01061990: kabar pižmový (Moschus moschiferus), africký vodní kabar pižmový (Hyemoschus) a asijský kabar pižmový (Tragulus), které nenáleží k druhu koz.
Rovněž sem nepatří zvířata známá jako kozí antilopy (tahrové (polokozy), kamzíci atd.). _BAR_
0105 _BAR_ Živí kohouti a slepice (drůbež druhu Gallus domesticus), kachny, husy, krocani, krůty a perličky Do tohoto čísla patří pouze živí domácí ptáci druhů uvedených ve znění čísla (drůbež druhu Gallus domesticus zahrnuje i kuřata a kapouny), ať se chovají pro vejce, maso, peří nebo pro jakékoliv jiné účely (například pro chov ve voliérách, parcích nebo jezerech).
Divocí ptáci (např. divocí krocani – Meleagris gallopavo), dokonce i když mohou být chováni a zpracováváni podobným způsobem jako domácí ptáci uvedení v tomto čísle, se zařazují do podpoložky 01063990.
Holubi domácích druhů se zařazují do podpoložky 01063910. _BAR_
0106 _BAR_ Ostatní živá zvířata _BAR_
01061910 _BAR_ Domácí králíci Do této podpoložky patří pouze králíci domácích druhů, ať jsou chováni pro maso, srst (například králík angorský) nebo pro jakékoliv jiné účely. _BAR_
01061990 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří všichni živí savci, s výjimkou domácích a divokých koní, oslů, mul a mezků (číslo 0101), skotu (číslo 0102), prasat (číslo 0103), ovcí a koz (číslo 0104), primátů (podpoložka 01061100), velryb, delfínů, sviňuch, kapustňáků a dugongů (podpoložka 01061200) a domácích králíků (podpoložka 01061910).
Příklady savců zahrnutých v této podpoložce jsou: 1.králíci divocí (Oryctolagus cuniculus) a zajíci;2. jeleni, srnci, kamzíci nebo divoké kozy (Rupicapra rupicapra), los obecný nebo americký (Alces alces), oryx (Taurotragus), kozí antilopy (kamzík goral (Naemorhedus), Hemitragus nebo vidloroh) a vlastní antilopy;3.lvi, tygři, medvědi, nosorožci, hroši, sloni, žirafy, okapi, klokani, zebry atd.;4.velbloudi, dromedáři a jiná zvířata čeledi velbloudovitých (lamy, alpaky, lamy huanaco, lamy vikuňa);5.veverky, lišky, američtí norci, svišti, bobři, muskartové nebo pižmové krysy, vydry, morčata;6.sob;7.psi a kočky. _BAR_
01062000 _BAR_ Plazi (včetně hadů a želv) Do této podpoložky patří všechny druhy plazů, ještěrek, karety a želvy (mořské nebo sladkovodní). _BAR_
01063910 _BAR_ Holubi Do této podpoložky patří všichni ptáci čeledi holubovitých, jak divocí, tak i domácí, bez ohledu na jejich zamýšlené určení (hospodářští holubi, ozdobní holubi, poštovní holubi).
Mezi nedomácí druhy holubů patří holub hřivnáč (Columba palumbus), holub doupňák (Columba oenas), holub skalní (Columba livia), australský holub bronzový, hrdličky divoké a hrdličky chechtavé (Streptopelia turtur, Streptopelia risoria).
Avšak určité blízce příbuzné hrabavé druhy, jako např. nikobaři (Coloenas nicobaria), kolumbaři, holubi s korunkou, gaugasové a syrhaptesové jsou vyloučeny z této podpoložky a zařazují se do podpoložky 01063990. _BAR_
01063990 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří všichni živí ptáci, jiní než drůbež druhu Gallus domesticus, kachny, husy, krocani, krůty a perličky (číslo 0105) a jiní než dravci (podpoložka 01063100), papouškovití (podpoložka 01063200) a domácí či nedomácí holubi (podpoložka 01063910).
Příklady ptáků zahrnutých v této podpoložce jsou: 1.husa divoká (Anser anser), berneška (Branta bernicla), husice liščí (Tadorna tadorna), kachna divoká (Anas platyrhynchos), kopřivka obecná (Anas strepera), hvízdák euroasijský (Anas penelope), ostralka (Anas acuta), lžičák pestrý (Anas clypeata), čírka obecná (Anas querquedula, Anas crecca), turpan černý a kajka;2.labutě a pávi;3.koroptve, bažanti, křepelky polní, sluky lesní, bekasíny, tetřevi, jeřábek lesní, divoké kachny, divoké husy, strnad zahradní, drozdi, kosi, skřivani;4.pěnkavy, sýkory, kanárci, kolibříci atd. _BAR_
01069000 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.všechny ostatní druhy živých zvířat, s výjimkou ryb, korýšů, měkkýšů a jiných vodních bezobratlých (kapitola 3) a kultur mikroorganismů (číslo 3002);2.včely (též v přepravních skříních nebo koších nebo včelínech);3.housenky bource morušového, motýli, brouci a jiný hmyz;4.žáby. _BAR_
KAPITOLA 2
MASO A JEDLÉ DROBY
Všeobecné vysvětlivky
1. Maso a droby, způsobilé a vhodné k lidskému požívání, zůstávají zařazeny -v této- kapitole, i když jsou předkládány např. jako určené pro výrobu potravy pro domácí zvířata.
2. Pro účely této kapitoly je rozsah výrazů "maso" a "droby" popsán ve všeobecných vysvětlivkách k HS k této kapitole.
3. Poučení o různých stavech, ve kterých se mohou maso a droby této kapitoly nacházet (čerstvé, chlazené, zmrazené, solené nebo ve slaném nálevu, sušené nebo uzené) je uvedeno ve všeobecných vysvětlivkách k HS k této kapitole.
Je třeba poznamenat, že hluboce zmrazené maso a částečně nebo zcela rozmražené maso se zařazují stejným způsobem jako maso zmrazené.
Kromě toho "zmrazené" zahrnuje nejen maso, které bylo zmraženo jako čerstvé, ale rovněž maso, které bylo nejdříve lehce sušeno a poté zmraženo do té míry, že jeho aktuální a stálé uchování závisí hlavně na způsobu zmrazení.
4. Ve všeobecných vysvětlivkách k HS k této kapitole je rovněž uvedeno poučení pro rozlišení mezi masem a droby této kapitoly a masem a droby kapitoly 16.
Do této kapitoly však patří droby, syrové, mleté nebo jemně nasekané, avšak dále nepřipravené, balené v plastovém materiálu (dokonce ve formě uzenek) výhradně za účelem usnadnění manipulace nebo dopravy.
5. Pro účely rozlišení mezi nevykostěnými a vykostěnými kusy se chrupavky a šlachy nepovažují za kosti.
Doplňková poznámka 2 C _BAR_ Pro účely Doplňkové poznámky 2 C. k této kapitole, pokud jde o dvě rozdílné techniky dělení a části "laloky", "tlamy" a "laloky a tlamy dohromady", viz vyobrazení níže: _BAR_
+++++ TIFF +++++
_BAR_ Přímý řez podél lebkytlamalalok _BAR_
+++++ TIFF +++++
_BAR_ Řez vedený podél lebky až do úrovně očí a pak šikmo k přední části hlavylalok a tlama dohromady _BAR_
Doplňková poznámka 6 a) _BAR_ Ve smyslu této doplňkové poznámky se sůl nepovažuje za ochucovadlo.
Viz rovněž doplňková poznámka 7 k této kapitole. _BAR_
0201 _BAR_ Hovězí maso, čerstvé nebo chlazené Do tohoto čísla patří pouze čerstvé nebo chlazené maso zvířat čísla 0102.
Pro účely definice přední čtvrti a zadní čtvrti platí následující: a)za žebra, krk a podplečí se považuje svalová část krku se sedmi krčními půlobratli;b)za plec se považuje kloub přední nohy, který zahrnuje lopatku, pažní kost, kost loketní a vřetenní a přiléhající svaly;c)za roštěnec se svíčkovou se považuje panenská svíčková a loupaná plec ("falešná svíčková"); kýta může nebo nemusí obsahovat bránici. _BAR_
02011000 _BAR_ V celku a půlené Výrazy "v celku" a "půlené" jsou definovány v odstavcích a) a b) doplňkové poznámky 1 A) k této kapitole.
Prvních osm nebo devět výrůstků hřbetních obratlů může být ponecháno buďto na pravé nebo na levé půlce. _BAR_
02012020 _BAR_ "Kompenzované" čtvrti Výraz "kompenzované čtvrti" je definován v odstavci c) doplňkové poznámky 1 A) k této kapitole. _BAR_
02012030 _BAR_ Neoddělené nebo oddělené přední čtvrti Výrazy "neoddělené přední čtvrti" a "oddělené přední čtvrti" jsou definovány v odstavcích d) a e) doplňkové poznámky 1 A) k této kapitole.
Z této doplňkové poznámky vyplývá, že přední části půleného masa, například, které se všemi příslušnými kostmi zahrnují méně než čtyři žebra, kdy chybí podplečí nebo plec nebo u nichž byla odstraněna kost, např. Atlas, nepatří do této podpoložky a zařazují se do podpoložky 02012090. _BAR_
02012050 _BAR_ Neoddělené nebo oddělené zadní čtvrti Výrazy "neoddělené zadní čtvrti" a "oddělené zadní čtvrti" jsou definovány v odstavcích f) a g) doplňkové poznámky 1 A) k této kapitole.
Z této doplňkové poznámky vyplývá, že zadní části půleného masa, například, které se všemi příslušnými kostmi zahrnují méně než tři žebra nebo kde chybí kýta nebo nízký roštěnec se svíčkovou, nepatří do této podpoložky a zařazují se do podpoložky 02012090.
Avšak zadní čtvrti bez ledvin nebo ledvinového tuku, s bokem nebo bez něj, zůstávají zařazeny jako zadní čtvrti. _BAR_
02012090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří například plec, kýta a nízký roštěnec se svíčkovou, nevykostěné (s kostí).
Rovněž sem patří přední a zadní části půlek (s kostí), které neodpovídají definici "kompenzovaných" čtvrtí, předních čtvrtí nebo zadních čtvrtí. _BAR_
02013000 _BAR_ Vykostěné Do této podpoložky patří všechno dělené hovězí maso, čerstvé nebo chlazené, z něhož byly odstraněny všechny kosti, například plátky a předkýtí bez kostí. _BAR_
0202 _BAR_ Hovězí maso, zmrazené Do tohoto čísla patří pouze zmrazené maso zvířat čísla 0102. _BAR_
02021000 _BAR_ V celku a půlené Výrazy "v celku" a "půlené" jsou definovány v odstavcích a) a b) doplňkové poznámky 1 A) k této kapitole. _BAR_
02022010 _BAR_ "Kompenzované" čtvrti Výraz "kompenzované čtvrti" je definován v odstavci c) doplňkové poznámky 1 A) k této kapitole. _BAR_
02022030 _BAR_ Neoddělené nebo oddělené přední čtvrti Výrazy "neoddělené přední čtvrti" a "oddělené přední čtvrti" jsou definovány v odstavcích d) a e) doplňkové poznámky 1 A) k této kapitole. _BAR_
02022050 _BAR_ Neoddělené nebo oddělené zadní čtvrti Výrazy "neoddělené zadní čtvrti" a "oddělené zadní čtvrti" jsou definovány v odstavcích f) a g) doplňkové poznámky 1 A) k této kapitole. _BAR_
02022090 _BAR_ Ostatní Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02012090. _BAR_
02023050 _BAR_ Přední čtvrti s částí boku nebo bez něj a hovězí hrudí Výrazy "přední čtvrti s částí boku nebo bez něj" a "hovězí hrudí" jsou definovány v odstavci h) doplňkové poznámky 1 A) k této kapitole. _BAR_
02023090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří všechno dělené hovězí maso, zmrazené, které je kompletně vykostěné, s výjimkou zmrazených bloků vyjmenovaných v podpoložce 02023010 a děleného masa podpoložky 02023050. _BAR_
0203 _BAR_ Vepřové maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené Do tohoto čísla patří pouze maso zvířat čísla 0103.
Maso zvířat druhu prasat certifikované kompetentním orgánem v Austrálii jako maso prasat žijících v Austrálii divoce se považuje za vepřové maso jiné než domácích druhů prasat. _BAR_
02031110 až 02031990 _BAR_ Čerstvé nebo chlazené Do těchto podpoložek patří pouze čerstvé nebo chlazené maso zvířat patřících do čísla 0103. _BAR_
02031110 _BAR_ Z domácích prasat Výraz "vcelku nebo půlené" je definován v odstavci a) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole. _BAR_
02031211 _BAR_ Kýty a kusy z nich Výraz "kýta" je definován v odstavci b) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole.
Do této podpoložky patří maso s kostí ze zadních noh. _BAR_
02031219 _BAR_ Plece a kusy z nich Výraz "plec" je definován v odstavci d) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole.
Do této podpoložky patří velmi malá vepřová žebra nebo "prsní žebra" a maso s kostí z předních noh. _BAR_
02031911 _BAR_ Přední části a kusy z nich Výraz "přední část" je definován v odstavci c) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole.
Do této podpoložky nepatří maso s kostí z předních noh, ani velmi malá vepřová žebra ani "prsní žebra" (podpoložka 02031219). _BAR_
02031913 _BAR_ Hřbety s kostí a kusy z nich Výraz "hřbet s kostí" je definován v odstavci e) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole.
Do této podpoložky patří hřbety s žebry. _BAR_
02031915 _BAR_ Bůčky (prorostlé) a kusy z nich Výrazy "bůčky (prorostlé)" a "kusy" jsou definovány v odstavci f) doplňkové poznámky 2 A) a v doplňkové poznámce 2 B) k této kapitole.
Kusy z nich se nezařazují do této podpoložky, pokud neobsahují kůži a podkožní tuk.
Do této podpoložky nepatří vepřová žebra bez kůže nebo podkožního tuku (podpoložka 02031959). _BAR_
02031959 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky rovněž patří vepřová žebra bez kůže nebo podkožního tuku. _BAR_
02031990 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří pouze maso zvířat patřících do podpoložek 01039190 nebo 01039290, především maso divokých prasat, jiné než vcelku, půlené, kýty, plece, části kýt a části plecí. _BAR_
02032110 až 02032990 _BAR_ Zmrazené Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k podpoložkám 02031110 až 02031990 a jejich pododdíly. _BAR_
0204 _BAR_ Skopové nebo kozí maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené Do tohoto čísla patří pouze čerstvé, chlazené nebo zmrazené maso zvířat čísla 0104, jak domácích, tak i divokých, především maso zvířat druhu ovce (domácích nebo divokých ovcí), stejně jako maso kozorožce. _BAR_
02041000 _BAR_ Jehněčí maso v celku a půlené, čerstvé nebo chlazené Výrazy "v celku" a "půlené" jsou definovány v odstavcích a) a b) doplňkové poznámky 3 A) k této kapitole.
Definice jehněčího masa je uvedena ve vysvětlivkách k HS k položkám 020410 a 020430. _BAR_
02042100 _BAR_ V celku a půlené Výrazy "v celku" a "půlené" jsou definovány v odstavcích a) a b) doplňkové poznámky 3 A) k této kapitole. _BAR_
02042210 _BAR_ Předky a půlené předky Výrazy "předky" a "půlené předky" jsou definovány v odstavcích c) a d) doplňkové poznámky 3 A) k této kapitole. _BAR_
02042230 _BAR_ Hřbety a šrůtka a půlené hřbety se šrůtkou Výrazy "hřbety a šrůtka" a "půlené hřbety se šrůtkou" jsou definovány v odstavcích e) a f) doplňkové poznámky 3 A) k této kapitole. _BAR_
02042250 _BAR_ Spojené kýty a oddělené kýty Výrazy "spojené kýty" a "oddělené kýty" jsou definovány v odstavcích g) a h) doplňkové poznámky 3 A) k této kapitole. _BAR_
02043000 _BAR_ Jehněčí maso v celku a půlené, zmrazené Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02041000. _BAR_
02044100 až 02044390 _BAR_ Ostatní skopové maso, zmrazené Pro podpoložky 02044100, 02044210, 02044230 a 02044250 se použijí, mutatis mutandis, odpovídající vysvětlivky k podpoložkám 02042100, 02042210, 02042230 a 02042250. _BAR_
02045011 až 02045079 _BAR_ Kozí maso Výrazy "v celku" a "půlené" (podpoložky 02045011 a 02045051), "předky" a "půlené předky" (podpoložky 02045013 a 02045053), "hřbety a šrůtka" a "půlené hřbety se šrůtkou" (podpoložky 02045015 a 02045055) a "spojené kýty" a "oddělené kýty" (podpoložky 02045019 a 02045059) jsou definovány v doplňkové poznámce 3 A) k této kapitole, v odpovídajících odstavcích a) a b), c) a d), e) a f) a g) a h). _BAR_
0206 _BAR_ Jedlé droby hovězí, vepřové, skopové, kozí, koňské, oslí, z mul nebo mezků, čerstvé, chlazené nebo zmrazené Do tohoto čísla patří droby zvířat patřících do čísel 0101 až 0104.
Droby určené pro výrobu farmaceutických produktů nepatří do těchto podpoložek, pokud nevyhovují podmínkám stanoveným kompetentními orgány.
Další výklad je dán vysvětlivkami k HS k číslu 0206. _BAR_
02061010 až 02061099 _BAR_ Hovězí, čerstvé nebo chlazené Do těchto podpoložek patří pouze čerstvé nebo chlazené droby zvířat patřících do čísla 0102. _BAR_
02061095 _BAR_ Okruží a bránice Okruží a bránice jsou svalové části bránice. _BAR_
02062100 až 02062999 _BAR_ Hovězí, zmrazené Do těchto podpoložek patří pouze zmrazené droby zvířat patřících do čísla 0102. _BAR_
02063000 _BAR_ Vepřové, čerstvé nebo chlazené Do této podpoložky patří pouze čerstvé nebo chlazené droby zvířat čísla 0103.
Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02064920, první odstavec.
Do této podpoložky rovněž patří nožičky, ocásky, játra, ledvinky, srdce, jazyky, plíce, poživatelná kůže, mozky a předstěry. _BAR_
02064100 až 02064980 _BAR_ Vepřové, zmrazené Do těchto podpoložek patří pouze zmrazené droby zvířat čísla 0103. _BAR_
02064920 _BAR_ Z domácích prasat Do této podpoložky patří hlavy a půlky hlav, s nebo bez mozku, lícních částí nebo jazyku, a části hlav (doplňková poznámka 2 C) k této kapitole); výraz "části hlav" je definován v třetím odstavci předmětné doplňkové poznámky.
Do této podpoložky rovněž patří nožičky, ocásky, ledvinky, srdce, jazyky, plíce, poživatelná kůže, mozky a předstěry. _BAR_
02064980 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří droby prasete divokého. _BAR_
02068091 _BAR_ Koňské, oslí, z mul a mezků Do této podpoložky patří pouze čerstvé nebo chlazené droby zvířat čísla 0101. _BAR_
02068099 _BAR_ Skopové a kozí Do této podpoložky patří pouze čerstvé nebo chlazené droby zvířat čísla 0104. _BAR_
02069091 _BAR_ Koňské, oslí, z mul a mezků Do této podpoložky patří pouze zmrazené droby zvířat čísla 0101. _BAR_
02069099 _BAR_ Skopové a kozí Do této podpoložky patří pouze zmrazené droby zvířat čísla 0104 _BAR_
0207 _BAR_ Maso a jedlé droby z drůbeže čísla 0105, čerstvé, chlazené nebo zmrazené _BAR_
02071110 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, s hlavou a běháky, zvané "kuřata 83 %" Do této podpoložky patří oškubaná drůbež, s hlavou a běháky, která byla vykuchaná, ale které byly ponechány některé vnitřnosti (zejména plíce, játra, svalnatý žaludek, srdce, vaječníky). _BAR_
02071130 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým žaludkem, zvané "kuřata 70 %" Do této podpoložky patří kuřata na pečení, což jsou oškubaná kuřata bez hlavy a běháků, avšak s krkem, kompletně vykuchaná, ale do jejichž těla byly znovu vloženy srdce, játra a svalnatý žaludek. _BAR_
02071190 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a svalnatého žaludku, zvané "kuřata 65 %", nebo jinak předkládané Do této podpoložky patří kuřata na pečení, což jsou oškubaná kuřata bez hlavy a běháků a kompletně vykuchaná.
Rovněž sem patří drůbež předkládaná v jiné formě, než která je uvedena v podpoložkách 02071110 a 02071130, např. neoškubaná, nevykuchaná kuřata s hlavou a běháky. _BAR_
02071210 a 02071290 _BAR_ Nedělené, zmrazené Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k podpoložkám 02071130 a 02071190. _BAR_
02071310 _BAR_ Vykostěné Do této podpoložky patří drůbeží maso, bez kostí, bez ohledu na to z jaké části těla pochází _BAR_
02071320 _BAR_ Půlky nebo čtvrtky Výraz "půlky" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a b) k této kapitole.
Výraz "čtvrtky" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a c) k této kapitole.
Do této podpoložky patří též zadní čtvrtky sestávající ze spodní části stehna (holenní a lýtková kost), nohy (stehenní kost), zadní části hřbetu a biskupa, stejně jako přední čtvrtky sestávající především z jedné půlky prsou s připojeným křídlem. _BAR_
02071330 _BAR_ Celá křídla, též bez špiček Výraz "celá křídla, též bez špiček" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a d) k této kapitole. _BAR_
02071340 _BAR_ Hřbety, krky, hřbety s krky, biskupy, špičky křídel Viz doplňková poznámka 4 a) k éto kapitole.
Do této podpoložky patří hřbety s připojenými krky sestávající z krku, hřbetu a případně biskupa; hřbety; krky; biskupy (ocasy); špičky křídel. _BAR_
02071350 _BAR_ Prsa a jejich části Výraz "prsa" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a e) k této kapitole. _BAR_
02071360 _BAR_ Stehna a jejich části Výraz "stehna" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a f) k této kapitole.
Řez oddělující stehno od hřbetu musí být veden mezi dvěma přímkami ohraničujícími kloub, jak je znázorněno na obrázku níže: _BAR_
+++++ TIFF +++++
_BAR_ _BAR_
02071391 _BAR_ Játra Viz vysvětlivka k HS k číslu 0207, poslední odstavec. _BAR_
02071399 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří jedlé droby, především srdce, hřebínky a laloky, avšak s výjimkou jater.
Do této podpoložky rovněž patří drůbeží běháky. _BAR_
02071410 a 02071499 _BAR_ Dělené maso a droby, zmrazené Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k podpoložkám 02071310 a 02071399. _BAR_
02072410 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým žaludkem, zvané "krůty 80 %" Do této podpoložky patří oškubané krůty bez hlavy a běháků, avšak s krkem, kompletně vykuchané, ale do jejichž těla byly znovu vloženy krk, srdce, játra a svalnatý žaludek. _BAR_
02072490 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy a krku, bez běháků, srdce, jater a svalnatého žaludku, zvané "krůty 73 %", nebo jinak předkládané Do této podpoložky patří oškubané krůty, vhodné k pečení, bez hlav, krků a běháků a kompletně vykuchané.
Rovněž sem patří krůty předkládané v jiné formě, než které jsou uvedeny v podpoložkách 02072410 a 02072490. _BAR_
02072510 a 02072590 _BAR_ Nedělené, zmrazené Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k podpoložkám 02072410 a 02072490. _BAR_
02072610 _BAR_ Vykostěné Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071310. _BAR_
02072620 _BAR_ Půlky nebo čtvrtky Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071320. _BAR_
02072630 _BAR_ Celá křídla, též bez špiček Výraz "celá křídla, též bez špiček" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a d) k této kapitole. _BAR_
02072640 _BAR_ Hřbety, krky, hřbety s krky, biskupy, špičky křídel Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071340. _BAR_
02072650 _BAR_ Prsa a jejich části Výraz "prsa" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a e) k této kapitole. _BAR_
02072660 _BAR_ Spodní stehna a jejich části Výraz "spodní stehna" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a g) k této kapitole.
Řez oddělující spodní stehno od femuru musí být veden mezi dvěma liniemi ohraničujícími klouby, jak je znázorněno na obrázku níže: _BAR_
+++++ TIFF +++++
_BAR_ _BAR_
02072670 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří ty části, které jsou definovány v doplňkové poznámce 4 a) a h) k této kapitole.
Řez oddělující femur (někdy obchodně nazývaný stehno) nebo celou nohu od hřbetu musí být veden mezi dvěma přímkami ohraničujícími klouby, jak je znázorněno na obrázku u vysvětlivky k podpoložce 02071360.
Řez oddělující femur od spodního stehna musí být veden mezi dvěma přímkami ohraničujícími klouby, jak je znázorněno na obrázku u vysvětlivky k podpoložce 02072660. _BAR_
02072691 _BAR_ Játra Viz vysvětlivka k HS k číslu 0207, poslední odstavec. _BAR_
02072699 _BAR_ Ostatní Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071399. _BAR_
02072710 až 02072799 _BAR_ Dělené maso a droby, zmrazené Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k podpoložkám 02072610 až 02072699. _BAR_
02073215 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, játry, srdcem a svalnatým žaludkem, zvané "kachny 70 %" Do této podpoložky patří oškubané kachny, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, kompletně vykuchané, ale do jejichž těla byly znovu vloženy srdce, játra a svalnatý žaludek. _BAR_
02073219 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy, běháků a bez krků, srdce, jater a svalnatého žaludku, zvané "kachny 63 %", nebo jinak předkládané Do této podpoložky patří oškubané kachny, vhodné k pečení, bez hlav, krků a běháků a kompletně vykuchané.
Rovněž sem patří kachny předkládané v jiné formě, než které jsou uvedeny v podpoložkách 02073211, 02073215 a 02073219. _BAR_
02073259 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy a běháků, se srdcem a svalnatým žaludkem nebo bez nich, zvané "husy 75 %", nebo jinak předkládané Do této podpoložky patří oškubané husy, bez hlav a běháků, kompletně vykuchané, ale do jejichž těla byly znovu vloženy srdce a svalnatý žaludek, stejně jako oškubané husy, vhodné k pečení, bez hlav a běháků a kompletně vykuchané.
Rovněž sem patří husy předkládané v jiné formě, než které jsou uvedeny v podpoložkách 02073251 a 02073259, např. zabité husy bez jejich hlav a běháků, které byly oškubány a vykrveny, ale nebyly vykuchány. _BAR_
02073311 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým žaludkem, zvané "kachny 70 %" Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02073215. _BAR_
02073319 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a svalnatého žaludku, zvané "kachny 63 %", nebo jinak předkládané Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02073219. _BAR_
02073359 _BAR_ Z oškubaných, vykuchaných, bez hlavy a běháků, se srdcem a svalnatým žaludkem nebo bez nich, zvané "husy 75 %", nebo jinak předkládané Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02073259. _BAR_
02073410 a 02073490 _BAR_ Tučná játra, čerstvá nebo chlazená Viz vysvětlivka k HS k číslu 0207, poslední odstavec. _BAR_
02073511 a 02073515 _BAR_ Vykostěné Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071310. _BAR_
02073521 až 02073525 _BAR_ Půlky nebo čtvrtky Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071320. _BAR_
02073531 _BAR_ Celá křídla, též bez špiček Výraz "celá křídla, též bez špiček" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a d) k této kapitole. _BAR_
02073541 _BAR_ Hřbety, krky, hřbety s krky, biskupy, špičky křídel Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071340. _BAR_
02073551 a 02073553 _BAR_ Prsa a jejich části Výraz "prsa" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a e) k této kapitole. _BAR_
02073561 a 02073563 _BAR_ Stehna a jejich části Výraz "stehna" je definován v doplňkové poznámce 4 a) a f) k této kapitole. _BAR_
02073571 _BAR_ "Husí nebo kachní paleta" Výraz "husí nebo kachní paleta" je definován v doplňkové poznámce 4 ij) k této kapitole. _BAR_
02073591 _BAR_ Játra, jiná než tučná Viz vysvětlivka k číslu 0207, poslední odstavec. _BAR_
02073599 _BAR_ Ostatní Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071399. _BAR_
02073611 a 02073615 _BAR_ Vykostěné Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071310. _BAR_
02073621 až 02073679 _BAR_ Nevykostěné Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k podpoložkám 02071320 až 02071360 a 02073571. _BAR_
02073681 až 02073689 _BAR_ Játra Viz vysvětlivka k číslu 0207, poslední odstavec. _BAR_
02073690 _BAR_ Ostatní Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 02071399. _BAR_
0208 _BAR_ Ostatní maso a jedlé droby, čerstvé, chlazené nebo zmrazené Do tohoto čísla patří pouze maso a jedlé droby zvířat zařazovaných do čísla 0106, čerstvé, chlazené nebo zmrazené. _BAR_
02081011 a 02081019 _BAR_ Z domácích králíků Do těchto podpoložek patří maso a jedlé droby zvířat patřících do podpoložky 01061910. _BAR_
02089010 _BAR_ Z domácích holubů Do těchto podpoložek patří maso a jedlé droby z domácích holubů (hospodářští holubi, okrasní holubi, poštovní holubi).
Maso a jedlé droby z holubů označovaných ve vysvětlivce k podpoložce 01063910 jako "nedomácí" jsou proto z této podpoložky vyloučeny a zařazují se do podpoložky 02089040. _BAR_
02089040 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří maso a jedlé droby z: 1.kožešinové zvěřiny: daňci, srnci, kamzíci nebo divoké kozy (Rupicapra rupicapra), losi, kozí antilopy, antilopy, gazely, medvědi a klokani;2.pernaté zvěřiny: divocí holubi, divoké husy, divoké kachny, koroptve, bažanti, sluky lesní, bekasíny, tetřevi, strnadi a pštrosi.
Maso a jedlé droby zvířat, která jsou všeobecně předmětem lovu (sluky lesní, daňci, pštrosi atd.) zůstávají zařazeny jako maso a jedlé droby zvěřiny, i když takováto zvířata vyrostla v zajetí.
Maso a jedlé droby sobů nepatří do této podpoložky (podpoložka 02089060).
Nicméně maso a jedlé droby určitých druhů sobů (např. karibu) se zařazují do této podpoložky za předpokladu, je-li dokázáno, že toto maso a jedlé droby pocházejí ze zvířat, která žila divoce a byla ulovena.
Do této podpoložky nepatří maso a jedlé droby divokých králíků (Oryctolagus cuniculus) nebo zajíců, které patří do podpoložky 02081090. _BAR_
02089060 _BAR_ Ze sobů Viz vysvětlivka k podpoložce 02089040, třetí odstavec. _BAR_
020900 _BAR_ Vepřový tuk neprorostlý libovým masem a drůbeží tuk, neškvařený nebo jinak neextrahovaný, čerstvý, chlazený, zmrazený, solený nebo ve slaném nálevu, sušený nebo uzený _BAR_
02090011 a 02090019 _BAR_ Podkožní vepřový tuk Výraz "podkožní vepřový tuk" je definován v doplňkové poznámce 2 D) k této kapitole. _BAR_
02090030 _BAR_ Vepřový tuk, jiný než podpoložek 02090011 nebo 02090019 Viz vysvětlivka k HS k číslu 0209, druhý odstavec. _BAR_
02090090 _BAR_ Drůbeží tuk Viz vysvětlivka k HS k číslu 0209, třetí odstavec. _BAR_
0210 _BAR_ Maso a jedlé droby, solené, ve slaném nálevu, sušené nebo uzené; jedlé moučky a prášky z masa nebo drobů S výjimkou podkožního tuku a jiného tuku čísla 020900 do tohoto čísla patří maso a droby, solené, ve slaném nálevu, sušené nebo uzené, ze všech zvířat patřících do čísel 0101 až 0106.
Pokud jde o výrazy "sušené nebo uzené" a "solené, ve slaném nálevu", viz doplňkové poznámky 2 E) a 7 k této kapitole. _BAR_
02101111 až 02101139 _BAR_ Z domácích prasat Výrazy "kýta" a "plec" jsou definovány v doplňkových poznámkách 2 A) b) a d) k této kapitole. _BAR_
02101111 a 02101119 _BAR_ Solené nebo ve slaném nálevu Do těchto podpoložek patří pouze kýty, plece a jejich části, nevykostěné, z domácích prasat, které byly hluboce konzervovány prosolením nebo naložením ve slaném nálevu.
Mohou však být následně podrobeny slabému sušení nebo uzení, ale ne v takovém rozsahu, který je pro účely podpoložek 02101131 a 02101139 považován za sušení nebo uzení (jak je definováno v doplňkové poznámce 2 E) k této kapitole). _BAR_
02101131 a 02101139 _BAR_ Sušené nebo uzené Do těchto podpoložek patří kýty, plece a jejich části, nevykostěné, z domácích prasat, konzervované procesem sušení nebo uzení, i když jsou tyto způsoby konzervace kombinovány s předchozí úpravou solením nebo naložením ve slaném nálevu.
Toto se týká především případu, kdy byla kýta nasolena předtím, než byla částečně dehydrována, ať již na vzduchu (druh parmské nebo bayonnské šunky) nebo uzením (druh ardénské šunky).
Kýty, plece a jejich části, které byly částečně dehydrované, ale jejichž samotná konzervace je zajištěna zmrazením nebo hlubokým zmrazením, patří do podpoložek 02032211 nebo 02032219. _BAR_
02101211 a 02101219 _BAR_ Z domácích prasat Výrazy "bůčky (prorostlé)" a "kusy" jsou definovány v odstavci f) doplňkové poznámky 2 A) a v doplňkové poznámce 2 B) k této kapitole. _BAR_
02101211 _BAR_ Solené nebo ve slaném nálevu Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k podpoložkám 02101111 a 02101119. _BAR_
02101219 _BAR_ Sušené nebo uzené Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k podpoložkám 02101131 a 02101139. _BAR_
02101910 _BAR_ Slaninové půlky nebo přední tři čtvrti Výrazy "slaninové půlky" a "přední tři čtvrti" jsou definovány v odstavcích g) a h) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole. _BAR_
02101920 _BAR_ Zadní tři čtvrti nebo půlky Výrazy "zadní tři čtvrti" a "půlky" jsou definovány v odstavcích ij) a k) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole. _BAR_
02101930 _BAR_ Přední části a kusy z nich Výraz "přední části" je definován v odstavci c) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole. _BAR_
02101940 _BAR_ Hřbety a kusy z nich Výraz "hřbety" je definován v odstavci e) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole. _BAR_
02101960 _BAR_ Přední části a kusy z nich Výraz "přední části" je definován v odstavci c) doplňkové poznámky 2 A) k této kapitole. _BAR_
02102010 a 02102090 _BAR_ Hovězí maso Do těchto podpoložek patří pouze maso zvířat čísla 0102, solené, ve slaném nálevu, sušené nebo uzené; hovězí droby patří do podpoložek 02109951 nebo 02109959. _BAR_
02109910 _BAR_ Koňské, solené, ve slaném nálevu, nebo sušené Do této podpoložky patří pouze maso zvířat podpoložek 01011010, 01019011 a 01019019, solené, ve slaném nálevu nebo sušené.
Uzené koňské maso patří do podpoložky 02109939.
Koňské droby patří do podpoložky 02109980. _BAR_
02109921 a 02109929 _BAR_ Skopové a kozí Do těchto podpoložek patří maso zvířat čísla 0104, solené, ve slaném nálevu, sušené nebo uzené.
Droby těchto druhů zvířat patří do podpoložky 02109960. _BAR_
02109931 _BAR_ Ze sobů Viz vysvětlivka k podpoložce 02089040, třetí odstavec. _BAR_
02109949 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří hlavy nebo půlky hlav z domácích prasat, s nebo bez mozku, lícních částí nebo jazyků, včetně jejich částí (viz doplňková poznámka 2 C) k této kapitole).
Části hlav jsou definovány ve třetím odstavci předmětné doplňkové poznámky.
Pro definici drobů, viz vysvětlivka k HS k číslu 0206. _BAR_
02109990 _BAR_ Jedlé moučky a prášky z masa nebo drobů Do této podpoložky patří též pelety z těchto mouček a prášků. _BAR_
KAPITOLA 3
RYBY A KORÝŠI, MĚKKÝŠI A JINÍ VODNÍ BEZOBRATLÍ
Všeobecné vysvětlivky
1. Ryby a korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí, jenž byli hluboce zmrazení, se zařazují stejně jako ryby a korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí, kteří byli zmrazení.
2. Jednoduché spaření (blanšírování), spočívající v lehkém tepelném působení, které nemá za následek uvaření jako takové, nemá vliv na zařazení.
Často se používá před zmrazením, především u tuňáků a masa korýšů nebo měkkýšů.
3. Do kapitoly 3 nepatří:
a) plovací měchýře, sušené nebo solené, též vhodné k lidskému požívání (podpoložka 05119110);
b) slabě solené ryby, sušené nebo uzené a namočené do rostlinného oleje za účelem zajištění dočasné konzervace – výrobky známé jako "polokonzervy" – (číslo 1604);
c) ryby, jednoduše naložené v oleji nebo v octě, též dále upravené (číslo 1604);
d) měkkýši, kteří byli podrobeni tepelnému zpracování, které způsobilo dostatečnou koagulaci jejich proteinů (číslo 1605).
0301 _BAR_ Živé ryby _BAR_
03011010 a 03011090 _BAR_ Okrasné ryby Viz vysvětlivka k HS k položce 030110. _BAR_
03011010 _BAR_ Sladkovodní Do této podpoložky patří: 1.Hemigrammus ocellifer;2.zlatá rybka (Carassius auratus) a zlatý kapr;3.živorodky, včetně živorodky černé (Mollienisia latipinna a velifera), mečovka zelená, včetně její červené a albínské varianty (Xiphophoris helleri), červená, zlatá, černá a bílá plata (Platypoecilus maculatus) a kříženci mečovky a platy (Xiphophorus a Okattoiecukys), jmenovitě černá mečovka a mečovka berlínská;4.beta bojovnice (Betta splendens), rájovec (Macropodus opercularis nebo viridi-auratus), čichavec šedý a čichavec zakrslý a pruhovaný (Trichogaster trichopterus a Colisa lalia a fasciata);5.skaláry (Pterophyllum scalare a eimckei). _BAR_
03011090 _BAR_ Mořské Do této podpoložky patří: 1.Chaetodontidae;2.Labridae;3.Scaridae (ryba papouščí, nepravá ryba papouščí a scarichthys). _BAR_
0302 _BAR_ Ryby čerstvé nebo chlazené, vyjma rybí filé a jiné rybí maso čísla 0304 _BAR_
03021110 až 03021180 _BAR_ Pstruh (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache a Oncorhynchus chrysogaster) Do této podpoložky patří: 1.pstruh mořský (Salmo trutta trutta);2.pstruh potoční nebo pstruh obecný (Salmo trutta fario);3.pstruh obecný jezerní (Salmo trutta lacustris);4.pstruh duhový nebo pstruh americký (Oncorhynchus mykiss);5.pstruh Oncorhynchus clarki;6.pstruh (zlatý) Oncorhynchus aguabonita;7.pstruh Oncorhynchus gilae;8.pstruzi druhu Oncorhynchus apache;9.pstruzi druhu Oncorhynchus chrysogaster. _BAR_
03021200 _BAR_ Losos obecný (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou a Oncorhynchus rhodurus), losos atlantický (Salmo salar) a hlavatka podunajská (Hucho hucho) Kromě lososa atlantického a hlavatky podunajské do této podpoložky patří též následující druhy lososa obecného: 1.losos nerka (Oncorhynchus nerka);2.losos gorbuša (Oncorhynchus gorbuscha);3.losos keta (Oncorhynchus keta);4.losos čavyča (Oncorhynchus tschawytscha);5.losos kisuč (Oncorhynchus kisutch);6.losos asijský (Oncorhynchus masou);7.losos druhu Oncorhynchus rhodurus. _BAR_
03021900 _BAR_ Ostatní Mezi ostatní sladkovodní lososovité ryby zahrnuté do této podpoložky patří: 1.síhové (Coregonus clupeaformis, Coregonus fera, Coregonus albula, Coregonus lavaretus);2.síh (Coregonus oxyrhynchus);3.siven (Salvelinus alpinus), siven americký nazývaný někdy "Fountain salmon" (Salvelinus fontinalis), siven velký (Salvelinus namaycush nebo Christivomer namaycush). _BAR_
03022110 až 03022990 _BAR_ Platýsovité ryby (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Soleidae, Scophthalmidae a Citharidae), vyjma játra, jikry a mlíčí Platýsovité ryby nejsou ploché ve svislé rovině jako rejnok, ale ve vodorovné rovině, s dvěma očima na svrchní straně. _BAR_
03022990 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje: kambalu velkou (Scophthalmus maximus nebo Psetta maxima) a kambalu druhu Scophthalmus rhombus, platýse drsného (Pleuronectes limanda nebo Limanda limanda), platýse kitta (Pleuronectes microcephalus nebo Microstomus kitt), platýse bradavičnatého (Platichthys flesus nebo Flesus flesus). _BAR_
03023110 a 03023190 _BAR_ Tuňák bílý nebo křídlatý (Thunnus alalunga) Tuňák bílý nebo křídlatý je rozpoznatelný podle dlouhých prsních ploutví, které dosahují až k řitnímu otvoru, a tmavě modrého hřbetu a šedomodrých boků a břicha. _BAR_
03023210 a 03023290 _BAR_ Tuňák žlutoploutvý (Thunnus albacares) Tuňák žlutoploutvý je snadno rozpoznatelný podle srpovitých řitních ploutví a druhé hřbetní ploutve. _BAR_
03023310 a 03023390 _BAR_ Tuňák malý nebo bonito s pruhovaným břichem (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis) Tuňák malý nebo bonito s pruhovaným břichem (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis) jsou rozpoznatelné podle čtyř až sedmi tmavých, podélných pruhů na břiše.
Jejich tmavě modrý hřbet je zdůrazněn jasně vymezenou zelenou plochou nad prsní ploutví, která se ztrácí směrem ke středu těla.
Mají stříbřité boky a břicho a krátké ploutve.
Do této podpoložky nepatří bonito atlantický nebo páskovaný (Sarda sarda), které mají šikmé proužky na hřbetě; tyto ryby, čerstvé nebo chlazené, se zařazují do podpoložky 03026999. _BAR_
03024000 _BAR_ Sleď (Clupea harengus, Clupea pallasii), vyjma játra, jikry a mlíčí Pro účely této podpoložky se výrazem "sleď" myslí pouze sleďovití druhu Clupea harengus (sleď skandinávský) a Clupea pallasii (sleď tichomořský).
Ryba známá jako "indický sleď" (Chirocentrus dorab) se zařazuje do podpoložky 03026999, pokud je dovážena čerstvá nebo chlazená. _BAR_
03025010 a 03025090 _BAR_ Treska (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), vyjma játra, jikry a mlíčí Treska může být až 1,5 m dlouhá.
Má olivově zabarvený hřbet s tmavými skvrnami a světlé břicho s bílým bočním pruhem.
Má tři hřbetní ploutve, krátkou břišní ploutev a vousky na bradě. _BAR_
03026110 _BAR_ Sardinky druhu Sardina pilchardus Do této podpoložky rovněž patří velké dospělé sardinky (až do 25 cm) známé jako "pilchards". _BAR_
03026180 _BAR_ Šproty (Sprattus sprattus) Pro účely této podpoložky se výrazem "šproty" myslí pouze sleďovití druhu Sprattus sprattus; tyto ryby, blízce příbuzné sleďovi, ale mnohem menší, jsou často nesprávně nazývány "norská ančovička". _BAR_
03026300 _BAR_ Treska tmavá (Pollachius virens) Treska černá je častěji známá jako treska tmavá. _BAR_
03026520 _BAR_ Žraloci druhu Squalus acanthias Jsou to žraloci s trny, s bočními žaberními štěrbinami, umístěnými nad prsními ploutvemi; jejich těla jsou kulovitá a hladká; hřbety jsou šedé a břicha bílá; mohou dosáhnout délky až jednoho metru. _BAR_
03026590 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje žraloka sleďového nebo žraloka beaumaris (Lamna nasus nebo Lamna cornubica) a hladkouna obecného (Galeorhinus galeus nebo Galeus canis). _BAR_
03026600 _BAR_ Úhoři (Anguilla spp.) Pro účely této podpoložky se výrazem "úhoři" myslí pouze vlastní úhoři (Anguilla spp.), včetně úhoře evropského (Anguilla anguilla) v obou jeho formách (velkohlavý úhoř a úhoř se špičatou tlamou neboli s dlouhou tlamou), úhoře amerického (Anguilla rostrata), úhoře japonského (Anguilla japonica) a úhoře australského (Anguilla australis).
Proto ryby, které jsou nesprávně nazývány úhoři, jako např. "mořští úhoři" (Conger conger), murény, též nazývané "murénovití úhoři" (Muraena helena) a úhoři píseční (Ammodytes spp.) nepatří do této podpoložky a patří do podpoložky 03026999. _BAR_
03026919 _BAR_ Ostatní Mezi sladkovodní ryby této podpoložky patří: 1.lín (Tinca tinca);2.sumec (Barbus spp.);3.okouni: okoun říční (Perca fluviatilis), okounek (Micropterus spp.), slunečnice pestrá (Lepomis gibbosus) a ježdík obecný (Gymnocephalus cernuus nebo Acerina cernua);4.cejn velký (Abramis brama) a cejn stříbrný (Blicca bjoerkna);5.štiky (Esox spp.) a kostlíni (Lepisosteus spp.);6.ouklej obecná (Alburnus alburnus), hrouzek obecný (Gobio gobio), hrouzek dunajský (Gobio uranoscopus), vranka skvrnitá (Cottus gobio) a mník říční (mník jednovousý) (Lota lota);7.mihule říční (Lampetra fluviatilis) a mihule potoční (Lampetra planeri);8.ryby rodu Leuciscus spp., Rutilus spp. a Idus spp., např. plotice, tmavý jelec jesen, jelec tloušť nebo plotice červená, velkohlavý evropský jelec, bělice;9.lipani (Thymallus spp.);10.okouni štikovití nebo candáti (Stizostedion lucioperca). _BAR_
03026999 _BAR_ Ostatní Mezi mořské ryby této podpoložky patří: 1.treska (Trisopterus luscus a Trisopterus esmarki);2.mořský tečkovaný okoun (Dicentrarchus punctatus), mořští okouni (Serranus spp.) a kanic (Epinephelus spp.);3.parmice proužkovaná (Mullus barbatus) a parmice nachová (Mullus surmuletus);4.štítníci (Trigla, Eutrigla, Aspitrigla, Lepidotrigla a Trigloporus spp.);5.ropušnice (Scorpaena spp.);6.mihule mořská (Petromyzon marinus);7.jehlice rohozubá neboli mořská jehla (Belone belone) a ostnatci (Trachinus spp.);8.rejnoci a manty (Raja nebo Raia spp.);9.korušky (Osmerus spp.);10.huňáček severní (Mallotus villosus);11.ryby druhu Kathetostoma giganteum. _BAR_
03027000 _BAR_ Játra, jikry a mlíčí Játra, jikry a mlíčí ryb, čerstvé nebo chlazené, které jsou vzhledem k jejich druhu a stavu způsobilé k lidskému požívání, zůstávají v této podpoložce, i když jsou určeny pro průmyslové účely. _BAR_
0303 _BAR_ Ryby zmrazené, vyjma rybí filé a jiné rybí maso čísla 0304 Ustanovení vysvětlivek k podpoložkám čísla 0302 se použijí, mutatis mutandis, na podpoložky tohoto čísla. _BAR_
0304 _BAR_ Rybí filé a jiné rybí maso (též mleté), čerstvé, chlazené nebo zmrazené _BAR_
03041013 až 03041038 _BAR_ Filé Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0304, bod 1). Tyto podpoložky rovněž zahrnují filé nařezané na kusy, za předpokladu, že lze u těchto kusů rozpoznat, že byly získány z filé.
Nejčastěji používané druhy pro tento účel jsou pstruh, losos, treska, treska skvrnitá, treska tmavá, ropušnice severní nebo okouníci (např. treska norská), treska bezvousá, štikozubec, pražma zlatohlavá neboli dorado, mořský jazyk, platýs, kambala, mník mořský, tuňák, makrela, sleď a ančovička. _BAR_
03041038 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří též filé z mořského jazyka, platýse a sledě. _BAR_
03042013 až 03042094 _BAR_ Zmrazené filé Viz vysvětlivky k podpoložkám 03041013 až 03041038.
Do těchto podpoložek patří též hluboce zmrazené bloky nebo pláty, které sestávají z filé nebo kousků filé (obvykle z tresky), též smíchané s malým množstvím (nepřesahujícím 20 % hmotnostních) oddělených odštěpků stejného druhu ryby používaných pouze k vyplnění prostoru v blocích nebo plátech.
Bloky nebo pláty jsou určeny k rozřezání na malé kousky (porce, prsty atd.), které jsou baleny pro drobný prodej. _BAR_
03049005 _BAR_ Surimi Surimi je polotovar prodávaný ve zmrazeném stavu.
Sestává z bělavé pasty, která je prakticky bez zápachu nebo chuti a je vyrobena z jemně namletého, vypraného a propasírovaného rybího masa. Postupné propírání odstraní většinu tuku a ve vodě rozpustný protein.
Aby se zlepšila konzistence výrobku a jeho stabilizace ve zmrazeném stavu, přidává se malé množství přísad (např. cukr, sůl, D-glucitol (sorbitol) a di- nebo trifosfát). _BAR_
0305 _BAR_ Ryby sušené, solené nebo ve slaném nálevu; uzené ryby, též vařené před nebo během uzení; rybí moučky, prášky a pelety, způsobilé k lidskému požívání _BAR_
03051000 _BAR_ Rybí moučky, prášky a pelety, způsobilé k lidskému požívání Rybí moučky a prášky jsou všeobecně učiněny jedlými tak, že se zbaví oleje a zápachu a někdy mohou být známy jako "rybí koncentrát".
Do této podpoložky rovněž patří produkty známé jako "instantní ryba", které se získávají z masa čerstvých ryb, zmrazených, nařezáním na malé kousky, jenž se nakonec nastrouhají a vysuší. _BAR_
03053011 až 03053090 _BAR_ Rybí filé sušené, solené nebo ve slaném nálevu, ne však uzené Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k podpoložkám 03041013 až 03041038.
Uzené rybí filé se zařazuje do podpoložek 03054100 až 03054980. _BAR_
03054100 až 03054980 _BAR_ Uzené ryby, včetně filé Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0305, pátý odstavec. _BAR_
03056300 _BAR_ Ančovičky (Engraulis spp.) Do této podpoložky patří pouze ančovičky ve slaném nálevu, které nebyly podrobeny žádné jiné úpravě.
Jsou uloženy v malých soudcích nebo sklenicích nebo jsou často v hermeticky uzavřených plechovkách, které nebyly po jejich uzavření podrobeny žádné tepelné úpravě. _BAR_
0306 _BAR_ Korýši, též bez krunýřů, živí, čerství, chlazení, zmrazení, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; korýši v krunýřích, vaření ve vodě nebo v páře, též chlazení, zmrazení, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; moučky, prášky a pelety z korýšů, způsobilé k lidskému požívání Uzení korýši, též bez krunýřů, a korýši, kterým byly odstraněny krunýře a byly uvařeni (například vařené a oloupané ocásky garnátů, obvykle zmrazené) se zařazují do čísla 1605.
Části krabů s částečně odstraněným krunýřem (například klepeta), které jsou vařené ve vodě nebo v páře a jsou připravené k jídlu bez nutnosti dalšího odstranění krunýře se rovněž zařazují do čísla 1605. _BAR_
03061110 a 03061190 _BAR_ Langusty a jiní mořští raci (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.) Na rozdíl od humrů, langusty a jiní mořští raci jsou červení a mají pouze velmi malá klepítka, ale silně vyvinutá tykadla.
Navíc mají ostnatý, vyboulený krunýř. _BAR_
03061110 _BAR_ Langustí ocásky Do této podpoložky patří langustí a račí ocásky (z mořských raků) v krunýři, celé nebo rozdělené na dvě části, stejně jako ocásky bez krunýřů. _BAR_
03061190 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří langusty a mořští raci v krunýři, celí nebo po délce rozdělení, stejně jako langustí a račí maso. _BAR_
03061210 a 03061290 _BAR_ Humři (Homarus spp.) Humři jsou korýši s velkými klepety.
Neuvaření humři jsou tmavě modří s bílým nebo nažloutlým mramorováním; zčervenají pouze při vaření.
Humři jsou předkládáni fakticky stejným způsobem jako langusty a jiní mořští raci. _BAR_
03061310 až 03061380 _BAR_ Krevety a garnáti Do těchto podpoložek patří: 1.garnáti, jejichž některé druhy jsou někdy známy jako "růžové krevety" (přestože určité druhy ve skutečnosti při vaření nezrůžovějí), rodu Pandalidae;2.hnědé nebo šedé krevety druhu Crangon;3.krevety a garnáti rodu Palaemonidae a Penaeidae.
Mezi ně patří garnát obecný (Palaemon serratus) a kreveta královská neboli caramota (Penaeus caramota nebo Penaeus kerathurus). _BAR_
03061410 až 03061490 _BAR_ Krabi Výraz "krabi" zahrnuje širokou řadu různě velkých korýšů s klepety, které lze odlišit od mořských raků, langust, humrů, krevet, garnátů a sladkovodních raků tím, že nemají masitý článkovaný ocásek. _BAR_
03061490 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří kromě evropských mořských krabů, jako jsou např. krab plovací (Portunus puber) a krab pavoučí (Maia squinado), velký počet dalších druhů (zejména Cancer, Carcinus, Portunus, Neptunus, Charybdis, Scylla, Erimacrus, Limulus, Maia, Menippi spp.), stejně jako sladkovodní krab známý jako "krab čínský" (Eriocheir sinensis). _BAR_
03061910 _BAR_ Raci Raci jsou sladkovodní korýši, jejichž nejdůležitější druhy náleží do tříd Astacus, Cambarus, Orconectes a Pacifastacus.
Do této podpoložky patří rovněž ocásky. _BAR_
03061930 _BAR_ Humr severský (Nephrops norvegicus) Humry severské, rovněž známé jako garnáty Dublinského zálivu, lze rozeznat podle jejich dlouhých, štíhlých a hranolovitých klepet. _BAR_
03062100 _BAR_ Langusty a jiní mořští raci (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.) Viz vysvětlivky k podpoložkám 03061110 a 03061190. _BAR_
03062210 až 03062299 _BAR_ Humři (Homarus spp.) Viz vysvětlivky k podpoložkám 03061210 a 03061290. _BAR_
03062310 až 03062390 _BAR_ Krevety a garnáti Viz vysvětlivky k podpoložkám 03061310 až 03061380. _BAR_
03062430 a 03062480 _BAR_ Krabi Viz vysvětlivky k podpoložkám 03061410 až 03061490. _BAR_
03062480 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří kromě evropských mořských krabů, jako jsou např. krab plovací (Portunus puber) a krab pavoučí (Maia squinado), velký počet dalších druhů (zejména Paralithodes chamchaticus, Callinectes sapidus, Chionoecetes spp., Cancer, Carcinus, Portunus, Neptunus, Charybdis, Scylla, Erimacrus, Limulus, Maia, Menippi spp.), stejně jako sladkovodní krab známý jako "krab čínský" (Eriocheir sinensis). _BAR_
03062910 _BAR_ Raci Viz vysvětlivka k podpoložce 03061910. _BAR_
03062930 _BAR_ Humr severský (Nephrops norvegicus) Viz vysvětlivka k podpoložce 03061930. _BAR_
0307 _BAR_ Měkkýši, též v lasturách nebo ulitách, živí, čerství, chlazení, zmrazení, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; vodní bezobratlí, jiní než korýši a měkkýši, živí, čerství, chlazení, zmrazení, sušení, solení nebo ve slaném nálevu; moučky, prášky a pelety z vodních bezobratlých, jiných než korýšů, způsobilé k lidskému požívání _BAR_
03071010 a 03071090 _BAR_ Ústřice Do těchto podpoložek patří pouze škeblovití měkkýši rodu Ostrea, Crassostrea (nazývaní rovněž Gryphaea) a Pycnodonta.
Dělí se obvykle na ústřice ploché (rodu Ostrea) a na ústřice s nepravidelnou lasturou jako jsou např. ústřice portugalská (Crassostrea angulata) a ústřice virginská neboli krémově modrá s tmavě šedými tečkami (Crassostrea virginica). _BAR_
03071010 _BAR_ Ústřice ploché (rodu Ostrea), živé, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 40 g, včetně lastury Do této podpoložky se zařazují pouze ústřice rodu Ostrea o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 40 g (včetně lastury).
Ústřice ploché, sbírané v Evropě, jsou obvykle druhu Ostrea edulis.
Existují další druhy jako jsou zejména Ostrea lurida z tichomořského pobřeží Severní Ameriky a Ostrea chilensis z Chile. _BAR_
03071090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky se zařazují ústřice rodu Ostrea s hmotností jednoho kusu větší než 40 g, stejně jako všechny ústřice, nevyvinuté nebo dospělé, druhu Crassostrea (nazývaného rovněž Gryphaea) a rodu Pycnodonta.
Rod Crassostrea zahrnuje ústřici portugalskou (Crassostrea angulata), ústřici japonskou (Crassostrea gigas) a ústřici známou jako virginská neboli krémově modrá s tmavě šedými tečkami (Crassostrea virginica). _BAR_
03079100 až 03079990 _BAR_ Ostatní, včetně mouček, prášků a pelet z vodních bezobratlých, jiných než korýšů, způsobilé k lidskému požívání Do těchto podpoložek patří: 1.mořští plži, jako je např. surmovka obecná (Buccinum undatum);2.břeženky (Littorina a Lunatia spp.);3.ušeň neboli mořské ucho (Haliotis tuberculata);4.mlži Scrobicularia plana, mlži Mactra spp. a srdcovky (Cardium spp.);5.mlži s ostnatou lasturou (Solen spp.), jako jsou např. mlži s dlouhou, zužující se, zkroucenou, tenkou lasturou (Solen marginatus, Solen siliqua a Solen ensis) a mlži s tvrdou lasturou (Venus mercenaria a Venus verrucosa);6.vodní bezobratlí, jiní než korýši a měkkýši uvedení nebo zahrnutí v podpoložkách 03071010 až 03076000, zejména mořské ježovky, mořské okurky (bêches-de-mer), medúzy a sépie druhu Sepia pharaonis. _BAR_
KAPITOLA 4
MLÉKO A MLÉČNÉ VÝROBKY; PTAČÍ VEJCE; PŘÍRODNÍ MED; JEDLÉ PRODUKTY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU, JINDE NEUVEDENÉ ANI NEZAHRNUTÉ
0401 _BAR_ Mléko a smetana, nezahuštěné, neobsahující přidaný cukr ani jiná sladidla Pokud tyto výrobky neobsahují žádné jiné přísady, než které jsou uvedeny ve Všeobecných vysvětlivkách k HS k této kapitole, druhý odstavec, patří do tohoto čísla: 1.plnotučné mléko, nezpracované, a mléko částečně nebo úplně odstředěné;2.pasterizované mléko, tj. mléko, zachovávající vlastnosti, které byly vylepšeny částečným omezením růstu bakterií pomocí tepelného zpracování;3.sterilizované mléko, včetně UHT mléka s prodlouženou trvanlivostí, u kterého byl růst bakterií prakticky zastaven rozsáhlejším tepelným zpracováním;4.homogenizované mléko, v němž byly kapénky tuku přírodní emulze roztříštěny – mechanickou cestou za velmi vysokého tlaku spojenou s tepelným procesem – do klubíček menší velikosti, které částečně chrání před vytvořením smetany;5.peptonizované mléko, tj. mléko, jehož stravitelnost byla zlepšena přidáním pepsinu, pro zpracování proteinů;6.smetana, což je tuková vrstva, která se přirozeně vytváří v horní vrstvě ustáného mléka pomalou aglomerací tukových emulzních kapiček.
Ať už je odstraňována ručně nebo získávána odstřeďováním mléka v odstředivce na mléko, obsahuje kromě jiných složek mléka docela vysoký podíl tuku (obvykle převyšující 10 % hmotnostních).
Určité odstředivé procesy vyrobí smetanu s obsahem tuku vyšším než 50 % hmotnostních.
Smetana se považuje v tomto čísle za "nekoncentrovanou", bez ohledu na procentuální obsah tuku, pokud byla získaná zcela: a)sbíráním na povrchu mléka,b)odstředěním.
Avšak "koncentrovaná" smetana, vyráběná odlišným způsobem, jako je např. odpařování vody během tepelného zpracování, patří do čísla 0402. _BAR_
0402 _BAR_ Mléko a smetana, zahuštěné nebo obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla Toto číslo zahrnuje sušené mléko, k němuž byl přidán zpět desinfekční centrifugát, za předpokladu, že poměr přírodních složek mléka není narušen (jinak číslo 0404).
Kaseinát sodný není přírodní složka mléka; používá se zejména jako emulgátor.
Proto výrobky, které obsahují kaseinát sodný v množství větším než 3 % hmotnostní jsou vyloučeny z tohoto čísla (zejména viz číslo 1901).
Stejné pravidlo se použije pro výrobky obsahující sojový lecitin (emulgátor).
Viz rovněž Vysvětlivky k HS k číslu 0404, vyloučení d). _BAR_
0403 _BAR_ Podmáslí, kyselé mléko a smetana, jogurt, kefír a jiné fermentované (kysané) nebo acidofilní mléko a smetana, též zahuštěné nebo obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla nebo ochucené nebo obsahující přidané ovoce, ořechy nebo kakao Výrobky ve formě pasty, které se normálně jedí lžičkou, se nezařazují jako výrobky v prášku, granulích nebo v jiné pevné formě.
Pro účely tohoto čísla, výraz "podmáslí" zahrnuje jak sladké (tj. neacidofilní), tak i acidofilní podmáslí. _BAR_
04031011 až 04031099 _BAR_ Jogurt Do těchto podpoložek patří pouze výrobky, které byly získány mléčnou fermentací výlučně mikroorganismy Streptococcus thermophilus a Lactobacillus delbrueckii poddruh bulgaricus.
Do těchto podpoložek nepatří výrobky, které byly, po fermentaci, podrobeny tepelnému zpracování, které deaktivuje kultury jogurtu (položka 040390). _BAR_
04039011 až 04039099 _BAR_ Ostatní Viz vysvětlivky k podpoložkám 04031011 až 04031099.
Do těchto podpoložek nepatří výrobky typu "cagliata", jak jsou popsány ve vysvětlivce k podpoložkám 04061020 a 04061080, třetí odstavec. _BAR_
0404 _BAR_ Syrovátka, též zahuštěná nebo obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla; výrobky sestávající z přírodních složek mléka, též obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla, jinde neuvedené ani nezahrnuté Viz vysvětlivky k číslu 0402, první odstavec. _BAR_
04049021 až 04049089 _BAR_ Ostatní Použijí se, mutatis mutandis, vysvětlivky k číslu 0402.
Do těchto podpoložek patří též koncentrované mléčné proteiny, získané částečným odstraněním laktózy a minerálních solí z odstředěného mléka a v nichž je obsah proteinu v sušině 85 % hmotnostních nebo nižší.
Obsah proteinu se vypočítá vynásobením obsahu dusíku změnovým faktorem 6,38.
Pokud obsah proteinu v koncentrovaném mléčném proteinu převyšuje 85 % hmotnostních v sušině, pak takový výrobek patří do čísla 3504 (viz doplňková poznámka 1 ke kapitole 35). _BAR_
0405 _BAR_ Máslo a jiné tuky a oleje získané z mléka; mléčné pomazánky _BAR_
04051011 až 04051090 _BAR_ Máslo Výraz "máslo" je definován v poznámce 2 a) a v poznámce k položce 2 k této kapitole.
Viz rovněž Vysvětlivky k HS k číslu 0405, písmeno A). Máslo je vodní emulze v mléčném tuku, jejíž dispergovaná fáze je voda a disperzní prostředí je tuk.
Na druhé straně, smetana (čísla 0401 a 0402) – která v některých případech může mít stejný procentuální obsah tuku jako máslo – je emulze tukových kapének ve vodě, kde je disperzním prostředím voda a dispergovaná fáze je tuk.
Z tohoto rozdílu ve struktuře je patrné, že přidáním přiměřeného množství vody do smetany se může znovu přibližně vytvořit původní mléko, ale toto není možné u másla. _BAR_
04052010 až 04052090 _BAR_ Mléčné pomazánky Výraz "mléčné pomazánky" je definován v poznámce 2 b) k této kapitole.
Viz rovněž Vysvětlivky k HS k číslu 0405, písmeno B). _BAR_
04059010 a 04059090 _BAR_ Ostatní Viz poznámka k položce 2 k této kapitole a Vysvětlivky k HS k číslu 0405, písmeno C). _BAR_
0406 _BAR_ Sýry a tvaroh Výrobky, ve kterých byl mléčný tuk zcela nebo částečně nahrazen jiným (např. rostlinným) druhem tuku, se nepovažují za sýr tohoto čísla (všeobecně číslo 2106). _BAR_
04061020 a 04061080 _BAR_ Čerstvé (nevyzrálé nebo nenaložené) sýry, včetně syrovátkového sýra, a tvaroh Pokud jde o syrovátkový sýr, viz Vysvětlivky k HS k číslu 0406, druhý odstavec. Tvaroh neboli "bílý sýr" je výrobek získaný ze sraženého mléka, z něhož byla odstraněna většina syrovátky (např. dehydrováním nebo lisováním).
Tvaroh (jiný než v prášku) s do 30 % hmotnostních přidaného cukru a ovoce, se považuje za výrobek, který si zachovává charakter tvarohu a zůstává zařazen do těchto podpoložek.
Do těchto podpoložek patří výrobky typu "cagliata", tj. výrobky získané srážením syřidlem, jinými enzymy nebo působením kyseliny na plnotučné, poloodstředěné nebo zcela odstředěné mléko, ze kterého byla extrahována většina syrovátky.
Tyto výrobky jsou předkládány ve formě pasty, která nemá ještě povahu tvarohu, je hladká, lehce dělitelná na zrna, se silnou charakteristickou vůní a s obsahem chloridu sodného 0,3 % hmotnostní nebo méně.
Jsou to "meziprodukty", které je nutno dále zpracovat, hlavně k získání sýrů. _BAR_
04062010 a 04062090 _BAR_ Strouhané sýry nebo práškové sýry, všech druhů Do těchto podpoložek patří: 1.strouhané sýry, obvykle používané jako ochucovací prostředek nebo pro jiné účely při průmyslové výrobě jídel.
Nejčastěji se získávají z tvrdých sýrů (například Grana, Parmigiano Reggiano, Emental, Reggianito, Sbrinz, Asiago, Pecorino atd.).
Tyto sýry mohou být částečně dehydrovány za účelem zajištění nejdelší možné konzervace.Sem se zařazují rovněž sýry, které byly po nastrouhání aglomerovány;2.práškové sýry, obvykle používané v potravinářském průmyslu.
Vyrábějí se ze všech druhů sýru, které byly buď rozpuštěny a pak upraveny do podoby prášku anebo přeměněny v pastu a pak usušeny a rozemlety. _BAR_
04063010 až 04063090 _BAR_ Tavené sýry, jiné než strouhané nebo práškové Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0406, první odstavec, bod 3). _BAR_
04064010 až 04064090 _BAR_ Sýry s modrou plísní Hlavním znakem těchto sýrů je nepravidelná pigmentace, způsobená rozvojem plísní v sýrové hmotě.
Do těchto podpoložek patří všechny sýry s modrou plísní jako jsou např. Stilton, Blue Dorset, Saingorlon, Edelpilzkäse, Danish Blue, Mycella, Gorgonzola, Roquefort, Bleu d'Auvergne, Bleu des Causses a Bleu de Quercy. _BAR_
04064090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří rovněž sýry se zřetelně viditelnou bílo/našedlou nepravidelnou pigmentací v sýrové hmotě, získanou použitím bezbarvého druhu Penicillium roqueforti. _BAR_
040700 _BAR_ Ptačí vejce, ve skořápce, čerstvá, konzervovaná nebo vařená Do tohoto čísla rovněž patří zkažená vejce ve skořápkách, stejně jako vejce, kde již začal inkubační proces.
Konzervování může být dosaženo úpravou povrchu vajec tukem, voskem nebo parafínem, ponořením do vápenného roztoku nebo křemičitého roztoku (soda nebo potaš) nebo jinými metodami. _BAR_
04070011 až 04070030 _BAR_ Z domácí drůbeže Drůbeží vejce jsou vejce ptáků čísla 0105. _BAR_
04070011 a 04070019 _BAR_ Násadová Do těchto podpoložek patří pouze drůbeží vejce, která splňují podmínky stanovené příslušnými orgány. _BAR_
0408 _BAR_ Ptačí vejce, bez skořápky, a žloutky, čerstvé, sušené, vařené ve vodě nebo v páře, lisované, zmrazené nebo jinak konzervované, též obsahující přidaný cukr nebo jiná sladidla _BAR_
04081180 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří žloutky způsobilé k lidskému požívání a žloutky nezpůsobilé k lidskému požívání, jiné než ty, které patří do podpoložky 04081120.
Patří sem rovněž sušené žloutky, které byly konzervovány přidáním malého množství chemikálií a jsou určeny pro zhotovování dortů a sladkého pečiva, výrobků typu makarónů a podobných výrobků. _BAR_
04081981 a 04081989 _BAR_ Ostatní Použije se, mutatis mutandis, první věta vysvětlivky k podpoložce 04081180. _BAR_
04089180 _BAR_ Ostatní Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 04081180. _BAR_
04089980 _BAR_ Ostatní Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 04081180.
Kromě celých vajec bez skořápek, která mohou být předkládána čerstvá, patří do této podpoložky celá vejce konzervovaná v konzervačním roztoku, například přidáním soli nebo chemických konzervačních prostředků a zmrazená celá vejce.
Patří sem též vejce vařená v páře nebo ve vodě a lisovaná vejce (např. válcovitá "dlouhá" vejce připravená ze žloutků a bílků několika vajec). _BAR_
KAPITOLA 5
VÝROBKY ŽIVOČIŠNÉHO PŮVODU, JINDE NEUVEDENÉ ANI NEZAHRNUTÉ
0505 _BAR_ Kůže a jiné části ptáků s peřím nebo prachovým peřím, peří a části per (též s přistřiženými okraji) a prachové peří, neopracované nebo pouze čištěné, dezinfikované nebo preparované z důvodu konzervace; prášek a odpad z ptačích per nebo jejich částí _BAR_
05051010 a 05051090 _BAR_ Peří používané k vycpávání; prachové peří Výrobky těchto podpoložek jsou definovány ve Vysvětlivkách k HS k položce 050510. _BAR_
05051010 _BAR_ Surové Do této podpoložky patří peří používané pro vycpávání a prachové peří v tom stavu, v jakém bylo vytrháno z ptačího těla, i když bylo vytrháno vlhké.
Patří sem také peří a prachové peří, které po vytrhání bylo podrobeno zpracování, kterým byl odstraněn prach, dezinfikováno nebo bylo podrobeno pouze konzervačnímu procesu.
Do této podpoložky rovněž patří peří ze sběru odpadových surovin (nebo použité), které nemůže být v jeho skutečném stavu znovu použito jako peří na vycpávání.
Produkty této podpoložky jsou obvykle předkládány ve formě stlačených žoků. _BAR_
05051090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří peří, které se používá k vycpávání, a prachové peří, které bylo více vyčištěno než peří uvedené ve vysvětlivce k podpoložce 05051010, například praním ve vodě nebo v páře a sušením horkým vzduchem. _BAR_
05059000 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.kůže a jiné části ptáků (hlavy, křídla, krky atd.) s peřím nebo prachovým peřím, určené například pro výrobu příslušenství čelenek do vlasů;2.kůže ptáků bez krycích per, zvláště část kůže hus známá jako "labutí kůže", používaná hlavně pro výrobu bambulek;3.velká pera z křídla nebo ocasu nebo jiných částí opeření, nevhodná pro vycpávání zejména z důvodů jejich velikosti a pevnosti jejich stvolů;4.ozdobné části určené, po zpracování, na výrobu ozdob pro čelenky, pro výrobu umělých květů atd.
Takové části jsou například pera pštrosa, volavky bílé, volavky popelavé, bažanta, čápa marabu, ibise, páva, rajky, plameňáka, sojky, kolibříka, straky, supa, racka a čápa;5.peří, obvykle stejné délky, používané pro výrobu péřových oprašovačů a péřových kartáčů;6.určité jasně definované části peří jako jsou brky a stvoly, též vydrané (např. pro výrobu zubních párátek, rybářského náčiní), háčky vykrojené ze stvolů nebo připojené k tenkým odřezkům stvolu, též s ořezanými okraji (vytažená pera).
Jestliže si však ponechají charakter peří pro vycpávání, bez ohledu na jakýkoliv proces zpracování, patří do položky 05051010 nebo 05051090.Do této podpoložky také patří výrobky známé jako "gerissene Hahnenhälse", což jsou stvoly per ořezané, s výjimkou ostrých konců, které zůstávají malými pery nebo špičkami, jež ořezáním nebylo možné odstranit;7.prach (nebo moučka) a odpad z peří nebo částí peří. _BAR_
0506 _BAR_ Kosti a rohové kosti, neopracované, zbavené tuku, jednoduše opracované (avšak nepřiříznuté do tvaru), upravené kyselinou nebo zbavené klihu; prach a odpad z těchto produktů _BAR_
05061000 _BAR_ Ossein a kosti upravené kyselinou Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0506, druhý odstavec, bod 3). _BAR_
05069000 _BAR_ Ostatní Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0506, druhý odstavec, body 1), 2), 4) a 5). _BAR_
050900 _BAR_ Přírodní houby živočišného původu _BAR_
05090010 _BAR_ Surové Kromě hub dovážených v takovém stavu, ve kterém byly vytaženy z moře, zahrnuje tato podpoložka přírodní houby, které byly zbaveny vnější vrstvy, měkkých viskózních látek a některých cizích látek (např. vápenných látek, písku) otloukáním nebo rozdrcením a praním v mořské vodě.
Do této podpoložky patří také přírodní houby, které byly zbaveny nevyužitelných části (např. shnilých částí) např. ořezáním, a obvykle všechny houby, které nebyly podrobeny chemickému zpracování. _BAR_
05090090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří houby, které byly dále upraveny úplným odstraněním vápenných látek ke zvýraznění barvy (účinkem brominu nebo sulfidem sodným), odmaštěním (namočením do roztoku amoniaku), bělením (namočením do 2 % kyseliny šťavelové) nebo jiným chemickým zpracováním, aby se staly vhodnými k použití. _BAR_
05100000 _BAR_ Ambra šedá, kastoreum, cibet a pižmo; kantaridy; žluč, též sušená; žlázy a jiné látky živočišného původu používané k přípravě farmaceutických výrobků, čerstvé, chlazené, zmrazené nebo jinak prozatímně konzervované Kromě výrobků uvedených ve Vysvětlivkách k HS k číslu 0510, do tohoto čísla patří též chlazené nebo zmrazené tkáně placenty, též ve sterilních zásobnících. _BAR_
0511 _BAR_ Výrobky živočišného původu, jinde neuvedené ani nezahrnuté; mrtvá zvířata kapitol 1 nebo 3, nezpůsobilá k lidskému požívání _BAR_
05119110 _BAR_ Odpad z ryb Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0511, bod 6), odstavce i) až iv). _BAR_
05119190 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.vajíčka ryb a jikry nezpůsobilé k lidskému požívání (viz Vysvětlivky k HS k číslu 0511, bod 5), odstavce i) a ii));2.zbytky korýšů, měkkýšů a jiných vodních bezobratlých, např. lastury krevet a garnátů, též v prášku;3.mrtvá zvířata kapitoly 3, nezpůsobilá k lidskému požívání nebo nevhodná k lidskému požívání, např. perloočky, známé jako vodní blechy, a jiné lasturnatky nebo listonožci, sušení, pro krmení akvarijních ryb. _BAR_
05119990 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří výrobky popsané ve Vysvětlivkách k HS k číslu 0511, body 2), 3), 4), 7) a 8). Do této podpoložky patří také mrtvá zvířata kapitoly 1, nezpůsobilá nebo nevhodná k lidskému požívání.
Do této podpoložky nepatří zvířecí krevní plazma (například číslo 3002). _BAR_
--------------------------------------------------
TŘÍDA II
ROSTLINNÉ PRODUKTY
KAPITOLA 6
ŽIVÉ DŘEVINY A JINÉ ROSTLINY; CIBULE, KOŘENY A PODOBNÉ; ŘEZANÉ KVĚTINY A OKRASNÁ ZELEŇ
0601 _BAR_ Cibule, hlízy, hlízovité kořeny, drápovité kořeny a oddenky, ve vegetačním klidu, ve vegetaci nebo v květu; sazenice, rostliny a kořeny čekanky, jiné než kořeny čísla 1212 _BAR_
06012030 _BAR_ Orchideje, hyacinty, narcisy a tulipány Tato podpoložka zahrnuje epifytické orchideje (například orchideje rodu Cattleya a Dendrobium). _BAR_
0602 _BAR_ Ostatní živé rostliny (včetně jejich kořenů), řízky a rouby; podhoubí _BAR_
06021010 a 06021090 _BAR_ Nekořenovité řízky a rouby Do těchto podpoložek patří: 1.živé části rostlin bez kořenů, které byly odděleny od rodičovské rostliny, aby se staly samostatnými rostlinami (řízky);2.živé části rostlin s pupeny (očky), které jsou určeny pro naroubování na rostliny (rouby). _BAR_
06024010 a 06024090 _BAR_ Růže, též roubované Do těchto podpoložek patří jak kultivované růžové a šípkové keře, tak i divoké keře růží. _BAR_
06029010 _BAR_ Podhoubí Podhoubí je termín, používaný pro sítě křehkých vláken (Thallus nebo Mycelium), často nalézané pod zemí, kde žijí a rostou na povrchu rozkládajících se zvířat nebo na rostlinné hmotě, a vyvíjejí se v samotné tkáně a produkují vlastní houbu.
Podhoubí, pěstované pro obchodní účely, se prodává ve tvaru čtverců, obsahujících fragmenty polorozložené slámy, na níž jsou naneseny vrstvy mycelia.
Do této podpoložky patří také výrobky obsahující podhoubí, neúplně vyvinuté, umístěné v mikroskopickém množství ve vrstvě obilných zrn vložených do kompostu z koňského hnoje (směs slámy a koňského trusu). _BAR_
06029041 _BAR_ Lesní stromy Do této podpoložky patří mladé rostliny ze semen jehličnatých nebo opadavých stromů normálně používaných k zalesňování.
Obecně jsou dodávány bez sbalených kořenů. _BAR_
06029045 _BAR_ Zakořeněné řízky a mladé rostliny Tato podpoložka zahrnuje mladé rostliny, jinde neuvedené ani nezahrnuté, tj. rostliny, které vyžadují další kultivaci ve školkách před zasazením.
Jsou to jeden až dva roky staré semenáčky, rovněž zakořeněné řízky, oddenky nebo rostliny roubované nebo s pupeny, vrstvy a rostliny, které obvykle nejsou starší než dva až tři roky. _BAR_
06029049 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje stromy a keře evropských nebo exotických druhů, jinde neuvedené ani nezahrnuté, které nejsou normálně používány k zalesňování.
Obecně jsou dodávány se sbalenými kořeny. _BAR_
06029051 _BAR_ Víceleté (trvalky) Tato podpoložka zahrnuje mrazovzdorné rostliny, které jsou určeny trvalému vysazení, jejichž nedřevitý stonek nad zemí odumírá na podzim a nový výhonek vyraší na jaře.
Do této podpoložky rovněž patří kapradí, bahenní a vodní rostliny (jiné než rostliny čísla 0601 a podpoložky 06029099) _BAR_
06029059 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří též travní smotané pásy a travní kusy ke zhotovení trávníků. _BAR_
0603 _BAR_ Řezané květiny a poupata na kytice nebo k okrasným účelům, čerstvé, sušené, bělené, barvené, napuštěné nebo jinak upravené _BAR_
06031010 až 06031080 _BAR_ Čerstvé Do těchto podpoložek patří též květiny a poupata, jejichž přírodní barva byla změněna nebo zvýrazněna, zejména napuštěním barvicími roztoky před nebo po řezání, nebo pouze namočením, za podmínky, že jsou dováženy čerstvé. _BAR_
06031080 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje slunečnice a rezedy.
Avšak, stonek a listy těchto dvou rostlin (bez květů) patří do podpoložky 14041000.
Do této podpoložky rovněž patří vrbové větve s poupaty nebo květy.
Avšak, vrbové větve bez poupat nebo květů patří do podpoložky 14019000. _BAR_
0604 _BAR_ Listoví, listy, větve a jiné části rostlin, bez květů nebo poupat, a trávy, mechy a lišejníky, na kytice nebo k okrasným účelům, čerstvé, sušené, bělené, barvené, napuštěné nebo jinak upravené _BAR_
06041010 _BAR_ Lišejníky sobí Je to rostlina z čeledi Cladoniaceae (Cladonia rangiferina, Cladonia silvatica a Cladonia alpestris). _BAR_
06049190 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky nepatří čerstvé klasy kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) (kapitola 7) nebo obilnin (kapitola 10). _BAR_
06049910 _BAR_ Sušené, dále neupravené Do této podpoložky nepatří sušené větve, které jsou stočené nebo vytvarované do spirál, bez ohledu na to, jestli byly stočeny nebo vytvarovány do spirál před sušením (podpoložka 06049990).
Do této podpoložky nepatří jednoduše sušené klasy kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) (kapitola 7) nebo obilnin (kapitola 10). _BAR_
06049990 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří též sušené klasy obilnin (např. kukuřice), které byly bělené, barvené, napuštěné nebo jinak upravené k okrasným účelům.
Do této podpoložky patří rovněž sušené větve, které jsou stočené nebo vytvarované do spirál. _BAR_
KAPITOLA 7
JEDLÁ ZELENINA A NĚKTERÉ KOŘENY A HLÍZY
0701 _BAR_ Brambory, čerstvé nebo chlazené _BAR_
07019050 _BAR_ Rané brambory, od 1. ledna do 30. června Rané brambory se vyznačují bledou barvou (obvykle bílou nebo růžovou) a tenkou slupkou, která nedrží pevně a je snadno oškrabatelná.
Navíc nevykazují žádné známky klíčení. _BAR_
0703 _BAR_ Cibule, šalotka, česnek, pór a jiná cibulová zelenina, čerstvá nebo chlazená _BAR_
07031011 až 07031090 _BAR_ Cibule a šalotka Do těchto podpoložek patří všechny odrůdy cibule (Allium cepa) a šalotky (Allium ascalonicum). _BAR_
07031011 _BAR_ Sazečka Do této podpoložky patří roční cibule, vyrostlá ze semen, pro vysázení.
Její průměr bývá obvykle 1 až 2 cm. _BAR_
07032000 _BAR_ Česnek Do této podpoložky patří všechny odrůdy česneku (Allium sativum), které jsou vhodné k lidskému požívání. _BAR_
07039000 _BAR_ Pór a jiná cibulová zelenina Tato podpoložka zahrnuje obyčejný jedlý pór (Allium porrum), cibuli velšskou neboli pór kamenný (Allium fistulosum) a pažitku (Allium schoenoprasum). _BAR_
0704 _BAR_ Zelí, květák, kapusta kadeřavá, kedluben a podobné jedlé rostliny rodu Brassica, čerstvé nebo chlazené _BAR_
07041000 _BAR_ Květák a brokolice Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0704, první odstavec, bod (1). _BAR_
07049010 _BAR_ Zelí bílé a zelí červené Do této podpoložky patří zelí bílé (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. alba D. C.), včetně kadeřavého zelí (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. var. alba D. C. subvar. conica a subvar. piramidalis) a zelí červené (Brassica oleracea L. var. capitata L. f. rubra (L.)
Thell). _BAR_
07049090 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje kapustu kadeřavou (Brassica oleracea L. var. bullata D. C. a var. sabauda L.), zelí čínské (například Brassica sinensis a Brassica pekinensis), brukev neboli kedluben (Brassica oleracea var. gongylodes) a brokolici kadeřávek (Brassila oleracea L. convar. botrytis (L.)
Alef var. italica Plenck).
Do této podpoložky však nepatří: a)jedlé kořeny rodu Brassica (tuříny patří do čísla 0706 a tuříny kolníky (Brassica napus var. napobrassica) patří do čísla 1214);b)krmné kapusty jako jsou jarmuzy (Brassica oleracea var. medullosa) a zelí kravské (Brassica oleracea var. viridis), které patří do čísla 1214. _BAR_
0706 _BAR_ Mrkev, vodnice, tuřín, řepa salátová, kozí brada, celer bulvový, ředkvička a podobné jedlé kořeny, čerstvé nebo chlazené _BAR_
07061000 _BAR_ Mrkev, vodnice a tuřín Do této podpoložky patří pouze odrůdy vodnice, tuřínu a mrkve (červené nebo růžové) vhodné k lidskému požívání.
Krmná mrkev, obvykle bílá nebo světle žlutá, krmná vodnice (Brassica campestris var. rapa) a tuřín (Brassica napus var. napobrassica) patří do podpoložky 12149010. _BAR_
07069090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.řepa salátová červená (Beta vulgaris var. conditiva);2.kozí brada fialová (Tragopogon porrifolius) a černý kořen španělský neboli hadí mord (Scorzonera hispanica);3.ředkvičky všech druhů: bílá, černá, růžová atd. (zvláště Raphanus sativus var. sativus a niger);4.petržel zahradní tuřínová (Petroselinum crispum var. tuberosum) a kořenový kerblík (Chaerophyllum bulbosum);5.pastinák (Pastinaca sativa);6.čistec neboli artyčok japonský (Stachys affinis nebo Stachys sieboldii), které mají prodloužené oddenky, žlutavě bílé a obvykle velikosti palce s četnými zúženými místy.
Avšak jedlé kořeny a hlízy s vysokým obsahem škrobu nebo inulinu, jako např. artyčok jeruzalémský, batáty (sladké brambory), taro a yamy, patří do čísla 0714. _BAR_
070700 _BAR_ Okurky salátové a nakládačky, čerstvé nebo chlazené _BAR_
07070090 _BAR_ Okurky nakládačky Okurky nakládačky, které patří do této podpoložky, jsou odrůdou malých okurek (85 nebo více do kilogramu). _BAR_
0708 _BAR_ Luštěniny, též vyluštěné, čerstvé nebo chlazené _BAR_
07081000 _BAR_ Hrách (Pisum sativum) Do této podpoložky patří všechny hrachy druhu Pisum sativum, včetně krmného hrachu (Pisum sativum var. arvense).
Nepatří sem vigna (včetně černooké odrůdy), což jsou fazole patřící do podpoložky 07082000, nebo cizrna rodu Cicer patřící do podpoložky 07089000 _BAR_
07089000 _BAR_ Ostatní luštěniny Do této podpoložky patří výrobky uvedené ve vysvětlivkách k HS k číslu 0708, první odstavec, body 3), 4), 5) a 6). _BAR_
0709 _BAR_ Ostatní zelenina, čerstvá nebo chlazená _BAR_
07092000 _BAR_ Chřest Do této podpoložky patří pouze mladé výhonky nebo "hlavičky" chřestu (Asparagus officinalis). _BAR_
07094000 _BAR_ Celer, jiný než bulvový Do této podpoložky patří celer odrůd "Apium graveolens L., var. dulce (Mill.)
Pers." (celer žebrovaný, větvový nebo zimní) a "Apium graveolens var. secalinium Alef." (celer listový). _BAR_
07095910 _BAR_ Lišky Do této podpoložky patří pouze lišky (vaječné houby), obvykle barvy vaječného žloutku, druhů Cantharellus cibarius Fries a Cantharellus friesii Quélet.
Podobné jedlé druhy jako např. liška nepravá (Clitocybe aurantiaca) a roh hojnosti (Craterellus cornucopioides), někdy používané jako náhražky lanýžů v lahůdkářství, patři do podpoložky 07095990. _BAR_
07095930 _BAR_ Hřiby Do této podpoložky patří pouze pravé hřiby rodu Boletus a zejména hřib obecný (Boletus edulis). _BAR_
07096010 až 07096099 _BAR_ Plody rodu Capsicum nebo rodu Pimenta Viz vysvětlivky k HS k číslu 0709, první odstavec, bod 6). _BAR_
07099010 _BAR_ Saláty, jiné než hlávkový salát (Lactuca sativa) a čekanka (Cichorium spp.) Do této podpoložky patří všechny druhy salátových rostlin, jiné než hlávkový salát (Lactuca sativa), čekanka a endivie (Cichorium spp.); mezi ně patří: 1.jehněčí salát;2.smetanka lékařská (Taraxacum officinale). _BAR_
07099020 _BAR_ Kardy a kardony (artyčok kardový jedlý a zdužnatělé jedlé řapíky kardy) Do této podpoložky patří kardy, nazývané také bílá řepa, špenátová řepa, mangold nebo listová řepa (Beta vulgaris subvar. cicla) a kardony (Cynara cardunculus). _BAR_
07099031 a 07099039 _BAR_ Olivy Olivy, u kterých byl extrahován olej, ale s obsahem tukových látek vyšším než 8 %, zůstávají zařazeny v těchto podpoložkách. _BAR_
07099040 _BAR_ Kapary Kapary jsou neotevřená květní poupata trnitého vytrvalého keře kapary (Capparis spinosa). _BAR_
07099090 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje: 1.okru, ibišek jedlý čili gumbo neboli dámské prsty (Hibiscus esculentus);2.dýně, tykve a turky (např. Cucurbita maxima a Cucurbita pepo, s výjimkou Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Greb. var. styriaca a Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch);3.rebarboru;4.šťovík (Rumex acetosa);5.šťavel (Oxalis crenata);6.sevlák (Sium sisarum);7.různé druhy řeřich: řeřicha setá (Lipidium sativum), řeřišnice potočnice (Nasturtium officinale), barborka (Barbarea verna), lichořeřišnice (Tropaeolum majus) atd.;8.šruchu zelnou čili portulák (Portulaca oleracea);9.petržel a kerblík, jiné než petržel zahradní tuřínovitou a kořenový kerblík, které patří do podpoložky 07069090;10.pelyněk estragon (Artemisia dracunculus) a saturejku (Satureja hortensis neboli saturejka zahradní a Satureja montana neboli saturejka horská);11.majoránku zahradní neboli sladkou (Origanum majorana);12.hlízy rodu Liliaceae druhů "Muscari comosum" (obecné názvy "lampasciolo", "divoká cibule", "lilas de terre", "hyacint pernatý").
Je třeba poznamenat, že: a)kořeny a hlízy s vysokým obsahem škrobu nebo inulinu patří do čísla 0714;b)určitý počet rostlin nepatří do této podpoložky, ačkoliv jsou používány k lidskému požívání; to se týká zejména následujících:1.tymiánu a vavřínu (podpoložky 09104011 až 09104090);2.majoránky plané neboli dobromyslu (Origanum vulgare), šalvěje lékařské (Salvia officinalis), bazalky pravé (Ocimum basilicum), máty peprné (všechny odrůdy), sporýše (Verbena spp.), routy vonné (Ruta graveolens), yzopu lékařského (Hyssopus officinalis) a brutnáku lékařského (Borago officinalis), které patří do čísla 1211. _BAR_
0711 _BAR_ Zelenina prozatímně konzervovaná (například oxidem siřičitým, ve slané vodě, v sířené vodě nebo v jiných konzervačních roztocích), avšak v tomto stavu nezpůsobilá k přímému požívání _BAR_
07112010 a 07112090 _BAR_ Olivy Do těchto podpoložek patří olivy, obvykle naložené ve slaném nálevu, které ještě neprošly procesem na odstranění jejich hořké chuti.
Olivy připravené jako jedlé – i když jen jednoduchým delším máčením ve slaném nálevu – nepatří do těchto podpoložek a zařazují se do podpoložky 20057010 nebo 20057090. _BAR_
07113000 _BAR_ Kapary Kapary této podpoložky jsou obvykle konzervovány v sudech slaným nálevem. _BAR_
07114000 _BAR_ Okurky salátové a okurky nakládačky Do této podpoložky patří okurky salátové a okurky nakládačky jednoduše naskládané do velkých nádob, obsahujících slaný nálev, který, eventuálně s přidáním octa nebo kyseliny octové, zajišťuje jejich prozatímní konzervaci během přepravy a uskladnění, pokud jsou v tomto stavu nezpůsobilé k požívání.
Před konečným použitím jsou tyto produkty obvykle zpracovány následujícím způsobem, který je určuje pro zařazení do kapitoly 20: částečné odstranění soli, následované ochucením (které se obvykle skládá z přidání aromatizované krycí tekutiny na bázi octa),pasterizace, aby podpořila stabilizující účinek soli a octa poté, co byly produkty přemístěny do malých nádob (konzervy, lahve, zavařovací sklenice atd.).
Avšak okurky salátové a okurky nakládačky, též konzervované ve slané vodě, po projití úplným mléčným kvašením, patří do čísla 2005.
Toto zboží může být odlišeno skutečností, že v příčném průřezu se zdá celý povrch dužniny skleněný (tj. poněkud průhledný). _BAR_
07115100 _BAR_ Houby rodu Agaricus (žampióny) Houby této podpoložky mohou být konzervovány v silném solném nálevu, ke kterému byl přidán ocet nebo kyselina octová. _BAR_
0712 _BAR_ Zelenina sušená, v celku, rozřezaná na kousky nebo plátky, rozdrcená nebo v prášku, avšak jinak neupravovaná Do tohoto čísla nepatří látky, které se v sušeném stavu nepoužívají jako zelenina, ale jsou používány zejména v parfumérii, ve farmacii nebo pro insekticidní, fungicidní a podobné účely (číslo 1211). _BAR_
07129030 _BAR_ Rajčata Viz vysvětlivky k podpoložkám 20029011 až 20029099, týkající se zařazení rajčatového prášku. _BAR_
07129090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky nepatří sušené listy a kořeny pampelišky (Taraxacum officinale), sušený šťovík (Rumex acetosa) a sušená lichořeřišnice (Tropaeolum majus), které se používají k léčebným účelům (podpoložka 12119097). _BAR_
0713 _BAR_ Luštěniny sušené, vyluštěné, též loupané nebo půlené Zboží patřící do tohoto čísla, které je určeno k setí, jsou produkty pěstování rostlin a jsou obvykle rozpoznatelné podle balení (například pytle nesoucí označení indikující jejich použití) a podle vyšší ceny. _BAR_
07131010 a 07131090 _BAR_ Hrách (Pisum sativum) Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 07081000. _BAR_
07132000 _BAR_ Cizrna (Garbanzos) Cizrny této podpoložky jsou rodu Cicer (hlavně Cicer arietinum) ať už k setí, lidské spotřebě nebo krmení zvířat. _BAR_
07133100 _BAR_ Fazole druhů Vigna mungo (L.)
Hepper nebo Vigna radiata (L.)
Wilczek Viz Vysvětlivky k HS k položce 071331. _BAR_
07133200 _BAR_ Malé červené fazole (Adzuki) (Phaseolus nebo Vigna angularis) Fazole adzuki jsou vždy prodávány na trhu suché.
Předtím, než rostlina Adzuki dozraje, jsou fazole zelené a obsahují vysoký podíl vody.
Když rostlina dozraje, fazole zčervenají a uschnou. _BAR_
07133900 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje pantrop čínský (dříve Dolichos sinensis spp. sesquipedalis), jež je považován za fazoli druhu vigna.
Názvy "Dolichos unguiculata" a "Dolichos sinensis" jsou synonyma, již nepoužívaná pro fazole druhu vigna.
Správný název pantropu čínského je tudíž "Vigna unguiculata (L.)
Walp. spp. sesquipedalis". _BAR_
07134000 _BAR_ Čočka Do této podpoložky patří pouze čočka rodu Ervum nebo Lens, například mnoho odrůd čočky kuchyňské (Ervum lens nebo Lens esculenta) a čočka odrůdy Ervum ervilia. _BAR_
07139000 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje, s výjimkou pantropu čínského podpoložky 07133900, dolichos rodu dolichos jako např. bob egyptský (Dolichos lablab), bob holubí (Cajanus cajan), kanaválie (Canavalia ensiformis), bob sametový (Mucuna utilis) a semena guarany tropické (Cyamopsis tetragonoloba).
Do této podpoložky nepatří: vikve jiné odrůdy než Vicia faba a semena vlčího bobu (Lupinus) (podpoložka 12092910 nebo 12092950). _BAR_
0714 _BAR_ Maniokové kořeny, marantové kořeny, salepové kořeny, jeruzalémské artyčoky, sladké brambory a podobné kořeny a hlízy s vysokým obsahem škrobu nebo inulinu, čerstvé, chlazené, zmrazené nebo sušené, též ve formě plátků nebo pelet; dřeň ságovníku Výraz ve "ve formě pelet" je definován v poznámce 1 k této třídě. _BAR_
07141010 až 07141099 _BAR_ Maniokové kořeny Do těchto podpoložek patří: 1.hlízové kořeny manioku, jehož existují dvě základní odrůdy (Manihot utilissima a Manihot aipi); tyto kořeny jsou uspořádány jako paprsky kola; jejich hmotnost při sklizni může kolísat od 500 g do 3 kg nebo více;2.pelety vyrobené z aglomerovaných kousků maniokových kořenů nebo aglomerované mouky nebo moučky kořenů (viz rovněž doplňková poznámka 1 k této kapitole a Vysvětlivky k HS k číslu 0714, druhý odstavec). _BAR_
07142010 a 07142090 _BAR_ Batáty (sladké brambory) Batáty (sladké brambory) jsou hlízy s leskem, který je bílý, žlutý nebo červený v závislosti na odrůdě, a pocházejí z bylinné liánovité rostliny povijnice jedlé (Ipomea batatas). _BAR_
07149011 a 07149019 _BAR_ Marantové a salepové kořeny a podobné kořeny a hlízy s vysokým obsahem škrobu Do těchto podpoložek patří: 1.marantové kořeny, které náleží k mnoha druhům zeleniny podle jejich původu: maranta třtinová (Maranta arundinacea), maranta indická (Maranta indica), také (Tacca pinnatifida), australský druh dosny (Canna edulis);2.salepové kořeny pocházející z různých druhů rostlin rodu Orchis;3.mrtvé kořeny jiřin a jiné mrtvé hlízovité kořeny bylin;4.oddenky kolokasie jedlé neboli tara (Colocasia esculenta nebo Colocasia antiquorum);5.sladké brambory mnoha různých druhů (Dioscorea batatas, D. trifida, D. alata, D. bulfibera atd.). _BAR_
07149090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří zejména různé odrůdy jeruzalémského artyčoku (například Helianthus tuberosus, Helianthus strumosus a Helianthus decapetalus) a škrobová leptavá hmota zvaná "ságo" z kmenů různých palem širokého druhového spektra (Metroxylon, Rumphii, Raphia ruffia, Arenga atd.). _BAR_
KAPITOLA 8
JEDLÉ OVOCE A OŘECHY; KŮRA CITRUSOVÝCH PLODŮ NEBO MELOUNŮ
Všeobecné vysvětlivky
Tato kapitola zahrnuje ovoce k destilačním účelům ve formě hrubé dužniny, dokonce i když přírodní kvašení už začalo.
0801 _BAR_ Kokosové ořechy, para ořechy a kešú ořechy, čerstvé nebo sušené, též bez skořápky nebo vyloupané _BAR_
08012100 a 08012200 _BAR_ Para ořechy Jsou to ořechy s pevnou skořápkou připomínající tvarem a velikostí dílky mandarinky; skořápka uzavírá velké jádro trojúhelníkového průřezu v nahnědlém vláknitém obalu. _BAR_
0802 _BAR_ Ostatní skořápkové ovoce, čerstvé nebo sušené, též bez skořápky nebo vyloupané _BAR_
08022100 a 08022200 _BAR_ Lískové ořechy (Corylus spp.) Do těchto podpoložek patří lískové ořechy (plody Corylus avellana), turecké ořechy (plody Corylus colurna) a plody lísky obecné (plody Corylus maxima). _BAR_
08024000 _BAR_ Jedlé kaštany (Castanea spp.) Do této podpoložky patří jenom jedlé sladké kaštany rodu Castanea; proto sem nepatří vodní kaštany (plody Irapa natans), které patří do podpoložky 08029085 nebo koňské kaštany (Aesculus hippocastanum), které patří do čísla 2308. _BAR_
08025000 _BAR_ Pistácie Pistácie jsou plody stromu pistácie (Pistacia vera), který se pěstuje hlavně na Sicílii, v Řecku a na Středním Východě.
Ořech pistácie je velikosti malé olivy a skládá se z měkké, tenké a obvykle vlhké slupky, která je zbarvena červenohnědě, na povrchu velmi drsná a nepatrně aromatická, škeblovité skořápky, která je světle zbarvená a dřevitá a protáhlého jádra s červenohnědou slupkou, které je uvnitř světle zelené a má příjemnou, jemnou chuť. _BAR_
08029050 _BAR_ Piniové oříšky Do této podpoložky patří piniová jádra (plody Pinus pinea), též v šišce. _BAR_
08029085 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří semena limby (plody Pinus cembra), též v šišce. _BAR_
080300 _BAR_ Banány, včetně banánů plantejnů, čerstvé nebo sušené _BAR_
08030011 _BAR_ Banány plantejny Banány plantejny mohou být až 50 cm dlouhé a jsou širší a mají hranatější průřez než banány podpoložky 08030019.
Škrob obsažený v banánech plantejnech se liší od škrobu obsaženého ve stolních banánech tím, že během dozrávání nezesládne.
Banány plantejny nemají charakteristickou vůni.
Nejsou vhodné v surovém stavu k jídlu.
Obvykle se sklízejí zelené a jí se vařené. _BAR_
0804 _BAR_ Datle, fíky, ananas, avokádo, kvajávy, manga a mangostany, čerstvé nebo sušené _BAR_
08044000 _BAR_ Avokáda Avokáda jsou plody stromu hruškovce (Persea Americana Mill.); jsou to peckovice, často dosti velké, kulovité, hruškovitého tvaru nebo podobné láhvím s dlouhým hrdlem v závislosti na odrůdě, uzavírající někdy velkou pecku.
Slupka je zbarvená tmavě zeleně, karmínově, purpurově nebo žlutě.
Když dozraje, je pevná dužnina pod slupkou zbarvena zelenavě bíle a vybledlá u pecky. _BAR_
08045000 _BAR_ Kvajávy, manga a mangostany Kvajávy jsou plody stromu kvajávy (Psidium guayava L.); kvajávy jsou bobule, jejichž dužina má různou barvu (bělavou, růžovou, smetanovou, načervenalou nebo zelenou) a které obsahují mnoho malých semen.
Manga jsou plody mangovníku (Mangifera indica); manga jsou peckovice obsahující plochou pecku s plazivými vlákny.
Existuje několik odrůd manga, které se liší hmotností (od 150 g do 1 kg), sladkostí a chutí (některé mají slabou příchuť terpentýnu).
Mangostany jsou plody stromu mangostanu (Garcinia mangostana).
Plod je bobule, která když dozraje, je hnědavě purpurové barvy, s tlustým perikarpem, obsahující několik semen, obklopených kulovitým semenným míškem, který je bílý, cukrovitý a má mimořádně lahodnou chuť. _BAR_
0805 _BAR_ Citrusové plody, čerstvé nebo sušené _BAR_
08051020 _BAR_ Sladké pomeranče, čerstvé Do této podpoložky patří pouze pomeranče druhu Citrus sinensis.
Mezi ně patří krvavé a polokrvavé pomeranče.
Krvavé pomeranče jsou pomeranče, jejichž kůra (často přes polovinu povrchu), dužina a šťáva mají zbarvení vyvolané přítomností karotenu.
V případě polokrvavých pomerančů je pigmentace obecně méně výrazná a je omezena na dužninu a šťávu.
Mezi krvavé pomeranče patří "Blood ovals", "Sanguinas redondas", "Navels sanguinas", "Sanguinelli", "Double fines", "Washington sanguines" nebo "vylepšená Double fines" nebo "velké sanguines" a "Portugalské". _BAR_
08051080 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří též hořké pomeranče (sevillské pomeranče), plody druhu Citrus aurantium.
Používají se hlavně k zavařování. _BAR_
08052030 _BAR_ Monreale a Satsuma Satsumy (Citrus reticulata Blanco var. unshiu (Swing)) jsou ranné druhy mandarinek.
Plody jsou velké, žlutooranžové, šťavnaté, nekyselé a bez jader. _BAR_
08052050 _BAR_ Mandarinky a wilkingy Mandarinky (Citrus nobilis Lour. nebo Citrus reticulata Blanco) mohou být odlišeny od běžných pomerančů menším, zploštělým tvarem, snadnějším oloupáním, nápadnějším oddělením dílků a sladší a voňavější příchutí.
Wilkingy jsou hybridy odrůdy (kultivaru) mandarinky vrbolisté a mandarinky chrámové (královské) (což je hybrid mandarinky a hořkých pomerančů).
Podobají se mandarinkám, ale jsou větší a tečkované na jednom konci. _BAR_
08052070 _BAR_ Tangerinky Do této podpoložky patří tangerinky (Citrus reticulata Blanco var. tangerina) _BAR_
08052090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří zejména: 1.tangela, hybridy tangeriny a grapefruitu;2.ortaniques, hybridy pomeranče a tangeriny;3.malaquinas, hybridy pomeranče a mandarinky;4.tanžory. _BAR_
08054000 _BAR_ Grapefruity a šedoky (pomela) Do této podpoložky patří plody druhů Citrus grandis a Citrus paradisi.
Tyto plody mají světle nažloutlou kůru a jsou obecně větší než pomeranče, s tvarem sférickým, který může být lehce zploštělý, dužina je žlutá nebo narůžovělá a kyselé chuti. _BAR_
08055090 _BAR_ Limety (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia) Do této podpoložky patří všechny odrůdy druhu Citrus aurantifolia a Citrus latifolia.
Limety jsou malé plody, většinou kulaté nebo vejcovité, s tenkou, lepkavou, zelenou nebo zelenavě žlutou kůrou.
Šťavnatá dužnina je zelená a silně kyselá. _BAR_
08059000 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.cedráty (Citrus medica), podobají se velkému citrónu s velmi tlustou kůrou, která má povrch; dužina je velmi voňavá, nakyslá a kandovaná kůra se nejčastěji používá na koláče a cukrářské výrobky;2.kumkvat (Fortunella japonica F. hindsii a F. margarita), plod velikosti velké olivy, kulatý nebo protáhlý bez zploštění na koncích, s drsnou kůrou, s malým množstvím dužniny a lehce kyselou chutí; jeho kůra je sladká a jí se syrová nebo jako pyré; někdy je také používán pro cukrářské výrobky;3.chinota (Citrus aurantium var. myrtifolia);4.bergamot (Citrus aurantium var. bergamia), druh pomeranče, bledě žlutý a hruškovitého tvaru, s lehce kyselou chutí, používaný hlavně pro výrobu éterického oleje. _BAR_
0806 _BAR_ Vinné hrozny, čerstvé nebo sušené _BAR_
08061010 _BAR_ Stolní hrozny Stolní hrozny se všeobecně liší od vinných hroznů jak vzhledem, tak i druhem balení.
Zatímco stolní hrozny jsou často předkládány v krabicích, schránkách, miskách, přepravních bednách nebo malých utěsněných košících, bývají vinné hrozny předkládány buď ve velkých koších, otevřených krabicích nebo v sudech, v nichž jsou hrozny často neprodyšně uzavřeny, rozdrceny nebo zpola vylisovány. _BAR_
08062010 _BAR_ Korintky Produkty této podpoložky jsou sušené hrozny révy vinné druhu Vitis corinthica; jsou malé, kulaté, bez stonku a téměř bez semen, tmavě purpurová barva přechází do černé, a jsou velmi sladké. _BAR_
0807 _BAR_ Melouny (včetně melounů vodních) a papáje, čerstvé _BAR_
08071100 _BAR_ Melouny vodní Melouny vodní jsou plody druhu Citrullus vulgaris Schrad.
Mohou dorůst do hmotnosti 20 kg.
Dužina není velmi cukerná, je hodně vodnatá a obvykle jasně červená a obsahuje černá semena. _BAR_
08071900 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří plody druhu Cucumis melo, jichž existuje několik odrůd, zejména dýně meloun (var. reticulatus Naud.) se síťovanou slupkou, sladký meloun (var. saccharus Naud.), který má také síťovanou slupku, kantalup (var. cantalupensis Naud.) se zřetelnými vroubky na slupce, zimní meloun (var. inordorus Naud.) a meloun s hladkou slupkou.
Plod je obvykle objemný, okrouhlý nebo vejcovitý, buď s hladkou nebo drsnou kůrou; dužina je tuhá a šťavnatá, žlutavě oranžová nebo bílá, s cukrovou příchutí.
Střed plodu, který má mnoho vláken a je dutý, obsahuje velký počet plochých oválných semen, která jsou lesklá a žlutavě bílá. _BAR_
08072000 _BAR_ Papáje Papáje (Carica papaya) jsou protáhlé nebo kulovité plody, buď hladké nebo drsně žebrované, žlutavě zelené až oranžové, když jsou zralé, mohou dosáhnout hmotnosti od několika set gramů po několik kilogramů.
Dužnina, konzistencí podobná melounům, přechází od žluté do oranžové barvy, sladká a v různém stupni vonná, uzavírá dutinu obsahující velký počet kulatých černých semen, vnořených do dužiny. _BAR_
0808 _BAR_ Jablka, hrušky a kdoule, čerstvé _BAR_
08081010 _BAR_ Jablka k výrobě moštu, volně ložená, od 16. září do 15. prosince Do této podpoložky patří jablka, která pro svůj vzhled a vlastnosti (neroztříděná, obecně menší než ke konzumaci, s kyselou nebo nestravitelnou chutí, nízké hodnoty atd.) mohou být použitá pouze pro výrobů nápojů, též kvašených.
Musí být volně ložená, netříděná, v určitých dopravních prostředcích (např. železniční vagóny, velké kontejnery, nákladní automobily nebo nákladní lodě). _BAR_
08082010 _BAR_ Hrušky k výrobě moštu, volně ložené, od 1. srpna do 31. prosince Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 08081010. _BAR_
0809 _BAR_ Meruňky, třešně, višně, broskve (včetně nektarinek), švestky a trnky, čerstvé _BAR_
08092005 a 08092095 _BAR_ Třešně a višně Do těchto podpoložek patří všechny odrůdy třešní a višní, včetně divoké třešně a zejména třešně obecné (plod Prunus cerasus) a višně (plod Prunus cerasus var. austera), třešně srdcovky (plod Prunus avium var. juliana) a třešně srdcovky s tvrdou dužinou (plod Prunus avium var. duracina) a třešně ptačí (plod Prunus avium nebo Cerasus avium). _BAR_
08093010 a 08093090 _BAR_ Broskve, včetně nektarinek Na rozdíl od broskví, nektarinky mají hladkou slupku. _BAR_
08094090 _BAR_ Trnky Trnky jsou plody švestky divoké neboli trnky (Prunus spinosa). _BAR_
0810 _BAR_ Ostatní ovoce, čerstvé _BAR_
08102010 _BAR_ Maliny Do této podpoložky patří plody Rubus idaeus, Rubus illecebrosus, Rubus occidentalis a Rubus strigosus.
Některé odrůdy mají červené plody, jiné bílé. _BAR_
08103010 _BAR_ Černý rybíz Do této podpoložky patří kulovité plody Ribes nigrum L. _BAR_
08103030 _BAR_ Červený rybíz Do této podpoložky patří plody Ribes rubrum L. _BAR_
08104010 _BAR_ Brusinky (plody druhu Vaccinium vitis-idaea) Tyto plody jsou červené nebo růžové. _BAR_
08104030 _BAR_ Borůvky (plody druhu Vaccinium myrtillus) Tyto plody jsou modravě černé. _BAR_
08105000 _BAR_ Kiwi Do této podpoložky patří kiwi odrůd Actinidia chinensis Planch. nebo Actinidia deliciosa.
Tyto plody, které jsou velikosti vejce, jsou dužnaté s hořce nasládlou příchutí a jejich chlupatá slupka je zelenavě hnědá. _BAR_
08109030 _BAR_ Tamarindy (indické datle), jablka kešú, liči (čínské švestky), jackfruit, sapoty (Achras zapota) Tamarindy (plody druhu Tamarindus indica a Tamarindus officinalis) tak, jak jsou obvykle předkládány v mezinárodním obchodě (lusky nebo dužnina neobsahující přidaný cukr nebo jiné látky ani jinak neupravované), se zařazují do podpoložky 08134060.
Jackfruit je plod druhu Artocarpus heterophylla a Artocarpus integrifolia.
Liči je plod druhu Litichi chinensis.
Sapoty jsou plody druhu Achras sapota. _BAR_
08109040 _BAR_ Mučenky (passiflora), karamboly a pitahaje Do této podpoložky patří mučenky neboli passiflora (např. "maracuja"), jako jsou např. následující druhy: mučenka purpurová (Passiflora edulis), mučenka obří (Passiflora quadrangularis) a mučenka sladká (Passiflora ligularis). _BAR_
08109095 _BAR_ Ostatní: Tato podpoložka zahrnuje: 1.plody planiky (plody druhu Arbutus unedo);2.dřišťál (plody druhu Berberis vulgaris);3.bezinky (plody druhu Sambucus nigra);4.plody rakytníku řešetlákového (plody druhu Hippophäe rhamnoides);5.plody sorbu nebo plody oškeruše (např. plody druhů Sorbus domestica a Sorbus aria);6.granadily (plody druhu Annona cherimolia (čeromoja), druhu Annona muricata (anona ostnitá), druhu Annona reticulata (anona síťovaná) a druhu Annona squamosa (anona šupinatá čili plody lahovníku));7.různé odrůdy Phylsalis neboli mochyní (plody druhu Physalis alkekengi nebo Physalis pubescens);8.madagaskarské švestky nebo guvernérské švestky (Flacourtia cataphracta a Idesia polycarpa);9.mišpule (plody druhu Mespilus germanica) a mišpule japonská (plody druhu Eriobotrya japonica);10.plody různých odrůd Sapotaceae, např. sapodily (plody druhu Lucuma mammosa), avšak s výjimkou sapot, které patří do podpoložky 08109030;11.jedlé odrůdy Actinidia, jiné než kiwi (Actinidia chinensis Planch. nebo Actinidia deliciosa) patřící do podpoložky 08105000;12.plody různých odrůd Sapindaceae, např. rambutany (plody druhu Nephelium lappaceum) a pulasany (plody druhu Nephelium mutabile), avšak s výjimkou liči (plod druhu Litchi chinensis), které patří do podpoložky 08109030. _BAR_
0811 _BAR_ Ovoce a ořechy, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel Výraz "zmrazené" je definován ve Všeobecných vysvětlivkách k HS k této kapitole, druhý odstavec.
Pokud jde o vyjádření obsahu cukru u dotčených podpoložek, viz doplňková poznámka 1 k této kapitole. _BAR_
08112031 _BAR_ Maliny Viz vysvětlivka k podpoložce 08102010. _BAR_
08112039 _BAR_ Černý rybíz Viz vysvětlivka k podpoložce 08103010. _BAR_
08112051 _BAR_ Červený rybíz Viz vysvětlivka k podpoložce 08103030. _BAR_
KAPITOLA 9
KÁVA, ČAJ, MATÉ A KOŘENÍ
Všeobecné vysvětlivky
Zařazení koření, které bylo smícháno dohromady anebo obsahuje jiné přidané látky, je určeno poznámkou 1 k této kapitole.
V souladu s touto poznámkou, směsi koření s jinými látkami, nemají-li podstatný charakter koření, nepatří do této kapitoly.
Patří do čísla 2103, pokud jde o kořenící směsi nebo o směsi přísad pro ochucení.
V případě směsí používaných přímo k ochucení nápojů (drinků) nebo při přípravě extraktů určených k výrobě nápojů (drinků), tvořených kořením nebo rostlinami, částmi rostlin, semeny, plody nebo ořechy (celými, strouhanými, drcenými nebo v prášku) nebo kořením zahrnutým v jiných kapitolách (kapitoly 7, 11, 12 atd.), viz Všeobecné vysvětlivky k HS k této kapitole, šestý a sedmý odstavec.
Zbytky a odpady koření, které nevyhnutelně vznikají během sklizně a následného zpracování (např. třídění nebo sušení) nebo během skladovacích operací nebo přepravy, se zařazují jako "nedrcené ani nemleté", s výjimkou případů, kdy je produkt rozpoznatelný (např. v důsledku své homogenity) jako pocházející z úmyslného drcení.
Výraz "drcené nebo mleté" používaný v různých číslech této kapitoly nezahrnuje výrobky nařezané na kusy.
0901 _BAR_ Káva, též pražená či dekofeinovaná; kávové slupky a pulpy; kávové náhražky s jakýmkoliv obsahem kávy _BAR_
09011100 a 09011200 _BAR_ Nepražená káva Do těchto podpoložek patří všechny formy nepražené kávy, též dekofeinované (včetně zrnek nebo zlomků oddělených při třídění, prosévání atd.), i když jsou určeny pro jiné účely než je lidské požívání (například extrakce kofeinu). _BAR_
09011100 _BAR_ S kofeinem Do této podpoložky patří nepražená káva za podmínky, že neprošla žádným procesem extrahování kofeinu. _BAR_
09011200 _BAR_ Dekofeinovaná Do této podpoložky patří nepražená káva, která prošla procesem extrahování kofeinu.
Káva tímto způsobem zpracovaná má obvykle obsah kofeinu nepřesahující 0,2 % hmotnostní, počítáno v sušině. _BAR_
09012100 a 09012200 _BAR_ Pražená káva Do těchto podpoložek patří káva uvedená ve vysvětlivce k podpoložkám 09011100 a 09011200, která byla pražená, též praná, mletá nebo koncentrovaná. _BAR_
09012100 _BAR_ S kofeinem Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 09011100. _BAR_
09012200 _BAR_ Dekofeinovaná Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 09011200. _BAR_
09019010 _BAR_ Kávové slupky a pulpy Slupky jsou tenké obaly uvnitř plodu (bobule) uzavírající zrna, která jsou obvykle dvě.
Pulpy jsou vnitřní nebo "pergamenové" povlaky, které obepínají každé zrno a které jsou odstraněny během pražení. _BAR_
09019090 _BAR_ Kávové náhražky obsahující kávu Do této podpoložky patří produkty uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 0901, první odstavec, bod 5).
Tyto směsi mohou být mleté nebo nemleté anebo dokonce komprimované (stlačené). _BAR_
0904 _BAR_ Pepř rodu Piper; sušené nebo drcené nebo mleté plody rodu Capsicum nebo Pimenta _BAR_
09041100 _BAR_ Nedrcený ani nemletý Do této podpoložky patří produkty uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 0904, bod 1).
Je třeba poznamenat, že lámaná pepřová zrna a zlomky pepře zůstávají zařazeny v této podpoložce, za předpokladu, že nejsou zřetelně výsledkem úmyslného mletí nebo drcení.
Toto se aplikuje i na prach nebo smetky z koření, obsahující nečistý pepř.
Tato podpoložka zahrnuje zelená pepřová zrna konzervovaná v octovém roztoku nebo ve slaném nálevu, dokonce i s přídavkem kyseliny citrónové. _BAR_
09042010 až 09042090 _BAR_ Plody rodu Capsicum nebo rodu Pimenta, sušené nebo drcené nebo mleté Tyto podpoložky zahrnují produkty uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 0904, bod 2), jsou-li sušené nebo drcené či mleté. _BAR_
09042010 _BAR_ Sladká paprika Papriky této podpoložky (Capsicum anuum var. grossum) jsou relativně velké a mají sladkou chuť. Jsou sklízeny buď ještě zelené nebo již červené.
Do této podpoložky patří pouze sušené papriky, celé nebo v kouscích, avšak nedrcené ani nemleté. _BAR_
0906 _BAR_ Skořice a květy skořicovníku _BAR_
09061000 _BAR_ Nedrcené ani nemleté Do této podpoložky patří, například: 1.tyčinky složené z pásků kůry nebo "cívek", stočených navzájem jeden do druhého a dosahující délky až 110 cm;2.kousky vzniklé krájením skořicových tyčinek na určité délky (např. 5 až 10 cm);3.kůra v kouscích různé délky a šířky jako "cívečky" (zlomky a odpad vznikající krájením skořicových tyčinek do normalizované délky), "peříčka" a "lupínky" (malé kousky skořicové kůry získané během loupání kůry a užívané zejména při výrobě skořicové esence). _BAR_
09070000 _BAR_ Hřebíček (celé plody, květy a stopky) Do této podpoložky patří též drcený nebo mletý hřebíček. _BAR_
0908 _BAR_ Muškátové oříšky, muškátový květ, amomy a kardamomy _BAR_
09081000 _BAR_ Muškátové oříšky Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0908, odstavec a).
Do této podpoložky patří muškátové oříšky, což jsou semena stromu muškátovníku vonného (Myristica fragans).
Do této podpoložky patří též celé muškátové oříšky k průmyslové výrobě vonných silic nebo pryskyřic, které jsou často zpracovány vápennou vodou za účelem ochranypřed hmyzem, a muškátové oříšky podřadné kvality, jako např. svraštěné nebo poškozené při sklizni, které jsou prodávány pod názvem "odpad", "BWP" (poškozené, červivé, páchnoucí) nebo "defektní". _BAR_
09082000 _BAR_ Muškátový květ Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0908, odstavec b). _BAR_
09083000 _BAR_ Amomy a kardamomy Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0908, odstavec c), body 1) až 4). _BAR_
0909 _BAR_ Semena anýzu, badyánu, fenyklu, koriandru, kmínu nebo kořenného kmínu; jalovcové bobulky _BAR_
09092000 _BAR_ Semena koriandru Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0909, první a třetí odstavec.
Semena koriandru jsou kulovitá, světle žlutohnědé barvy. Na chuť jsou sladká a lehce ostrá. _BAR_
09093000 _BAR_ Semena kmínu Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0909, první a třetí odstavec.
Semena kmínu jsou vejcovitá a hrbolatá. _BAR_
09094000 _BAR_ Semena kořenného kmínu Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0909, první a třetí odstavec.
Semena kořenného kmínu jsou vejcovitá, protáhlá a hrbolatá. _BAR_
0910 _BAR_ Zázvor, šafrán, kurkuma, tymián, bobkový list, kari a jiná koření _BAR_
09101000 _BAR_ Zázvor Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0910, odstavec a).
Do této podpoložky patří oddenky zázvoru (Amomum zingiber L.), které mohou být předkládány čerstvé, sušené nebo drcené.
Tato podpoložka zahrnuje též "šedý" (známý jako "černý" zázvor) zázvor (neloupaný) a "bílý" zázvor (loupaný). _BAR_
09102010 a 09102090 _BAR_ Šafrán Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0910, odstavec b). _BAR_
09103000 _BAR_ Kurkuma Viz Vysvětlivky k HS k číslu 0910, odstavec c).
Komerční kulatá kurkuma pochází z hlavní hlízy, která je velká a kulovitá, zatímco dlouhá kurkuma pochází z bočních výrůstků na hlíze, které jsou vejcovité nebo cylindrické. _BAR_
09104011 až 09104019 _BAR_ Tymián Do těchto podpoložek patří mnoho odrůd tymiánu (Thymus vulgaris, Thymus zygis, Thymus serpyllum neboli mateřídouška), též sušené. _BAR_
09104011 _BAR_ Mateřídouška (Thymus serpyllum) Do této podpoložky patří pouze tymián rodu Thymus serpyllum. _BAR_
09104013 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje trhané a sušené listy a květy tymiánu rodu Thymus vulgaris a Thymus zygis. _BAR_
09104090 _BAR_ Bobkový list Do této podpoložky patří listy vavřínu (Laurus nobilis), též sušené. _BAR_
09105000 _BAR_ Kari Práškové kari je popsáno ve Vysvětlivkách k HS k číslu 0910, písm. e); přidání nepatrného množství jiných látek jako ingrediencí (sůl, hořčičná semena, mouka z luštěnin) nemění zařazení těchto směsí. _BAR_
09109110 až 09109999 _BAR_ Ostatní koření Kromě produktů uvedených ve Vysvětlivkách k HS k číslu 0910, odstavce f) a g), zahrnují tyto podpoložky Kani a "černý pepř", vyráběné z plodů rodu Xylopia aethiopica.
Nicméně, navzdory skutečnosti, že následující produkty se obecně používají jako koření, nezařazují se do těchto podpoložek: a)hořčičná semena (číslo 1207);b)všechny druhy oddenku galangy (číslo 1211);c)produkt zvaný "křížený šafrán" nebo "světlice", jehož barva je červenější než pravý šafrán a který sestává z květů světlice nebo safloru – Carthamus tinctorius nebo Carthamus oxyacantha anebo Carthamus palaestinus (číslo 1404).
Mnoho rostlin, které se používají k ochucení, ale nejsou správně řečeno kořením, rovněž nepatří do této kapitoly a zařazují se zejména do kapitol 7 a 12 (viz vysvětlivky k těmto kapitolám). _BAR_
KAPITOLA 10
OBILOVINY
Všeobecné vysvětlivky
Sušené klasy obilí (např. kukuřice), které byly běleny, barveny, impregnovány nebo jinak zpracovány pro ozdobné účely se zařazují do podpoložky 06049990.
Obiloviny mohou zůstat zařazeny v této kapitole, i když byly podrobeny tepelné úpravě, která může způsobit předželatinování a někdy prasknutí zrn.
1001 _BAR_ Pšenice a sourež _BAR_
10011000 _BAR_ Pšenice tvrdá Viz poznámka 1 k položce k této kapitole a Vysvětlivky k HS k číslu 1001, první odstavec, bod 2). _BAR_
10019091 _BAR_ Osivo obyčejné pšenice a sourži Jsou to vybraná zrna a mohou být obvykle rozpoznatelná podle jejich balení (např. pytle nesoucí označení jejich použití) a podle vyšší ceny.
Tato zrna mohou být upravena za účelem ochrany proti škůdcům nebo ptákům, po zasetí. _BAR_
100300 _BAR_ Ječmen _BAR_
10030010 _BAR_ Osivo Viz vysvětlivka k podpoložce 10019091. _BAR_
1006 _BAR_ Rýže Viz doplňková poznámka 1 k této kapitole. _BAR_
1008 _BAR_ Pohanka, proso a lesknice kanárská; ostatní obiloviny _BAR_
10089010 _BAR_ Triticale Triticale je hybridní obilovina vzniklá křížením pšenice a žita. Zrno je obvykle větší a protáhlejší než u žita a často větší a protáhlejší než u pšenice; vnější vrstva je zvrásněná. _BAR_
KAPITOLA 11
MLÝNSKÉ VÝROBKY; SLAD; ŠKROBY; INULIN; PŠENIČNÝ LEPEK
110100 _BAR_ Pšeničná mouka nebo mouka ze sourži Viz poznámka 2 k této kapitole. Mouka tohoto čísla může obsahovat malé množství soli (obvykle nepřesahující 0,5 %), stejně jako malá množství amylázy, rozemletých klíčků a praženého sladu. _BAR_
1102 _BAR_ Obilné mouky, jiné než pšeničná mouka nebo mouka ze sourži Viz poznámka 2 k této kapitole. Mouka tohoto čísla může obsahovat malé množství soli (obvykle nepřesahující 0,5 %), stejně jako malá množství amylázy, rozemletých klíčků a praženého sladu. _BAR_
11022010 a 11022090 _BAR_ Kukuřičná mouka Pro stanovení obsahu tuku se použije analytická metoda stanovená přílohou I (metoda A) Směrnice Komise 84/4/EHS (Úř. věst. č. L 15, 18.1.1984, s.
29), v souladu s Nařízením Komise (EHS) č. 1748/85 (Úř. věst. č.
L 167, 27.6.1985, s. 26). _BAR_
1103 _BAR_ Krupice, krupička a pelety z obilovin _BAR_
11031110 až 11031990 _BAR_ Krupice a krupička 1.Viz poznámky 2 a 3 k této kapitole.2.Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1103, prvních šest odstavců.3.Výrobky, které nevyhovují kritériím propadu sítem stanoveným v poznámce 3 k této kapitole se zařazují do čísla 1104.Výrobky, které vyhovují kritériím propadu sítem stanoveným v poznámce 3 k této kapitole, ale které, jelikož byly podrobeny procesu perlování, jsou ve formě kulovitých kousků zrn, patří do jedné z podpoložek čísla 1104, zahrnujících perlovitá zrna. _BAR_
11031310 a 11031390 _BAR_ Z kukuřice Pro stanovení obsahu tuku, viz vysvětlivka k podpoložkám 11022010 a 11022090. _BAR_
11032010 až 11032090 _BAR_ Pelety Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1103, poslední odstavec. _BAR_
1104 _BAR_ Obilná zrna jinak zpracovaná (například loupaná, válcovaná, ve vločkách, perlovitá, řezaná nebo šrotovaná), vyjma rýže čísla 1006; obilné klíčky, celé, rozválcované, ve vločkách nebo drcené Zrna ve vločkách, která patří do podpoložek 11041290, 11041969 a 11041991 jsou zrna, která byla loupána a válcována. _BAR_
11042220 až 11042989 _BAR_ Jinak zpracovaná zrna (například loupaná, perlovitá, rozřezaná nebo šrotovaná) Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1104, druhý odstavec, body 2) až 5). _BAR_
11042250 _BAR_ Perlovitá Kromě perlovitých zrn uvedených ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1104, druhý odstavec, bod 4), do této podpoložky patří kousky zrn, které, jelikož byly podrobeny procesu perlování, jsou ve formě kulovitých zrn. _BAR_
11042290 _BAR_ Jinak nezpracovaná než šrotovaná Do této podpoložky patří produkty získané roztříštěním neloupaných obilných zrn, které nevyhovují kritériím propadu sítem stanoveným v poznámce 3 k této kapitole. _BAR_
11042330 _BAR_ Perlovitá Viz vysvětlivka k podpoložce 11042250. _BAR_
11042390 _BAR_ Jinak nezpracovaná než šrotovaná Viz vysvětlivka k podpoložce 11042290.
Rozbitá kukuřičná zrna získána během prosévání vyčištěných neloupaných kukuřičných zrn a vyhovující kritériím stanoveným v poznámce 2 A) k této kapitole se zařazují do této podpoložky jako zrna "jinak nezpracovaná než šrotovaná". _BAR_
11042905 _BAR_ Perlovitá Viz vysvětlivka k podpoložce 11042250. _BAR_
11042907 _BAR_ Jinak nezpracovaná než šrotovaná Viz vysvětlivka k podpoložce 11042290. _BAR_
11042931 až 11042939 _BAR_ Perlovitá Viz vysvětlivka k podpoložce 11042250. _BAR_
11042951 až 11042959 _BAR_ Jinak nezpracovaná než šrotovaná Viz vysvětlivka k podpoložce 11042290. _BAR_
11043010 a 11043090 _BAR_ Obilné klíčky, celé, rozválcované, ve vločkách nebo drcené Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1104, druhý odstavec, bod 6). _BAR_
1106 _BAR_ Mouka, krupice a prášek ze sušených luštěnin čísla 0713, ze sága nebo z kořenů nebo hlíz čísla 0714 nebo z výrobků kapitoly 8 Výrazy "mouka", "krupice" a "prášek" jsou definovány v doplňkové poznámce 2 k této kapitole.
Výrobky předkládané ve formě pasty jsou z tohoto čísla vyloučeny. _BAR_
1107 _BAR_ Slad, též pražený _BAR_
11071011 až 11071099 _BAR_ Nepražený Veškerý slad, v němž je přítomna diastatická aktivita, nezbytná pro zcukernění obilného škrobu, patří do těchto podpoložek.
Mezi takový slad patří zelený slad, provzdušněný slad a sušený slad, posledně jmenovaný je často komerčně dělen na světlý slad (plzeňského typu) a tmavý slad (mnichovského typu).
Všechen slad patřící do těchto podpoložek je charakteristický moučným, bílým, drobivým jádrem.
Nicméně, v případě tmavého sladu (mnichovského typu) barva jádra asi v 10 % zrn kolísá od žluté do hnědé.
Jádra mají suchou, drobivou konzistenci. Když se melou, poskytují dobrou měkkou mouku. _BAR_
11072000 _BAR_ Pražený Do této podpoložky patří jakýkoliv slad, v němž byla diastatická aktivita omezena nebo úplně vymizela důsledkem pražení a který se, proto, uplatní pouze při vaření piva jako přísada k nepraženému sladu, aby dodala pivu zvláštní barvu a chuť.
Barva jader takového sladu kolísá od špinavě bílé po černou, podle typu.
Tato podpoložka zahrnuje: 1.pražený slad, který byl pražen bez předchozího zcukernatění nebo po částečném dílčím zcukernatění, podle stupně vlhkosti použitého světlého sladu.
Tento slad má lesklý vnější povrch a jeho endosperm je černý bez skelného lesku.2.karamelizovaný (pálený) slad, jehož cukr, vytvořený předchozím zcukernatěním, byl karamelizován.
Barva tohoto sladu je mdle žlutá až po světle hnědou; endosperm u nejméně 90 % zrn je na pohled sklovitý a špinavě bílý až tmavě hnědý.
Diastatická aktivita je dosud přítomná v určitém stupni ve velmi světlém karamelizovaném sladu. Může se vyskytovat 10 % podíl nakaramelizovaných (nepálených) zrn. _BAR_
KAPITOLA 12
OLEJNATÁ SEMENA A OLEJNATÉ PLODY; RŮZNÁ ZRNA, SEMENA A PLODY; PRŮMYSLOVÉ NEBO LÉČIVÉ ROSTLINY; SLÁMA A PÍCNINY
120100 _BAR_ Sójové boby, též drcené Sójové boby (semena rodu Glycine max), různé podle barvy mezi hnědou, zelenou a černou.
Neobsahují prakticky žádný škrob, ale jsou bohaté na protein a olej.
Zvláštní pozornost by měla být věnována tarifnímu zařazování některých semen, která se objevují na trhu jako "zelené sójové boby" nebo "zelené boby".
Často to nejsou sójové boby, ale fazole patřící do čísla 0713. _BAR_
1202 _BAR_ Podzemnice olejná, nepražená ani jinak tepelně neupravená, též loupaná nebo drcená Podzemnice olejná neboli arašídy, semena rodu Arachis hypogaea, obsahují vysokou hladinu jedlého oleje. _BAR_
1205 _BAR_ Semena řepky nebo řepky olejky, též drcená _BAR_
12051010 a 12051090 _BAR_ Semena řepky nebo řepky olejky s nízkým obsahem kyseliny erukové Viz poznámka 1 k položce k této kapitole a Vysvětlivky k HS k číslu 1205. _BAR_
120600 _BAR_ Slunečnicová semena, též drcená _BAR_
12060091 _BAR_ Loupaná; neloupaná, v šedě a bíle proužkované slupce Slunečnicová semena této podpoložky jsou obvykle určena k výrobě cukrovinek, ke krmení ptáků nebo přímo k požívání.
Všeobecně je jejich délka jen polovinou délky slupky, která může převyšovat 2 cm.
Tato semena mají normálně obsah oleje přibližně 30 až 35 % hmotnostních. _BAR_
12060099 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje slunečnicová semena pro výrobu oleje k lidskému požívání.
Normálně jsou dodávána ve slupkách, které jsou jednotné černé barvy.
Všeobecně, délka semen a slupky je téměř stejná.
Tato semena mají normálně obsah oleje přibližně 40 až 45 % hmotnostních. _BAR_
1207 _BAR_ Ostatní olejnatá semena a olejnaté plody, též drcené _BAR_
12071010 a 12071090 _BAR_ Palmové ořechy a jádra Viz Vysvětlivky k HS k položce 120710.
Mezokarp ořechů poskytuje palmový olej, zatímco semena, nazývaná palmová jádra, poskytují olej z palmových jader. _BAR_
12073010 a 12073090 _BAR_ Skočcová semena Skočcová semena, nazývaná také skočcové lusky nebo semena Kristovy palmy, jsou semena rodu Ricinus communis. _BAR_
12074010 a 12074090 _BAR_ Sezamová semena Do těchto podpoložek patří semena druhu Sesamum indicum. _BAR_
12075010 a 12075090 _BAR_ Hořčičná semena Hořčičná semena jsou získávána z různých druhů zeleniny, např. Sinapsis alba, Brassica hirta, Brassica nigra a Brassica juncea. _BAR_
12079998 _BAR_ Ostatní Za předpokladu, že nejsou zahrnuta v předcházejících podpoložkách tohoto čísla, patří do této podpoložky plody a semena uvedená ve druhém odstavci Vysvětlivek k HS k číslu 1207.
Do této podpoložky rovněž patří zelená semena tykve s měkkou slupkou, která geneticky nemají zkorkovatělou vnější vrstvu osemení (Cucurbita pepo L. convar. citrullinia Gerb. var. styriaca a Cucurbita pepo L. var. oleifera Pietsch).
Tyto tykve jsou pěstovány hlavně pro olej a nikoliv pro použití jako zelenina, semena tykví pro použití jako zelenina patří do podpoložky 12099190.
Do této podpoložky nepatří pražená tykvová semena (položka 200819). _BAR_
1208 _BAR_ Mouka a krupice z olejnatých semen nebo olejnatých plodů, kromě hořčičné mouky a krupice Viz poznámka 2 k této kapitole. _BAR_
1209 _BAR_ Semena, plody a výtrusy k setí _BAR_
12091000 _BAR_ Semena cukrové řepy Do této podpoložky patří pouze semena cukrové řepy (Beta vulgaris var. altissima).
Rovněž jsou sem zahrnuta semena zvaná jednoděložná semena, získaná buď genetickým procesem nebo rozčleněním klubíček (semena nazývaná segmentová nebo rozčleněná či ztenčená), též obalená v povlaku, nejčastěji na jílovém základě. _BAR_
12092960 _BAR_ Semena krmné řepy (Beta vulgaris var. alba) Do této podpoložky rovněž patří semena zvaná jednoděložná semena, získaná buď genetickým procesem nebo rozčleněním klubíček (semena nazývaná segmentová nebo rozčleněná či ztenčená), též obalená v povlaku, nejčastěji na jílovém základě. _BAR_
12093000 _BAR_ Semena bylin pěstovaných zejména pro jejich květy Tato podpoložka zahrnuje semena bylin pěstovaných výhradně nebo hlavně pro jejich květy (květy k řezání, k ozdobným účelům atd.).
Semena těchto druhů mohou být předkládána v podpůrném médiu, např. v celulózové vatě nebo v rašelině.
Do této podpoložky patří též semena hrachoru (Lathyrus odoratus). _BAR_
12099190 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje semena tykví pěstovaných jako zelenina, pokud jsou používána k setí, k jídlu (např. v salátech), v potravinářském průmyslu (např. v pekařských výrobcích) nebo k léčivým účelům.
Viz rovněž vysvětlivka k podpoložce 12079998. _BAR_
12099910 _BAR_ Semena lesních stromů Do této podpoložky patří zrna a ostatní semena lesních stromů, i když jsou určená k produkci okrasných stromů nebo keřů v zemi dovozu.
Pro účely této podpoložky výraz "stromy" znamená všechny stromy, keře nebo keřovité stromy, jejichž kmeny, stonky a větve jsou dřevité konzistence.
Do této podpoložky patří všechna semena a plody používané k setí: 1.stromy evropských stejně jako exotických druhů, určené k zalesňování země, za účelem produkce dřeva, ale také za účelem zpevňování půdy nebo jako ochrana proti erozi;2.stromy určené pro okrasné účely nebo pro sadové úpravy parků, veřejných nebo soukromých zahrad nebo lemování veřejných ploch, městských ulic, cest, průplavů atd. Mezi stromy druhé skupiny – které z větší části patří ke stejným druhům jako stromy skupiny první – patří stromy, které jsou používány nejen pro svůj tvar nebo barvu listů či jehličí (např. různé typy topolů, javorů, jehličnanů atd.), ale také pro květy (např. mimóza, tamaryšek, magnolie, šeřík, zlatý déšť, třešeň sakura, žmarilka čili jidášník, růže) nebo pro pestrou barvu plodů (např. višeň vavřín, "velikonoční keře", pyracantha).
Avšak následující semena a plody nepatří do této podpoložky, i když jsou určeny k setí: a)plody nebo ořechy patřící do kapitoly 8 (zejména kaštany, vlašské ořechy, lískové ořechy, pekanové ořechy, mandle atd.);b)semena a plody patřící do kapitoly 9 (např. jalovcové bobule);c)olejnatá semena a olejnaté plody patřící do čísel 120100 až 1207 (např. bukové plody, palmové ořechy).Do této podpoložky rovněž nepatří:a)tamarindová semena (podpoložka 12099999); ab)žaludy a koňské kaštany (podpoložka 23080040). _BAR_
1210 _BAR_ Chmelové šištice, čerstvé nebo sušené, též drcené, v prášku nebo ve formě pelet; lupulin _BAR_
12102010 _BAR_ Chmelové šištice, drcené, v prášku nebo ve formě pelet, s vyšším obsahem lupulinu; lupulin Kromě lupulinu do této podpoložky patří produkty s vyšším obsahem lupulinu získané mletím chmelových šištic po mechanickém odstranění listů, stonků a pazochů. _BAR_
1211 _BAR_ Rostliny a části rostlin (včetně semen a plodů) používané zejména ve voňavkářství, ve farmacii nebo jako insekticidy, fungicidy nebo k podobným účelům, čerstvé nebo sušené, též řezané, drcené nebo v prášku _BAR_
12111000 _BAR_ Kořeny lékořice Do této podpoložky patří kořeny lékořice lysé (Glycyrrhiza glabra), které jsou šedavě hnědé, s podélnými čarami; po rozříznutí je vnitřek tmavě žlutý. _BAR_
12112000 _BAR_ Kořeny ginsengu (ženšenu) Do této podpoložky patří kořeny ginsengu (Panax quinquefolium a Panax ginseng).
Kořen je cylindrického až vřetenovitého tvaru, s okružními záhyby kolem horní třetiny; jsou často rozděleny do několika větví.
Vnější barva kolísá od žlutavě bílé do hnědě žluté a vnitřek je bílý a moučný (nebo tvrdý jako roh po povaření ve vodě).
Do této podpoložky také patří rozemleté nebo drcené kořeny ginsengu. _BAR_
12119030 _BAR_ Tonková semena Do této podpoložky patří semena druhu Dipteryx odorata (čeledi Leguminosae).
Rovněž jsou nazývána semena tonga nebo tonka a kumaru. Obsahují kumarin a používají se ve voňavkářském průmyslu a při výrobě trestí pro dietní nápoje. _BAR_
12119097 _BAR_ Ostatní Za předpokladu, že nejsou zahrnuty v předcházejících podpoložkách tohoto čísla, do této podpoložky patří rostliny, části rostlin, semena a plody, uvedené v jedenáctém odstavci Vysvětlivek k HS k číslu 1211 a následující: 1.části konopných rostlin, též ve směsi s anorganickými nebo organickými látkami (používané jednoduše jako plnivo);2."pomerančové hrášky" neboli "oranžetky", což jsou nezralé, nejedlé pomeranče, které opadaly brzo potom, co strom rozkvetl, a sklizené suché, zejména za účelem získání silic (malá zrna);3.listy sušené pampelišky (Taraxacum officinale);4.sušený šťovík (Rumex acetosa);5.sušená lichořeřišnice (Tropaeolum majus).Do této podpoložky nepatří chaluhy (číslo 1212) nebo semena tykve (číslo 1207 nebo 1209). _BAR_
1212 _BAR_ Svatojánský chléb, chaluhy a jiné řasy, cukrová řepa a cukrová třtina, čerstvá, chlazená, zmrazená nebo sušená, též v prášku; ovocné pecky a jádra a jiné rostlinné produkty (včetně nepražených kořenů čekanky Cichorium intybus sativum), používané zejména k lidskému požívání, jinde neuvedené ani nezahrnuté _BAR_
12121010 až 12121099 _BAR_ Svatojánský chléb, včetně semen svatojánského chleba Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1212, část A). _BAR_
12122000 _BAR_ Chaluhy a jiné řasy Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1212, část B). _BAR_
12129120 a 12129180 _BAR_ Cukrová řepa Do těchto podpoložek patří pouze řepa nezbavená sacharózy, která má obsah cukru obvykle převyšující 60 % hmotnostních, počítáno v sušině.
Částečně nebo zcela zbavená cukru patří do podpoložek 23032010 nebo 23032090. _BAR_
12129980 _BAR_ Ostatní Kromě produktů uvedených v odstavcích tři, čtyři a pět části D) Vysvětlivek k HS k číslu 1212, do této podpoložky patří též: 1.hlízy konjaku neboli konnyaku, celé, rozdrcené nebo v prášku;2."pylová mouka" – malé hrudky, tvořené pylem sbíraným včelami a aglomerované nektarem, medem a včelí kašičkou.Semena tykve (čísla 1207 nebo 1209) do této podpoložky nepatří. _BAR_
1214 _BAR_ Tuřín, krmná řepa, jiné krmné kořeny, seno, vojtěška (alfalfa), jetel, vičenec ligrus, kapusta zimní (kadeřavá), vlčí bob, vikev a podobné pícniny, též ve formě pelet _BAR_
12149010 _BAR_ Krmná řepa, tuřín a jiné krmné kořeny Do této podpoložky patří: 1.krmná řepa (Beta vulgaris var. alba);2.tuřín (Brassica napus var. napobrassica);3.jiné krmné kořeny, např. vodnice a krmná mrkev.Různé druhy a odrůdy jeruzalémského artyčoku (např. Helianthus tuberosus) se zařazují do čísla 0714, zatímco pastinák (Pastinaca sativa) se zařazuje do kapitoly 7 jako zelenina (číslo 0706, pokud je čerstvý nebo chlazený). _BAR_
KAPITOLA 13
ŠELAK; GUMY, PRYSKYŘICE A JINÉ ROSTLINNÉ ŠŤÁVY A VÝTAŽKY
1301 _BAR_ Šelak; přírodní gumy, pryskyřice, klejopryskyřice a přírodní olejové pryskyřice (např. balzámy) _BAR_
13011000 _BAR_ Šelak Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1301, část I). _BAR_
13012000 _BAR_ Arabská guma Arabská guma (nebo akáciová guma čili senegalská guma) je předkládána ve žlutavých nebo načervenalých kouscích, je průsvitná a rozpustná ve vodě, ale nikoliv v alkoholu. _BAR_
13019000 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří výrobky uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1301, část II), druhý odstavec, body 1) (s výjimkou arabské gumy) až 6). _BAR_
1302 _BAR_ Rostlinné šťávy a výtažky; pektinové látky, pektináty a pektany; agar-agar a ostatní slizy a zahušťovadla získané z rostlin, též upravené _BAR_
13021100 _BAR_ Opium Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1302, část A), bod 1). _BAR_
13021200 _BAR_ Z lékořice Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1302, část A), bod 2). _BAR_
13021400 _BAR_ Z pyrethra nebo z kořenů rostlin obsahujících rotenon Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1302, část A), body 4) a 5). _BAR_
13021990 _BAR_ Ostatní Viz vysvětlivky k HS k číslu 1302, část A), body 6) až 20). _BAR_
13022010 a 13022090 _BAR_ Pektinové látky, pektináty a pektany Do těchto podpoložek patří výrobky uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1302, část B). _BAR_
13023100 _BAR_ Agar-agar Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1302, část C), bod 1). _BAR_
13023210 a 13023290 _BAR_ Slizy a zahušťovadla ze svatojánského chleba, ze semen svatojánského chleba nebo z guarových semen, též upravené Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1302, část C), bod 2). Do těchto podpoložek nepatří endosperm guarových semen ("guarové štěpy") ve formě malých, světle žlutých, nepravidelně tvarovaných vloček (číslo 1404). _BAR_
13023900 _BAR_ Ostatní Kromě výrobků uvedených ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1302, část C), body 3) až 5) patří do této podpoložky také: 1.výtažky získané z řasy druhu Furcellaria fastigiata, sklizené na pobřeží Dánska, které jsou získávány stejnou cestou a předkládány ve stejné formějako agar-agar;2.slizy získané ze semen kdoule;3.slizy získané z dutohlávky sobí;4.karagén a vápenné, sodné a draselnékaragenáty, i když byly standardizovány cukrem (např. sacharózou, glukózou), přidaným k zabezpečení stálé aktivity při použití.
Obsah přidaného cukru obvykle nepřesahuje 25 %. _BAR_
KAPITOLA 14
ROSTLINNÉ PLETACÍ MATERIÁLY; ROSTLINNÉ PRODUKTY, JINDE NEUVEDENÉ ANI NEZAHRNUTÉ
1401 _BAR_ Rostlinné materiály používané zejména k výrobě košíkářského nebo pleteného zboží (například bambus, rákos, španělský rákos (rotang) sítina, vrbové proutí, rafie, obilná sláma čištěná, bělená nebo barvená, lipové lýko) _BAR_
14011000 _BAR_ Bambus Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1401, druhý odstavec, bod 1). _BAR_
14012000 _BAR_ Španělský rákos (rotang) Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1401, druhý odstavec, bod 2). _BAR_
14019000 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří produkty uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1401, druhý odstavec, body 3) až 7).
Listy různých druhů Typha (například Typha latifolia neboli kočičí ocas) rovněž patří do této podpoložky. _BAR_
1404 _BAR_ Rostlinné produkty, jinde neuvedené ani nezahrnuté _BAR_
14041000 _BAR_ Rostlinné suroviny používané hlavně k barvení nebo vyčiňování Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1404, druhý odstavec, část A). _BAR_
14042000 _BAR_ Krátká bavlna (z druhého vyzrňování) Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1404, druhý odstavec, část B). _BAR_
14049000 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří produkty uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1404, druhý odstavec, část C) a D).
Hlavy soukenických štětek uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1404, druhý odstavec, část D), bod 6) jsou druhu Dipsacus sativus.
Do této podpoložky rovněž patří endosperm guarových semen ("guarové štěpy") ve formě malých, světle žlutých, nepravidelně tvarovaných vloček. _BAR_
--------------------------------------------------
TŘÍDA III
ŽIVOČIŠNÉ NEBO ROSTLINNÉ TUKY A OLEJE A VÝROBKY VZNIKLÉ JEJICH ŠTĚPENÍM; UPRAVENÉ JEDLÉ TUKY; ŽIVOČIŠNÉ NEBO ROSTLINNÉ VOSKY
KAPITOLA 15
ŽIVOČIŠNÉ NEBO ROSTLINNÉ TUKY A OLEJE A VÝROBKY VZNIKLÉ JEJICH ŠTĚPENÍM; UPRAVENÉ JEDLÉ TUKY; ŽIVOČIŠNÉ NEBO ROSTLINNÉ VOSKY
Všeobecné vysvětlivky
Pro účely podpoložek této kapitoly, kde se objevuje výraz "průmyslové účely", se tento výraz týká pouze takového účelu, který zahrnuje přeměnu základního produktu.
Na druhé straně výraz "technické účely", který se nachází v některých podpoložkách, neznamená takovouto přeměnu.
Úpravy jako jsou vyčištění, rafinace nebo hydrogenace se nepovažují za "průmyslový účel" ani "technický účel".
Je třeba zdůraznit, že dokonce i výrobky vhodné k lidské výživě mohou být určeny pro technické nebo průmyslové účely.
Podpoložky této kapitoly, které jsou vyčleněny pro výrobky pro technické nebo průmyslové účely jiné než výroba potravin pro lidskou výživu, zahrnují oleje a tuky pro výrobu potravy pro zvířata.
Doplňková poznámka 1 a) _BAR_ Tekutá frakce rostlinných olejů získaná oddělením od pevné fáze, například chlazením, použitím organických rozpouštědel, povrchově aktivních látek atd., nemůže být považována za surový olej. _BAR_
150200 _BAR_ Lůj hovězí, ovčí nebo kozí, jiný než čísla 1503 Do tohoto čísla patří kromě vyškvařených lojů i nevyškvařené loje, tj. loje uzavřené ve svých buněčných membránách.
Do tohoto čísla proto patří následující: 1.nevyškvařený tuk, surový nebo ve formě loje (jateční lůj, řeznický lůj, lůj z vnitřností);2.vyškvařený lůj, zahrnující:a)"Premier jus" tuk, který je nejkvalitnější z jedlých lojů;b)"škvarkový" tuk;c)"kyselý" tuk, získávaný vařením nevyškvařeného tuku nejnižší kvality ve vodném roztoku kyseliny sírové, která hydrolyzuje albuminoidní látky v tkáních tak, že se uvolní tuk;3.tuky získané z kostí nebo odpadu hovězího dobytka, ovcí nebo koz.
Avšak do tohoto čísla nepatří olej z kostí a z kostního morku a olej z noh (podpoložka 15060000). _BAR_
150300 _BAR_ Stearin z vepřového sádla, olein z vepřového sádla, oleostearin, oleomargarín a olein z loje, neemulgované, nesmíchané ani jinak neupravené _BAR_
15030011 a 15030019 _BAR_ Stearin z vepřového sádla a oleostearin Do těchto podpoložek patří výrobky uvedené v druhém a předposledním odstavci Vysvětlivek k HS k číslu 1503. _BAR_
15030030 _BAR_ Olein z loje pro průmyslové účely, jiné než pro výrobu potravin určených pro lidskou výživu Do této podpoložky patří výrobky popsané v pátém odstavci Vysvětlivek k HS k číslu 1503, za předpokladu, že jsou určeny pro průmyslové účely, jiné než pro výrobu potravin pro lidskou výživu (viz Všeobecné vysvětlivky k této kapitole). _BAR_
15030090 _BAR_ Ostatní Kromě výrobků uvedených v třetím a čtvrtém odstavci Vysvětlivek k HS k číslu 1503, zahrnuje tato podpoložka i olein z loje, který nesplňuje podmínky uvedené v podpoložce 15030030, například olein z loje pro technické účely. _BAR_
1504 _BAR_ Tuky a oleje a jejich frakce z ryb nebo mořských savců, též rafinované, avšak chemicky neupravené Viz Všeobecné vysvětlivky k HS k této kapitole, část A), šestý a sedmý odstavec. _BAR_
15041010 až 15041099 _BAR_ Oleje z rybích jater a jejich frakce Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1504, druhý odstavec. _BAR_
15041010 _BAR_ S obsahem vitaminu A nepřesahujícím 2500 mezinárodních jednotek/g Obsah vitaminu A v oleji z jater získaného z cadidae (treska, treska skvrnitá, mník mořský, štikozubec atd.) obvykle nepřesahuje 2500 mezinárodních jednotek/g. _BAR_
15041091 a 15041099 _BAR_ Ostatní Obsah vitaminu A v oleji z jater získaného například z tuňáků, platýse obrovského a z různých druhů žraloků, obvykle převyšuje 2500 mezinárodních jednotek/g.
Oleje se zvýšeným obsahem vitaminů zůstávají zařazeny v těchto podpoložkách za předpokladu, že neztratily charakter olejů z rybích jater.
To je, například, v případě olejů z rybích jater s obsahem vitaminu A nepřesahujícím 100000 mezinárodních jednotek/g. _BAR_
15042010 a 15042090 _BAR_ Tuky a oleje a jejich frakce z ryb, jiné než oleje z jater Do těchto podpoložek patří tuky a oleje získané ze všech druhů ryb a jejich frakce, s výjimkou olejů extrahovaných výlučně z jejich jater, a mezi ně patří: 1.oleje získané ze sleďů a menhadenu (sleďovitá ryba podobná sledi obecnému, lovená výlučně pro extrakci oleje);2.oleje získané ze zbytků z konzervačního procesu, horší kvality než výše uvedené oleje.
Tyto oleje obchodního významu jsou oleje ze zbytků Clupeidae, oleje ze zbytků tuňáků a bonita a oleje ze zbytků Salmonidae;3.oleje ze zbytků z obchodu s rybami, které mají velmi smíšené složení a vždy jsou méně hodnotné;4.rybí stearin, který je popsán v pátém odstavci Vysvětlivek k HS k číslu 1504.
Tuky a oleje těchto podpoložek jsou používány hlavně pro technické a průmyslové účely jako je činění kůže, příprava malířských barev, řezné oleje. _BAR_
15043010 a 15043090 _BAR_ Tuky a oleje a jejich frakce z mořských savců Do těchto podpoložek patří zejména: 1.velrybí olej a surový vorvaní olej, které jsou popsány ve třetím a čtvrtém odstavci Vysvětlivek k HS k číslu 1504;2.tuk z mořských savců;3.oleje z ploutvonožců (tuleni, mroži a lvouni).
Do těchto podpoložek patří všechny oleje z mořských savců a jejich frakce, včetně těch, které byly získány z jejich jater jako olej z jater vorvaně, který je velmi bohatý na vitamin A, má vlastnosti obdobné olejům z rybích jater podpoložek 15041010, 15041091 a 15041099. _BAR_
150500 _BAR_ Tuk z ovčí vlny a tukové látky z něho získané (včetně lanolinu) _BAR_
15050010 _BAR_ Tuk z ovčí vlny, surový Viz první odstavec Vysvětlivek k HS k číslu 1505. _BAR_
15050090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.lanolin, který je popsán v druhém, třetím a čtvrtém odstavci Vysvětlivek k HS k číslu 1505;2.tukové látky získané z tuku z ovčí vlny (olein a stearin z ovčí vlny), což jsou kapalné a tuhé části získané po destilaci a poté lisováním tuku z ovčí vlny. _BAR_
15060000 _BAR_ Ostatní živočišné tuky a oleje a jejich frakce, též rafinované, ale chemicky neupravené Do této podpoložky nepatří nejedlé směsi nebo přípravky ze živočišných tuků a olejů, např. jateční tuky z různých zvířat nebo směsi nebo přípravky ze živočišných a rostlinných tuků a olejů, např. odpadní tuky ze smažení (číslo 1518). _BAR_
1507 _BAR_ Sójový olej a jeho frakce, též rafinovaný, ale chemicky neupravený _BAR_
15071010 a 15071090 _BAR_ Surový olej, též odslizený Pro definici výrazu "surový" viz doplňková poznámka 1 k této kapitole, odstavce a), b) a c). _BAR_
15079010 a 15079090 _BAR_ Ostatní Do těchto podpoložek patří rafinovaný sójový olej. _BAR_
1508 _BAR_ Podzemnicový olej a jeho frakce, též rafinovaný, ale chemicky neupravený _BAR_
15081010 a 15081090 _BAR_ Surový olej Viz doplňková poznámka 1 a) a b) k této kapitole. _BAR_
15089010 a 15089090 _BAR_ Ostatní Do těchto podpoložek patří též rafinovaný olej z podzemnicových jader (arašídový olej). _BAR_
1509 _BAR_ Olivový olej a jeho frakce, též rafinovaný, ale chemicky neupravený Olivový olej patřící do tohoto čísla musí splňovat následující tři požadavky: 1.musí být získán výhradně ze zpracování plodů olivovníku (Olea europaea L.);2.musí být získán výhradně mechanickým nebo jiným fyzikálním způsobem (např. lisováním), takže je vyloučeno použití rozpouštědel (viz poznámka 2 k této kapitole);3.nesmí být reesterifikován nebo smíchán s jinými oleji, včetně olivového oleje ze zbytků (pokrutin), patřících do čísla 151000. _BAR_
15091010 _BAR_ Panenský olivový olej na svícení Viz doplňková poznámka 2 B) I) k této kapitole. _BAR_
15091090 _BAR_ Ostatní Viz doplňková poznámka 2 B) II) k této kapitole. _BAR_
15099000 _BAR_ Ostatní Viz doplňková poznámka 2 C) k této kapitole. Do této podpoložky patří nejen rafinovaný olivový olej, ale také rafinovaný olivový olej smíchaný s panenským olivovým olejem. _BAR_
151000 _BAR_ Ostatní oleje a jejich frakce, získané výhradně z oliv, též rafinované, avšak chemicky neupravené, a směsi těchto olejů nebo frakcí s oleji nebo frakcemi čísla 1509 Toto číslo zahrnujepouze oleje splňující požadavky uvedené v bodu 1. vysvětlivky k číslu 1509.
Obdobně jako oleje patřící do čísla 1509, oleje patřící do čísla 151000 nesmí být reesterifikované nebo smíšené s jinými oleji, tj. oleji jinými než je olivový olej, ale: mohou být extrahovány pomocí rozpouštědel nebo fyzikálním způsobem;mohou být smíchány s oleji nebo frakcemi patřícími do čísla 1509; nejběžnější směs je složena ze směsi rafinovanéhoolivového oleje ze zbytků (pokrutin) a panenského olivového oleje. _BAR_
15100010 _BAR_ Surové oleje Viz doplňková poznámka 2 D) k této kapitole. _BAR_
15100090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří též rafinovaný olivový olej ze zbytků (pokrutin) a směsi rafinovaného olivového oleje ze zbytků (pokrutin) a panenského olivového oleje. _BAR_
1511 _BAR_ Palmový olej a jeho frakce, též rafinovaný, ale chemicky neupravený _BAR_
15111010 a 15111090 _BAR_ Surový olej Viz doplňková poznámka 1 a) a b) k této kapitole. Surový palmový olej se rozkládá rychleji než jiné oleje a následně má vysoký obsah volných mastných kyselin. _BAR_
15119011 a 15119019 _BAR_ Pevné frakce Do těchto podpoložek patří palmový stearin. _BAR_
15119091 a 15119099 _BAR_ Ostatní Do těchto podpoložek patří: 1.rafinovaný palmový olej;2.tekutá frakce palmového oleje získaná oddělením pevné fáze ochlazením nebo použitím organických rozpouštědel nebo povrchově aktivních látek.
Tato frakce (palmový olein), která může mít složení mastných kyselin v některých případech velmi podobné složení mastných kyselin v nefrakcionovaném palmovém oleji, může obvykle být rozlišena porovnáním poměrného zastoupení v ní obsažených triglyceridů s poměrným zastoupením triglyceridů v typickém nefrakcionovaném palmovém oleji.
Triglyceridy obsahující vyšší počet uhlíkových atomů (C52 a C54) se nacházejí ve větším množství v tekuté frakci než v nefrakcionovaném oleji, zatímco triglyceridy obsahující poměrně nižší počet uhlíkových atomů (C50 a C48) převládají v pevné frakci. _BAR_
1512 _BAR_ Slunečnicový olej, světlicový olej nebo bavlníkový olej a jejich frakce, též rafinované, ale chemicky neupravené _BAR_
15121191 _BAR_ Slunečnicový olej Viz doplňková poznámka 1 a) a b) k této kapitole společně s částí A) Vysvětlivek k HS k číslu 1512. _BAR_
15121199 _BAR_ Světlicový olej Viz doplňková poznámka 1 a) a b) k této kapitole společně s částí B) Vysvětlivek k HS k číslu 1512. _BAR_
15121990 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří rafinovaný slunečnicový olej a rafinovaný světlicový olej. _BAR_
15122110 až 15122990 _BAR_ Bavlníkový olej a jeho frakce Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1512, část C). _BAR_
1514 _BAR_ Řepkový nebo hořčičný olej a jejich frakce, též rafinované, ale chemicky neupravené _BAR_
15141110 až 15141990 _BAR_ Olej řepky nebo řepky olejky s nízkým obsahem kyseliny erukové a jeho frakce Viz poznámka k položce 1 k této kapitole a Vysvětlivky k HS k číslu 1514, část A), druhý odstavec, druhá věta. _BAR_
1515 _BAR_ Ostatní pevné rostlinné tuky a oleje (včetně jojobového oleje) a jejich frakce, též rafinované, ale chemicky neupravené _BAR_
15153010 a 15153090 _BAR_ Ricinový olej a jeho frakce Ricinový olej je také znám jako "olej Kristovy palmy" a "kervový olej".
Do těchto podpoložek nepatří kurkasový olej (neboli purgativový olej), získaný ze semen stromu druhu "Jatraopha curcas" čeledi Euphorbiaceae, často nazývaný "americký ricinový olej" nebo "divoký ricinový olej" (podpoložky 15159040 až 15159099). _BAR_
1517 _BAR_ Margarín; jedlé směsi nebo přípravky živočišných nebo rostlinných tuků nebo olejů nebo frakcí různých tuků nebo olejů této kapitoly, jiné než jedlé tuky nebo oleje nebo jejich frakce čísla 1516 _BAR_
15171010 a 15171090 _BAR_ Margarín, vyjma tekutý margarín Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1517, čtvrtý odstavec, část A). Je třeba poznamenat, že obsah vody není rozhodující činitel při zařazení výrobků do těchto podpoložek. _BAR_
1521 _BAR_ Rostlinné vosky (jiné než triglyceridy), včelí vosk a jiné hmyzí vosky a vorvanina (spermacet), též rafinované nebo barvené _BAR_
15211000 _BAR_ Rostlinné vosky Kromě výrobků popsaných ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1521, část I), patří do této podpoložky kávový vosk, který se přirozeně vyskytuje ve všech částech keře kávovníku (lusky, pergamenová kutikula, listy atd.) a je to vedlejší produkt výroby kávy bez kofeinu.
Je černý, má kávovou vůni a je používán při výrobě určitých čistících prostředků. _BAR_
15219091 _BAR_ Surové Do této podpoložky patří vosky v přírodních plástech. _BAR_
15219099 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří vosky, lisované nebo rafinované, též bílené nebo barvené. _BAR_
152200 _BAR_ Degras; zbytky po zpracování tukových látek nebo živočišných nebo rostlinných vosků _BAR_
15220031 a 15220039 _BAR_ Obsahující olej s vlastnostmi olivového oleje Viz doplňková poznámka 3 k této kapitole, která specifikuje zbytky vyloučené z těchto podpoložek. _BAR_
--------------------------------------------------
TŘÍDA IV
VÝROBKY POTRAVINÁŘSKÉHO PRŮMYSLU; NÁPOJE, LIHOVINY A OCET; TABÁK A VYROBENÉ TABÁKOVÉ NÁHRAŽKY
KAPITOLA 16
PŘÍPRAVKY Z MASA, RYB NEBO KORÝŠŮ, MĚKKÝŠŮ NEBO JINÝCH VODNÍCH BEZOBRATLÝCH
Všeobecné vysvětlivky
Pro zařazování složených potravinových přípravků (včetně tzv. "hotových jídel") sestávajících například z uzenek, salámů, masa, drobů, ryb nebo korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých, nebo jakékoliv jejich kombinace, spolu se zeleninou, špagetami, omáčkou atd., viz poznámka 2 k této kapitole a Všeobecné vysvětlivky k HS k této kapitole, předposlední odstavec.
Druhá věta prvního odstavce poznámky 2 (zařazení do čísla odpovídajícího složce, která hmotnostně převládá) se použije i pro stanovení položek a podpoložek.
Toto se však nepoužije na přípravky obsahující játra čísel 160100 a 1602 (viz odstavec 2 této poznámky).
Doplňková poznámka 2 _BAR_ Jako všeobecné pravidlo, kus z něhož je získána část, je rozpoznatelný pouze pokud část měří přibližně 100 x 80 x 2 mm nebo více.
Výraz "jejich části" se použije výhradně na části, kde může být kus, ze kterého byly získány (např. kýty), stanoven nesporným způsobem, spíše než vylučovacím postupem. _BAR_
160100 _BAR_ Uzenky, salámy a podobné výrobky z masa, drobů nebo krve; potravinové přípravky na bázi těchto výrobků Skutečnost, že výrobek může být pro obchodní účely považován za "uzenky, salámy a podobné výrobky" není rozhodujícím faktorem pro účely zařazení do tohoto čísla.
Nasekané nebo smíchané přípravky z masa, které byly vytvarovány do tvaru tím, že byly baleny v konzervách nebo jiných pevných obalech, též válcovitého tvaru, nejsou považovány za "uzenky a salámy" pro účely tohoto čísla. _BAR_
16010010 _BAR_ Z jater Do této podpoložky patří uzenky, salámy a podobné výrobky obsahující játra, též s přidaným masem, droby, tukem atd., za předpokladu, že játra dávají těmto výrobkům jejich podstatný charakter.
Tyto výrobky, obvykle vařené a někdy uzené, jsou rozpoznatelné především podle charakteristické chuti jater. _BAR_
16010091 _BAR_ Uzenky a salámy, suché nebo roztíratelné, tepelně neupravené Do této podpoložky patří tepelně neupravené uzenky a salámy za předpokladu, že dozrály (například sušením na vzduchu) a jsou připraveny pro okamžitou spotřebu.
Tyto výrobky mohou být též uzené za předpokladu, že uzení nezpůsobí úplnou koagulaci albuminu, což se stává při tepelné úpravě jako je uzení za vysoké teploty.
Tudíž do této podpoložky patří uzenky a salámy, které se obvykle konzumují v plátcích (jako jsou suché salámy, uzenky Arles, Plockwurst), stejně jako uzenky a salámy určené k namazání, například čajový salám. _BAR_
16010099 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.uzenky, salámy a podobně, čerstvé, které nebyly podrobeny žádnému procesu zrání;2.tepelně upravené uzenky a salámy, například frankfurtské párky, štrasburské párky, vídeňské párky, mortadely, párky vyrobené z vepřových drobů známé jako"andaluzky", bílá huspenina, černá huspenina a jiné obdobné speciality. _BAR_
1602 _BAR_ Jiné přípravky a konzervy z masa, drobů nebo krve _BAR_
16021000 _BAR_ Homogenizované přípravky Viz poznámka k položkám 1 k této kapitole. _BAR_
16022011 až 16022090 _BAR_ Z jater jakýchkoliv zvířat Do těchto podpoložek patří přípravky nebo konzervované výrobky obsahující játra, též smíchané s masem nebo jinými droby, za předpokladu, že játra dávají výrobkům jejich podstatný charakter.
Hlavní výrobky těchto podpoložek jsou vyráběny z husích nebo kachních jater (podpoložky 16022011 nebo 16022019). _BAR_
16023111 až 16023980 _BAR_ Z drůbeže čísla 0105 Do těchto podpoložek patří drůbež a části drůbeže, konzervované po tepelném zpracování.
Mezi tyto výrobky patří: 1.kuřata v rosolu;2.půlky nebo čtvrti kuřat v omáčce a celá stehna krocanů, hus nebo kuřat, též zmrazené;3.drůbeží paštiky a pasty (obsahující hlavně drůbeží maso, k němuž bylo přidáno telecí maso, vepřové sádlo, lanýže a koření), též zmrazené;4.připravená jídla, obsahující drůbeží maso jako základní ingredienci spolu s jinými výrobky jako je např. zelenina, rýže nebo těstoviny jako doplněk k samotnému masu.
Příklady jídel z této kategorie jsou přípravky známé jako "kuře s rýží" a "kuře s houbami" stejně jako zmrazená drůbeží jídla balená na tácku, který odděluje samotné maso a různé jiné přílohy.
Při určení procentuálního zastoupení drůbežího masa nebo drobů se nesmí přihlížet k hmotnosti jakýchkoliv kostí. _BAR_
16023111 _BAR_ Obsahující výhradně tepelně neupravené krůtí maso Viz doplňková poznámka 1 k této kapitole. _BAR_
16023211 _BAR_ Tepelně neupravené Viz doplňková poznámka 1 k této kapitole. _BAR_
16023921 _BAR_ Tepelně neupravené Viz doplňková poznámka 1 k této kapitole. _BAR_
16024110 a 16024190 _BAR_ Kýty a kusy z nich Viz doplňková poznámka 2 k této kapitole pro vymezení výrazu "kusy z nich" a příslušné vysvětlivky.
Nasekané nebo jemně rozmělněné přípravky do těchto podpoložek nepatří, a to i když byly vyrobeny z kýt nebo kusů z nich. _BAR_
16024210 a 16024290 _BAR_ Plece a kusy z nich Viz doplňková poznámka 2 k této kapitole pro vymezení výrazu "kusy z nich" a příslušné vysvětlivky.
Nasekané nebo jemně rozmělněné přípravky do těchto podpoložek nepatří, a to i když byly vyrobeny z plecí nebo kusů z nich. _BAR_
16024911 až 16024950 _BAR_ Z domácích vepřů Pro stanovení procentuálního podílu masa nebo drobů jakéhokoliv druhu, včetně tuku jakéhokoliv druhu nebo původu, viz Nařízení Komise (EHS) č. 226/89 (Úř. věst. č.
L 29, 31.1.1989, s. 11).
Při stanovení tohoto procentuálního podílu se nezapočítávají želatina a omáčka. _BAR_
16024915 _BAR_ Ostatní směsi obsahující kýtu, plec, hřbet s kostí nebo krkovičku a jejich části Viz doplňková poznámka 2 k této kapitole pro vymezení výrazu "jejich části" a příslušné vysvětlivky.
Směsi patřící do této podpoložky musí obsahovat nejméně jeden z kusů (a/nebo jejich částí) uvedených v názvu této podpoložky, i když tento kus nemusí dávat směsi její podstatný charakter.
Směs může rovněž obsahovat maso nebo droby jiných zvířat. _BAR_
16025010 _BAR_ Tepelně neupravené; směsi masa nebo drobů tepelně upravených a masa nebo drobů tepelně neupravených Viz doplňková poznámka 1 k této kapitole. _BAR_
16025031 a 16025039 _BAR_ V hermeticky uzavřených obalech Pro účely podpoložek 16025031 až 16025039 se výraz "v hermeticky uzavřených obalech" vztahuje na výrobky zabalené v obalech, které byly hermeticky uzavřeny, též pod vakuem, aby se zabránilo vzduchu nebo jiným plynům vniknout do nebo uniknout z obalu.
Jakmile je obal otevřen, původní utěsnění je trvale porušeno.
Do těchto podpoložek patří výrobky zabalené, inter alia, v hermeticky uzavřených plastových sáčcích, též pod vakuem. _BAR_
16029061 _BAR_ Tepelně neupravené; směsi masa nebo drobů tepelně upravených a masa nebo drobů tepelně neupravených Viz doplňková poznámka 1 k této kapitole. _BAR_
16029072 a 16029074 _BAR_ Tepelně neupravené; směsi masa nebo drobů tepelně upravených a masa nebo drobů tepelně neupravených Viz doplňková poznámka 1 k této kapitole. _BAR_
1604 _BAR_ Přípravky nebo konzervy z ryb; kaviár a kaviárové náhražky připravené z rybích jiker Viz poznámka k položkám 2 k této kapitole. _BAR_
16041291 _BAR_ V hermeticky uzavřených obalech Viz vysvětlivka k podpoložkám 16025031 až 16025039. _BAR_
16041416 _BAR_ Filé známé jako "hřbety" Do této podpoložky patří pouze filé ve smyslu Vysvětlivek k HS k číslu 0304, bod 1), které má tři následující charakteristické znaky: je tepelně upravené;je zabalené, ne však v kapalném okolním prostředí, v sáčcích (nebo tenkých obalech) používaných pro balení potravin, též vakuově balené nebo tepelně hermeticky uzavřené; azmrazené. _BAR_
16041931 _BAR_ Filé známé jako "hřbety" Viz vysvětlivka k podpoložce 16041416. _BAR_
16042005 _BAR_ Přípravky ze surimi Viz vysvětlivka k podpoložce 03049005.
Přípravky patřící do této podpoložky jsou vyrobeny ze surimi smíchaného s jinými výrobky (např. mouka, škrob, bílkoviny, maso korýšů, koření, aromatické přípravky a barviva). Jsou podrobeny tepelné úpravě a obvykle jsou předkládány ve zmrazeném stavu. _BAR_
1605 _BAR_ Korýši, měkkýši a jiní vodní bezobratlí, upravení nebo v konzervách Viz poznámka k položkám 2 k této kapitole. _BAR_
16052010 _BAR_ V hermeticky uzavřených obalech Viz vysvětlivka k podpoložkám 16025031 až 16025039. _BAR_
16059011 _BAR_ V hermeticky uzavřených obalech Viz vysvětlivka k podpoložkám 16025031 až 16025039. _BAR_
KAPITOLA 17
CUKR A CUKROVINKY
1701 _BAR_ Třtinový nebo řepný cukr a chemicky čistá sacharóza, v pevném stavu _BAR_
17011110 až 17011290 _BAR_ Surový cukr bez přísady aromatických přípravků nebo barviv Viz poznámka k položkám 1 k této kapitole. Do těchto podpoložek patří: 1.určitý bílý nerafinovaný cukr;2.hnědý cukr s nízkým stupněm polarizace, získaný z druhého a třetího vaření v procesu výroby cukru a kolísající ve zbarvení od žluté do tmavě hnědé jako hlavní důsledek přítomné melasy, který má obsah sacharózy obvykle mezi 85 % a 98 % hmotnostních;3.méně čistý cukr jako zbytek z rafinace nebo ze zpracování kandysu, např. zboží podřadné kvality, kusový a hnědý cukr. _BAR_
17011110 a 17011190 _BAR_ Třtinový cukr Viz Vysvětlivky k HS k položkám 170111 a 170112. _BAR_
17011210 a 17011290 _BAR_ Řepný cukr Viz Vysvětlivky k HS k položkám 170111 a 170112. _BAR_
17019100 _BAR_ S přísadou aromatických přípravků nebo barviva Aromatizované nebo barvené cukry se zařazují do této podpoložky, i když je jejich obsah sacharózy nižší než 99,5 % hmotnostních. _BAR_
17019910 _BAR_ Bílý cukr Viz doplňková poznámka 3 k této kapitole.
Bílé cukry této podpoložky jsou cukry, též rafinované, které jsou obvykle bílé, protože mají vysoký obsah sacharózy (99,5 % hmotnostních a více).
Pro stanovení obsahu sacharózy bílého cukru ve vztahu k doplňkové poznámce 3 ke kapitole 17 se použije polarimetrická metoda stanovená Směrnicí Komise 79/796/EHS, příloha II, metoda 10 (Úř. věst. č.
L 239, 22.9.1979, s. 24). _BAR_
1702 _BAR_ Ostatní cukry, včetně chemicky čisté laktózy, maltózy, glukózy a fruktózy, v pevném stavu; cukerné sirupy bez přísad aromatických přípravků nebo barviva; umělý med, též smíšený s přírodním medem; karamel _BAR_
17021100 a 17021900 _BAR_ Laktóza a laktózový sirup Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1702, část A), bod 1) a část B), první odstavec. _BAR_
17023010 _BAR_ Isoglukóza Viz doplňková poznámka 5 k této kapitole. _BAR_
17023051 až 17023099 _BAR_ Ostatní Pro účely výpočtu hmotnostních procent glukózy by měl být výraz "sušina" chápán jako obsah glukózy po vyloučení jak volné, tak i krystalické vody. _BAR_
17024010 _BAR_ Isoglukóza Viz doplňková poznámka 5 k této kapitole. _BAR_
17026010 _BAR_ Isoglukóza Viz doplňková poznámka 5 k této kapitole. _BAR_
17026080 _BAR_ Inulinový sirup Viz doplňková poznámka 6 a) k této kapitole. _BAR_
17029030 _BAR_ Isoglukóza Viz doplňková poznámka 5 k této kapitole. _BAR_
17029080 _BAR_ Inulinový sirup Viz doplňková poznámka 6 b) k této kapitole. _BAR_
17029099 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.maltóza, jiná než chemicky čistá maltóza;2.invertní cukr;3.sacharózové sirupy (jiné než javorový sirup), nebarvené ani nearomatizované;4.výrobky nesprávně nazývané "vysoce testované melasy", získané hydrolýzou a koncentrováním syrové třtinové šťávy a používané hlavně jako výživné médium při výrobě antibiotik a také pro výrobu ethylalkoholu;5.laktulóza, jiná než chemicky čistá laktulóza. _BAR_
1703 _BAR_ Melasy získané extrakcí nebo rafinací cukru _BAR_
17031000 _BAR_ Třtinová melasa Viz Vysvětlivky k HS k položce 170310. _BAR_
1704 _BAR_ Cukrovinky (včetně bílé čokolády) neobsahující kakao _BAR_
17041011 až 17041099 _BAR_ Žvýkací guma, též obalená cukrem Do těchto podpoložek patří slazená žvýkací guma, charakteristická přítomností čiklové gumy nebo jiných podobných nepoživatelných přípravků, bez ohledu na formu, v níž je prodávána (v tabulkách, bonbonech obalených cukrem, kuličkách atd.), včetně "bubble gum". _BAR_
17049010 _BAR_ Výtažky z lékořice obsahující více než 10 % hmotnostních sacharózy, bez přídavku jiných látek Do této podpoložky patří pouze výtažky z lékořice obsahující více než 10 % hmotnostních sacharózy, bez přidání jakýchkoliv jiných cukrů, aromatických látek nebo jiných látek, též ve formě koláčů, tyčinek, pastilek atd. Výtažky z lékořice připravené jako cukrovinky přidáním jiných látek patří do podpoložky 17049099 bez ohledu na podíl sacharózy. _BAR_
17049030 _BAR_ Bílá čokoláda Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1704, druhý odstavec, bod vi). _BAR_
17049051 až 17049099 _BAR_ Ostatní Do těchto podpoložek patří většina přípravků z cukru, běžně známých jako "sladkosti" nebo "cukrovinky".
Tyto přípravky zůstávají zařazeny v těchto podpoložkách dokonce i tehdy, obsahují-li pitný alkohol nebo likéry na bázi alkoholu.
Do těchto podpoložek rovněž patří těsta a pasty pro výrobu fondánových bonbónů, marcipánu, nugátu atd., což jsou polotovary používané v cukrářství a obecně předkládané jako bloky nebo hroudy.
Tyto polotovary zůstávají zařazeny v těchto podpoložkách dokonce i tehdy, je-li jejich obsah cukru později zvýšen v průběhu zpracování na finální výrobky, za předpokladu, že jsou specificky určeny svým složením pro použití pouze k výrobě určitého typu cukrovinek.
Do těchto podpoložek nepatří: a)poživatelné zmrzliny, i když jsou předkládány jako tabulky připevněné na špejli v podobě lízátka (číslo 210500);b)cukrovinky obsahující kakao smíšené v různém poměru s cukrovinkami, které neobsahují kakao a balené pro prodej jako směsi (číslo 1806). _BAR_
17049051 _BAR_ Těsta a pasty, včetně marcipánu, v bezprostředním obalu o čisté hmotnosti 1 kg nebo více Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1704, druhý odstavec, body iv) a ix).
Do této podpoložky patří směsi v cukrovém obalu nebo glazované. _BAR_
17049055 _BAR_ Zdravotní pastilky a dropsy proti kašli Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1704, druhý odstavec, bod v). _BAR_
17049061 _BAR_ Dražé a podobné cukrovinky ve formě dražé Do této podpoložky patří cukrářské výrobky, jako např. mandle v cukru s pevnou cukrovou polevou nebo obalem. Cukrovinky "na pánvi" jsou získány ponořením středu sladkosti (např. mandle) do pánve naplněné cukrovým sirupem; když se pánev točí, na středu ulpívá cukr. Při ochlazování cukr vytváří odlišitelný vnější obal. _BAR_
17049065 _BAR_ Gumovité cukrovinky a želé včetně ovocných past ve formě cukrovinek Gumovité cukrovinky a želé jsou výrobky zhotovené z gelových látek (jako je arabská guma, želatina, pektin a určité škroby), cukru a aromatických přípravků.
Mají různé tvary, například lidí nebo zvířat. _BAR_
17049071 _BAR_ Tvrdé bonbony, též plněné Tvrdé bonbony jsou tvrdé, někdy křehké, a vzhledem mohou být čiré nebo neprůhledné.
Sestávají především z cukrů, které byly tvrzeny zahřátím a k nimž byly přidány v malém množství jiné látky (s výjimkou tuků), aby se dosáhlo celé škály chutí, konzistencí a barev.
Takové výrobky mohou také obsahovat středové náplně. _BAR_
17049075 _BAR_ Karamely a podobné cukrovinky Karamely a podobné cukrovinky jsou výrobky, které jsou, stejně jako tvrdé bonbony, ze zahřátého cukru, ale obsahují přidaný tuk. _BAR_
17049081 _BAR_ Vyrobené kompresí Vyrobené kompresí jsou cukrovinky, předkládané v různých tvarech získaných kompresí, s pojivem nebo bez něj. _BAR_
17049099 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří cukrovinky nezahrnuté v předcházejících podpoložkách. Mezi ně patří: 1.fondánové bonbony;2.marcipán v balení pro okamžitou spotřebu o netto obsahu menším než 1 kg (marcipán v jiném balení: podpoložka 17049051);3.nugát;4.výtažky z lékořice připravené jako cukrovinky. _BAR_
KAPITOLA 18
KAKAO A KAKAOVÉ PŘÍPRAVKY
18010000 _BAR_ Kakaové boby, též ve zlomcích, surové nebo pražené Kakaové boby obsahují (hmotnostně) 49 až 54 % tuku, zvaného kakaové máslo, 8 až 10 % škrobu, 8 až 10 % proteinu, 1 až 2 % theobrominu, 5 až 10 % taninů (katechinu nebo "kakaové červeně"), 4 až 6 % celulózy, 2 až 3 % minerálů, steroly (vitamin D) a různé fermenty. _BAR_
1803 _BAR_ Kakaová hmota, též odtučněná Do tohoto čísla patří kakaová hmota, též v kusech, avšak upravená alkalickými látkami ke zvýšení její rozpustnosti.
Do tohoto čísla nepatří kakaová hmota upravená tímto způsobem, ale která je ve formě prášku (číslo 1805). _BAR_
18050000 _BAR_ Kakaový prášek neobsahující přidaný cukr ani jiná sladidla Kakaový prášek, k němuž bylo přidáno malé množství lecitinu (asi 5 % hmotnostních) zůstává zařazen do tohoto čísla, jelikož účelem je zvýšit rozpustnost kakaového prášku v kapalině a tím usnadnit přípravu kakaových nápojů (rozpustné kakao). _BAR_
1806 _BAR_ Čokoláda a ostatní potravinové přípravky obsahující kakao _BAR_
18062010 _BAR_ Obsahující 31 % hmotnostních nebo více kakaového másla nebo obsahující 31 % hmotnostních nebo více kombinace kakaového másla a mléčného tuku Do této podpoložky patří výrobky obecně známé jako "čokoládové polevy" a "mléčno-čokoládové polevy". _BAR_
18062030 _BAR_ Obsahující 25 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 31 % hmotnostních kombinace kakaového másla a mléčného tuku Do této podpoložky patří výrobky obecně známé jako "mléčná čokoláda". _BAR_
18062050 _BAR_ Obsahující 18 % hmotnostních nebo více kakaového másla Do této podpoložky patří výrobky obecně známé jako "hořká čokoláda". _BAR_
18062070 _BAR_ Čokoládová mléčná drobenka (chocolate milk crumb) Čokoládová mléčná drobenka se získává vakuovým sušením dokonalé vodné směsi cukru, mléka a kakaa; obvykle se používá pro výrobu mléčné čokolády.
Může mít tvar nepravidelných, drobivých kousků nebo může být ve formě prášku.
Čokoládová mléčná drobenka obvykle obsahuje 35 až 70 % hmotnostních cukru, 15 až 50 % hmotnostních sušeného mléka a 5 až 30 % hmotnostních kakaa.
Zvláštním výrobním procesem vznikají čokoládové mléčné drobky krystalizací těchto přísad. _BAR_
18062095 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří ostatní přípravky z kakaa, zejména pralinková pasta a čokoládová pomazánka. _BAR_
18063100 _BAR_ Plněné Viz Vysvětlivky k HS k položce 180631. _BAR_
18063210 _BAR_ S přídavkem obilí, ovoce nebo ořechů Do této podpoložky patří pevné bloky, desky a tabulky čokolády obsahující obilí, ovoce nebo ořechy, též v kouscích, zalité do čokolády. _BAR_
18069011 a 18069019 _BAR_ Čokoládové bonbony (pralinky), též plněné Pokud jde o výraz "plněné", použijí se, mutatis mutandis, Vysvětlivky k HS k položce 180631.
Do této podpoložky patří výrobky obvykle přizpůsobené pro konzumaci jako jednotlivá sousta, složené z: plněné čokolády; nebokombinace čokolády s jakoukoli poživatelnou hmotou ve vrstvách; nebosměsi čokolády s jakýmikoli poživatelnými potravinami. _BAR_
18069011 _BAR_ Obsahující alkohol Kolekce čokoládových cukrovinek, které obsahují některé čokoládové cukrovinky s alkoholem a některé bez alkoholu, se zařazují podle Všeobecného pravidla 3 b) pro interpretaci kombinované nomenklatury. _BAR_
18069019 _BAR_ Ostatní Viz vysvětlivka k podpoložce 18069011. _BAR_
18069031 _BAR_ Plněné Pokud jde o výraz "plněné", použijí se, mutatis mutandis, Vysvětlivky k HS k položce 180631.
Do této podpoložky patří plněná čokoládová velikonoční vejce a jiné nezvyklé tvary. _BAR_
18069039 _BAR_ Neplněné Do této podpoložky patří čokoládové vlasové nudle (vermicelli), vločky a podobně, a plná nebo dutá čokoládová vajíčka a figurky. _BAR_
18069050 _BAR_ Cukrovinky a jejich náhražky vyrobené z náhražek cukru, obsahující kakao Do této podpoložky patří cukrovinky čísla 1704, např. karamely a cukrem potažené výrobky, k nimž bylo přidáno kakao. _BAR_
18069060 _BAR_ Pasty (pomazánky) obsahující kakao Do této podpoložky patří čokoládové pomazánky předkládané v balení pro okamžitou spotřebu o netto obsahu 2 kg nebo méně. _BAR_
18069090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří určité prášky obsahující kakao určené pro výrobu krémů, zmrzlin, zákusků a podobných výrobků, kromě výrobků vyloučených podle Všeobecných vysvětlivek k HS k této kapitole. _BAR_
KAPITOLA 19
PŘÍPRAVKY Z OBILOVIN, MOUKY, ŠKROBU NEBO MLÉKA; JEMNÉ PEČIVO
Všeobecné vysvětlivky
"Obsah kakaového prášku" výrobků této kapitoly je vypočítán násobením součtu obsahů theobrominu a kofeinu činitelem 31.
Obsah theobrominu a kofeinu je určen HPLC (High Performance Liquid Chromatography – Vysoce účinná kapalinová chromatografie).
1901 _BAR_ Sladový výtažek; potravinové přípravky z mouky, krupice, krupičky, škrobu nebo sladových výtažků, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 40 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, jinde neuvedené ani nezahrnuté; potravinové přípravky ze zboží čísel 0401 až 0404, neobsahující kakao nebo obsahující méně než 5 % hmotnostních kakaa, měřeno na zcela odtučněném základě, jinde neuvedené ani nezahrnuté _BAR_
19012000 _BAR_ Směsi a těsta pro přípravu pekařského zboží, jemného nebo trvanlivého pečiva čísla 1905 Do této podpoložky patří těstové směsi uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1901, část II), osmý odstavec, body 7) a 8).
Do této podpoložky nepatří sušené nebo tepelně upravené oplatky z mouky nebo škrobu, též určené k použití jako pekařské zboží (číslo 1905). _BAR_
19019011 a 19019019 _BAR_ Sladový výtažek Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1901, část I). Sladový výtažek obsahuje dextriny, maltózu, bílkoviny, vitamíny, enzymy a aromatické přípravky.
Do těchto podpoložek nepatří přípravky pro děti, v balení pro drobný prodej, které obsahují sladový výtažek, a to i tehdy, je-li sladový výtažek jedním z hlavních komponentů (podpoložka 19011000). _BAR_
1902 _BAR_ Těstoviny, též vařené nebo nadívané (masem nebo jinými nádivkami) nebo jinak upravené, jako špagety, makarony, nudle, lasagne, noky, ravioli, cannelloni; kuskus, též upravený _BAR_
19022091 _BAR_ Vařené Do této podpoložky patří rovněž předvařené těstoviny. _BAR_
19024090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří připravený kuskus, např. předkládaný s masem, zeleninou a jinými ingrediencemi, za předpokladu, že obsah masa nepřesahuje 20 % hmotnostních přípravku. _BAR_
1904 _BAR_ Výrobky z obilovin získané bobtnáním nebo pražením (např. pražené kukuřičné vločky – corn flakes); obiloviny (jiné než kukuřice), v zrnech, ve formě vloček nebo jinak zpracovaných zrn (kromě mouky, krupice a krupičky), předvařené nebo jinak připravené, jinde neuvedené ani nezahrnuté Viz poznámky 3 a 4 k této kapitole. _BAR_
19041010 až 19041090 _BAR_ Výrobky z obilovin získané bobtnáním nebo pražením Výrobky získané procesem uvedeným ve Vysvětlivkách k HS k číslu 1904, části A), čtvrtém odstavci, včetně výrobků získaných z jiných obilovin, zde zůstávají zařazeny, i když jsou po bobtnání přeměněny na mouku, kroupy nebo pelety.
Do těchto podpoložek patří nepravidelně tvarované obalové materiály, a to i kdyžnejsou vhodné k lidské spotřebě, vyrobené vytlačováním výrobků jako je kukuřičná moučka. _BAR_
19042010 až 19042099 _BAR_ Připravené potraviny získané z nepražených obilných vloček nebo ze směsí nepražených obilných vloček a pražených obilných vloček nebo nabobtnalých obilovin Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1904, část B). _BAR_
19043000 _BAR_ Pšenice bulgur Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1904, část C). _BAR_
19049010 a 19049080 _BAR_ Ostatní Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1904, část D). _BAR_
1905 _BAR_ Pekařské zboží, jemné nebo trvanlivé pečivo, též obsahující kakao; hostie, prázdné oplatky používané pro farmaceutické účely, oplatky na zalepování, sušené těsto v listech z mouky, škrobu a podobné výrobky Do tohoto čísla nepatří těsto tepelně neupravené, v jakékoliv formě, pro výrobu chleba, těstovin, koláčů, sušenek a jiného pekařského zboží, též obsahujících kakao (podpoložka 19012000). _BAR_
19051000 _BAR_ Křupavý chléb Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1905, odstavec A) 4). Do této podpoložky patří rovněž výrobky získané vytlačením. _BAR_
19052010 až 19052090 _BAR_ Perník a podobné výrobky Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1905, odstavec A) 6). Do těchto podpoložek nepatří "speculoos" nebo ruský chléb ("šťovíkový chléb"). _BAR_
19053111 až 19053199 _BAR_ Sladké sušenky Viz doplňkové poznámky 1 a 2 k této kapitole a Vysvětlivky k HS k číslu 1905, odstavec A) 8) b).
Do těchto podpoložek patří takovéto výrobky získané vytlačením. _BAR_
19053130 _BAR_ Obsahující 8 % hmotnostních nebo více mléčných tuků Do této podpoložky patří máslové sušenky. _BAR_
19053191 _BAR_ Dvojité (slepované) sušenky plněné Do této podpoložky patří výrobky sestávající ze zřetelné vrstvy jakékoliv potravinářské hmoty mezi dvěma plátky sušenek.
Náplň může být, například, čokoláda, marmeláda, fondánová hmota nebo oříšková pomazánka. _BAR_
19053205 až 19053299 _BAR_ Oplatky a malé oplatky Viz doplňková poznámka 1 k této kapitole a Vysvětlivky k HS k číslu 1905, odstavec A) 9). _BAR_
19053291 _BAR_ Slané, též plněné Do této podpoložky patří pikantní kořeněné oplatky obsahující sýr. _BAR_
19054010 a 19054090 _BAR_ Suchary, opékaný chléb a podobné opékané výrobky Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1905, odstavec A) 5). _BAR_
19059020 _BAR_ Hostie, prázdné oplatky používané pro farmaceutické účely, oplatky na zalepování, sušené těsto v listech z mouky nebo škrobu a podobné výrobky Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1905, odstavec B). _BAR_
19059030 _BAR_ Chléb bez přídavku medu, vajec, sýra nebo ovoce, a obsahující v sušině maximálně 5 % hmotnostních cukrů a maximálně 5 % hmotnostních tuku Výraz "chléb" zahrnuje výrobky různých rozměrů.
Do této podpoložky patří běžný chléb v jeho různých formách, zvláštní chléb jako je lepkový chléb pro diabetiky a lodní suchary. _BAR_
19059045 _BAR_ Sušenky Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1905, odstavce A) 8) a) a c). _BAR_
19059055 _BAR_ Výrobky tlačené nebo pěnové, aromatizované nebo solené Viz Vysvětlivky k HS k číslu 1905, odstavce A) 7) a 15). _BAR_
19059060 _BAR_ Slazené Do této podpoložky patří všechny jemné pekařské výrobky, které nejsou zahrnuty v předcházejících podpoložkách, např. koláče, moučníky a pusinky. _BAR_
19059090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří quiches, pizzy a ty druhy chleba, které nejsou zahrnuty v podpoložkách 19059030 a 19059060.
Do této podpoložky patří nepravidelně tvarované obalovémateriály, a to i kdyžnejsou vhodné k lidské spotřebě, vyrobené vytlačením škrobu. _BAR_
KAPITOLA 20
PŘÍPRAVKY ZE ZELENINY, OVOCE, OŘECHŮ NEBO JINÝCH ČÁSTÍ ROSTLIN
Poznámka 4 _BAR_ Pro stanovení obsahu sušiny šťávy z rajčat se použije analytická metoda uvedená v příloze k Nařízení Komise (EHS) č. 1979/82 (Úř. věst. č.
L 214, 22.7.1982, s. 12). _BAR_
Doplňková poznámka 1 _BAR_ Ke stanovení obsahu kyseliny ve výrobku se musí zhomogenizovat stejný podíl kapalných a pevných částí zboží. _BAR_
2001 _BAR_ Zelenina, ovoce, ořechy a jiné jedlé části rostlin, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové Viz poznámka 3 k této kapitole. _BAR_
20019010 _BAR_ "Chutney" z manga Pro účely této podpoložky a podpoložky 21039010, "chutney" z manga znamená přípravek z naloženého manga, k němuž byly přidány různé produkty jako je zázvor, hrozinky, pepř a cukr.
Zatímco "chutney" z manga patřící do této podpoložky obsahuje kousky manga, "chutney" z manga, patřící do podpoložky 21039010 má podobu zcela homogenizované omáčky, jejíž konzistence kolísá podle hustoty. _BAR_
20019050 _BAR_ Houby Do této podpoložky nepatří houby, které jsou pouze prozatímně konzervované procesy specifikovanými v čísle 0711, např. v silném láku obsahujícím ocet nebo kyselinu octovou. _BAR_
2002 _BAR_ Rajčata připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové _BAR_
20021010 a 20021090 _BAR_ Rajčata celá nebo kousky rajčat Do této podpoložky patří rajčata, celá nebo kousky rajčat, též oloupaná, konzervovaná sterilizací. _BAR_
20029011 až 20029099 _BAR_ Ostatní Do těchto podpoložek patří rajčatové pyré (protlak), též ve formě pokrutin, rajčatového koncentrátu a rajčatové šťávy, jejichž obsah sušiny je 7 % hmotnostních nebo více.
Sem také patří rajčatový prášek získaný dehydratací rajčatové šťávy; nepatří sem však prášek vzniklý rozemletím vloček získaných ze sušených rajčat, předtím rozřezaných na plátky, který patří do podpoložky 07129030. _BAR_
2004 _BAR_ Ostatní zelenina připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, zmrazená, jiná než výrobky čísla 2006 Viz poznámka 3 k této kapitole. Do tohoto čísla nepatří přípravky z výrobků patřících do čísla 0714, které se nepovažují za zeleninu (podpoložky 20019040, 20060038, 20060099 nebo 20089991). _BAR_
20041010 _BAR_ Vařené, jinak neupravené Do této podpoložky patří výrobky uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2004, druhý odstavec, bod 1). _BAR_
20041091 a 20041099 _BAR_ Ostatní Do těchto podpoložek patří výrobky uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2004, druhý odstavec, bod 3). _BAR_
20049050 _BAR_ Hrách (Pisum sativum) a zelené fazole (Phaseolus spp.) v lusku Pro účely této podpoložky jsou za "fazole v lusku" považovány pouze fazole rodu Phaseolus a Vigna sklizené před dozráním, jejichž celý lusk je jedlý.
Lusk může mít různou barvu jako je khaki zeleň, zelená s šedými nebo modrými skvrnami nebo žlutá (voskové fazole). _BAR_
2005 _BAR_ Ostatní zelenina připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006 Vysvětlivky k číslu 2004 se použijí též na toto číslo.
Do tohoto čísla patří výrobek známý jako "papad", který je vyroben z listů sušeného těsta připraveného z luštěninové mouky, soli, koření, oleje, přípravku na kynutí a v některých případech z malého množství obilné mouky nebo rýžové mouky. _BAR_
20051000 _BAR_ Homogenizovaná zelenina Viz poznámka k položkám 1 k této kapitole. _BAR_
20052080 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří brambory, rozkrájené, předsmažené v tuku nebo v oleji, zmrazené a vakuově balené. _BAR_
20057010 a 20057090 _BAR_ Olivy Do těchto podpoložek patří olivy uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2005, čtvrtý odstavec, bod 1), též plněné zeleninou (například sladkou paprikou nebo sladkým pepřem), ovocem nebo ořechy (například mandlemi) nebo směsí zeleniny a ovoce nebo ořechů. _BAR_
200600 _BAR_ Zelenina, ovoce, ořechy, ovocné kůry a slupky a jiné části rostlin, konzervované cukrem (máčením, glazováním nebo kandováním) _BAR_
20060031 až 20060038 _BAR_ S obsahem cukru převyšujícím 13 % hmotnostních Pokud jde o obsah cukru, viz doplňková poznámka 2) k této kapitole. _BAR_
2007 _BAR_ Džemy, ovocná želé, marmelády, ovocné pomazánky, ovocné a ořechové protlaky (pyré) a pasty, získané vařením, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel Pokud jde o získání vařením, viz poznámka 5 k této kapitole. Pokud jde o obsah cukru, viz doplňková poznámka 2 a) k této kapitole. Do tohoto čísla nepatří ovocné protlaky (pyré), získanépasírováním poté, co byly přivedeny do varu ve vakuu, jejichž textura a chemické složení nebylo změněno tepelnou úpravou (číslo 2008). _BAR_
20071010 až 20071099 _BAR_ Homogenizované přípravky Viz poznámka k položkám 2 k této kapitole. _BAR_
2008 _BAR_ Ovoce, ořechy a jiné jedlé části rostlin, jinak upravené nebo konzervované, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo alkoholu, jinde neuvedené nebo nezahrnuté Pokud jde o obsah cukru, viz doplňková poznámka 2 a) k této kapitole. Pokud jde o přidaný cukr, viz doplňková poznámka 3 k této kapitole. Pokud jde o obsah alkoholu, viz doplňková poznámka 4 k této kapitole. _BAR_
20081110 až 20081999 _BAR_ Ořechy, arašídy a jiná semena, též ve směsi Do těchto podpoložek patří výrobky uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2008, druhý odstavec, body 1) a 2), včetně jejich směsí.
Do těchto podpoložek rovněž patří takové výrobky: 1.které byly vločkovány nebo drceny, používané zejména při výrobě sladkého pečiva; nebo2.které byly rozemlety nebo jinak drceny, ve formě past, též s přídavky jiných látek.
Do těchto podpoložek však nepatří těsta a pasty pro výrobu marcipánu, nugátu atd. (číslo 1704). _BAR_
20081911 až 20081999 _BAR_ Ostatní, včetně směsí Do těchto podpoložek patří ořechy a jiná semena, vyjma arašídů, a směsi ořechů a jiných semen, i když v nich převládají arašídy. _BAR_
20083051 _BAR_ Grapefruity – v částech Pro účely této podpoložky, "části" znamenají přirozené dílky plodu, celé.
Přítomnost malého množství polámaných kousků, které nejsou výsledkem záměrného procesu, nemá vliv na zařazení do této podpoložky. _BAR_
20083071 _BAR_ Grapefruity v částech Viz vysvětlivky k podpoložce 20083051. _BAR_
2009 _BAR_ Ovocné šťávy (včetně vinného moštu) a zeleninové šťávy, nezkvašené, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel Pokud jde o nezkvašené šťávy bez přídavku alkoholu, viz poznámka 6 k této kapitole. Pokud jde o hodnotu Brix, viz doplňková poznámka 3 k této kapitole.
Pokud jde o přidaný cukr, viz doplňková poznámka 5 a) k této kapitole. Pro účely doplňkové poznámky 5 b) k této kapitole se výrobky, ke kterým byl přidán cukr v takovém množství, že obsahují méně než 50 % hmotnostních ovocné šťávy v jejich přírodním stavu, považují za takové výrobky, které ztratily svůj původní charakter ovocných šťáv čísla 2009.
Pro stanovení, zda výrobky ztratily svůj původní charakter nebo ne, pokud jde o přidaný cukr, se použijí pouze doplňkové poznámky 2 a 5 k této kapitole. Obsah různých cukrů vyjádřený jako sacharóza se stanoví v souladu se zněním doplňkové poznámky 2.
Pokud obsah přidaného cukru vypočítaný v souladu s doplňkovou poznámkou 5 a) převyšuje 50 % hmotnostních, vypočítaný obsah ovocné šťávy v jejím přírodním stavu je menší než 50 % hmotnostních.
Pokud jde o přidání jiných látek k výrobkům čísla 2009, viz Vysvětlivky k HS k číslu 2009. PŘÍKLAD Analýza vzorku pomerančové šťávy má následující výsledek: hustota při 20 °C: 1,32 g/cm3,číslo udané refraktometrem při 20 °C: 65,3,vypočítaný obsah různých cukrů vyjádřených jako sacharóza (doplňková poznámka 2 k této kapitole): 62,0 (65,3 x 0,95),vypočítaný obsah přidaného cukru (doplňková poznámka 5 k této kapitole): 49 % hmotnostních (62,0-13),vypočítaný obsah ovocné šťávy v jejím přírodním stavu: 51 % hmotnostních (100-49).
Výsledek: vzorek je posouzen, ve smyslu doplňkové poznámky 5 b) k této kapitole, že neztratil svůj původní charakter. _BAR_
20091111 až 20091199 _BAR_ Zmrazená Viz Vysvětlivky k HS k položce 200911. _BAR_
20095010 a 20095090 _BAR_ Rajčatová šťáva Viz poznámka 4 k této kapitole a příslušná vysvětlivka. _BAR_
20096951 _BAR_ Koncentrovaná Viz doplňková poznámka 6 k této kapitole. _BAR_
20096971 _BAR_ Koncentrovaná Viz doplňková poznámka 6 k této kapitole. _BAR_
KAPITOLA 21
RŮZNÉ JEDLÉ PŘÍPRAVKY
Doplňková poznámka 1 _BAR_ Tato poznámka zahrnuje zejména maltodextriny. _BAR_
2101 _BAR_ Výtažky, esence (tresti) a koncentráty z kávy, čaje nebo maté a přípravky na bázi těchto výrobků nebo na bázi kávy, čaje nebo maté; pražená čekanka a jiné pražené kávové náhražky a výtažky, esence (tresti) a koncentráty z nich _BAR_
21011111 _BAR_ S obsahem kávy v sušině 95 % hmotnostních nebo více Do této podpoložky patří výtažky, esence (tresti) a koncentráty z kávy ve formě prášku, granulí, vloček, bloků a v jakékoliv jiné pevné formě. _BAR_
21011119 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří výrobky v kapalné nebo pastovité formě (dokonce i zmrazené).
Takovéto výrobky se používají zejména pro přípravu potravin (např. k výrobě čokolád, koláčů a cukrářského zboží, zmrzliny). _BAR_
21013019 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří nenaklíčená zrna ječmene, oloupaná, pražená a vhodná pro výrobu piva jako barvící a ochucovací přísada nebo jako náhražka kávy. _BAR_
2102 _BAR_ Droždí (aktivní nebo neaktivní); jiné neživé jednobuněčné mikroorganismy, vyjma očkovací látky čísla 3002; hotové prášky do pečiva _BAR_
21021010 _BAR_ Kultivované násadové kvasinky (kvasinkové kultury) Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2102, část A), třetí odstavec, bod 4). Tyto kvasnice jsou kultivovány na zvláštním médiu pro specifické účely, zejména pro destilaci a výrobu vína.
Jejich použitím lze dosáhnout velmi přesných vlastností fermentovaných výrobků. _BAR_
21022011 a 21022019 _BAR_ Neaktivní droždí Toto droždí, popsané ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2102, část A), čtvrtý a pátý odstavec, je běžně prodáváno jako "droždí pro potravinářský průmysl".
Je obvykle dodáváno jako prášek, lupínky nebo granule. _BAR_
21022090 _BAR_ Ostatní Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2102, část B). _BAR_
21023000 _BAR_ Hotové prášky do pečiva Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2102, část C). _BAR_
2103 _BAR_ Omáčky a přípravky pro omáčky; směsi koření a směsi přísad pro ochucení; hořčičná moučka a připravená hořčice _BAR_
21039010 _BAR_ Chutney z manga, tekuté Pro účely této podpoložky, chutney z manga znamená přípravek z naloženého manga, k němuž byly přidány různé produkty jako zázvor, hrozinky, pepř a cukr.
Chutney z manga této podpoložky je ve formě omáčky ve víceméně tekutém stavu, kompletně homogenizované. _BAR_
21039030 _BAR_ Aromatické hořké přípravky s obsahem alkoholu 44,2 až 49,2 % obj. a obsahující 1,5 % až 6 % hmotnostních hořce, koření a různých přísad a 4 % až 10 % hmotnostních cukru, v nádobách o obsahu nepřesahujícím 0,5 litru Výrobky uvedené v této podpoložce jsou koncentrované tekuté alkoholické přípravky, jejichž zvláštní chuť, která je hořká a silně aromatická, pochází od kořene hořce použitého při jejich výrobě, v kombinaci s různým kořením a aromatickými látkami.
Tyto koncentrované aromatické hořké přípravky tvoří přísady určené k použití jako ochucovadla do nápojů (koktejlů, sirupů, nealkoholických nápojů atd.) a také jako kořenící přípravky, používané stejným způsobem jako omáčky a kořenící směsi při přípravě jídel a cukrářských výrobků (polévky, připravené maso, rybí nebo zeleninová jídla, omáčky, lahůdkářské výrobky, ovocné kompoty a ovocné saláty, ovocné koláče, dezerty, sorbety atd.).
Tyto koncentrované aromatické hořké přípravky jsou obvykle prodávány jako "angosturové hořké přípravky". _BAR_
2104 _BAR_ Polévky a bujóny a přípravky pro polévky a bujóny; homogenizované smíšené potravinové přípravky _BAR_
21042000 _BAR_ Homogenizované smíšené potravinové přípravky Výraz "homogenizované smíšené potravinové přípravky" je definován v poznámce 3 k této kapitole. _BAR_
210500 _BAR_ Zmrzlina a podobné výrobky, též s obsahem kakaa Pro účely tohoto čísla se rozumí "zmrzlinou a podobnými výrobky" potravinové přípravky, též balené pro drobný prodej, též obsahující kakao nebo čokoládu (dokonce i jako polevu), které jsou v pevném nebo pastovitém stavu jako výsledek zmrazení a které jsou určeny pro konzumaci v tomto stavu.
Podstatnou charakteristickou vlastností těchto výrobků je skutečnost, že se mohou zpátky přeměnit na tekutý nebo polotekutý stav při teplotě okolí asi 0 °C. Avšak výrobky, které, i když mají vzhled zmrzliny, nemají výše uvedené základní charakteristiky, patří do čísla 1806, čísla 1901 nebo čísla 2106, podle vhodnosti.
Výrobky tohoto čísla mají nejrůznější názvy (vodní led, smetanová zmrzlina, cassata, neapolská zmrzlina atd.) a jsou dodávány v různých formách; mohou obsahovat kakao nebo čokoládu, cukr, rostlinný tuk nebo mléčný tuk, mléko (též odstředěné), ovoce, stabilizátory, aromatické a ochucující látky, barviva atd.
Celkový obsah těchto tuků obvykle nepřesahuje 15 % hmotnostních finálního výrobku.
Avšak určité speciality, pro jejichž výrobu bylo použito velké množství smetany, mohou obsahovat celkem asi 20 % hmotnostních tuku.
Při výrobě určitých druhů zmrzliny je do suroviny vpraven vzduch, aby se zvýšil objem finálního výrobku (expanze).
Viz také Vysvětlivky k HS k číslu 2105, zvláště pokud jde o vyloučené výrobky. _BAR_
2106 _BAR_ Potravinové přípravky jinde neuvedené ani nezahrnuté _BAR_
21061020 a 21061080 _BAR_ Bílkovinné koncentráty a bílkovinné texturované látky Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2106, druhý odstavec, bod 6), vyjma ty části, které se týkají bílkovinných hydrolyzátů.
Do těchto podpoložek nepatří koncentrované mléčné proteiny (položka 040490 nebo číslo 35040000).
Při stanovování obsahu sacharózy pro účely zařazení do těchto podpoložek se musí započítat i obsah invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza. _BAR_
21069010 _BAR_ Sýrové fondue Viz doplňková poznámka 2 k této kapitole. _BAR_
21069020 _BAR_ Složené alkoholické přípravky, jiné než založené na vonných látkách, používané k výrobě nápojů Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2106, druhý odstavec, bod 7). Viz doplňková poznámka 3 k této kapitole. Do této podpoložky nepatří podobné složené přípravky, které mají objemový obsah alkoholu nepřesahující 0,5 % obj. (podpoložky 21069092 nebo 21069098). _BAR_
21069030 _BAR_ Z isoglukózy Viz doplňková poznámka 4 k této kapitole. _BAR_
21069092 a 21069098 _BAR_ Ostatní Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2106, druhý odstavec, body 1) až 5), 8) až 11) a 13) až 16) a třetí odstavec vysvětlivek k podpoložkám 21061020 a 21061080. _BAR_
KAPITOLA 22
NÁPOJE, LIHOVINY A OCET
Všeobecné vysvětlivky
Protože v této kapitole se rozlišuje mezi výrobky v nádobách o obsahu 2 litry nebo méně a v nádobách o obsahu více než 2 litry, množství se týká objemu tekutiny obsažené v nádobách a nikoliv kapacity nádob.
Do této kapitoly patří – v případě, že nejde o léky – tonické přípravky, které i když se berou v malých množstvích, například po lžících, jsou vhodné pro přímou spotřebu jako nápoje.
Nealkoholické tonické přípravky, které je třeba před použitím rozředit, nepatří do kapitoly 22 (obvykle číslo 2106).
Doplňková poznámka 2 b) _BAR_ Potencionální objemový obsah alkoholu se vypočítá vynásobením hmotnosti cukrů (přepočítáno na kilogramy invertního cukru) obsažených ve 100 litrech předmětného výrobku činitelem 0,6. _BAR_
2201 _BAR_ Voda, včetně přírodních nebo umělých minerálních vod a sodovek, bez přídavku cukru nebo jiných sladidel, nearomatizovaná; led a sníh _BAR_
22011011 až 22011090 _BAR_ Minerální vody a sodovky Do těchto podpoložek patří výrobky uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2201, odstavce B) a C).
Do těchto podpoložek nepatří přírodní minerální vody v aerosolových zásobnících k použití pro péči o pleť (číslo 3304). _BAR_
22011011 a 22011019 _BAR_ Přírodní minerální vody "Přírodní minerální vody" jsou vody, které odpovídají platné verzi Směrnice Rady 96/70/ES (Úř. věst. č.
L 299 ze dne 23.11.1996, s. 26). _BAR_
22019000 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří výrobky uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2201, odstavce A) a D).
Do této podpoložky rovněž patří vodní pára a přírodní voda, filtrovaná, sterilizovaná, čištěná nebo měkčená. _BAR_
2202 _BAR_ Voda, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizovaná a jiné nealkoholické nápoje, vyjma ovocné nebo zeleninové šťávy čísla 2009 Výraz "nealkoholické nápoje" je definován v poznámce 3 k této kapitole. _BAR_
22021000 _BAR_ Voda, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizovaná Nealkoholické nápoje uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2202, odstavec A), patří do této podpoložky.
Přítomnost antioxidantů, vitamínů, stabilizátorů nebo chininu nemá vliv na zařazení nealkoholických nápojů.
Do této podpoložky patří tekuté výrobky složené z vody, cukru a aromatických látek, dodávané v plastových sáčcích a určené pro zmrazení na "ledová lízátka"v ledničce v domácnosti.
Viz rovněž doplňková poznámka 1 k této kapitole. _BAR_
22029091 až 22029099 _BAR_ Ostatní, s hmotnostním obsahem tuků získaných z výrobků čísel 0401 až 0404 Do těchto podpoložek patří tekuté výrobky, známé v obchodě jako "plněné mléko", za předpokladu, že je to nápoj připravený ke konzumaci.
"Plněné mléko" je výrobek na bázi odstředěného mléka nebo práškového odstředěného mléka, k němuž byl přidán rafinovaný rostlinný tuk nebo olej v množství téměř shodném jako je množství přírodního tuku, získaného z původního mléka.
Tento nápoj se zařazuje do těchto jednotlivých podpoložek podle obsahu mléčného tuku. _BAR_
2204 _BAR_ Víno z čerstvých hroznů, včetně vína obohaceného alkoholem; vinný mošt jiný než čísla 2009 Pokud jde o skutečný objemový obsah alkoholu, viz doplňková poznámka 2 a) k této kapitole. _BAR_
22041011 až 22041099 _BAR_ Šumivé víno Viz poznámka k položkám 1 k této kapitole. _BAR_
22041011 _BAR_ Šampaňské Šampaňské je šumivé víno produkované ve francouzské provincii Champagne z hroznů sklizených výlučně v této provincii. _BAR_
22042110 _BAR_ Jiná vína než uváděná v položce 220410, v lahvích uzavřených zátkou ve tvaru "hříbku", přidržovanou svorkami nebo kovovými svěrkami; vína v jiné obchodní úpravě, mající při teplotě 20 °C přetlak, vznikající působením oxidu uhličitého, alespoň 1 bar, avšak méně než 3 bary Do této podpoložky patří: 1.víno dodávané v lahvích uzavřených zátkou ve tvaru "hříbku", které nevyhovuje definici "šumivého vína" v poznámce k položkám 1 k této kapitole;2.víno dodávané jinak než v lahvích uzavřených zátkou ve tvaru "hříbku", mající přetlak alespoň 1 bar, avšak méně než 3 bary při teplotě 20 °C. Korkové zátky odpovídající nákresu níže a podobné zátky vyrobené z plastů jsou považovány za zátky ve tvaru "hříbku". _BAR_
+++++ TIFF +++++
_BAR_ _BAR_
22042111 až 22042199 _BAR_ Ostatní Viz doplňkové poznámky 4 a 5 k této kapitole. Netěkavé složky celkového suchého extraktu ve smyslu doplňkové poznámky 4 A) zahrnují cukry, glycerol, taniny, kyselinu vinnou, barviva a soli. _BAR_
22042111 až 22042178 _BAR_ Jakostní vína produkovaná v určitých oblastech Viz doplňková poznámka 6 k této kapitole. _BAR_
22042123 _BAR_ Tokaj Viz doplňková poznámka 4 B) b) k této kapitole. _BAR_
22042181 až 22042183 _BAR_ Jakostní vína produkovaná v určitých oblastech Viz doplňková poznámka 6 k této kapitole. _BAR_
22042181 _BAR_ Tokaj Viz doplňková poznámka 4 B) b) k této kapitole. _BAR_
22042910 _BAR_ Jiná vína než uváděná v položce 220410, v lahvích uzavřených zátkou ve tvaru "hříbku", přidržovanou svorkami nebo kovovými svěrkami; vína v jiné obchodní úpravě, mající při teplotě 20 °C přetlak, vznikající působením oxidu uhličitého, alespoň 1 bar, ale méně než 3 bary Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 22042110. _BAR_
22042911 až 22042999 _BAR_ Ostatní Viz doplňkové poznámky 4 a 5 k této kapitole. _BAR_
22042911 až 22042958 _BAR_ Jakostní vína produkovaná v určitých oblastech Viz doplňková poznámka 6 k této kapitole. _BAR_
22042911 _BAR_ Tokaj Viz doplňková poznámka 4 B) b) k této kapitole. _BAR_
22042977 až 22042982 _BAR_ Jakostní vína produkovaná v určitých oblastech Viz doplňková poznámka 6 k této kapitole. _BAR_
22042977 _BAR_ Tokaj Viz doplňková poznámka 4 B) b) k této kapitole. _BAR_
22043010 _BAR_ Částečně kvašený (fermentovaný) nebo se zastaveným kvašením, jinak, než přidáním alkoholu Viz doplňková poznámka 3 spolu s doplňkovými poznámkami 2 a), 2 b) a 2 c) k této kapitole. _BAR_
22043092 _BAR_ Koncentrovaný Viz doplňková poznámka 7 k této kapitole. _BAR_
22043096 _BAR_ Koncentrovaný Viz doplňková poznámka 7 k této kapitole. _BAR_
2205 _BAR_ Vermut a ostatní víno z čerstvých hroznů, připravené pomocí aromatických bylin nebo jiných aromatických látek Vína patřící do tohoto čísla a popsaná ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2205, zahrnují: 1.nápoje známé jako "Marsala all’uovo", "Marsala alla mandorla" a "Crema di Marsala all’uovo", které jsou založeny na víně z jihoitalského města Marsaly a ochucené vaječnými žloutky, mandlemi a jinými aromatickými látkami;2.nápoje na bázi vína, známé jako "Sangria", ochucené a aromatizované například citrónem nebo pomerančem.
Viz doplňková poznámka 8 k této kapitole. Výrobky, které mají skutečný objemový obsah alkoholu menší než 7 % obj. patří do čísla 220600. _BAR_
220600 _BAR_ Ostatní kvašené (fermentované) nápoje (například jablečné víno, hruškové víno, medovina); směsi kvašených (fermentovaných) nápojů a směsi kvašených (fermentovaných) nápojů s nealkoholickými nápoji, jinde neuvedené ani nezahrnuté _BAR_
22060010 _BAR_ Matolinové víno Viz doplňková poznámka 9 k této kapitole. _BAR_
22060031 až 22060089 _BAR_ Ostatní Do těchto podpoložek patří výrobky popsané ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2206, druhý odstavec, body 1) až 10). _BAR_
22060031 a 22060039 _BAR_ Šumivé Pokud jde o šumivé nápoje, viz doplňková poznámka 10 k této kapitole. Pokud jde o zátky ve tvaru hříbku ve výše zmiňované doplňkové poznámce, viz vysvětlivky k podpoložce 22042110, poslední odstavec. _BAR_
22060051 až 22060089 _BAR_ Jiné než šumivé, v nádobách Do těchto podpoložek patří nápoje, které nejsou produktem přírodního kvašení (fermentace) moštu z čerstvých hroznů, ale jsou vyráběny z koncentrovaného vinného moštu.
Tento mošt je stabilní a může být skladován pro požadované účely.
Kvasný (fermentační) proces obvykle začíná přidáním kvasnic.
Před nebo během kvašení (fermentace) se také může přidávat cukr.
Výrobek, získaný tímto způsobem, může být nakonec oslazen, obohacen alkoholem nebo smíchán. _BAR_
2207 _BAR_ Ethylalkohol nedenaturovaný s objemovým obsahem alkoholu 80 % obj. nebo více; ethylalkohol a ostatní destiláty denaturované, s jakýmkoliv obsahem alkoholu _BAR_
22071000 _BAR_ Ethylalkohol nedenaturovaný s objemovým obsahem alkoholu 80 % obj. nebo více Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2207, s výjimkou čtvrtého odstavce.
Lihové nápoje (např. džin, vodka) patří do podpoložek 22082012 až 22089078 bez ohledu na jejich obsah alkoholu. _BAR_
22072000 _BAR_ Ethylalkohol a destiláty, denaturované, s jakýmkoliv obsahem alkoholu Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2207, čtvrtý odstavec. _BAR_
2208 _BAR_ Ethylalkohol nedenaturovaný s objemovým obsahem alkoholu nižším než 80 % obj.; destiláty, likéry a jiné lihové nápoje Destiláty, likéry a jiné lihové nápoje čísla 2208 jsou alkoholické kapaliny všeobecně určené k lidské spotřebě a připravené: buď přímo destilací (s nebo bez přidaných aromatických přípravků) přírodně kvašených (fermentovaných) kapalin jako je např. víno nebo cider nebo předem kvašeného (fermentovaného) ovoce, matolin, obilí nebo jiných rostlinných produktů, nebojednoduchým přidáním různých aromatických látek a někdy cukru k alkoholu vyrobenému destilací.
Různé lihové nápoje jsou popsány ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2208, třetí odstavec, body 1) až 17).
Pokud jde o nedenaturované destiláty, je nutno poznamenat, že zůstávají zařazeny do tohoto čísla i když mají objemový obsah alkoholu 80 % obj. nebo vyšší, ať jsou či nejsou připraveny ke spotřebě jako nápoje.
Do tohoto čísla nepatří alkoholické nápoje získané kvašením (fermentací) (čísla 220300 až 220600). _BAR_
22083011 až 22083088 _BAR_ Whisky Whisk(e)y jsou lihoviny destilované z obilné kaše a prodávané s objemovým obsahem alkoholu 40 % obj. nebo vyšším buď v lahvích nebo v jiných nádobách.
Skotská whisky je whisky destilovaná a zrající ve Skotsku.
Whisky s přidanou sodovou vodou (whisky-soda) nepatří do těchto podpoložek a patří do podpoložek 22089069 nebo 22089078. _BAR_
22083032 a 22083038 _BAR_ Sladová whisky, v nádobách Skotská sladová whisky je lihovina, která se vyrábí destilací kvašené (fermentované) kaše, která je pouze ze sladového ječmene. _BAR_
22083052 a 22083058 _BAR_ Míchaná whisky, v nádobách Skotská míchaná whisky se vyrábí smícháním dvou nebo více skotských sladových a/nebo skotských obilných whisek. _BAR_
22083072 a 22083078 _BAR_ Ostatní, v nádobách Do těchto podpoložek patří všechny ostatní skotské whisky, zejména skotské obilné whisky, které se vyrábí ze sladového ječmene a z nesladových obilovin. _BAR_
22084011 až 22084099 _BAR_ Rum a tafia Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2208, třetí odstavec, bod 3), za předpokladu, že výrobky těchto podpoložek si ponechají své organoleptické vlastnosti. _BAR_
22085011 a 22085019 _BAR_ Gin, v nádobách Gin je lihový nápoj obvykle získávaný jednoduchou nebo postupnou destilací rektifikovaného obilného lihu nebo ethylalkoholu s bobulemi jalovce a jinými aromatickými látkami (např. koriandr, kořen anděliky, anýz, zázvor).
Pro účely těchto podpoložek jsou považovány za gin pouze lihové nápoje, které mají organoleptické vlastnosti ginu.
Například následující lihové nápoje jsou proto vyloučeny z těchto podpoložek: a)Geneva (Genièvre) (podpoložky 22085091 nebo 22085099);b)Aquavit (podpoložky 22089056 nebo 22089077);c)Kranawitter (podpoložky 22089056 nebo 22089077). _BAR_
22086011 až 22086099 _BAR_ Vodka Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2208, třetí odstavec, bod 5). _BAR_
22087010 a 22087090 _BAR_ Likéry a cordialy Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2208, první odstavec, část B) a třetí odstavec. _BAR_
22089011 a 22089019 _BAR_ Arak, v nádobách Arak je alkohol vyrobený za použití speciálního droždí z třtinové melasy nebo z melasy ze sladkých šťáv rostlin a z rýže.
Arak nesmí být zaměňován s rakijí, která je získávána opětovnou destilací lihu z rozinek nebo lihu ze sušených fíků s anýzem a patří do podpoložek 22089056 nebo 22089077. _BAR_
22089033 a 22089038 _BAR_ Slivovice, hruškovice nebo třešňovice (vyjma likéry), v nádobách Slivovice, hruškovice a třešňovice jsou lihové nápoje získané výlučně kvašením (fermentací) a destilací švestkového, hruškového nebo třešňového moštu.
Pokud jde o výrazy švestky a třešně, viz Vysvětlivky k HS k číslu 0809. _BAR_
22089048 _BAR_ Ostatní Pro účely této podpoložky destiláty destilované z ovoce jsou lihové nápoje získané výhradně alkoholovým kvašením (fermentací) a destilací ovoce (jiného než švestek, hrušek nebo třešní), např. z meruněk, borůvek, malin, ostružin, černého rybízu, bílého rybízu, červeného rybízu, jahod, jablek, včetně destilátů získaných z cideru.
Kalvádos patří do podpoložky 22089045. _BAR_
22089056 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří anýzové destiláty, rakije, destiláty z agave jiné než tequila (např. mezcal), alkoholy destilované z aromatických bylin, hořké nápoje na trávení, aquavit, kranawitter, alkoholy destilované z kořenů (např. destiláty z hořce), destiláty z čiroku. _BAR_
22089069 _BAR_ Ostatní lihové nápoje Kromě nápojů uvedených ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2208, třetí odstavec, body 14) až 17), patří do této podpoložky také: 1.lihové nápoje s přidanou sodovou vodou (whisky-soda);2.čaj s alkoholem;3.alkoholické nápoje smíchané dohromady nebo alkoholické nápoje smíchané s ovocnou nebo zeleninovou šťávou (koktejly). _BAR_
22089071 _BAR_ Z ovoce Viz vysvětlivka k podpoložce 22089048.
Do této podpoložky patří kalvádos. _BAR_
22089077 _BAR_ Ostatní Viz vysvětlivka k podpoložce 22089056. _BAR_
22089078 _BAR_ Ostatní lihové nápoje Viz vysvětlivka k podpoložce 22089069. _BAR_
220900 _BAR_ Stolní ocet a jeho náhražky získané z kyseliny octové _BAR_
22090011 a 22090019 _BAR_ Vinný ocet v nádobách Viz doplňková poznámka 11 k této kapitole. Viz rovněž Vysvětlivky k HS k číslu 2209, část I), druhý odstavec, bod 1). _BAR_
22090091 a 22090099 _BAR_ Ostatní, v nádobách Do těchto podpoložek patří výrobky uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2209, část I), druhý odstavec, body 2), 3) a 4) a část II). _BAR_
KAPITOLA 23
ZBYTKY A ODPADY Z POTRAVINÁŘSKÉHO PRŮMYSLU; PŘIPRAVENÉ KRMIVO
Doplňková poznámka 3 _BAR_ Potenciální hmotnostní obsah alkoholu se vypočítá vynásobením hmotnosti cukrů (přepočítáno na kilogramy invertního cukru) obsažených ve 100 kg předmětného výrobku, činitelem 0,47. _BAR_
2301 _BAR_ Moučky, šroty a pelety, z masa, drobů, ryb nebo korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých, nezpůsobilé k lidskému požívání; škvarky _BAR_
23012000 _BAR_ Moučky, šroty a pelety, z ryb nebo korýšů, měkkýšů nebo jiných vodních bezobratlých Moučky, šroty a pelety z ryb této podpoložky jsou složeny z ryb nebo zbytků ryb, které jsou obvykle tepelně upraveny a potom přeměněny na pastu, sušeny a mlety, a někdy aglomerovány do formy pelet.
Do této podpoložky nepatří rybí moučka způsobilá k lidskému požívání (podpoložka 03051000). _BAR_
2302 _BAR_ Otruby, vedlejší mlýnské produkty a jiné zbytky, též ve tvaru pelet, po prosévání, mletí nebo jiném zpracování obilí nebo luštěnin Pro rozlišení mezi produkty tohoto čísla a produkty kapitoly 11, viz poznámka 2 A) ke kapitole 11. Zbytky uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2302, část B), bod 1), by měly obsahovat 50 % nebo více obilovin nebo sušených luštěnin.
Pro stanovení obsahu škrobu (ve výrobku jak je dodáván) se použije metoda uvedená ve Směrnici Komise 72/199/EHS, příloha I (1) (Úř. věst. č. L 123, 29.5.1972, s.
23021010 a 23021090 _BAR_ Kukuřičné Za předpokladu, že splňují kritéria stanovená poznámkou 2 A) ke kapitole 11, jsou drcená kukuřičná zrna získaná během prosévání čistých neloupaných kukuřičných zrn vyloučena z těchto podpoložek (podpoložka 11042390). _BAR_
2303 _BAR_ Škrobárenské zbytky a podobné zbytky, řepné řízky, bagasa a jiné cukrovarnické odpady, pivovarnické a lihovarnické mláto a odpady, též ve tvaru pelet Pro stanovení obsahu škrobu a proteinu se použije metoda uvedená ve Směrnici Komise 72/199/EHS, příloha I (1) a (2) (Úř. věst. č.
L 123, 29.5.1972, s. 6). _BAR_
23031011 a 23031019 _BAR_ Zbytky z výroby kukuřičného škrobu (vyjma koncentrovanou vodu z máčení) s obsahem proteinu, počítáno v sušině Produkty zařazené do těchto podpoložek musí splňovat kritéria stanovená v doplňkové poznámce 1 k této kapitole Do těchto podpoložek patří: 1.kukuřičný klih (obvykle ve formě mouky), který je tvořen hlavně z klihu z kukuřičných zrn získaného při oddělování škrobu; obsah proteinu (dusík x 6,25) je více než 40 % hmotnostních;2.klihová mouka, která je hlavně získávána smíšením suchých zbytků z výroby škrobu z kukuřice s čistým klihem; takové produkty obvykle obsahují asi 40 % hmotnostních proteinů (dusík x 6,25);3.krmivo z kukuřičného klihu, které obvykle obsahuje nejméně 20 % hmotnostních proteinů (dusík x 6,25) a je složeno hlavně z částí perikarpu a endospermu, z kukuřičného klihu a někdy z koncentrované tekutiny pro máčení kukuřice, což jsou všechno vedlejší produkty výroby škrobu z kukuřice.
Do těchto podpoložek rovněž patří výše uvedené produkty ve formě pelet.
Do těchto podpoložek patří pouze produkty s obsahem škrobu v sušině nepřesahujícím 28 % hmotnostních, podle metody uvedené v příloze I (1) ke Směrnici Komise 72/199/EHS (Úř. věst. č. L 123, 29.5.1972, s.
6) a jejichž obsah tuku v sušině nepřesahuje 4,5 % hmotnostních, stanovený podle metody A uvedené v příloze I ke Směrnici Komise 84/4/EHS (Úř. věst. č.
L 15, 18.1.1984, s. 28).
Produkty s vyšším obsahem škrobu nebo tuku se obvykle zařazují do kapitoly 11 nebo do podpoložek 23021010, 23021090, 23099041 nebo 23099051, podle příslušnosti.
Totéž se použije u zboží, které obsahuje produkty extrahované z kukuřice jinou metodou než je výroba škrobu mokrým procesem (zbytky z prosévání kukuřičných zrn, drcená kukuřičná zrna, zbytky z extrakce oleje z kukuřičných klíčků suchým procesem atd.).
Produkty zařazené do těchto podpoložek nesmí obsahovat zbytky z extrakce oleje z kukuřičných klíčků mokrým procesem.
Koncentrovaná voda z máčení kukuřice patří do podpoložky 23031090, bez ohledu na obsah proteinů. _BAR_
23031090 _BAR_ Ostatní Pro účely této podpoložky se za zbytky z výroby škrobu z maniokových kořenů považují takové výrobky, které mají obsah škrobu nepřesahující 40 % hmotnostních, počítáno v sušině.
Jestliže je obsah škrobu vyšší, patří tyto výrobky, ve formě mouky nebo moučky, do podpoložek 11062010 až 11062090.
Výrobky ve formě pelet patří do podpoložky 07141010.
Do této podpoložky rovněž patří: 1.krmivo z klihu čiroku, které obvykle obsahuje nejméně 18 % hmotnostních proteinů a je složeno hlavně z částic perikarpu a endospermu čirokových semen, z glutenu čiroku a někdy z koncentrované tekutiny pro máčení čiroku, což jsou všechno vedlejší produkty výroby škrobu z čiroku.Do této podpoložky patří pouze výrobky s obsahem škrobu nepřesahujícím 40 % hmotnostních, počítáno v sušině.Výrobky z vyšším obsahem škrobu se obecně zařazují do kapitoly 11 nebo do čísla 2302 nebo 2309, podle příslušnosti.2.zbytky po výrobě škrobu známé jako "sušená bramborová dřeň".
Obsah škrobu takových zbytků je obvykle 50 % hmotnostních nebo více.
Pro stanovení obsahu vlhkosti se použije metoda uvedená ve Směrnici Komise 71/393/EHS, příloha I 1) (Úř. věst. č.
L 279, 20.12.1971, s. 7).
Koncentrovaná voda z máčení kukuřice se zařazuje do této podpoložky bez ohledu na obsah proteinu. _BAR_
23032010 a 23032090 _BAR_ Řepné řízky, bagasa a jiné cukrovarnické odpady Syrovátka, z níž byla částečně odstraněna laktóza, není považována za odpad výroby cukru a nepatří do těchto podpoložek (číslo 0404).
Do těchto podpoložek patří cukrová řepa zbavená částečně nebo zcela cukru. _BAR_
23033000 _BAR_ Pivovarnické nebo lihovarnické mláto a odpady Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2303, první odstavec, část E) 1) až 5). _BAR_
23040000 _BAR_ Pokrutiny a jiné pevné zbytky, též rozdrcené nebo ve tvaru pelet, po extrakci sójového oleje Do tohoto čísla nepatří sójové vločky, též drcené, z nichž nebyl extrahován sójový olej (číslo 2308). _BAR_
2306 _BAR_ Pokrutiny a jiné pevné zbytky, též rozdrcené nebo ve tvaru pelet, po extrakci rostlinných tuků nebo olejů, jiné než čísel 2304 a 2305 _BAR_
23064100 _BAR_ Ze semen řepky nebo řepky olejky s nízkým obsahem kyseliny erukové Viz poznámka k položkám 1 k této kapitole a Vysvětlivky k HS k položce 230641. _BAR_
23067000 _BAR_ Z kukuřičných klíčků Do této podpoložky patří zbytky po extrahování oleje z kukuřičných klíčků, získané mokrým nebo suchým procesem a které vyhovují kritériím doplňkové poznámky 2 k této kapitole.
Výrobky, které nevyhovují těmto kritériím, se obecně zařazují do kapitoly 11 nebo do čísla 2302 nebo 2309, podle příslušnosti. _BAR_
23069011 a 23069019 _BAR_ Pokrutiny z oliv a jiné zbytky po extrakci olivového oleje Výraz "zbytky po extrakci olivového oleje" znamená pouze výrobky s obsahem tukových látek nepřesahujícím 8 % hmotnostních.
Výrobky (s výjimkou kalů a usazenin) s vyšším obsahem tukových látek se zařazují do stejné podpoložky jako základní materiál (podpoložky 07099031 nebo 07099039).
Pro stanovení obsahu tuku se použije metoda uvedená v Nařízení Komise (EHS) č. 2568/91, příloha XV (Úř. věst. č.
L 248, 5.9.1991, s. 1). _BAR_
230700 _BAR_ Vinný kal; surový vinný kámen _BAR_
23070011 _BAR_ Mající celkový hmotnostní obsah alkoholu nepřesahující 7,9 % hm. a obsah sušiny nejméně 25 % hmotnostních Viz doplňková poznámka 3 k této kapitole a odpovídající vysvětlivky. _BAR_
23070090 _BAR_ Surový vinný kámen Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2307, druhý odstavec. _BAR_
230800 _BAR_ Rostlinné látky a rostlinné odpady, rostlinné zbytky a vedlejší produkty, též ve tvaru pelet, používané pro výživu zvířat, jinde neuvedené ani nezahrnuté _BAR_
23080011 _BAR_ Mající celkový hmotnostní obsah alkoholu nepřesahující 4,3 % hm. a obsah sušiny nejméně 40 % hm. Viz doplňková poznámka 3 k této kapitole a odpovídající vysvětlivky. _BAR_
23080040 _BAR_ Žaludy a koňské kaštany; ovocné výlisky nebo matoliny, jiné než z hroznů Mezi ovocné výlisky, jiné než z hroznů, patří "pomerančové buňky", tj. výrobky složené z částí pomerančů, které zpočátku v průběhu lisování přijímají šťávu a poté, co byly vymačkány, neobsahují skoro žádné podstatné části dužniny ovoce, ale jsou tvořeny hlavně buněčnou stěnou a vnitřní stěnou oplodí v bobuli.
Tyto výrobky jsou určeny k přidání k rozředěným koncentrátům pomerančové šťávy a k limonádám (nealkoholickým nápojům). _BAR_
23080090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří výrobky, specifikované v bodech 2), 3), 4), 6), 7), 8) a 9) druhého odstavce Vysvětlivek k HS k číslu 2308.
Do této podpoložky rovněž patří sójové slupky, též drcené, z nichž nebyl extrahován sójový olej. _BAR_
2309 _BAR_ Přípravky používané k výživě zvířat Viz poznámka 1 k této kapitole. Pro stanovení obsahu škrobu se použije modifikovaná Ewersova metoda popsaná ve Směrnici Komise 72/199/EHS, příloha I 1) (Úř. věst. č.
L 123, 29.5.1972, s. 6).
V případech, kdy nelze modifikovanou Ewersovu metodu použít, může být použita metoda z Nařízení Komise (EHS) č.
1822/86 (Úř. věst. č. L 158, 13.6.1986, s.
3). Pokud je nutno pouze zjistit škrob, může být použita kvalitativní mikroskopická metoda.
Pokud jde o mléčné výrobky, viz doplňková poznámka 4 k této kapitole. Obsah mléčných výrobků a obsah škrobu se vypočítávají ve výrobcích ve stavu, v jakém jsou dodávány. _BAR_
23091011 až 23091090 _BAR_ Výživa pro psy a kočky, v balení pro drobný prodej Do těchto podpoložek patří též hračky na žvýkaní pro psy, které jsou předkládány v různých tvarech, jako např. kroužky a kosti, složené z rozsekaných kousků hovězí kůže, želatiny, glukózového sirupu (jako pojivo), barviv, hydrolyzátů rostlinných proteinů, stabilizátorů a, v případě kroužků, z masové a kostní moučky, které mohou být všechny zcela poživatelné. _BAR_
23099010 _BAR_ Rozpustné výrobky z ryb nebo z mořských savců Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2309, část II), B), poslední odstavec, bod 1). _BAR_
23099020 _BAR_ Výrobky uvedené v doplňkové poznámce 5 k této kapitole Použití vody z máčení kukuřice jako růstového media (živné půdy) může mít za příčinu přítomnost zbytků mrtvých kvasných (fermentačních) látek v množství obvykle nepřesahujícím 2 %.
Tyto produkty jsou zjistitelné mikroskopem.
Navíc, výrobky obsahující zbytky vody z máčení použité při některých kvasných (fermentačních) procesech, obsahují ve velmi malém množství následující látky: amyloglukosidázu, alfa-amylázu, xanthan, kyselinu mléčnou, kyselinu citrónovou, lyzin, threonin, triptofan.
Voda z máčení kukuřice vždy obsahuje některé z těchto látek (např. aminokyseliny) ve velmi malém množství a nepatrně jejich koncentrace roste během kvašení (fermentaci).
Výrobky s obsahem škrobu nebo tuku převyšujícím limity uvedené v doplňkové poznámce 5 se zařazují do podpoložky 23099041 nebo 23099051, podle příslušnosti.
Správnost toho, že se jedná o zbytky z výroby škrobu z kukuřice dovezené z USA se ověří podle Nařízení Komise (ES) č. 2019/94 (Úř. věst. č.
L 203, 6.8.1994, s. 5), změněného Nařízením (ES) č.
396/96 (Úř. věst. č. L 54, 5.3.1996, s.
KAPITOLA 24
TABÁK A VYROBENÉ TABÁKOVÉ NÁHRAŽKY
2401 _BAR_ Nezpracovaný tabák; tabákový odpad Pokud jde o tabák v přírodním nebo nezpracovaném stavu, viz Vysvětlivky k HS k číslu 2401, odstavec 1. Je třeba poznamenat, že: a)tabákem "sušeným teplým vzduchem (flue-cured)" typu Virginia se rozumí tabák sušený v umělých atmosferických podmínkách procesem řízeného tepla a ventilace bez toho, aby se tabákové listy dostaly do kontaktu s kouřem; barva sušeného tabáku se obvykle pohybuje od citrónové po velmi tmavě oranžovou nebo červenou.
Jiné barvy a kombinace barev jsou často důsledkem odlišné zralosti nebo pěstování a technologie sušení;b)tabákem "sušeným přirozenou cirkulací vzduchu (light air-cured)" typu Burley se rozumí tabák sušený v přírodních atmosferických podmínkách a který, jestliže bylo dodatečně použito teplo a cirkulace vzduchu, nemá vůni po kouři; listy jsou obvykle světle hnědé až načervenalé.
Jiné barvy a kombinace barev jsou často důsledkem odlišné zralosti nebo pěstování a technologie sušení;c)tabákem "sušeným přirozenou cirkulací vzduchu (light air-cured)" typu Maryland se rozumí tabák sušený v přírodních atmosferických podmínkách a který, jestliže bylo dodatečně použito teplo a cirkulace vzduchu, nemá vůni po kouři; listy jsou obvykle světle žluté až tmavě třešňově červené.
Jiné barvy a kombinace barev jsou často důsledkem odlišné zralosti nebo pěstování a technologie sušení;d)tabákem "sušeným otevřeným ohněm (fire-cured)" se rozumí tabák sušený v umělých atmosferických podmínkách při použití otevřeného ohně, z něhož byl kouř ze dřeva částečně absorbován tabákem.
Tabákové listy "sušené otevřeným ohněm (fire-cured)" jsou obvykle silnější než listy Burley, listy sušené teplým vzduchem (flue-cured) nebo listy Maryland z odpovídajícího místa na stonku.
Barva se obvykle pohybuje od žlutohnědé po velmi tmavě hnědou.
Jiné barvy a kombinace barev jsou často důsledkem odlišné zralosti nebo pěstování a technologie sušení.
Tabák "sušený při denním světle (sun-cured)" je sušen přímo slunečním teplem na otevřeném vzduchu a za plného denního světla.
Do tohoto čísla nepatří živé tabákové rostliny (číslo 0602). _BAR_
24013000 _BAR_ Tabákový odpad Kromě výrobků uvedených ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2401, odstavec 2), do této podpoložky také patří: 1.zbytky jako výsledek manipulace s tabákovými listy; jsou obecně známé v obchodě jako "drolina", ale v členských státech jsou rovněž různě nazývány jako např. "drobenka", "tříděný", "smeteniny", "kirinti" nebo "broqueliny" atd.
Obvykle obsahují nečistoty nebo cizí tělesa jako např. prach, rostlinné zbytky, textilní vlákna.
Někdy byl prach odstraněn z těchto zbytků prosetím;2.zbytky z tabákových listů, v obchodě známé jako "prosévaný tabák", a získané prosetím výše uvedených zbytků;3.zbytky získané při výrobě doutníků, popsané jako "odřezky", a obsahující kousky odřezků z listů;4.prach získaný prosetím výše uvedených zbytků.
Do této podpoložky nepatří tabákové zbytky upravené pro prodej jako tabák ke kouření nebo jako žvýkací tabák, šňupací tabák nebo tabákový prach nebo jejichž účelem je, aby byly zpracovány pro použití jako tabák ke kouření, žvýkací tabák, šňupací tabák nebo tabákový prach (číslo 2403). _BAR_
2402 _BAR_ Doutníky (též s odříznutými konci), doutníčky a cigarety z tabáku nebo tabákových náhražek _BAR_
24021000 _BAR_ Doutníky (též s odříznutými konci) a doutníčky obsahující tabák Doutníky (též s odříznutými konci) a doutníčky jsou svitky tabáku, které se kouří jako takové a 1.obsahují výlučně přírodní tabák, nebo2.mají vnější obal z přírodního tabáku, nebo3.mají nasekanou směsnou náplň a vnější obal normální barvy doutníku pokrývající celý výrobek, včetně případného filtru, avšak ne v případě doutníků s filtrem, majících filtr i pojivo z rekonstituovaného tabáku podpoložky 24039100, kde hmotnost kusu bez filtru nebo náustku není menší než 1,2 g a kde obal je ve spirálovitém tvaru v ostrém úhlu nejméně 30° k podélné ose svitku, nebo4.mají nasekanou směsnou náplň a vnější obal normální barvy doutníku z rekonstituovaného tabáku podpoložky 24039100, pokrývající celý výrobek, včetně případného filtru, avšak ne v případě doutníků s filtrem, špičku, kde hmotnostnost kusu bez filtru nebo náustku není menší než 2,3 g a obvod nejméně jedné třetiny délky není menší než 34 mm.
Za předpokladu, že splňují výše uvedené podmínky, zařazují se do této podpoložky výrobky s obalem nebo s obalem a pojivem z rekonstituovaného tabáku, který může sestávat částečně z jiných látek než je tabák. _BAR_
24022010 a 24022090 _BAR_ Cigarety obsahující tabák Cigarety jsou svitky tabáku, které se kouří jako takové a nepatří do kategorie doutníků nebo doutníčků (viz vysvětlivky k podpoložce 24021000).
Za předpokladu, že splňují výše uvedené podmínky, zařazují se do této podpoložky výrobky sestávající částečně z jiných látek než je tabák.
Do této podpoložky nepatří výrobky, složené zcela z jiných látek než je tabák (podpoložka 24029000, nebo jestliže jsou určeny pro lékařské užití, kapitola 30). _BAR_
24029000 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří doutníky, doutníky s odříznutými konci, doutníčky a cigarety, složené zcela z tabákových náhražek, např. cigarety vyrobené ze speciálně připravených listů odrůd hlávkového salátu a neobsahující ani tabák, ani nikotin. _BAR_
2403 _BAR_ Ostatní tabákové výrobky a vyrobené tabákové náhražky; homogenizovaný nebo rekonstituovaný tabák; tabákové výtažky a esence (tresti) _BAR_
24031010 a 24031090 _BAR_ Tabák ke kouření, též obsahující tabákové náhražky v jakémkoliv poměru Tabák ke kouření je tabák, který byl nařezán nebo jinak rozdělen, zkroucen nebo slisován do bloků, který se může kouřit bez dalšího průmyslového zpracování.
Tabákové zbytky, které jsou způsobilé ke kouření a které jsou upraveny pro drobný prodej, je tabák ke kouření, pokud neodpovídají popisu doutníků, doutníčků nebo cigaret (viz vysvětlivky k podpoložkám 24021000, 24022010 a 24022090).
Výrobky složené zcela nebo zčásti z jiných látek, než je tabák, se rovněž zařazují do těchto podpoložek za předpokladu, že odpovídají shora uvedené definici, s výjimkou výrobků složených zcela z jiných látek, než je tabák a určených pro lékařské užití (kapitola 30).
Do této podpoložky patří krájený tabák ("cut cigarette rag"), což je konečná tabáková směs pro výrobu cigaret. _BAR_
24039100 _BAR_ Homogenizovaný nebo rekonstituovaný tabák Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2403, první odstavec, bod 6). _BAR_
24039910 _BAR_ Žvýkací a šňupací tabák Žvýkací tabák je tabák ve formě svitků, tyčinek, pruhů, krychliček a hranolků, který je speciálně připraven pro žvýkání, ale ne pro kouření a který je upraven pro drobný prodej.
Šňupací tabák je tabák v prášku nebo zrnech, který byl speciálně upraven, aby mohl být šňupán, ale není určen pro kouření.
Za předpokladu, že vyhovují výše uvedeným podmínkám, zařazují se do této podpoložky výrobky, složené částečně z jiných látek, než je tabák. _BAR_
24039990 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.tabákové výtažky a esence (tresti), popsané ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2403, první odstavec, bod 7);2.drcený mletý tabák (tabákový prášek);3.předený, navoněný a kvašený (fermentovaný) brazilský tabák, lisovaný v povlaku do kulatého tvaru (Mangotes);4.expandovaný tabák. _BAR_
--------------------------------------------------
TŘÍDA V
NEROSTNÉ PRODUKTY
KAPITOLA 25
SŮL; SÍRA; ZEMINY A KAMENY; SÁDROVCOVÉ MATERIÁLY; VÁPNO A CEMENT
Poznámka 1 _BAR_ Flotace je určena k oddělování určitých prvků, které jsou bohatě obsaženy v nerostných látkách, od hlušiny tím, že se látka sbírá na hladině vody, do které byla ponořena, zatímco hlušina zůstane na dně. _BAR_
250100 _BAR_ Sůl (včetně stolní soli a denaturované soli) a čistý chlorid sodný, též ve vodném roztoku nebo obsahující prostředek proti spékání nebo prostředek pro dobrou tekutost; mořská voda _BAR_
25010031 _BAR_ Pro chemickou přeměnu (separaci Na od Cl) pro výrobu jiných výrobků Za předpokladu, že odpovídají ustanovením stanoveným kompetentními orgány, patří do této podpoložky sůl, též denaturovaná, určená pro výrobu kyseliny chlorovodíkové, chlóru, chloridu vápenatého, dusičnanu sodného, chlornanu sodného, síranu sodného, uhličitanu sodného, hydroxidu sodného, chlorečnanu sodného, chloristanu sodného a kovového sodíku. _BAR_
25010051 _BAR_ Denaturovaná nebo pro průmyslové účely (včetně rafinované), jiná než na konzervaci nebo přípravu potravin určených k lidskému požívání nebo k výživě zvířat Za předpokladu, že odpovídají ustanovením stanoveným kompetentními orgány, tato podpoložka zahrnuje: 1.denaturovanou sůl pro jakékoli zamýšlené účely, s výjimkou denaturované soli podpoložky 25010031;2.sůl pro rafinování; "rafinací" se v tomto smyslu považuje pouze čištění takovými procesy, při nichž je sůl rozpouštěna;3.sůl pro průmyslové účely, jiné než na chemické reakce, nebo na konzervaci či přípravu potravin určených k lidskému požívání nebo k výživě zvířat.
"Sůl pro průmyslové účely" znamená sůl určenou pro podniky jako surovina nebo jako meziprodukt při operacích průmyslové výroby (například v metalurgii, v barvírnách, v koželužském a kožešnickém průmyslu, při výrobě mýdla, při chlazení a v keramickém průmyslu).
Sůl, jiná než denaturovaná sůl používaná na solení komunikací, patří do podpoložky 25010099. _BAR_
25010091 _BAR_ Sůl vhodná k lidskému požívání Sůl vhodná k lidskému požívání je nedenaturovaná sůl vhodná přímo pro domácí či průmyslové účely jako ochucovací prostředek nebo konzervační činidlo potravin.
Všeobecně má vysoký stupeň čistoty a je stejnoměrně bílá. _BAR_
25010099 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří nedenaturovaná sůl používaná v zimě jako odmrazovací látka a sůl používaná jako potrava pro zvířata (např. sůl k lízání). _BAR_
250300 _BAR_ Síra všech druhů, jiná než sublimovaná síra, srážená síra a koloidní síra _BAR_
25030010 _BAR_ Surová nebo nerafinovaná síra Do této podpoložky patří různé druhy síry uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2503, první odstavec, body 1) až 4).
Tyto druhy síry jsou zpravidla ve formě bloků, kusů nebo prášků. _BAR_
25030090 _BAR_ Ostatní Tato podpoložky zahrnuje různé druhy síry uvedené ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2503, první odstavec, body 5) až 7).
Tyto druhy síry jsou zpravidla ve formě tyčí nebo malých destiček (rafinovaná síra) nebo v prášku ("prosévaná síra", "provívaná síra", "rozprášená síra"). _BAR_
2508 _BAR_ Ostatní jíly (kromě expandovaných jílů čísla 6806), andaluzit, kyanit a sillimanit, též kalcinované; mullit; šamotové nebo dinasové zeminy _BAR_
25081000 _BAR_ Bentonit Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2508, třetí odstavec, bod 1). Přirozeně se vyskytující bentonity mají normálně pH mezi 6 a 9,5 (pro 5 % vodnou suspenzi a poté, co stála 1 hodinu) a obsah uhličitanu sodného menší než 2 %; jejich celkový obsah vyměnitelného sodíku a vápníku nepřesahuje 80 meq/100 g.
Jsou dvou typů: nízkobobtnající vápník a vysokobobtnající sodík (stupeň bobtnání menší než 7 ml/g nebo vyšší než 12 ml/g).
Některé přirozeně se vyskytující bentonity mohou mít vlastnosti, které se od těchto hodnot liší; pokud se liší několik vlastností, pak se bentonit obecně považuje za aktivovaný.
Aktivovaný bentonit patří obecně do podpoložky 38029000. _BAR_
2511 _BAR_ Přírodní síran barnatý (baryt, těživec); přírodní uhličitan barnatý (witherit), též kalcinovaný, kromě oxidu barnatého čísla 2816 _BAR_
25111000 _BAR_ Přírodní síran barnatý (baryt, těživec) Baryt (těživec) obsahuje různé množství oxidu železa, hliníku, uhličitanu sodného a křemíku.
Vzhledem k tomu, že je snaha získat bílý výrobek, je drcen a tříděn se snahou odstranit barvící prvky (nejčastěji nažloutlé), rozmělňován na prach a poté čištěn plavením. _BAR_
25112000 _BAR_ Přírodní uhličitan barnatý (witherit) Witherit se vyskytuje ve formě kosodélníkových krystalů nebo v nažloutlé hmotě, které jsou ve vodě nerozpustné. _BAR_
2513 _BAR_ Pemza; smirek; přírodní korund, přírodní granát a jiná přírodní brusiva, též tepelně zpracovaná _BAR_
25131900 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje pemzu, která je rozemletá nebo v prášku. _BAR_
25132000 _BAR_ Smirek, přírodní korund, přírodní granát a jiná přírodní brusiva Pro účely této podpoložky patří mezi ostatní přírodní brusiva trypl na leštění kovů, známý jako "zvětralý kámen", šedý prachový výrobek používaný jako jemné brusivo nebo na leštění. _BAR_
2516 _BAR_ Žula, porfyr, čedič, pískovec a jiné kameny pro výtvarné nebo stavební účely, též hrubě opracované nebo rozřezané pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru Pokud kvádry pravoúhlého tvaru nemají stejnou tloušťku, zařazují se podle největší tloušťky. _BAR_
25161100 _BAR_ Surová nebo hrubě opracovaná Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k HS k položce 251511. _BAR_
25161210 a 25161290 _BAR_ Rozřezaná pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k HS k položce 251512. _BAR_
25162100 _BAR_ Surový nebo hrubě opracovaný Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k HS k položce 251511. _BAR_
25162200 _BAR_ Rozřezaný pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k HS k položce 251512. _BAR_
25169000 _BAR_ Ostatní kameny pro výtvarné nebo stavební účely Do této podpoložky patří: 1.tvrdé kameny jako porfyr, syenit, láva, čedič, rula, trachyt, diabas, diorit, znělec (fonolit), liparit, gabro, labradorit a peridorit;2.vápenaté kameny pro výtvarné nebo stavební účely, nezařazené do čísla 2515, tj. se zdánlivou měrnou hmotností menší než 2,5, surové, hrubě opracované nebo rozřezané pilou nebo jinak pouze do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru o jakékoliv tloušťce;3.serpentin nebo ofit, surové, hrubě opracované nebo rozřezané pilou nebo jinak pouze do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru o jakékoliv tloušťce. _BAR_
2518 _BAR_ Dolomit, též kalcinovaný nebo spékaný, včetně dolomitu hrubě opracovaného nebo rozřezaného pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru; dolomitová dusací směs _BAR_
25181000 _BAR_ Nekalcinovaný ani nespékaný dolomit Dolomit je přírodní podvojný uhličitan vápenatý a hořečnatý.
Zůstává zařazen v této podpoložce i když je upraven lehkým tepelným zpracováním, které nezmění jeho chemické složení.
Do této podpoložky patří dolomit, nekalcinovaný ani neslinutý, surový, hrubě opracovaný nebo rozřezaný pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru. _BAR_
25182000 _BAR_ Kalcinovaný nebo spékaný dolomit Kalcinovaný nebo spékaný dolomit je dolomit, který byl podroben zpracování při vysoké teplotě (okolo 1500 °C na slinutý (spékaný) dolomit a okolo 800 °C na žíravý dolomit), který mění své chemické složení tím, že uvolňuje oxid uhličitý. _BAR_
2519 _BAR_ Přírodní uhličitan hořečnatý (magnezit); tavená magnézie (oxid hořečnatý); přepálená (slinutá) magnézie (oxid hořečnatý), též obsahující malá množství jiných oxidů přidaných před slinováním; jiné oxidy hořčíku, též čisté _BAR_
25199010 _BAR_ Oxid hořečnatý, jiný než kalcinovaný přírodní uhličitan hořečnatý Do této podpoložky patří: 1.oxid hořečnatý získaný kalcinací buď hydroxidu hořečnatého nebo vysráženého uhličitanu hořečnatého a používaný převážně ve farmacii; tato hmota je ve formě bílého prášku s čistotou nejméně 98 %;2.oxid hořečnatý získaný tavením předem kalcinovaného uhličitanu hořečnatého; uhličitan hořečnatý se kalcinuje při 1400 až 1800 °C; získaná pálená magnézie se poté taví elektrickým obloukem při teplotě 2800 až 3000 °C, jednou se schladí, čímž se vytvoří krystalický produkt sestávající téměř zcela z oxidu hořečnatého (tavená magnézie); tento produkt je extrémně čistý (nejméně 95 %) a sestává ze sklovitých krystalů;3.oxid hořečnatý získaný z mořské vody; vzniká kalcinací hydroxidu hořečnatého vysráženého z mořské vody; tento produkt je zpravidla o čistotě 91 až 98 % a obsahuje více bóru, jako jeho charakteristické znečištění, než je u přepálené (slinuté) magnézie (asi 100 ppm oproti asi 40 ppm). _BAR_
2520 _BAR_ Sádrovec; anhydrit; sádra (skládající se z kalcinovaného sádrovce nebo síranu vápenatého), též barvená nebo s malou přísadou urychlovače nebo zpomalovače _BAR_
25202010 _BAR_ Pro stavební účely Sádra pro stavební účely se vyrábí podrobením surového sádrovce (sádrovcového kamene nebo jiných materiálů nesoucích sádrovec, např. vedlejší produkty chemického průmyslu) speciálnímu úpravnému a kalcinačnímu procesu.
Přidáním přísad během procesu zpracování může být dosaženo specifických vlastností.
Těmito přísadami jsou typy jako flotační činidla (tj. látky, které ovlivňují vlastnosti sádrovce – např. jeho konzistenci nebo adhesivní vlastnosti – příslušnou cestou) a zpomalovače nebo urychlovače.
Sádra pro stavební účely se používá například jako štuk pro sádrování stěn a stropů, při výrobě stavebních panelů nebo jiných konstrukčních prvků nebo pro spárování dlaždic. _BAR_
2523 _BAR_ Portlandský cement, hlinitanový cement, struskový cement, supersulfátový cement a podobné hydraulické cementy, též barvené nebo ve formě slinků _BAR_
25239010 _BAR_ Vysokopecní cement Vysokopecní cement obsahuje nejméně 20 % hmotnostních portlandského cementového slínku, 36 až 80 % hmotnostních granulované vysokopecní strusky a ne více než 5 % hmotnostních jiných složek cementu. _BAR_
25239080 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří puzolánový cement Puzolánový cement se skládá z nejméně 60 % hmotnostních portlandského cementovéhoslínku, maximálně 40 % hmotnostních přírodní puzzolánové zeminy nebo polétavého popílku a maximálně 5 % hmotnostních jiných složek cementu.
Pro výraz "puzzolánová zemina", viz Vysvětlivky k HS k číslu 2530, část D), odstavec 7). Polétavý popílek je jemný, lehký prach získaný extrakcí prachových částic z kouřových plynů pecí na práškové uhlí.
Jeho barva se pohybuje od šedé k černé. _BAR_
2526 _BAR_ Přírodní steatit, též hrubě opracovaný nebo rozřezaný pilou nebo jinak do bloků nebo desek pravoúhlého (včetně čtvercového) tvaru; mastek _BAR_
25262000 _BAR_ Drcený nebo rozemletý Do této podpoložky nepatří mastkový prášek v balení pro drobný prodej pro kosmetické účely (číslo 3304). _BAR_
2528 _BAR_ Přírodní boritany a jejich koncentráty (též kalcinované), kromě boritanů získaných z přírodních solanek; přírodní kyselina boritá obsahující nejvýše 85 % H3BO3 v sušině _BAR_
25281000 _BAR_ Přírodní boritany sodné a jejich koncentráty (též kalcinované) Do této podpoložky patří kernit a tinkal, také známé jako "přírodní borax".
Do této podpoložky nepatří boritan sodný (rafinovaný borax) získaný chemickým zpracováním kernitu nebo tinkalu nebo boritany sodné získané odpařováním solného roztoku z určitých solných jezer (číslo 2840). _BAR_
25289000 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje: 1.pandermit a priceit, což jsou boritany vápenaté;2.boracit, což jsou chloroboritany hořečnaté;3.přírodní kyselinu boritou, získanou odpařováním vody ze zbytků po kondenzaci přírodních výparů ze země v určitých lokalitách (v Itálii soffioni) nebo odpařováním vody čerpané z podzemních zdrojů v těchto regionech, za předpokladu, že neobsahují více než 85 % H3BO3, počítáno v sušině.
Kyselina boritá obsahující více než 85 % H3BO3 se zařazuje do podpoložky 28100000. _BAR_
2530 _BAR_ Nerostné látky, jinde neuvedené ani nezahrnuté _BAR_
25301010 a 25301090 _BAR_ Vermikulit, perlit a chlority, neexpandované Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2530, část D), odstavec 3). _BAR_
25309098 _BAR_ Ostatní Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2530, části A), B), C) a D) (s vyloučením odstavce 3) v části D)). _BAR_
KAPITOLA 26
RUDY KOVŮ, STRUSKY A POPELY
2620 _BAR_ Popely a zbytky (jiné než z výroby železa nebo oceli) obsahující arsen, kovy nebo jejich sloučeniny _BAR_
26201100 _BAR_ Zinkové kamínky Zinkový kamínek je zbytek z galvanizačních lázní a bývá často označován jako galvanizační kamínek. Existují dva základní druhy: 1.Kamínky z intenzivní (tvrdé) galvanizace, což jsou kovové produkty velice proměnného a nehomogenního složení, hůře tavitelné a s větší hustotou než zinek, které se tvoří jako usazenina na dně nádoby lázně tekutého zinku při galvanizaci ocelových plechů, drátů, trubek, atd. v roztaveném zinku.Tyto kamínky se získávají z nádoby lázně v konsistentní pastě a přetavují se na pláty nebo desky, které mohou mít hrubý nebo dokonce houbovitý povrch.Obsahují od 2 % do 5 % hmotnostních železa.
Obsah zinku se pohybuje od 92 % do 94 % hmotnostních.
Obsah hliníku je zpravidla nízký a nepřesahuje 0,2 % až 0,3 % hmotnostní.2.Kamínky z měkké galvanizace neboli "povrchové kamínky", což jsou kovové produkty nepřetržitě stírané z galvanizační lázně procesem Senzimir, bez obsahu struskotvorného tavidla.Tyto kamínky, které mají menší hustotu než zinek, zůstávají plavat na povrchu lázně.
Po stažení z lázně jsou ve formě konsistentní pasty a tvarují se do desek, které mají méně nepravidelný povrch, než desky uvedené výše.Jejich obsah železa je velice nízký, zpravidla nižší než 0,5 % hmotnostních.
Obsah hliníku je mnohem vyšší: 1 % až 2 % hmotnostní.
Obsah zinku je řádově 98 % hmotnostních.Nesmí být zaměňovány se slitinami zinku (číslo 7901), které dle zkoušky ryzosti zpravidla obsahují od 3 % do 5 % hmotnostních hliníku a mohou obsahovat až 3 % hmotnostní mědi, ale které vyhovují specifickým technickým požadavkům, zatímco složení zinkových kamínků je takové, že mohou být užitečně využity pouze pro metalurgické nebo chemické zpracování. _BAR_
26201900 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje: 1.kamínky zbylé po rafinaci, které jsou získávány ze dna vany po rafinaci surového zinku. Obsahují od 4 % do 8 % hmotnostních olova a až 6 % hmotnostních železa;2.zinkový prach (popel), který obsahuje zinek (od 65 % do 70 % hmotnostních) a oxid zinečnatý s uhlíkem a jinými nečistotami;3.zinková pěna, která sestává z kovového zinku, chloridu zinečnatého a chloridu amonného, oxidu zinečnatého a oxidu železa, získávaná z povrchu galvanizační lázně nebo z vany, kde se přetavuje starý zinek;4.zinkový kal, který vzniká jako zbytek při určitých průmyslových postupech využívajících zinek jako redukční činidlo;5.zinkový stěr vznikající jako zbytek při výrobě oxidu zinečnatého ze zinkových kamínků; v tomto stavu obsahuje asi 60 % hmotnostních zinku, zbytek se skládá ze železa a jiných nečistot;6.zbytky oxidu zinečnatého získané z plynů během regeneračního procesu různých kovů nebo slitin, jako je např. mosaz.
Tyto zbytkové oxidy se nesmí zaměňovat za:zinkovou šeď (podpoložka 32064990), což je velice znečištěný oxid zinečnatý dodávaný ve formě prášku homogenní barvy a jemnosti (zrnitosti) a používá se jako pigment;zinkový prášek vznikající rozprašováním roztaveného zinku (podpoložka 79039000) nebo zinkový prach, který obsahuje od 80 % do 94 % hmotnostních kovového zinku, získaný regenerací ze základu oxidu zinečnatého (podpoložka 79031000). _BAR_
26202100 _BAR_ Kaly olovnatého benzinu a kaly olovnatých antidetonačních sloučenin Viz poznámka 1 k položce k této kapitole. Viz rovněž Vysvětlivky k HS k číslu 2620, druhý odstavec, bod 10). _BAR_
26206000 _BAR_ Obsahující arsen, rtuť, thallium nebo jejich směsi, používané k získání arsenu nebo těchto kovů nebo k výrobě jejich chemických sloučenin Viz poznámka 2 k položce k této kapitole. _BAR_
26209100 _BAR_ Obsahující antimon, berylium, kadmium, chrom nebo jejich směsi Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2620, druhý odstavec, bod 13). _BAR_
2621 _BAR_ Ostatní strusky a popely, včetně popela z mořských chaluh (kelp); popel a zbytky ze spalování komunálního odpadu _BAR_
26211000 _BAR_ Popel a zbytky ze spalování komunálního odpadu Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2621, druhý odstavec, bod 5). _BAR_
KAPITOLA 27
NEROSTNÁ PALIVA, MINERÁLNÍ OLEJE A PRODUKTY JEJICH DESTILACE; ŽIVIČNÉ LÁTKY; MINERÁLNÍ VOSKY
Všeobecné vysvětlivky
Pokud není uvedeno jinak, výraz "metoda ASTM" znamená metody stanovené Americkou společností pro zkoušení a materiály (American Society for Testing and Materials), vydané v publikaci standardních definic a specifikací ropných a mazacích produktů z roku 1976.
Poznámka 2 _BAR_ Obsah aromatických složek se určuje pomocí následujících metod: produkty s koncem destilace nepřesahujícím 315 °C: metoda ASTM D 1319–70;produkty s koncem destilace převyšujícím 315 °C: viz příloha A vysvětlivek k této kapitole. _BAR_
Doplňková poznámka 4 _BAR_ 1.Je třeba poznamenat, že, s výjimkou ustanovení doplňkové poznámky 4 n), se osvobození bude vztahovat zcela na produkt použitý pro specifický proces.Proto, pokud je ropný produkt podroben například alkylaci nebo polymerizaci, ta část, která se efektivně nepřeměnila (nealkylovala nebo nepolymerizovala) je rovněž osvobozena od cla.2.V případech, kdy je nezbytné přípravné zpracování před "specifickým procesem" (viz poslední odstavec doplňkové poznámky 4), musí být splněny dvě podmínky, aby mohlo být získáno osvobození od cla:a)dovezený produkt musí být efektivně podroben "specifickému procesu", například krakování;b)přípravné zpracování musí být nezbytné pro "specifický proces".Za nezbytné přípravné zpracování produktů určených pro zpracování "specifickým procesem" se považuje zejména následující:a)odplynění;b)dehydratace;c)odstranění určitých lehkých nebo těžkých příměsí, které by mohly negativně ovlivnit zpracování;d)odstranění nebo úprava merkaptanu (změkčování) ostatních sloučenin síry nebo jiných sloučenin, které by mohly záporně ovlivnit zpracování;e)neutralizace;f)dekantace;g)odsolování.Jakékoliv produkty, které mohou vzniknout v průběhu přípravného zpracování, ale které nebudou podrobeny specifickému procesu, podléhají clu, které se používá pro produkty "pro jiné účely", podle druhu a hodnoty dovezeného zboží a na základě čisté hmotnosti produktů takto získaných. _BAR_
Doplňková poznámka 4 a) _BAR_ Vakuová destilace znamená destilaci pod tlakem nepřesahujícím 400 mbar, měřeno v hlavě (horní části) destilační kolony. _BAR_
Doplňková poznámka 4 b) _BAR_ Redestilace při velmi pečlivém dělení do frakcí znamená destilaci (jinou než oddestilování lehkých podílů) kontinuálním nebo diskontinuálním procesem používaném v průmyslových zařízeních využívajících destiláty podpoložek 27101111 až 27101949, 27111100, 27111291 až 27111900, 27112100 a 27112900 (jiné než propan o čistotě 99 % nebo více), při které se získávají: 1.oddělené vysoce čisté uhlovodíky (90 % nebo více v případě olefinů a 95 % nebo více v případě ostatních uhlovodíků), směsi izomerů mající stejné organické složení jako oddělené uhlovodíky.Za přípustné jsou považované pouze ty procesy, při nichž jsou získány nejméně tři různé produkty, ale toto omezení se nepoužívá v těch případech, kde se proces zakládá na oddělení izomerů.
Pokud se toto týká xylenů, ethylbenzen je zahrnut s xylenovými izomery;2.produkty podpoložek 27071010 až 27073090, 27075010 a 27075090 a 27101111 až 27101949:a)nepřekročí-li jejich konečný bod varu jedné frakce a počáteční bod varu následující frakce v teplotním intervalu ne větším než 60 °C mezi teplotami, při nichž se předestiluje dle metody ASTM D 86–67 (upravené v roce 1972) 5 % a 90 % objemových (včetně ztrát);b)překročí-li konečný bod varu jedné frakce a počáteční bod varu následující frakce v teplotním intervalu ne větším než 30 °C mezi teplotami, při nichž se předestiluje dle metody ASTM D 86–67 (upravené v roce 1972) 5 % a 90 % objemových (včetně ztrát). _BAR_
Doplňková poznámka 4 c) _BAR_ Krakování je průmyslový technologický proces pro úpravu chemického složení ropných produktů štěpením molekul pomocí tepla, který může probíhat i pod tlakem za nebo bez pomoci katalyzátoru a tím vytvořit hlavně směsi lehkých uhlovodíků, které mohou být kapalné nebo plynné při normálních teplotách a tlacích.
Hlavními krakovacími procesy jsou: 1.tepelné krakování;2.katalytické krakování;3.krakování parou, čímž se získají plynné uhlovodíky;4.hydrokrakování (krakování plus hydrogenace);5.dehydrogenace;6.dealkylace;7.koksování;8.snižování viskozity ropných zbytků mírným tepelným krakováním. _BAR_
Doplňková poznámka 4 d) _BAR_ Reformování je tepelný nebo katalytický proces lehkých nebo středních olejů, prováděný se záměrem zvýšit obsah aromatických látek.
Katalytické reformování se používá například k přeměně přímo destilovaných lehkých olejů na lehké oleje s vyšším oktanovým číslem (s vyšším obsahem aromatických uhlovodíků) nebo na směs uhlovodíků obsahujících benzen, toluen, xyleny, ethylbenzen atd.
Základní katalytické reformační procesy jsou takové, které využívají jako katalyzátor platinu. _BAR_
Doplňková poznámka 4 e) _BAR_ Extrakce pomocí selektivních rozpouštědel je proces, kterým se oddělují skupiny produktů s rozdílnými molekulárními strukturami pomocí látek majících převážně rozpouštěcí účinky (například furfural, fenol, dichlorethylether, anhydrid kyseliny sírové, nitrobenzen, močovina a některé její deriváty, aceton, propan, ethylmethylketon, isobutylmethylketon, glykol, morfolin). _BAR_
Doplňková poznámka 4 g) _BAR_ Polymerizace je průmyslový proces, též využívající teplo nebo používající katalyzátor, pomocí něhož se nenasycené uhlovodíky mění do formy jejich polymerů nebo kopolymerů. _BAR_
Doplňková poznámka 4 h) _BAR_ Alkylace znamená jakoukoli tepelnou nebo katalytickou reakci, při níž jsou nenasycené uhlovodíky spojeny s jakýmikoli ostatními uhlovodíky, zvláště isoparafiny a aromatickými látkami. _BAR_
Doplňková poznámka 4 ij) _BAR_ Izomerace je reformování struktury podstatných složek ropných produktů bez změny jejich celkového složení. _BAR_
Doplňková poznámka 4 l) _BAR_ Pro účely této doplňkové poznámky jsou následující body příklady odstraňování parafinů: 1.oddělování parafinů chlazením (s nebo bez rozpouštědel);2.mikrobiologické zpracování;3.oddělování parafinů pomocí močoviny;4.zpracování molekulárním sítem. _BAR_
Doplňková poznámka 4 n) _BAR_ Atmosférická destilace znamená destilaci prováděnou při tlaku asi 1013 mbar, měřeno v hlavě (horní části) destilační kolony. _BAR_
Doplňková poznámka 5 _BAR_ 1."Chemická přeměna" znamená jakýkoli proces molekulární přeměny jedné nebo více složek ropných produktů, které jsou podrobeny zpracování.Pouhé smíchání ropného produktu s jiným produktem, ať již s ropou nebo bez ní, se nepovažuje za "chemickou přeměnu".
Například přidání lakového benzínu (white spirit) do barvy nebo dodání základového oleje do tiskařské barvy se nepovažuje za proces spadající pod definici "chemické přeměny".
Totéž platí v případě všech druhů použití ropných produktů jako rozpouštědel nebo paliv.2.Příklady "chemické přeměny":a)zpracování halogeny nebo sloučeninami halogenů:i)reakce s propylenem, který je přítomen v plynných ropných frakcích, se záměrem získat organické deriváty (například k získání propylenoxidu);ii)zpracování ropných frakcí (motorový benzin, petrolej (kerosen), plynový olej), parafiny, ropné vosky nebo parafinové zbytky s chlorem nebo sloučeninami chloru se záměrem získat chloroparafiny;b)zpracování se zásaditými látkami (například hydroxidem sodným, draselným nebo amonným), se záměrem získat kyseliny naftenové;c)zpracování s kyselinou sírovou nebo jejím anhydridem:i)k získaní sulfonátů;ii)k extrakci nebo získání isobutylenu;iii)k sulfonaci plynových olejů a mazacích olejů.Olej přidávaný po sulfonaci nelze osvobodit od cla;d)sulfochlorace;e)hydratace, zejména pro výrobu alkoholů modifikací nenasycených uhlovodíků obsažených v plynných ropných frakcích;f)zpracování anhydridem kyseliny maleinové, zejména zpracování butadienu smíšeného s plynnými ropnými frakcemi obsahujícími čtyři atomy uhlíku, se záměrem získat kyselinu tetrahydroftalovou;g)zpracování fenolem, například reakce ropných olefinů s fenoly za přítomnosti katalyzátoru, se záměrem získat alkylfenoly;h)oxidace:i)oxidace těžkých olejů se záměrem získat bitumeny podpoložky 27132000;ii)oxidace jakýchkoli ropných produktů, se záměrem získat komplexnější chemické produkty jako například kyseliny, aldehydy, ketony, alkoholy; například oxidace lehkých frakcí za tepla a tlaku se záměrem získat kyselinu octovou, kyselinu mravenčí, kyselinu propionovou a kyselinu jantarovou;ij)dehydrogenace, např.:i)naftenických uhlovodíků, se záměrem získat aromatické uhlovodíky (například benzol);ii)parafinových uhlovodíků, se záměrem získat kapalné olefiny, které se používají například při výrobě bioodbouratelných alkylbenzenů;k)oxosyntéza;l)nevratné začlenění těžkých olejů do vyšších polymerů (například do latexu z přírodního nebo syntetického kaučuku, butylkaučuku, polystyrenu);m)výroba produktů čísla 2803;n)nitrace se záměrem získat nitroderiváty;o)biologické zpracování určitých ropných frakcí obsahujících n-parafiny, se záměrem získat proteiny nebo jiné komplexní organické produkty. _BAR_
2701 _BAR_ Černé uhlí; brikety, bulety a podobná tuhá paliva vyrobená z černého uhlí To palivo, které je známé na trhu ve Španělsku jako "černý lignit" a pocházející z uhelných polí Teruel, Mequinenza, Pirenaica a Baleares se považuje za uhlí tohoto čísla. _BAR_
27011210 _BAR_ Koksovatelné uhlí Koksovatelné uhlí obsahuje mezi 19 % a 41 % těkavých složek. _BAR_
2702 _BAR_ Hnědé uhlí, též aglomerované, kromě gagátu Hnědé uhlí (lignit) hoří dlouhým, ale chladným plamenem vydávajícím dráždivý černý kouř.
Běžně rozeznáváme tyto druhy: vláknité hnědé uhlí (lignit), které v lomu připomíná vláknitý vzhled dřeva, ze kterého vznikl, a které má vysoký obsah vlhkosti (až do 50 %); běžný, nebo povrchový, důlní lignit, hnědý nebo černý, obsahuje méně vody než vláknitý druh (přibližně 15 %) a v lomu připomíná půdu; bitumenové, mastné lignity, které při zahřívání měknou a jsou proto velice vhodné k briketování; voskové lignity, které mají v lomu vzhled vosku a mají vysoký obsah vosku.
Do tohoto čísla nepatří palivo, které je známé na trhu ve Španělsku jako "černý lignit" a pocházející z uhelných polí Teruel, Mequinenza, Pirenaica a Baleares (číslo 2701). _BAR_
270400 _BAR_ Koks a polokoks z černého uhlí, hnědého uhlí nebo rašeliny, též aglomerovaný; retortové uhlí _BAR_
27040011 a 27040019 _BAR_ Koks a polokoks z černého uhlí Koks se odlišuje od uhlí tím, že hoří téměř bez plamene a ponechává si svou poréznost a propustnost plynu i po spalování.
Je netavitelný, tvrdší, obsahuje méně síry a více uhlíku.
Oproti tomuto koksu, který se vyrábí při vysokých teplotách (1000 až 1200 °C) karbonizací černého uhlí bez přístupu vzduchu, se polokoks vyrábí, karbonizací černého uhlí (s omezeným přístupem vzduchu) při teplotě mezi 450 a 700 °C. _BAR_
27040011 _BAR_ Pro výrobu elektrod Do této podpoložky patří koks a polokoks z černého uhlí, které se používají pro výrobu elektrod obvykle určených pro výrobu feroslitin.
Koks a polokoks této podpoložky jsou velmi čisté (s velice nízkým obsahem popela) a jsou obvykle ve formě malých kusů. _BAR_
27040019 _BAR_ Ostatní Tato podpoložka zahrnuje plynový koks (vedlejší produkt při výrobě plynu) a slévárenský koks a polokoks speciálně upravený pro využití v metalurgickém průmyslu (koks pro vysoké pece), který je, na rozdíl od plynového koksu, tvrdý a houževnatý produkt ve formě velkých kusů, které mají stříbřitý vzhled. _BAR_
27040030 _BAR_ Koks a polokoks z hnědého uhlí Hnědé uhlí není vhodné na výrobu koksu pomocí vysokotepelné karbonizace.
Nicméně při nízkotepelné karbonizaci se z něho vytváří polokoks, který se používá jako bezkouřové palivo, které je pórovité, lesklé, čisté při manipulaci a snadno se zapaluje a hoří. _BAR_
27040090 _BAR_ Ostatní Do této podpoložky patří: 1.produkty vzniklé při karbonizaci rašeliny; vydávají při spalování silný dráždivý zápach a jsou používány hlavně v průmyslových pecích;2.retortové uhlí (viz Vysvětlivky k HS k číslu 2704, čtvrtý a pátý odstavec). _BAR_
2707 _BAR_ Oleje a jiné produkty destilace vysokotepelných černouhelných dehtů; podobné produkty, ve kterých hmotnost aromatických složek převažuje nad hmotností nearomatických složek Pokud jde o stanovení obsahu aromatických složek, viz vysvětlivky k poznámce 2 k této kapitole. _BAR_
27071010 a 27071090 _BAR_ Benzol (benzen) Viz poznámka k položkám 3 k této kapitole. Do těchto podpoložek patří pouze benzol (benzen) o čistotě menší než 95 % hmotnostních.
Benzol (benzen) o čistotě 95 % hmotnostních nebo větší patří do podpoložky 29022000. _BAR_
27072010 a 27072090 _BAR_ Toluol (toluen) Viz poznámka k položkám 3 k této kapitole. Do těchto podpoložek patří pouze toluol (toluen) o čistotě menší než 95 % hmotnostních.
Toluol (toluen) o čistotě 95 % hmotnostních nebo větší patří do podpoložky 29023000. _BAR_
27073010 a 27073090 _BAR_ Xylol (xyleny) Viz poznámka k položkám 3 k této kapitole. Do těchto podpoložek patří pouze xylol (xyleny) o čistotě menší než 95 % hmotnostních (orto-, meta- nebo paraizomery xylolu (xylenů), samostatné nebo ve směsi), určeno plynovou chromatografií.
Xylol (xyleny) o čistotě 95 % hmotnostních nebo větší patří do podpoložek 29024100 až 29024400. _BAR_
27074000 _BAR_ Naftalen Viz poznámka k položkám 3 k této kapitole. Do této podpoložky patří pouze naftalen, jehož bod krystalizace, zjištěný pomocí metody popsané v příloze B vysvětlivek k této kapitole, je nižší než 79,4 °C. Jestliže produkt má bod krystalizace 79,4 °C nebo vyšší, pak patří do podpoložky 29029010.
Do této podpoložky nepatří naftalenová homologa (podpoložky 27075010, 27075090, 27079100 až 27079999, 29029010 až 29029090 nebo 38170080). _BAR_
27075010 a 27075090 _BAR_ Ostatní směsi aromatických uhlovodíků, z nichž 65 % objemu nebo více (včetně ztrát) předestiluje při 250 °C podle metody ASTM D 86 Do těchto podpoložek patří směsi uhlovodíků, ve kterých převažují aromatické uhlovodíky, jiné než benzen, toluen, xylen nebo naftalen, a z nichž se předestiluje při teplotě do 250 °C, dle metody ASTM D 86–67 (upravené v roce 1972), 65 % objemových nebo více (včetně ztrát). _BAR_
27076000 _BAR_ Fenoly Viz poznámka k položkám 3 k této kapitole. Do této podpoložky patří: 1.fenoly vyrobené destilací vysokotepelného černouhelného dehtu či podobných produktů, u nichž hmotnost aromatických složek převyšuje nad hmotností nearomatických složek.Do této podpoložky však nepatří soli fenolu (všeobecně číslo 2907 nebo podpoložka 38249099);2.krezoly (jednoduché nebo směsné izomery) obsahující méně než 95 % hmotnostních krezolu, všechny izomery krezolu se musí brát dohromady (zjištěno plynovou chromatografií).
Pokud je obsah 95 % hmotnostních nebo více, pak tento produkt patří do podpoložky 29071200;3.xylenoly (jednoduché nebo směsné izomery) obsahující méně než 95 % hmotnostních xylenolu, všechny izomery xylenolu se musí brát dohromady (zjištěno plynovou chromatografií).
Pokud je obsah 95 % hmotnostních nebo více, pak tento produkt patří do podpoložky 29071400;4.ostatní fenoly, které mají jeden nebo více benzenových kruhů s jedním nebo více hydroxylovými radikály, za předpokladu, že se nejedná o chemicky definované fenoly čísla 2907.
Jedním z význačných produktů je fenol (C6H5OH) o čistotě menší než 90 % hmotnostních. _BAR_
27079911 a 27079919 _BAR_ Surové oleje Do této podpoložky patří: 1.Produkty získané při první destilaci vysokotepelného černouhelného dehtu.Tyto vysokotepelné černouhelné dehty vznikají většinou v koksárenských zařízeních sléváren při teplotě převyšující 900 °C. Produkty destilace těchto dehtů obsahují nejen uhlovodíky s hmotnostní převahou aromatických uhlovodíků, ale též dusík, kyslík a sloučeniny síry a velice často nečistoty.
Tyto produkty obvykle vyžadují před použitím další zpracování.2.Podobné produkty, u nichž hmotnost aromatických složek převyšuje hmotnost nearomatických složek.Výraz "podobné produkty" znamená takové produkty, které mají složení kvalitativně obdobné produktům popsaným v bodě 1 výše.Mohou mít však vyšší podíl alifatických a naftenických uhlovodíků a nižší podíl vícejaderných aromatických uhlovodíků než produkty popsané v bodě 1 výše.Do těchto podpoložek patří pouze takové produkty, u nichž hmotnost aromatických složek převyšuje nad hmotností nearomatických složek.
Do těchto podpoložek rovněž patří oleje vyrobené debenzolizací po vypírání plynu vznikajícího při koksování uhlí. _BAR_
27079930 _BAR_ Vrchní sirnatá vrstva (z dehtu černého nebo hnědého uhlí) Pro účely této podpoložky, "vrchní sirnatá vrstva (z dehtu černého nebo hnědého uhlí)" znamená pouze takové lehké produkty získané při první destilaci surových olejů z dehtů, obsahující sloučeniny síry (např. sirouhlík, merkaptan, thiofen) a uhlovodíky s převahou nearomatických uhlovodíků, z nichž se 90 % objemových nebo více předestiluje při teplotě nižší než 80 °C. _BAR_
27079950 _BAR_ Zásadité produkty Pro účely této podpoložky jsou zásadité produkty takové aromatické a/nebo heterocyklické produkty, které mají zásaditou dusíkatou funkci.
Do této podpoložky patří zejména pyridinové, chinolinové, akridinové a anilinové báze (včetně jejich směsí).
Jsou odvozeny hlavně z pyridinu, chinolinu, akridinu a jejich homolog.
Mezi zásadité produkty spadající do této podpoložky patří: 1.pyridin o čistotě nižší než 95 % hmotnostních.
Pyridin o čistotě 95 % hmotnostních nebo vyšší patří do podpoložky 29333100;2.methylpyridin (pikolin), 5-ethyl-2-methylpyridin (5-ethyl-2-pikolin), 2-vinylpyridin, o čistotě nižší než 90 % hmotnostních (zjištěno plynovou chromatografií).
Pokud je obsah 90 % hmotnostních nebo více, pak tyto produkty patří do položky 293339;3.chinolin o čistotě nižší než 95 %, přepočítáno hmotnostně na dehydrovaný produkt (zjištěno plynovou chromatografií).
Pokud je čistota nejméně 95 %, pak tento produkt patří do podpoložky 29334990;4.akridin o čistotě nižší než 95 %, přepočítáno hmotnostně na dehydrovaný produkt (zjištěno plynovou chromatografií).
Pokud je čistota nejméně 95 %, pak tento produkt patří do podpoložky 29339990.
Do této podpoložky nepatří soli kterýchkoliv popsaných zásaditých produktů (čísla 2933 nebo 3824). _BAR_
27079970 _BAR_ Antracen Antracen této podpoložky je obvykle ve formě kalu nebo pasty, většinou obsahující fenantrén, karbazol a jiné aromatické složky.
Do této podpoložky patří pouze antracen o čistotě nižší než 90 % hmotnostních.
Antracen o čistotě 90 % hmotnostních nebo více patří do podpoložky 29029010. _BAR_
27079991 a 27079999 _BAR_ Ostatní Do těchto podpoložek patří hlavně produkty obsahující směsi uhlovodíků.
Mezi tyto produkty patří: 1.těžké oleje (jiné než surové) vyrobené destilací vysokotepelného černouhelného dehtu nebo produkty podobné těmto olejům, za předpokladu, že:a)méně než 65 % objemových předestiluje při teplotě do 250 °C, dle metody ASTM D 86–67 (upravené v roce 1972); ab)mají hustotupřevyšující 1,000 g/cm3 při 15 °C; ac)mají jehlový penetrační index 400 nebo více při 25 °C, dle metody ASTM D 5; ad)mají charakteristiku jinou než produkty podpoložky 27150000.Produkty, které nesplňují podmínky stanovené v bodech a) až d) výše se zařazují podle jejich charakteristik, například do podpoložek 27071010 až 27073090, 27075010 a 27075090, do čísla 2708, do podpoložek 27101931 až 27101999, 27132000 nebo 27150000;2.aromatické výtažky, které neodpovídají požadavkům předepsaným pro tyto produkty ve vysvětlivkách k podpoložkám 27139010 a 27139090;3.některá naftalenová a antracenová homologa jako např. ethylnaftaleny a methylantraceny, za předpokladu, že nepatří do čísla 2902. _BAR_
270900 _BAR_ Minerální oleje a oleje ze živičných nerostů, surové Do tohoto čísla patří pouze produkty, které mají vlastnosti charakteristické pro surové oleje získané z různých zdrojů (např. specifickou hmotnost, destilační křivku, obsah síry, bod tuhnutí, viskozitu). _BAR_
27090010 _BAR_ Kondenzáty zemního plynu Do této podpoložky patří surové oleje získané ze stabilizace, přímo při extrakci, zemního plynu.
Tato operace sestává z extrakce kondenzovaných uhlovodíků obsažených v "mokrém" zemním plynu, hlavně chlazením a snižováním tlaku.
Viz rovněž Vysvětlivky k HS k číslu 2709, druhý odstavec. _BAR_
2710 _BAR_ Minerální oleje a oleje ze živičných nerostů, jiné než surové; přípravky jinde neuvedené ani nezahrnuté, obsahující 70 % hmotnostních nebo více minerálních olejů nebo olejů ze živičných nerostů, jsou-li tyto oleje základní složkou těchto přípravků; odpadní oleje Viz poznámky 2 a 3 k této kapitole a příslušné vysvětlivky. _BAR_
+++++ TIFF +++++
27101111 až 27101999 _BAR_ Minerální oleje a oleje ze živičných nerostů (jiné než surové) a přípravky jinde neuvedené ani nezahrnuté, obsahující 70 % hmotnostních nebo více minerálních olejů nebo olejů ze živičných nerostů, jsou-li tyto oleje základní složkou těchto přípravků, kromě odpadních olejů Pro definici těchto produktů, viz poznámka 2 k této kapitole a Vysvětlivky k HS k číslu 2710, část I). Pokud jde o podpoložky týkající se produktů: určených pro specifické procesy,určených pro chemickou přeměnu, viz doplňkové poznámky 4 a 5 k této kapitole a příslušné vysvětlivky.
I.Minerální oleje a oleje ze živičných nerostů (jiné než surové)Do této skupiny patří směsi izomerů (jiných než stereoizomerů) nasycených acyklických uhlovodíků obsahujících méně než 95 % zvláštních izomerů nebo nenasycených acyklických uhlovodíků obsahujících méně než 90 % zvláštních izomerů, jejichž procentní obsah byl přepočítán na hmotnost dehydrovaného produktu.Do této skupiny rovněž patří samostatné izomery výše zmíněných uhlovodíků majících čistotu méně než 95 % nebo 90 % hmotnostních, podle příslušnosti.Do této skupiny patří pouze minerální oleje a oleje ze živičných nerostů:1.které mají bod krystalizace, měřeno dle metody ASTM D 938, nižší než 30 °C; nebo2.které mají bod krystalizace 30 °C nebo vyšší aa)hustotu menší než 0,942 g/cm3 při 70 °C a penetraci pracovním kuželem (worked cone penetration), měřeno dle metody ASTM D 217, nejméně 350 při 25 °C; nebob)minimální hustotu 0,942 g/cm3 při 70 °C a jehlovou penetraci, měřeno dle metody ASTM D 5, nejméně 400 při 25 °C.Pro účely odstavce I) výše se k minerálním olejům a olejům ze živičných nerostů řadí též takové oleje, do nichž byly přidány ve velmi malém množství různé látky, například jako aditiva pro zlepšení kvality nebo odstranění zápachu, značkovací sloučeniny, barvicí činidla.Viz též schéma uvedené níže [1]:Rozlišovací kritéria pro určité ropné produkty podpoložek 27101111 až 27101999 a čísel 2712 a 2713 (jiné než přípravky podpoložek 27101111 až 27101999)Bod krystalizace (ASTM D 938)nižší než 30 °Cne nižší než 30 °Chustota při 70 °Cne menší než 0,942 g/cm3menší než 0,942 g/cm3jehlová penetrace při 25 °C (ASTM D 5)penetrace pracovním kuželem při 25 °C (ASTM D 217(1))méně než 400ne méně než 400ne méně než 350méně než 350penetrace kuželem při 25 °C (ASTM D 937)ne méně než 80méně než 80olej 2710 11 a 2710 19živice 2713 20olej 2710 11 a 2710 19olej 2710 11 a 2710 19vazelína 2712 10 10 a 2712 10 90produkty čísla 2712II.Přípravky jinde neuvedené ani nezahrnuté, obsahující 70 % hmotnostních nebo více minerálních olejů nebo olejů ze živičných nerostů, jsou-li tyto oleje základní složkou těchto přípravkůAby mohly být zařazeny do těchto podpoložek, musí tyto přípravky vyhovovat následujícím podmínkám:1.poměr hmotnosti minerálních olejů nebo olejů ze živičných nerostů, jak je definováno v části I) výše, musí být 70 % nebo více.Tento poměr je nutno zjišťovat analýzou a ne podle množství přidaných materiálů;2.nesmí být nikde jinde ani uvedeny, ani zahrnuty;3.minerální oleje nebo oleje ze živičných nerostů musí ve směsích představovat základní složku přípravku, to znamená podstatnou složku s ohledem na použití.Mezi přípravky těchto podpoložek nepatří:a)nátěrové barvy a laky (čísla 3208, 3209 a 321000);b)kosmetické přípravky a kosmetika založená na minerálních olejích (všeobecně čísla 3304 nebo 3307);c)ropné sulfonáty (čísla 3402 nebo 3824).Ropné sulfonáty jsou obvykle ve formě suspenzí v minerálních olejích nebo v olejích ze živičných nerostů.
Obsah čistého sulfonátu je obvykle tak velký, aby bylo vyloučeno jeho přímé využití jako mazadla;d)přípravky na leštění, ochranu nebo jinou úpravu dřeva, nátěrů, kovu, skla nebo jiných materiálů (hlavně číslo 3405);e)dezinfekční prostředky, insekticidy atd., ale připravené, sestávající z roztoků nebo disperzí aktivních přísad v minerálním oleji nebo oleji ze živičných nerostů (číslo 3808);f)připravené apretury používané v textilním průmyslu (číslo 3809);g)připravená aditiva pro minerální oleje (nazývané též dopanty) (číslo 3811);h)složená organická rozpouštědla a ředidla (např. položka 381400);ij)pojidla pro licí jádra (podpoložka 38241000);k)některé antikorozní přípravky, zejména:i)připravené například z lanolinu (asi 20 %) rozpouštěného v lakovém benzinu (podpoložka 34031910);ii)obsahující aminy jako aktivní přísady (podpoložka 38249035). _BAR_
27101111 až 27101190 _BAR_ Lehké oleje a přípravky Viz poznámka k položce 4 k této kapitole. _BAR_
27101121 a 27101125 _BAR_ Speciální druhy benzinu Viz doplňková poznámka 1 a) k této kapitole. _BAR_
27101121 _BAR_ Lakový benzin (White spirit) Viz doplňková poznámka 1 (b) k této kapitole. Výraz "metoda Abel-Pensky" znamená metodu DIN (Deutsche Industrienormen) 51755 – z března 1974, vydanou DNA (Deutsche Normenausschuß), Berlín 15. _BAR_
27101911 až 27101929 _BAR_ Střední oleje Viz doplňková poznámka 1 c) k této kapitole. _BAR_
27101931 až 27101999 _BAR_ Těžké oleje Viz doplňková poznámka 1 d) k této kapitole. _BAR_
27101931 až 27101949 _BAR_ Plynové oleje Viz doplňková poznámka 1 e) k této kapitole. _BAR_
27101951 až 27101969 _BAR_ Topné oleje Viz doplňková poznámka 1 f) k této kapitole a pro charakteristiky topných olejů schéma uvedené níže: _BAR_
+++++ TIFF +++++
_BAR_ Charakteristiky topných olejůDestilace< 65 % při 250 °C< 85 % při 350 °CPřirodní zbarveníZóna IBod tuhnuti ≥ 10 °Cřádek IIřádek IObsah sírnatého zbytku < 1 % při indexu zmýdelnění < 4řádek IIZóna IIDestilace ≥ 25 % při 300 °C bod tuhnutí > –10 °Cřádek IZóna IIIKinematická viskozita v 10–6m2s-1 při 50 °CRozpustná barva2 6501 58094356233520011971,142,425,315,1975,44000,511,522,533,544,555,566,577,5> 7,5 _BAR_
27101971 až 27101999 _BAR_ Mazací oleje; ostatní oleje Do těchto podpoložek patří těžké oleje jak jsou definovány v doplňkové poznámce 1 d) k této kapitole, za předpokladu, že tyto oleje nesplňují podmínky stanovené v doplňkové poznámce 1 e) (plynové oleje) nebo 1 f) (topné oleje) k této kapitole.
Do těchto podpoložek patří těžké oleje, u nichž méně než 85 % objemových, včetně ztrát, předestiluje při 350 °C, dle metody ASTM D 86–67 (upravené v roce 1972): 1.které, při odpovídající rozpustné barvě C, mají viskozitu V:a)nepřesahující tu, která je uvedena v řádku I v tabulce stanovené v doplňkové poznámce 1 f) k této kapitole, jestliže obsah sírnatého popela je 1 % nebo více, nebo jestliže index zmýdelnění je 4 nebo více; nebob)převyšující tu, která je uvedena v řádku II v této tabulce, jestliže bod tuhnutí je nižší než 10 °C; neboc)převyšující tu, která je uvedena v řádku I, ale nepřesahující tu, která je uvedena v řádku II, jestliže méně než 25 % předestiluje při 300 °C, pokud bod tuhnutí není vyšší než mínus 10 °C. Tato ustanovení se použijí pouze u těch olejů, které mají rozpustnou barvu C menší než 2;2.u kterých nelze stanovit následující:a)procento destilace při 250 °C pomocí metody ASTM D 86–67 (upravené v roce 1972) (nula je myšlená jako procento); nebob)kinetická viskozita při 50 °C dle metody ASTM D 445–74; neboc)rozpustnou barvu C dle metody ASTM D 1500;3.které jsou uměle barveny.Analytické metody, které se použijí pro účely bodu 1 výše jsou ty, jenž jsou specifikovány pro topné oleje (viz doplňková poznámka 1 f) k této kapitole).Viz rovněž schéma uvedené níže: _BAR_
+++++ TIFF +++++
_BAR_ Charakteristiky mazacích a ostatních olejůDestilace< 65 % při 250 °C< 85 % při 350 °CZóna IBod tuhnuti < 10 °C nebo uměle zabarvenéřádek IIřádek IObsah sírnatého zbytku ≥ 1 % nebo index zmýdelnění ≥ 4 nebo uměle zabarvenéřádek IIZóna IIDestilace < 25 % při 300 °C a s bodem tuhnutí ≤ –10 °C nebo uměle zabarvenéřádek IZóna IIIKinematická viskozita v 10–6m2s-1 při 50 °CRozpustná barva2 6501 58094356233520011971,142,425,315,1975,44000,511,522,533,544,555,566,577,5> 7,5 _BAR_
27109100 a 27109900 _BAR_ Odpadní oleje Viz poznámka 3 k této kapitole a Vysvětlivky k HS k číslu 2710, část II). _BAR_
2711 _BAR_ Ropné plyny a jiné plynné uhlovodíky Pro definici těchto produktů, viz Vysvětlivky k HS k číslu 2711.
Pokud jde o podpoložky týkající se produktů: určených pro specifické procesy,určených pro chemickou přeměnu, viz doplňkové poznámky 4 a 5 k této kapitole a příslušné vysvětlivky. _BAR_
2712 _BAR_ Vazelína; parafin, mikrokrystalický parafin, parafinový gáč, ozokerit, montánní vosk, rašelinový vosk, ostatní minerální vosky a podobné výrobky, získané synteticky nebo jiným způsobem, též barvené _BAR_
27121010 a 27121090 _BAR_ Vazelína Viz Vysvětlivky k HS k číslu 2712, část A). Viz rovněž schéma ve vysvětlivkách k podpoložkám 27101111 až 27101999, část I. _BAR_
27121010 _BAR_ Surová Viz doplňková poznámka 2 k této kapitole. _BAR_
27122010 a 27122090 _BAR_ Parafin, obsahující méně než 0,75 % hmotnostních oleje Do těchto podpoložek patří parafin popsaný ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2712, část B), první a sedmý odstavec. _BAR_
27129011 a 27129019 _BAR_ Ozokerit, montánní vosk nebo rašelinový vosk (přírodní produkty) Do těchto podpoložek patří produkty popsané ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2712, část B), třetí, čtvrtý a pátý odstavec.
Ozokerit (přírodní vosk) je v současné době v prodeji velice málo (zdroje jsou vyčerpány a je malá finanční návratnost), výrazy ozokerit a ceresin (rafinovaný ozokerit) se v praxi nesprávně používají na mikrokrystalické vosky podpoložek 27129031 až 27129099. _BAR_
27129031 až 27129099 _BAR_ Ostatní Do těchto podpoložek patří produkty popsané ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2712, část B), druhý, šestý a sedmý odstavec, jiné než syntetický parafin podpoložek 27122010 nebo 271220900.
Tyto produkty mají následující charakteristiky: 1.bod krystalizace, zjištěný metodou ASTM D 938, není nižší než 30 °C;2.hustota je menší než 0,942 g/cm3 při 70 °C;3.penetrace pracovním kuželem, zjištěná metodou ASTM D 217, je méně než 350 při 25 °C; a4.penetrace kuželem, zjištěná metodou ASTM D 937, je méně než 80 při 25 °C.Pokud se projeví, že produkt je pro test penetrace pracovním kuželem dle metody ASTM D 217 příliš tvrdý, použije se test penetrace kuželem dle metody ASTM D 937.Viz rovněž schéma ve vysvětlivkách k podpoložkám 27101111 až 27101999, část I. _BAR_
27129031 až 27129039 _BAR_ Surové Viz doplňková poznámka 3 k této kapitole Pokud jde o podpoložky týkající se produktů: určených pro specifické procesy,určených pro chemickou přeměnu, viz doplňkové poznámky 4 a 5 k této kapitole a příslušné vysvětlivky. _BAR_
2713 _BAR_ Ropný koks, ropné živice a ostatní zbytky minerálních olejů nebo olejů ze živičných nerostů _BAR_
27131100 a 27131200 _BAR_ Ropný koks Do těchto podpoložek patří ropný koks, jak je popsán ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2713, odstavec A). _BAR_
27132000 _BAR_ Ropné živice Do této podpoložky patří ropná živice, jak je popsána ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2713, odstavec B).
Tento produkt má následující charakteristiky: 1.bod krystalizace není nižší než 30 °C, dle metody ASTM D 938,2.hustota není menší než 0,942 g/cm3 při 70 °C; a3.jehlová penetrace při 25 °C je méně než 400, dle metody ASTM D 5. Viz rovněž schéma ve vysvětlivkách k podpoložkám 27101111 až 27101999, část I. _BAR_
27139010 a 27139090 _BAR_ Ostatní zbytky minerálních olejů nebo olejů ze živičných nerostů Do těchto podpoložek patří produkty popsané ve Vysvětlivkách k HS k číslu 2713, část C).
Aromatické extrakty těchto podpoložek (viz Vysvětlivky k HS k číslu 2713, část C), odstavec 1)) obecně splňují následující požadavky: 1.obsah aromatických složek převyšuje 80 % hmotnostních podle metody popsané v příloze A k vysvětlivkám k této kapitole;2.hustota při 15 °C převyšuje 0,950 g/cm3; a3.při 300 °C se předestiluje ne více než 20 % objemových, dle metody ASTM D 86–67 (upravené v roce 1972).
Avšak směsné alkylbenzeny a směsné alkylnaftaleny, které též splňují výše zmíněné požadavky, se zařazují do čísla 3817. _BAR_
+++++ TIFF +++++
27150000 _BAR_ Živičné směsi na bázi přírodního asfaltu, přírodní živice, ropné živice, minerálního dehtu nebo minerální dehtové smoly (například živičné tmely, ředěné produkty) Složení živičných směsí tohoto čísla se mění podle zamýšleného použití.
1.Produkty používané k zajištění vodoodpudivosti a k ochraně povrchů nebo pro izolační účelyProdukty používané jako ochranné protikorozní povlaky, k izolaci elektrických zařízení, k vodoodpudivosti povrchů, k vyplňování trhlin atd. se zpravidla skládají z pojiva (živice, asfalt nebo dehet), ztužovacích plnidel jako např. minerálních vláken (azbest, sklo), jemných dřevěných pilin a z jakékoliv látky potřebné k tomu, aby dala produktu požadované vlastnosti nebo usnadnila jeho použití.
Následující jsou příklady těchto produktů:a)živičné těsnící materiálys obsahem rozpouštědla méně než 30 %, což umožňuje vytvořit povlak o tloušťce 3 až 4 mm nebo méně;b)živičné tmelys obsahem rozpouštědla nepřesahujícím 10 %, což umožňuje následující: buď vytvořit povlak o tloušťce od 4 mm do 1 cm nebo utěsnit drážky větších rozměrů (2 až 8 cm);c)ostatní živičné přípravkyobsahující plnidla, ale ne rozpouštědla. Tyto přípravky musí před použitím projít tepelným zpracováním.
Kromě jiného využití, používají se pro ochranu podzemních nebo podvodních potrubí (trubkových rozvodů).2.Produkty používané na povrchy silnicŽivičné produkty tohoto čísla používané na povrchy silnic se dělí do dvou hlavních kategorií:a)ředěná pojiva a silniční olejeŘeděná pojiva jsou živice rozpouštěné ve velice těžkých rozpouštědlech, jejichž množství může být velice rozdílné podle požadované viskozity.Obchodní označení těchto přípravků se mění podle toho, zda použitá ředidla jsou minerálního nebo jiného původu; ty přípravky, které obsahují minerální ředidla jsou "zkapalněné živice", ostatní jsou "tavené živice".Silniční oleje jsou přípravky založené na živicích obsahující těžká rozpouštědla v množství, které může být rozdílné podle požadované viskozity.Někdy se přidávají adheziva, aby se zabránilo odlupování těchto přípravků.Všechny tyto živičné přípravky mají následující charakteristické odlišení:jehlovou penetraci, zjištěnou metodou ASTM D 5, ne méně než 400 při 25 °C;destilační zbytek, vzniklý při sníženém tlaku dle metody ASTM D 1189, ne menší než 60 % hmotnostních s jehlovou penetrací, zjištěnou metodou ASTM D 5, méně než 400 při 25 °C.Následující schéma znázorňuje jak:rozeznáme zkapalněné a tavené živice od živic podpoložky 27132000,rozeznáme zkapalněné a tavené živice od minerálních olejů podpoložek 27101111 až 27101999.Jehlová penetrace při 25 °C (ASTM D 5)méně než 400ne méně než 400destilační zbytek (ASTM D 1189)méně než 60 % hmotnostníchne méně než 60 % hmotnostníchjehlová penetrace při 25 °C (ASTM D 5)méně než 400ne méně než 400živice 2713 20minerální olej 2710 11 a 2710 19živičné přípravky (zkapalněné nebo tavené živice) 2715minerální olej 2710 11 a 2710 19b)vodní emulzeTyto přípravky vzniknou vytvořením emulze živice s vodou.Dělí se do dvou kategorií:1.aniontové nebo "alkalické" emulze založené na běžném mýdle nebo mýdle z tallového oleje;2.kationtové nebo "kyselé" emulze založené na alifatických aminech nebo kvartérním iontu amonia. _BAR_
Oznámení týkající se platných antidumpingových opatření v souvislosti s dovozem některých železných a ocelových lan a kabelů, pocházejících mimo jiné z Ruska, do Společenství: změna názvu společnosti, od níž byl přijat závazek
(2006/C 51/02)
Dovoz některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Ruska podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému nařízením Rady (ES) č. 1601/2001 [1].
Od společnosti Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod ("ChSPZ") byl na základě rozhodnutí Komise 2001/602/ES [2] přijat závazek.
Společnost ChSPZ informovala Komisi, že dne 1. ledna 2006 v důsledku fúze se společností Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod ("OSPAZ") a společností Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz změnila svůj název na Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz ("SSM").
Společnost tvrdí, že změna názvu nemá vliv na právo, aby společnost vzniklá fúzí využívala závazku daného společností pod jejím dřívějším názvem ChSPZ.
Změna názvu platí ode dne 1. ledna 2006, tj. ode dne, kdy ChSPZ a OSPAZ přestaly existovat jako právnické osoby. Adresa nově vzniklé společnosti je stejná jako adresa společnosti ChSPZ.
Je třeba poznamenat, že v současnosti probíhá podle čl. 11 odst.
3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [3] přezkum [4].
Jelikož výsledek uvedeného přezkumu ještě nebyl zveřejněn, bylo považováno za nezbytné vyjasnit již nyní v oznámení, že nově vzniklá společnost SSM má nárok využívat podmínek závazku.
Komise prozkoumala předložené informace a dospěla k závěru, že změna názvu nemá v žádném případě vliv na zjištění uvedená v nařízení Rady (ES) č. 1601/2001 ve znění pozdějších předpisů.
Proto se odkaz na společnost Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod v článcích 1 a 2 nařízení Rady (ES) č. 1601/2001 a v článku 1 rozhodnutí Komise 2001/602/ES považuje za odkaz na společnost Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz.
Doplňkový kód TARIC A217 původně přidělený společnosti Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod se použije pro společnost Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz.
[1] Úř. věst. L 211, 4.8.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 564/2005 (Úř. věst. L 97, 15.4.2005, s. 1).
[2] Úř. věst.
L 211, 4.8.2001, s. 47.
[3] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
[4] Úř. věst.
C 202, 10.8.2004, s. 12.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o změně závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm v Rennes a letištěm v Mulhouse
(2006/C 52/07)
(Text s EHP závažností)
1. V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla Francie o změně závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu provozovanou mezi letištěm v Rennes (Saint-Jacques) a letištěm v Basileji-Mulhouse. Tyto závazky nahrazují závazky zveřejněné v Úředním věstníku Evropských společenství C 76 ze dne 27. března 2002.
2. Závazky veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm Rennes (Saint-Jacques) a letištěm Basilej-Mulhouse jsou:
Počet minimálních frekvencí
Služby musí být provozovány v rozsahu nejméně dvou každodenních zpátečních letů ráno a večer, od pondělí do pátku, s výjimkou svátků, 220 dní v roce.
Služby musí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm Rennes (Saint-Jacques) a letištěm Basilej-Mulhouse.
Typy používaných letadel a poskytnutá kapacita
Služby musí být poskytovány v letadlech s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou osmnácti sedadel.
Letový řád
Letové řády musí během týdne umožnit cestujícím, kteří cestují ze služebních důvodů, vykonat během dne zpáteční let s časovým rozpětím nejméně osmi hodin v místě určení, ať už se jedná o Basilej-Mulhouse nebo o Rennes (Saint-Jacques).
Obchodní politika
Prodej letů musí být zajištěn nejméně jedním počítačovým rezervačním systémem.
Kontinuita dopravy
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet zrušených letů v důsledku zavinění ze strany dopravce překročit za rok 3 % z počtu plánovaných letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně dva měsíce předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy mezi Shetland Mainland (Tingwall/Sumburgh) a ostrovy Foula, Fair Isle, Out Skerries a Papa Stour ze strany Spojeného království
(2006/C 53/02)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Spojené království rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi Shetland Mainland (Tingwall/Sumburgh) a ostrovy Foula, Fair Isle, Out Skerries a Papa Stour, jak je uvedeno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství č. C 394/05 ze dne 30. prosince 1997, pozměněném v Úředním věstníku Evropských společenství/Evropské unie č. C 356/3 ze dne 12. prosince 2000, č. C 358/07 ze dne 15. prosince 2001 a č. C 306/24 ze dne 10. prosince 2004 a č. C 223/08 ze dne 10. září 2005.
2. Závazky veřejné služby byly změněny následovně:
- Minimální frekvence letů
- Na ostrov Foula z Tingwallu – dva zpáteční lety ve středu a v pátek a jeden zpáteční let v pondělí a v úterý (letní sezóna).
Dva zpáteční lety v pátek a jeden zpáteční let v pondělí, v úterý a ve středu (zimní sezóna).
- Na ostrov Fair Isle – dva zpáteční lety z Tingwallu v pondělí, ve středu a v pátek a jeden zpáteční let ze Sumburghu a Tingwallu v sobotu (letní sezóna).
Dva zpáteční lety z Tingwallu v pondělí, ve středu a v pátek (zimní sezóna).
- Na ostrov Out Skerries z Tingwallu – dva zpáteční lety ve čtvrtek a jeden zpáteční let v pondělí a ve středu.
- Na ostrov Papa Stour z Tingwallu – dva zpáteční lety v úterý.
- Kapacita
- Kapacita použitého letadla bude minimálně 8 míst pro pasažéry na každé trase, avšak v závislosti na hmotnosti může být počet v případě spojení s Out Skerries omezen v důsledku předpisů Úřadu pro civilní letectví (Civil Aviation Authority).
- Tarify
- Cena za jednosměrnou letenku pro dospělé nesmí přesáhnout 30 GBP pro ostro
Pokyny k regionální podpoře na období 2007 – 2013
(2006/C 54/08)
(Text s významem pro EHP)
1. Úvod
1. Na základě čl. 87 odst. 3 písm. a) a čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy může Komise považovat za slučitelnou se společným trhem státní podporu určenou na hospodářský rozvoj některých znevýhodněných oblastí v Evropské unii. Taková státní podpora se nazývá vnitrostátní regionální podporou. Vnitrostátní regionální podporu tvoří podpora investic velkým společnostem anebo, za určitých omezených okolností, provozní podpora, která v obou případech směřuje do konkrétních oblastí s cílem odstranit regionální rozdíly. Za regionální podporu se považuje i vyšší úroveň podpory investic poskytnutá malým a středním podnikům ve znevýhodněných regionech nad rámec podpory povolený v jiných oblastech.
2. Tím, že řeší slabé stránky znevýhodněných regionů, vnitrostátní regionální podpora napomáhá hospodářské, sociální a teritoriální soudržnosti členských států a Evropské unie jako celku. Právě tento geograficky specifický charakter odlišuje regionální podporu od jiných forem horizontální podpory, například od podpory na výzkum, vývoj a inovace, zaměstnanost, vzdělávání či životní prostředí, které sledují jiné cíle společného zájmu v souladu s čl. 87 odst. 3 Smlouvy, třebaže do znevýhodněných oblastí někdy směřuje podpora ve vyšší míře vzhledem ke specifickým obtížím, s nimiž se tyto oblasti potýkají [1].
3. Cílem vnitrostátní regionální podpory je napomáhat hospodářskému rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů podporováním investic a tvorby pracovních míst.
Podporuje rozšiřování a diverzifikaci hospodářské činnosti podniků ve znevýhodněných regionech zejména tím, že je motivuje k zakládání nových provozoven.
4. Kritéria, podle nichž Komise posuzuje slučitelnost vnitrostátní regionální podpory se společným trhem v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. a) a čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, byla kodifikována v pokynech k regionální podpoře z roku 1998 [2] platných od roku 2000 do roku 2006 [3]. Zvláštní pravidla upravující podporu pro velké investiční projekty byla kodifikována ve víceodvětvovém rámci z roku 2002 [4]. Politicko-ekonomický vývoj po roce 1998 včetně rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004, předpokládaného přistoupení Bulharska a Rumunska a zrychlený proces integrace po zavedení jednotné měny však vytvořil potřebu celkového posouzení stávajících pokynů s cílem vypracovat nové pokyny na období 2007 až 2013.
5. Regionální podpora může sehrát účinnou roli pouze, pokud je používána střídmě a přiměřeně a soustřeďuje se do nejvíce znevýhodněných regionů Evropské unie. Zvláště pak přípustné limity podpory musí odrážet relativní závažnost problémů, jež mají vliv na rozvoj příslušných regionů. Výhody, které podpora přinese z hlediska rozvoje znevýhodněných regionů, musí převážit rozsah narušení hospodářské soutěže [5]. Váha připisovaná výhodám podpory se bude zřejmě lišit podle uplatněné výjimky, takže v případě nejvíce zaostalých regionů ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) lze akceptovat i závažnější narušení hospodářské soutěže v porovnání s regiony podle čl. 87 odst. 3 písm. c) [6].
6. V některých vzácných a přísně vymezených případech mohou být strukturální znevýhodnění natolik závažná, že ani podpora regionálních investic spolu s rozsáhlým režimem horizontální podpory nepostačí k nastartování regionálního rozvoje.
Pouze v takových případech může být regionální investiční podpora doplněna o regionální provozní podporu.
Narůstající počet příkladů dokazuje, že ve Společenství existují značné překážky pro vznik nových podniků. Tyto překážky jsou nejmarkantnější právě ve znevýhodněných regionech.
Komise proto rozhodla zařadit do těchto pokynů nový nástroj podpory s cílem povzbudit zakládání malých podniků ve znevýhodněných regionech s pomocí limitů podpory odstupňovaných podle jednotlivých regionů.
2. Oblast působnosti
8. Tyto pokyny se vztahují na regionální podporu poskytnutou ve všech hospodářských odvětvích vyjma rybolovu a těžby uhlí [7], pro něž platí zvláštní pravidla stanovená zvláštními právními nástroji.
V zemědělství se tyto pokyny nevztahují na výrobu zemědělských produktů vyjmenovaných v Příloze I Smlouvy.
Vztahují se na zpracování a marketing těchto produktů, avšak pouze v rozsahu stanoveném v pokynech Společenství ke státní podpoře v zemědělství [8] anebo v jiných pokynech, které by je nahradily.
Kromě toho v některých dalších odvětvích také platí zvláštní pravidla, která zohledňují specifické podmínky těchto odvětví a která se mohou úplně nebo částečně odchylovat od těchto pokynů [9].
Co se týče ocelářství, Komise v souladu s dlouholetou praxí považuje regionální podporu do ocelářského odvětví, jak je definováno v Příloze I, za neslučitelnou se společným trhem.
To platí i pro velké individuální granty poskytnuté v tomto odvětví malým a středním podnikům ve smyslu článku 6 nařízení (ES) č. 70/2001 [10] nebo jeho následné úpravy, pokud jim zmíněné nařízení neuděluje výjimku.
Regionální investiční podporu dále nelze poskytnout do odvětví výroby umělých vláken ve smyslu Přílohy II vzhledem ke specifikům tohoto odvětví.
9. Podnikům v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích [11] je možno poskytnout podporu pouze v souladu se zmíněnými pokyny [12].
10. Obecně platí, že regionální podporu je nutné poskytovat na základě víceodvětvového režimu podpory, který je nedílnou součástí regionální rozvojové strategie s jednoznačně definovanými cíli.
V rámci takového režimu mohou mít příslušné orgány právo stanovit priority investičních projektů podle jejich významu pro daný region.
Pokud se výjimečně předpokládá poskytnutí individuální ad hoc podpory jedinému podniku nebo podpory omezené jen na jednu oblast činnosti, musí členský stát prokázat, že daný projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje a že vzhledem ke svému charakteru a rozsahu nepovede k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže. Bude-li podpora poskytovaná na základě režimu podpory nepatřičně koncentrována pouze do určitého odvětví hospodářské činnosti, je Komise oprávněna daný režim podpory přezkoumat na základě článku 17 nařízení (ES) č.
659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [13], a v souladu s čl. 18 písm. c ) citovaného nařízení může rozhodnout o zrušení takového režimu podpory.
11. Členské státy nemusí oznamovat režimy vnitrostátní regionální podpory, které splňují všechny podmínky uvedené v nařízeních o skupinových výjimkách přijatých Komisí podle článku 1 nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES na určité kategorie horizontální státní podpory [14].
3. Vymezení regionů
3.1 Podíl obyvatelstva způsobilý pro regionální podporu v letech 2007 – 2013
12. Ve světle zásady výjimečného charakteru regionální podpory je Komise toho názoru, že celkový podíl obyvatelstva podporovaných regionů Společenství musí být podstatně nižší než podíl obyvatelstva v nepodporovaných regionech.
13. S ohledem na závěry různých zasedání Evropské rady, které požadují snížení celkové výše státní podpory, a s ohledem na všeobecně sdílené obavy z narušujících účinků investiční podpory velkým společnostem se Komise domnívá, že celkový podíl obyvatelstva v pokynech k regionální podpoře na období 2007 – 2013 je třeba omezit jen na nutné pokrytí nejvíce znevýhodněných regionů jakož i na omezený počet regionů, které jsou zaostalé ve srovnání s celostátním průměrem daného členského státu.
Komise proto rozhodla stanovit hranici celkového podílu podporou pokrytého obyvatelstva na 42 % současného Společenství 25 členských států, tedy přibližně na stejné úrovni, jako byla stanovena pro Společenství 15 členů v roce 1998.
Tato hranice zajistí vhodnou úroveň koncentrace regionální pomoci v EU-25 a současně umožní dostatečnou míru flexibility pro přístup Bulharska a Rumunska, jejichž celé území bude za normálních podmínek způsobilé pro regionální podporu [15].
14. V zájmu zajištění dostatečné kontinuity pro stávající členské státy dále Komise rozhodla použít dodatečnou pojistku zabezpečující, že v žádném členském státě nesmí přijít o podporu více než 50 % obyvatelstva pokrytého podporou v letech 2000 – 2006 [16].
3.2 Výjimky v ustanovení čl.
87 odst. 3 písm. a)
15. Ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. a) stanoví, že za slučitelnou se společným trhem může být považována státní podpora, která napomáhá hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností. Jak rozhodl Soudní dvůr Evropských společenství, "z užití slov "mimořádně" a "vysokou" ve výjimce podle [čl. 87 odst. 3 písm. a)] vyplývá, že se týká pouze oblastí, kde je hospodářská situace krajně nepříznivá ve srovnání se Společenstvím jako celkem" [17].
16. Ve shodě s tím se Komise domnívá, že stanovené podmínky jsou splněny, jestliže region v kategorii NUTS II [18] má HDP na obyvatele měřený paritou kupní síly nižší než 75 % průměru Společenství [19]. HDP na obyvatele [20] jednotlivých regionů a průměr Společenství, coby vstupní údaje pro analýzu, určuje Statistický úřad Evropských společenství. V zájmu zajištění co největší jednoty mezi určením regionů způsobilých pro výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. a) ve smyslu pokynů k regionální podpoře a regionů způsobilých pro konvergenční cíl ve smyslu předpisů upravujících čerpání strukturálních fondů používá Komise při určování regionů podle čl. 87 odst. 3 písm. a) stejné údaje o HDP na obyvatele jako při určování konvergenčních regionů ve smyslu předpisů o čerpání strukturálních fondů [21].
17. S přihlédnutím ke zvláštnímu znevýhodnění vyplývajícímu z geografické vzdálenosti a specifických překážek bránících jejich začlenění do vnitřního trhu má Komise za to, že se na výjimku podle čl. 87 odst. 3) písm. a) vztahuje také regionální podpora nejodlehlejším regionům ve smyslu čl. 299 odst. 2 Smlouvy [22] bez ohledu na to, zda je jejich HDP na obyvatele nižší než 75 % průměru Společenství.
3.3 Postupné rušení statutu "regionů se statistickým účinkem"
18. U některých regionů převyšuje HDP na obyvatele 75 % průměru Společenství pouze z důvodu statistického účinku rozšíření.
Jedná se o regiony na úrovni NUTS-II s HDP na obyvatele vyšším než je 75 % průměru EU-25 avšak nižším než 75 % průměru EU-15 [23] [24].
19. Aby pokrok, jehož bylo v těchto regionech dosaženo, nebyl oslaben příliš náhlou změnou intenzity podpory a dostupnosti provozní podpory, Komise soudí, že dané regiony musí být i nadále způsobilé pro výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. a), a to dočasně a přechodně do 31. prosince 2010.
20. V roce 2010 Komise přezkoumá situaci v daných regionech na základě tříletého průměru aktuálních údajů Eurostatu o HDP. Pokud relativní HDP na obyvatele některého z těchto regionů poklesne pod 75 % průměru EU-25, bude předmětný region nadále způsobilý pro výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. a). Jinak budou regiony se statistickým účinkem od 1. ledna 2011způsobilé pro poskytnutí podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c).
3.4 Výjimka podle čl.
87 odst. 3 písm. c)
21. V rozhodnutí ve věci 248/84 [25] vyjádřil Soudní dvůr následující stanovisko k řadě problémů, na něž se tato výjimka vztahuje, a k referenčnímu rámci analýzy: "Výjimka stanovená v [čl. 87 odst. 3 písm. c)] má na druhé straně širší rozsah působnosti, neboť umožňuje rozvoj určitých oblastí bez omezení ekonomickými podmínkami uvedenými v [čl. 87 odst. 3 písm. a)] za předpokladu, že podpora" negativně neovlivní podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem". Toto ustanovení dává Komisi pravomoc povolit podporu určenou na hospodářský rozvoj oblastí členského státu, které jsou ve srovnání s celostátním průměrem znevýhodněné".
22. Regionální podpora, na niž se vztahuje výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. c), musí být součástí přesně vymezené regionální politiky členského státu a musí dodržet zásadu geografické koncentrace. Jelikož je určena pro regiony méně znevýhodněné než ty, jichž se týká čl. 87 odst. 3 písm. a), musí být jak zeměpisný rozsah výjimky, tak intenzita přípustné podpory přísně omezena. Za těchto okolností může splnit podmínky pro předmětnou podporu jen malá část území členského státu.
23. S cílem umožnit vnitrostátním orgánům dostatečnou volnost výběru způsobilých regionů aniž by současně byla ohrožena účinnost systému kontroly a rovnováhy, který Komise používá v souvislosti s tímto typem podpory, a aniž by bylo ohroženo rovnoprávné zacházení se všemi členskými státy, je nutné, aby byl výběr regionů způsobilých podle předmětné výjimky prováděn dvoufázově, kdy v první fázi Komise určí každému členskému státu maximální podíl obyvatelstva pokrytého takovou podporou [26] a v druhé fázi budou vybrány způsobilé regiony.
3.4.1 Určení způsobilého podílu obyvatel podporovaného regionu
Nejdříve je nutné objektivně, spravedlivě a transparentně určit podíl obyvatelstva státu pro účely způsobilosti pro podporu ve smyslu čl. 87 odst.
3 písm. c). Konečný výsledek navíc nesmí překročit celkový limit podílu obyvatelstva pokrytého regionální podporou, jak ho určila Komise v bodě 3.1. se zohledněním pojistného mechanismu.
Za tímto účelem určí Komise demografický strop pro každý členský stát na základě následující metody.
25. Za prvé je členským státům automaticky přidělen jistý podíl ve výši populace regionů, které byly způsobilé pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy, ale které už nesplňují podmínky způsobilosti podle téhož článku ani kritéria z ustanovení o regionech se statistickým účinkem zmíněná v bodě 3.3. Jedná se o regiony s HDP na obyvatele nižším než je 75 % průměru EU-15 z roku 1998, kdy byly přijaty předchozí pokyny k regionální podpoře, ale které už v důsledku svého hospodářského rozvoje nesplňují tuto podmínku ve srovnání s průměrem patnáctičlenné EU. Jelikož tyto regiony [27] v minulosti dostávaly relativně vysoký objem podpory, Komise považuje za nezbytné dát členským státům flexibilitu v tom, že je budou moci dle přání nadále podporovat na základě výjimky podle čl. 87 odst.3 písm. c) [28], a to po dobu platnosti těchto pokynů.
26. Za druhé, s cílem i nadále umožnit podporu regionů s nízkou hustotou zalidnění dostávají příslušné členské státy příděl také na základě počtu obyvatel regionů s řídkým osídlením. [29].
27. Po odečtení podílu obyvatelstva, který dostaneme po uplatnění objektivních kritérií uvedených v bodech 3.2 a 3.3 a přídělů z předešlých dvou odstavců, od horní hranice 42 % obyvatelstva EU-25 určené v bodě 3.1, bude výsledná částka k dispozici pro rozdělení mezi členské státy s pomocí rozdělovacího klíče, který zohledňuje rozdíly v úrovni HDP na obyvatele a v míře nezaměstnanosti mezi regiony, a to jak v kontextu členského státu, tak v kontextu Společenství.
Podrobný vzorec je uveden v příloze IV [30].
28. Závěrem, jak bylo uvedeno v bodě 3.1, použije Komise pojistku zabezpečující, aby v žádném členském státě nebylo z podpory vyloučeno více než 50 % obyvatelstva ve smyslu pokynů z roku 1998.
29. Výsledné příděly jsou uvedeny v příloze V spolu se seznamem regionů způsobilých pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a), regionů se statistickým účinkem a regionů hospodářského rozvoje.
3.4.2 Výběr způsobilých regionů [31]
30. Kritéria způsobilosti pro výběr regionů členskými státy musí být dostatečně flexibilní, aby umožnila vzít v potaz nejrůznější situace, kdy může být poskytnutí vnitrostátní regionální podpory odůvodněné. Současně však musí být tato kritéria transparentní a musí dávat dostatečné záruky, že poskytnutí regionální podpory nenaruší obchod a hospodářskou soutěž v míře odporující společnému zájmu. Komise proto soudí, že členské státy mohou vybrat pro poskytnutí regionální investiční podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c) tyto způsobilé regiony [32]:
a) regiony "hospodářského rozvoje";
b) regiony s nízkou hustotu zalidnění: tyto oblasti sestávají v podstatě z geografických regionů NUTS-II s hustotou zalidnění pod 8 osob na km2 anebo z geografických regionů NUTS-III s hustotou zalidnění pod 12,5 osob na km2 [33].
Při výběru oblastí se povoluje jistá flexibilita s následujícími omezeními:
- flexibilita při výběru oblastí nesmí vést ke zvýšení podílu obyvatel pokrytých podporou;
- části oblastí NUTS-III, které vyhoví podmínkám flexibilního výběru, musí mít hustotu osídlení nižší než 12,5 obyvatele/km;
- musí sousedit s regiony NUTS-III, které splňují podmínku řídkého osídlení:
c) regiony, jež tvoří sousedící zóny s nejméně 100000 obyvateli a nacházejí se uvnitř regionu NUTS-II nebo NUTS-III s HDP/obyvatele nižším než průměr EU-25 anebo jejichž míra nezaměstnanosti je vyšší než 115 % celostátního průměru (obojí vychází z průměru údajů Eurostatu za poslední tři roky);
d) regiony NUTS-III s méně než 100000 obyvateli, kde je HDP/obyvatele nižší než průměr EU-25 anebo míra nezaměstnanosti vyšší než 115 % celostátního průměru (obojí vychází z průměru údajů Eurostatu za poslední tři roky);
e) ostrovy a ostatní regiony s podobnou zeměpisnou izolací [34], kde je buď HDP/obyvatele nižší než průměr EU-25 anebo míra nezaměstnanosti vyšší než 115 % celostátního průměru (obojí vychází z průměru údajů Eurostatu za poslední tři roky);
f) ostrovy s méně než 5000 obyvateli a jiné oblasti s méně než 5000 obyvateli charakterizovaná podobnou zeměpisnou izolací;
g) regiony NUTS-III nebo jejich části sousedící s regionem, který je způsobilý pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a), a také regiony NUTS-III nebo jejich části, které mají společnou pozemní nebo námořní hranici o délce kratší než 30 kilometrů se státem, jenž není členem Evropského hospodářského prostoru ani Evropského sdružení volného obchodu.
h) V řádně odůvodněných případech mohou členské státy určit také další regiony, které tvoří sousedící zóny nejméně s 50000 obyvateli a které procházejí významnými strukturálními změnami nebo se ve srovnání s jinými srovnatelnými regiony nacházejí ve stavu hospodářského úpadku. Členské státy, které budou chtít tuto možnost využít, budou muset s pomocí hospodářských ukazatelů a srovnáním s celkovou situací ve Společenství prokázat, že poskytnutí regionální investiční podpory je v daném regionu odůvodněné.
31. Aby členské státy měly větší flexibilitu při řešení lokálních regionálních rozdílů pod úrovní NUTS-III, mohou vybrat také menší oblasti, které nesplňují výše uvedené podmínky pokud v nich žije nejméně 20000 obyvatel [35].
Členské státy, které budou chtít využít této možnosti, musí s pomocí uznávaných ekonomických ukazatelů – jako HDP na obyvatele, úroveň zaměstnanosti či nezaměstnanosti, ukazatelů místní produktivity nebo kvalifikace – prokázat, že navrhované oblasti mají relativně naléhavější potřebu hospodářského rozvoje než jiné oblasti téhož regionu.
Komise schválí regionální podporu malým a středním podnikům v těchto oblastech i s příslušným bonusem.
Z důvodu možného narušení hospodářské soutěže způsobeného přelitím účinku podpory do více prosperujících sousedících regionů však Komise neschválí podporu na investice velkým podnikům v těchto oblastech ani podporu na investice se způsobilými výdaji přesahujícími 25 milionů EUR.
32. Dodržení maximálního celkového podílu obyvatelstva pokrytého podporou, jenž je povolen pro každý členský stát, bude zjištěno podle skutečného počtu obyvatel příslušných regionů na základě nejaktuálnějších uznaných statistických údajů.
4. Regionální investiční podpora
4.1 Forma a výše podpory
4.1.1 Forma podpory
33. Regionální investiční podpora se poskytuje na počáteční investice.
34. Počáteční investicí se rozumí investice do hmotného a nehmotného majetku v souvislosti se:
- založením nové provozovny;
- rozšířením stávající provozovny;
- rozšířením výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky;
- zásadní změnou výrobního postupu stávající provozovny.
"Hmotným majetkem" se rozumí aktiva vztahující se k pozemkům, budovám a k závodu/strojnímu zařízení.
V případě převzetí provozovny je nutné brát v úvahu pouze náklady vynaložené na zakoupení majetku od třetích stran, a to za předpokladu, že transakce proběhla za tržních podmínek.
"Nehmotným majetkem" se rozumí aktiva vzniklá převodem technologie formou nabytí patentových práv, licencí, know-how nebo patentem nechráněných technických znalostí.
Investice na obnovu, které nesplňují některou z uvedených podmínek, nejsou proto pod tento pojem zahrnuty [36].
35. Na nabytí majetku přímo souvisejícího s provozovnou lze také pohlížet jako na počáteční investici za předpokladu, že tato provozovna ukončila činnost nebo by ji ukončila, nebýt toho, že byla zakoupena, a za podmínky, že byla zakoupena nezávislým investorem [37].
36. Regionální investiční podpora se počítá buď podle hmotných a nehmotných investičních nákladů vyplývajících z počátečního investičního projektu nebo podle (odhadovaných) mzdových nákladů na pracovní místa přímo vytvořená určitým investičním projektem [38].
37. Forma podpory není pevně stanovena.
Může mít například formu grantu, úvěru s nízkým úročením nebo slevy na úrocích, státních záruk, nákupu kapitálových podílů či jinou formu poskytnutí kapitálu za výhodných podmínek, osvobození od placení daní, příspěvků do systému sociálního zabezpečení nebo jiných povinných odvodů či úlevy na tomtéž nebo poskytnutí pozemku, zboží či služeb za výhodnou cenu.
38. Je důležité zajistit, aby regionální podpora měla skutečný pobídkový účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo.
Podporu lze tedy poskytnout pouze na základě režimu podpory, jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory písemně a na základě podrobného ověření potvrdil [39], že projekt ještě před zahájením prací na projektu v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory [40].
Všechny režimy podpory musí obsahovat výslovnou zmínku o obou podmínkách [41].
V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.
Pokud práce započnou před splněním podmínek uvedených v tomto odstavci, nebude celý projekt způsobilý pro přiznání podpory.
39. Pokud se podpora počítává ve vztahu k nákladům hmotných nebo nehmotných investic, anebo ve vztahu k nákladům převzetí v případě uvedeném v odstavci 35, v zájmu zajištění životaschopnosti a návratnosti investice a při respektování platných limitů podpory se musí příjemce na investici finančně spolupodílet nejméně ve výši 25 % buď vlastními zdroji nebo z cizích zdrojů formou, která není předmětem veřejné podpory [42].
40. Za účelem zajištění skutečného a trvalého příspěvku investice k rozvoji regionu, je nutné regionální investiční podporu podmínit požadavkem, aby předmětná investice zůstala v daném regionu nejméně pět let po její realizaci [43], a to prostřednictvím podmínek připojených k podpoře nebo podmíněnou výplatou podpory.
Vypočítává-li se podpora na základě mzdových nákladů, musí se pracovní místa obsadit do tří let po skončení prací.
Všechna pracovní místa vytvořená investicí se musí udržet v daném regionu pět let od jejich prvního obsazení.
V případě malých a středních podniků mohou členské státy zkrátit tato pětiletá období (na udržení investice nebo vytvořených pracovních míst) na nejméně tři roky.
41. Úroveň podpory je vymezena z hlediska její intenzity (míry) v porovnání s referenčními náklady.
Každou intenzitu podpory nutno počítat v hrubém ekvivalentu podpory (HEP) [44].
Intenzita podpory uvedená v hrubém ekvivalentu podpory je diskontovaná hodnota podpory vyjádřená jako procentní podíl diskontované hodnoty způsobilých nákladů.
Hrubý ekvivalent individuální podpory oznámené Komisi se vypočítá k okamžiku oznámení.
V ostatních případech se způsobilé investiční náklady diskontují na jejich hodnotu v okamžiku poskytnutí podpory.
Hodnota podpory vyplácené v několika splátkách se diskontuje na svou hodnotu v okamžiku jejího oznámení nebo poskytnutí, podle daných okolností.
Úroková sazba, která se použije pro účely diskontování hodnot a pro výpočet výše podpory v podobě zvýhodněné půjčky, je referenční sazba platná v době poskytnutí podpory.
V případech, kdy se podpora poskytuje formou osvobození nebo úlev od budoucí daňové povinnosti, jednotlivá čerpání podpory se diskontují na základě referenčních sazeb platných v okamžiku, kdy nastane účinnost daňového zvýhodnění.
4.1.2 Limity podpory (maximální intenzity podpory) pro velké společnosti
42. Intenzita podpory musí zohledňovat charakter a intenzitu daných regionálních problémů. Znamená to, že přípustná intenzita podpory je od samého počátku nižší v těch regionech, které splňují podmínky pro udělení výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. c), než v těch, které splňují podmínky pro udělení výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. a).
Komise musí vzít v úvahu také skutečnost, že po nedávném rozšíření se značně zvětšily rozdíly v relativním bohatství regionů způsobilých k podpoře podle čl. 87 odst.
3 písm. a). Na rozdíl od roku 1998 má v současné době značný počet regionů a dokonce i celých členských států HDP na obyvatele nižší než 45 % průměru EU-25.
Existence těchto větších rozdílů v bohatství v rámci Společenství vyžaduje od Komise, aby zavedla podrobnější kategorizaci příslušných regionů.
44. V případě regionů spadajících pod čl. 87 odst. 3 písm. a) intenzita regionální podpory nesmí podle Komise překročit:
- 30 % HEP u regionů s HDP na obyvatele nepřevyšujícím 75 % průměru EU-25, u nejodlehlejších regionů s vyšším HDP na obyvatele a u regionů se statistickým účinkem do 1. ledna 2011;
- 40 % HEP u regionů s HDP na obyvatele nižším než 60 % průměru EU-25;
- 50 % HEP u regionů s HDP na obyvatele nižším než 45 % průměru EU-25.
45. Jako projev zohlednění jejich zvláštního znevýhodnění budou nejodlehlejší regiony způsobilé pro další bonus ve výši 20 % HEP, jestliže jejich HDP na obyvatele klesne pod 75 % průměru EU-25, a v ostatních případech ve výši 10 % HEP.
46. Regiony se statistickým účinkem, které budou od 1. ledna 2011 spadat pod čl. 87 odst. 3 písm. c), budou způsobilé pro intenzitu podpory 20 %.
47. V ostatních regionech, jichž se týká výjimka z čl. 87 odst. 3 písm. c), nesmí regionální podpora překročit 15 % HEP. Tento limit je snížen na 10 % HEP v případě regionů s vyšším HDP na obyvatele než 100 % průměru EU-25 a s nižší mírou nezaměstnanosti než je průměr EU-25, měřeno na úrovni NUTS-III (na základě průměrů za poslední tři roky podle údajů Eurostatu) [45].
48. Regiony s nízkou hustotou obyvatelstva a regiony (odpovídající úrovni NUTS-III nebo menší) sousedící s regionem, který má status podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a který členský stát vybral jako způsobilý pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. c), jakož i regiony NUTS-III nebo jejich části, které mají společnou pozemní hranici se zemí, jež není členským státem Evropského hospodářského prostoru ani Evropského sdružení volného obchodu, jsou vždy způsobilé pro intenzitu podpory ve výši 15 % HEP.
4.1.3 Bonusy pro malé a střední podniky
49. V případě podpory poskytnuté malým a středním podnikům [46] lze limity podle části 4.1.2 zvýšit o 20 % HEP u podpory pro malé podniky a o 10 % HEP u podpory poskytnuté středně velkým podnikům [47].
4.2 Způsobilé výdaje
4.2.1 Podpora vypočítaná podle investičních nákladů
50. Výdaje na pozemky, budovy, závod/strojní zařízení [48] jsou způsobilé pro podporu na počáteční investice.
51. U malých a středních podniků lze náklady na přípravné studie a poradenství spojené s investicí zohlednit až do úrovně intenzity podpory 50 % skutečně vzniklých nákladů.
52. V případě nabytí majetku způsobem uvedeným v odstavci 35 je nutné zohlednit pouze náklady na zakoupení aktiv [49] od třetích stran [50].
Transakce musí proběhnout za tržních podmínek.
53. Náklady související s pronájmem jiného majetku než pozemků a budov lze zohlednit pouze tehdy, má-li nájemní vztah formu finančního leasingu a zahrnuje-li povinnost odkoupit tento majetek po uplynutí sjednané doby pronájmu.
Pronájem pozemků a budov musí trvat nejméně pět let po předpokládaném datu dokončení investičního projektu u velkých společností, anebo tři roky u malých a středních podniků.
54. S výjimkou malých a středních podniků a převzetí provozovny musí být nabytý majetek nový.
V případě převzetí je třeba odečíst majetek, na jehož pořízení byla již dříve poskytnuta podpora.
55. U malých a středních podniků je možné vždy zohlednit v plné výši náklady na nehmotné investice prostřednictvím převodu technologie formou nabytí patentových práv, licencí, know-how nebo patentem nechráněných technických znalostí.
U velkých společností jsou tyto náklady způsobilé pouze do výše 50 % celkových způsobilých investičních výdajů na projekt.
56. Na způsobilý nehmotný majetek se budou ve všech případech vztahovat podmínky nezbytné k tomu, aby se zajistilo, že tento majetek zůstane spojený s přijímajícím regionem způsobilým pro regionální podporu, a tudíž ho nebude možné převádět do jiných regionů, a to zvláště těch, které pro regionální podporu způsobilé nejsou.
Za tímto účelem musí nehmotný majetek splnit zejména následující podmínky:
- smí se používat výlučně v provozovně, kam směruje regionální podpora;
- musí se s ním nakládat jako s umořitelnými aktivy;
- musí být pořízen od třetích stran za tržních podmínek;
- musí být zaevidován na straně aktiv podniku a zůstat v provozovně, která je příjemcem regionální podpory, po dobu nejméně pěti let (tří let v případě malých a středních podniků).
4.2.2 Podpora vypočítaná podle mzdových nákladů
57. Jak bylo uvedeno v části 4.1.1, regionální podporu lze také vypočítat ve vztahu k předpokládaným mzdovým nákladům [51], které souvisí s pracovními místy vytvořenými v důsledku realizace počáteční investice.
58. Tvorba pracovních míst znamená čisté zvýšení počtu zaměstnanců [52] přímo zaměstnaných v určité provozovně ve srovnání s průměrným stavem za předchozích 12 měsíců.
Každé pracovní místo, které během těchto 12 měsíců zanikne, se tudíž musí odečíst od počtu pracovních míst vytvořených ve stejném období [53].
59. Výše podpory nesmí překročit určité procento mzdových nákladů zaměstnané osoby počítaných za období dvou let.
Toto procento se rovná intenzitě, která je povolena pro investiční podporu v dané oblasti.
4.3 Podpora velkých investičních projektů
60. Termín "velký investiční projekt" pro účely těchto pokynů znamená "počáteční investici" tak, jak je definována v těchto pokynech, se způsobilými výdaji nad 50 milionů EUR [54].
Za účelem zabránění umělého dělení velkých investičních projektů na dílčí projekty s cílem obejít ustanovení těchto pokynů, bude velký investiční projekt považován za jeden investiční projekt, pokud je počáteční investice provedená v období tří let jednou či více společnostmi a skládá se z dlouhodobých aktiv zkombinovaných ekonomicky neoddělitelným způsobem [55].
61. K výpočtu toho, zda způsobilé výdaje na velké investiční projekty dosahují různé limity stanovené těmito pokyny, způsobilé výdaje, které je nutné zohlednit, jsou buď tradiční investiční náklady nebo mzdové náklady, cokoli z toho je vyšší.
62. Ve dvou po sobě následujících víceodvětvových rámcích regionální podpory pro velké investiční projekty v roce 1998 [56] a 2002 [57] Komise snížila maximální intenzitu podpory pro velké investiční projekty na takovou úroveň, aby byla co nejméně narušena hospodářská soutěž.
V zájmu zjednodušení a větší transparentnosti se Komise rozhodla začlenit ustanovení víceodvětvového rámce z roku 2002 do pokynů k regionální podpoře na období 2007 – 2013.
63. Víceodvětvový rámec z roku 2002 proto přestane být aplikován na podpory poskytnuté nebo oznámené [58] po 31. prosinci 2006 a bude nahrazen těmito pokyny [59].
4.3.1 Zvýšená transparentnost a monitorování velkých investičních projektů
64. Členské státy jsou povinny individuálně oznamovat Komisi každou podporu, která má být poskytnuta v rámci stávajícího režimu podpory na investiční projekty, pokud navrhovaná podpora ze všech zdrojů převyšuje maximálně přípustnou výši podpory, kterou smí podle stupnice a pravidel uvedených v odstavci 67 [60] dostat investice se způsobilými výdaji ve výši 100 milionů EUR.
V níže uvedené tabulce jsou shrnuty limity oznamovací povinnosti v různých regionech s nejčastější intenzitou podpory podle těchto pokynů.
Intenzita podpory _BAR_ 10 % _BAR_ 15 % _BAR_ 20 % _BAR_ 30 % _BAR_ 40 % _BAR_ 50 % _BAR_
Limit oznamovací povinnosti _BAR_ 7,5 mil. EUR _BAR_ 11,25 mil. EUR _BAR_ 15 mil. EUR _BAR_ 22,5 mil. EUR _BAR_ 30 mil. EUR _BAR_ 37,5 mil. EUR _BAR_
65. Pokud se regionální podpora poskytuje na základě stávajících režimů podpory pro velké investiční projekty nepodléhající oznamovací povinnosti, členské státy musí do 20 pracovních dnů od poskytnutí podpory příslušným orgánem předat Komisi informace požadované ve standardní podobě uvedené v příloze III.
Komise zpřístupní dostupné souhrnné informace veřejnosti prostřednictvím svých internetových stránek na adrese (http://europa.eu.int/comm/competition/).
66. Členské státy musí vést podrobné záznamy o podporách poskytnutých všem velkým investičním projektům.
Tyto záznamy, které musí obsahovat veškeré informace potřebné ke zjištění, zda byla dodržena maximálně přípustná intenzita podpory, se musí uchovávat po dobu 10 let od data poskytnutí podpory.
4.3.2 Pravidla posuzování velkých investičních projektů
67. Na regionální investiční podporu pro velké investiční projekty se vztahuje upravený limit regionální podpory [61] stanovený podle následující stupnice:
Způsobilé výdaje _BAR_ Upravený limit podpory _BAR_
do 50 milionů EUR _BAR_ 100 % regionálního limitu _BAR_
pro část od 50 milionů EUR do 100 milionů EUR _BAR_ 50 % regionálního limitu _BAR_
pro část nad 100 milionů EUR _BAR_ 34 % regionálního limitu _BAR_
Povolená výše podpory pro velký investiční projekt se tedy vypočítá podle tohoto vzorce: maximální výše podpory = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), kde R je neupravený limit regionální podpory, B jsou způsobilé výdaje v rozmezí 50 milionů EUR až 100 milionů EUR a C jsou způsobilé výdaje nad 100 milionů EUR.
Při výpočtu se použijí oficiální směnné kursy platné v den poskytnutí podpory a v případě podpory, na kterou se vztahuje povinnost individuálního oznamování, kursy platné v den oznámení.
68. Pokud celková výše podpory ze všech zdrojů překročí 75 % maximální výše podpory, kterou smí dostat investice se způsobilými výdaji 100 milionů EUR při použití standardního limitu podpory platného pro velké podniky podle schválené mapy regionální podpory v den, kdy má být podpora poskytnuta, a pokud
a) na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích před investicí nebo na něj připadne více než 25 % po provedení investice, nebo
b) projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě [62] daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru,
Komise schválí regionální investiční podporu pouze poté, co po zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy důkladně prověřila, zda je podpora nutná k vytvoření pobídkového účinku pro investici a zda výhody, které podpora přinese, převažují nad výsledným narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu mezi členskými státy [63].
69. Daný výrobek je obvykle výrobek pokrytý investičním projektem [64].
Týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem.
Trh daného výrobku zahrnuje tento výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (z důvodu charakteristických vlastností, ceny a určeného účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení).
70. Na členském státu spočívá důkazní břemeno, že situace popsané v odstavcích 68 písm. a) a b) nenastávají [65].
Pro účely uplatnění bodů a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom [66], obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje.
4.4 Pravidla pro kumulaci podpory
71. Limity intenzity podpory uvedené v částech 4.1 a 4.3 se vztahují na celkovou podporu:
- v případě podpory poskytnuté současně na základě několika regionálních režimů nebo v kombinaci s ad hoc podporou;
- nezávisle na tom, zda podpora pochází ze zdrojů na úrovni místní, regionální či celostátní nebo na úrovni Společenství.
72. Pokud se podpora vypočítaná na základě hmotných či nehmotných investičních nákladů kombinuje s podporou vypočítanou na základě mzdových nákladů, je nutné dodržet limit intenzity podpory stanovený pro daný region [67].
73. Pokud jsou výdaje způsobilé pro regionální podporu současně vcelku či zčásti způsobilé i pro podporu na jiné účely, bude se na společnou část vztahovat nejpříznivější limit státní podpory stanovený podle příslušných pravidel.
74. Pokud členský stát stanoví, že státní podporu podle jednoho režimu lze kombinovat s podporou podle jiného režimu, musí u každého režimu upřesnit, jak zajistí dodržení výše uvedených podmínek.
75. Regionální investiční podporu nelze kumulovat s podporou de minimis týkající se stejných způsobilých výdajů s cílem obejít maximální intenzitu podpory stanovenou v těchto pokynech.
5. Provozní podpora [68]
Regionální podpora, jejímž cílem je snížení běžných výdajů podniku (provozní podpora), je obvykle zakázána. Výjimečně lze takovou podporu poskytnout v regionech způsobilých k podpoře podle čl.
87 odst. 3 písm. a) za předpokladu, že i) je oprávněná z hlediska jejího příspěvku k regionálnímu rozvoji a z hlediska jejího charakteru a ii) její výše je úměrná znevýhodněním, která se snaží zmírnit [69].
Je na členském státě, aby prokázal existenci znevýhodnění a stupeň jejich závažnosti [70].
Některé specifické formy provozní podpory lze navíc uznat v regionech s nízkou hustotou obyvatelstva a v nejméně obydlených oblastech.
77. Provozní podpora by se měla zásadně poskytovat pouze na předem vymezené způsobilé výdaje nebo náklady [71] a měla by pokrývat jen určitý podíl těchto nákladů.
78. Z důvodu osobité povahy finančních a vnitrokoncernových aktivit, vymezených v kódech NACE, část J (kódy 65, 66 a 67) a vnitrokoncernových aktivit zahrnutých v části K (kód 74), existuje jen velmi malá pravděpodobnost, že provozní podpora poskytnutá pro tyto aktivity podpoří regionální rozvoj, ale naopak s ní souvisí vysoké riziko, že naruší hospodářskou soutěž, jak se uvádí v oznámení Komise o uplatňování pravidel státní podpory na opatření související s přímým zdaněním podniků [72].
Komise proto podle těchto pokynů neschválí žádnou provozní podporu pro aktivity v odvětví finančních služeb ani pro vnitrokoncernové aktivity, nebude-li tato podpora poskytnuta podle obecných režimů přístupných pro všechna odvětví, jež jsou určeny na kompenzaci dodatečných nákladů na dopravu nebo zaměstnance.
Podobně je vyloučena provozní podpora určená na podporu exportu.
79. S výjimkou toho, co stanoví body 80 a 81, je provozní podpora určena k překonávání zaostávání a překážek regionálního rozvoje, a proto by měla být vždy dočasná a snižovaná v průběhu času, a mělo by docházet k jejímu postupnému zastavování, jakmile se dotyčné regiony reálně ekonomicky přiblíží bohatším oblastem EU [73].
80. Odchylně od toho, co stanoví předchozí odstavec, lze provozní podporu, která se ani postupně nesnižuje ani není časově omezena, povolit pouze:
- v nejodlehlejších regionech, pokud je zamýšlena jako kompenzace dodatečných nákladů vzniklých při vykonávání hospodářské činnosti v souvislosti s z působením faktorů vymezených v čl. 299 odst. 2 Smlouvy, jejichž neměnnost a kombinace vážně omezuje rozvoj těchto regionů (odlehlost, ostrovní povaha, malá rozloha, složitý povrch a podnebí a hospodářská závislost na malém množství produktů) [74];
- v nejméně zalidněných regionech, pokud je určena k zabránění či snížení neustávajícího odlivu obyvatel z těchto regionů [75].
Za nejméně zalidněné regiony se považují regiony na úrovni NUTS-II nebo jejich části, kde je hustota osídlení 8 obyvatel na km2 nebo nižší a zasahují do přiléhajících menších oblastí, které splňují totéž kritérium hustoty osídlení.
81. Kromě toho lze v nejodlehlejších regionech a regionech s nízkou hustotou obyvatelstva povolit podporu, která se ani postupně nesnižuje ani není časově omezena a která je určena ke kompenzaci dodatečných dopravních nákladů, za těchto podmínek:
- podpora může sloužit pouze ke kompenzaci dodatečných nákladů na dopravu při zohlednění jiných režimů pomoci pro dopravu.
Výši podpory lze sice vypočítat na základě reprezentativního vzorku, ale je nutno se vyvarovat systematickému překompenzování;
- podporu lze poskytnout pouze na dodatečné náklady na dopravu zboží vyrobeného v nejodlehlejších regionech a regionech s nízkou hustotou obyvatelstva po území příslušného státu.
Nesmí se dopustit, aby se z ní stala podpora exportu; podporu nelze poskytnout na dopravu či přenos produkce podniků bez alternativního umístění (produkce těžebních odvětví, hydroelektrárny atd.).
- jen pro nejodlehlejší regiony platí, že podpora může pokrývat též náklady na dopravu základních surovin, neopracovaného materiálu či meziproduktů z místa jejich výroby do místa jejich konečného zpracování v daném regionu;
- podpora musí být objektivně vyčíslitelná předem na základě poměru výše podpory na cestujícího nebo výše podpory na tunu/kilometr a musí se vypracovat výroční zpráva, v níž bude kromě jiného uvedeno fungování poměrových ukazatelů;
- odhad dodatečných nákladů musí vycházet z nejhospodárnějšího způsobu dopravy a nejkratší trasy mezi místem výroby či zpracování a místem odbytu při použití daného způsobu dopravy; zohlednit je třeba také externí náklady na životního prostředí.
82. Potřebu a výši provozní podpory je třeba v každém jednotlivém případě pravidelně přezkoumávat, aby se zajistil její dlouhodobý význam pro daný region.
Komise proto schválí programy provozní podpory pouze na dobu platnosti těchto pokynů.
83. Aby se ověřily dopady režimů provozní podpory na obchod a hospodářskou soutěž, budou členské státy povinny podávat každoročně zprávu o každém jednotlivém regionu NUTS-II, v němž byla poskytnuta provozní podpora, obsahující rozpis celkových výdajů nebo odhadovaných ušlých příjmů za každý režim provozní podpory schválený v dotyčném regionu a dále s uvedením deseti největších příjemců provozní podpory v daném regionu [76], v jakém odvětví podnikají a jakou výši podpory obdrželi.
6. Podpora nově založeným malým podnikům
84. Zatímco se nově zakládané malé podniky potýkají v celé EU s potížemi, zdá se že hospodářský rozvoj podporovaných regionů je bržděn vinou poměrně slabé podnikatelské aktivity a zejména podprůměrným počtem nově zakládaných podniků.
Je proto nutné zavést novou formu podpory, kterou by bylo možné přiznávat nad rámec regionální investiční podpory s cílem poskytnout motivaci k podpoře zakládání nových podniků a k podpoře počátečních a raných fází rozvoje malých podniků v podporovaných oblastech.
85. Aby se zajistilo její efektivní zacílení, je třeba odstupňovat tento druh podpory podle obtíží, jimž čelí jednotlivé kategorie regionů.
Dále, aby se předešlo nepřijatelnému riziku narušení hospodářské soutěže včetně rizika vytěsňování stávajících podniků, měla by tato podpora být, alespoň zpočátku, přísně omezena jen na malé podniky, omezena co do výše a postupně snižována.
86. V souladu s tím bude Komise schvalovat režimy podpory maximálně do celkové výše 2 miliony EUR pro jeden malý podnik [77], který svou hospodářskou činnost vyvíjí v regionech způsobilých k podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a do maximální výše 1 milion EUR pro jeden malý podnik, který svou hospodářskou činnost vyvíjí v regionech způsobilých k podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. c). Roční částky podpory přiznané nově založeným malým podnikům nesmí překročit 33 % výše uvedených celkových částek podpory pro jeden podnik.
87. Způsobilé výdaje jsou náklady na právní služby, na poradenství a správní náklady přímo související se vznikem podniku, jakož i následující náklady, pokud skutečně vznikly v prvních pěti letech po založení podniku: [78]
- úroky z externích půjček a dividendy z vlastního čistého kapitálu nepřevyšující referenční sazbu;
- poplatky za nájem výrobních provozoven a zařízení;
- náklady na spotřebu energie, vody, topení, daně (kromě DPH a daně z příjmu) a správní poplatky;
- začlenit lze také odpisy, poplatky za leasing výrobních provozoven a mzdové náklady včetně povinných sociálních odvodů za podmínky, že dotyčné investice nebo opatření na tvorbu pracovních míst a nábor pracovních sil nedostaly jinou formu podpory.
88. Intenzita podpory nesmí převýšit
- v regionech způsobilý k podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. a) 35 % způsobilých výdajů vynaložených v prvních třech letech po založení podniku a 25 % ve dvou následujících letech;
- v regionech způsobilý k podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. c) 25 % způsobilých výdajů vynaložených v prvních třech letech po založení podniku a 15 % ve dvou následujících letech.
89. U regionů způsobilý k podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. a), které mají HDP na obyvatele nižší než 60 % průměru EU-25, dále u regionů s hustotou osídlení nižší než 12,5 obyvatele/km2 a u malých ostrovů do 5000 obyvatel jakož i u dalších komunit postižených podobnou izolací se tato intenzita zvyšuje o 5 %.
90. Členský stát zavede systém potřebný k zajištění toho, aby se nepřekročily horní limity absolutní částky podpory ani příslušná intenzita podpory týkající se způsobilých výdajů.
Podporu, kterou stanoví tato kapitola, nelze kumulovat s jinou veřejnou podporou (včetně podpory de minimis) a tím obejít předepsanou maximální intenzitu nebo částku podpory.
91. Poskytnutí podpory určené výlučně jen pro nově vytvořené malé podniky může stávající malé podniky nevhodně motivovat k tomu, aby ukončily činnost a poté ji znovu zahájily, aby dostaly tento druh podpory.
Členské státy by si měly toto riziko uvědomovat a režimy podpory by měly koncipovat tak, aby se tomuto problémy vyhnuly například tím, že stanoví limity pro žádosti podané vlastníky nedávno uzavřených podniků.
7. Přechodná opatření
7.1 Snížení intenzity podpory pro regiony, které budou nadále způsobilé k podpoře podle čl. 87 odst.
92. Pokud provádění těchto pokynů povede ke snížení maximální intenzity podpory o více než 15 procentních bodů z čistého na hrubý ekvivalent podpory [79], může snížení proběhnout dvoufázově, a to zpočátku nejméně o 10 procentních bodů k 1. lednu 2007 a o zbývající procentní body k 1. lednu 2011.
7.2 Snížení intenzity podpory v regionech hospodářského rozvoje
93. Za předpokladu, že členský stát navrhne dotyčné oblasti jako oblasti způsobilé k podpoře podle čl.
87 odst. 3 písm. c) na celé období 2007 – 2013, může ke snížení intenzity podpory pro regiony hospodářského rozvoje dojít dvoufázově.
K 1. lednu 2007 dojde ke snížení poměru čistého a hrubého ekvivalentu podpory nejméně o 10 %. Konečné snížení se provede nejpozději k 1. lednu 2011, v rozsahu potřebném ke splnění nových měr podpory přípustných podle těchto pokynů [80].
7.3 Postupné zastavování poskytování provozní podpory
94. U regionů, které v důsledku ztráty své způsobilosti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) ztratí nárok na provozní podporu, může Komise souhlasit s režimem postupně zastavované provozní podpory po dobu dvou let od data, kdy nastane ztráta nároku na poskytování takové podpory.
7.4 Postupné rušení statutu regionů způsobilých podle čl. 87 odst.
95. Jakmile tyto pokyny vstoupí v platnost, ztratí řada regionů způsobilost k regionální investiční podpoře. V zájmu usnadnění plynulého přechodu těchto regionů na reformovaný režim horizontální státní podpory, který je postupně zaváděn uskutečňováním akčního plánu státní podpory, mohou členské státy do 1. ledna 2009 výjimečně označit další regiony za způsobilé k regionální podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. c) za předpokladu, že budou splněny tyto podmínky:
- dané regiony byly způsobilé k regionální podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. c) k 31. prosinci 2006;
- součet celkového počtu obyvatel regionů způsobilých k regionální investiční podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. c) a podle přidělených demografických kvót uvedených v bodech 27 a 28, a regionů určených podle tohoto ustanovení nepřekročí 66 % obyvatelstva způsobilého v daném státu k regionální podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. c) k 31. prosinci 2006 [81];
- maximální intenzita podpory přípustná v dalších regionech označených v souladu s tímto ustanovením nesmí překročit 10 %.
8. Mapy regionální podpory a prohlášení o slučitelnosti
96. Mapu regionální podpory členského státu tvoří regiony členského státu způsobilé pro regionální investiční podporu podle výjimek společně s horními limity intenzity podpory pro počáteční investice [82] schválené pro jednotlivé regiony.
Mapa regionální podpory vymezuje také regiony způsobilé pro podporu na zakládání nových podniků.
Mapy regionální podpory nezahrnují programy provozní podpory, které se posuzují jednotlivě na základě oznámení příslušným členským státem podle čl. 88 odst.
97. Soudní dvůr rozhodl, že "rozhodnutí", kterými Komise schvaluje mapy regionální podpory pro jednotlivé členské státy, tvoří nedílnou součást pokynů k regionální podpoře a že jsou závazná pouze za podmínky, že s nimi členské státy souhlasí [83].
98. Navíc je třeba připomenout, že mapy regionální podpory definují i působnost blokové výjimky, kterou je regionální podpora osvobozena od oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy nehledě na to, zda je daná podpora poskytnuta na základě nařízení (ES) č. 70/2001 [84] anebo na základě případné budoucí úpravy výjimky pro další formy regionální podpory. Ustanovení čl. 1 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 994/1998 [85] stanoví pouze výjimku pro "podpor[u], jež odpovídá mapě poskytování regionální podpory schválené Komisí pro každý členský stát."
99. Podle těchto pokynů a v závislosti na sociálněekonomické situaci členských států zahrne mapa regionální podpory:
1. regiony, které lze určit podle kritérií uvedených v těchto pokynech, a pro něž tyto pokyny vymezují maximální intenzitu podpory. Jedná se o regiony způsobilé k podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a regiony se statistickým účinkem.
2. regiony, které členské státy označí za způsobilé k regionální podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. c) až do maximálního podílu obyvatelstva určeného podle části 3.4.1.
100.
Za předpokladu, že členské státy splní podmínky uvedené v těchto pokynech, mohou přirozeně samy rozhodnout, zda a v jaké výši poskytnou regionální investiční podporu. Co nejdříve po zveřejnění těchto pokynů by měl tudíž každý členský stát v souladu s čl.
88 odst. 3 Smlouvy předložit Komisi jedinou mapu regionální podpory pro celé své území.
101.
Komise oznámení posoudí dle postupu uvedeného v čl. 88 odst.
3 Smlouvy. Na závěr zveřejní schválené mapy regionální podpory v Úředním věstníku Evropské unie.
Tyto mapy vstoupí v platnost 1. ledna 2007, anebo v den jejich zveřejnění, budou-li zveřejněny později, a budou považovány za nedílnou součást těchto pokynů.
102. Oznámení by mělo jednoznačně označit regiony, jejichž způsobilost se navrhuje podle čl.
87 odst. 3 písm. a) nebo c), a předpokládanou intenzitu podpory pro velké podniky zohledňujíce úpravu horních limitů regionální podpory pro velké investiční projekty.
Pokud se u některých regionů použijí přechodná pravidla nebo pokud se bude očekávat změna intenzity podpory, je třeba uvést podrobnosti o příslušných obdobích a intenzitách podpory.
103. Vzhledem k tomu, že regiony způsobilé k podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a regiony se statickým účinkem se určují objektivně na úrovni NUTS-II, obvykle nebude nutné poskytovat podrobné podkladové sociálně ekonomické údaje. Naopak k vysvětlení volby regionů způsobilých k podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. c), kromě regionů hospodářského rozvoje, s nízkou hustotou osídlení a příhraničních regionů, by měly být podány podrobné podkladové informace včetně podrobného vymezení daných regionů, informací o obyvatelstvu, HDP a míře nezaměstnanosti v daných regionech, jakož i další relevantní informace.
104.
V zájmu zajištění kontinuity, která je pro dlouhodobý regionální rozvoj zásadní, by seznam regionů, které členské státy oznámí, měl v zásadě platit po celé období let 2007 až 2013. Může však být přezkoumán v roce 2010.
Členský stát, který bude chtít změnit seznam regionů způsobilých k podpoře podle čl.
87 odst. 3 písm. c) nebo povolenou intenzitu podpory, to oznámí Komisi nejpozději do 1. dubna 2010.
Případné změny regionů však nesmí vést k překročení 50 % maximálního podílu celkového počtu obyvatel v regionech způsobilých k podpoře podle čl. 87 odst.
3 písm. c). S výjimkou regionů se statistickým účinkem, regiony, které v důsledku tohoto přezkoumání ztratí způsobilost pro pokrytí regionální podporou nebudou způsobilé ani pro dočasnou podporu.
Členské státy mohou kromě toho kdykoli zaslat Komisi žádost o doplnění dalších regionů do seznamu až do dosažení stanoveného maximálního podílu počtu obyvatel.
9. Nabytí účinnosti, provádění, transparentnost a přezkum
105.
Komise hodlá uplatňovat tyto pokyny na všechny regionální podpory poskytnuté po 31. prosinci 2006.
Regionální podpora přiznaná nebo poskytnutá do roku 2007 se bude posuzovat podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998.
106.
Jelikož oznámení o režimech regionální podpory nebo ad hoc podporách, jež mají být poskytnuty po 31. prosinci 2006, musí být v souladu s mapou regionální podpory, nelze je považovat za kompletní, dokud nebyla pro dotyčný členský stát schválena mapa regionální podpory ve shodě s postupem uvedeným v části 8.
V souladu s tím Komise obvykle nebude posuzovat oznámení o režimech regionální podpory, které mají platit po 31. prosinci 2006, ani o ad hoc podporách, které mají být poskytnuty po tomto datu, dokud nebude schválena mapa regionální podpory pro příslušný členský stát [86].
Totéž platí pro režimy podpory pro nově založené malé podniky, na něž se vztahuje bod 6 těchto pokynů.
107.
Komise soudí, že provádění těchto pokynů povede k výrazným změnám v pravidlech pro poskytování regionální podpory na celém území Společenství.
Ve světle měnících se ekonomických a sociálních podmínek v EU se ukazuje jako nezbytné přezkoumávat, zda jsou všechny programy regionální podpory, včetně programů investiční podpory a provozní podpory, i nadále odůvodněné a účinné.
Z těchto důvodů navrhne Komise členským státům následující vhodná opatření podle čl. 88 odst.
- aniž je dotčen čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 70/2001 [87] o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podpory malým a středním podnikům ve znění nařízení (ES) č. 364/2004 [88] a čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 2204/2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti [89], omezí členské státy platnost všech stávajících regionálních režimů podpor na podpory, které mají být poskytnuty do 31. prosince 2006;
- v případech, kdy režimy podpory v oblasti životního prostředí umožní poskytnutí podpory investic do životního prostředí podle poznámky pod čarou 29 pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí [90], změní členské státy příslušné režimy tak, aby mohla být podpora poskytnuta po 31. prosinci 2006, jen pokud je v souladu s novou mapou regionální podpory platnou v den poskytnutí podpory;
- členské státy případně změní ostatní existující režimy státní podpory tak, aby bylo možné poskytnout podobné regionální bonusy jako jsou přípustné v případě podpory na vzdělávání, na výzkum a vývoj nebo na ochranu životního prostředí po 31. prosinci 2006 v oblastech způsobilých k podpoře podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo c) v souladu s mapami regionální podpory schválenými Komisí a platnými v den poskytnutí podpory.
Komise požádá členské státy, aby do jednoho měsíce potvrdily, že tyto návrhy přijímají.
108.
Komise kromě toho soudí, že jsou v zájmu lepší průhlednosti regionální podpory v rozšířené unii nezbytná další opatření.
Zejména je nutné zajistit, aby členské státy, hospodářské subjekty, zainteresované strany a vlastně i Komise samotná měly snadný přístup k plnému znění všech příslušných programů regionální podpory v rámci EU.
Komise soudí, že toho lze snadno dosáhnout zřízením propojených internetových stránek.
Při posuzování programů regionální podpory bude proto Komise systematicky od členských států vyžadovat závazek, že plné znění konečného režimu podpory zveřejní na internetu a příslušnou internetovou adresu sdělí Komisi.
Projekty, u nichž vznikly náklady před datem zveřejnění režimu, nebudou způsobilé pro regionální podporu.
109.
Komise může kdykoli rozhodnout o přezkumu nebo změně těchto pokynů, jestliže to bude nutné z důvodů souvisejících s politikou hospodářské soutěže či v zájmu zohlednění jiných politik a mezinárodních závazků Společenství.
[1] Přímé vnitrostátní granty pro regiony (top-ups) poskytované pro tyto účely se tudíž nepovažují za regionální podporu.
[2] Úř. věst.
C 74, 10.3.1998, s. 9 ve znění Úř. věst.
C 288, 9.10.1999, s. 2 a Úř. věst.
C 285, 9.9.2000, s. 5.
[3] Bod 4.4 pokynů k regionální podpoře ve znění pokynů Společenství ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, Úř. věst.
C 288, 9.10.1999, s. 2.
[4] Úř. věst.
C 70, 19.3.2002, s. 8 ve znění Úř. věst.
C 263, 1.11.2003, s. 3.
[5] V tomto ohledu viz rozsudky Soudu prvního stupně ve věci 730/79, Philips Morfia [1980]; Sb. rozh.
2671; odst. 17 a ve věci C-169/95, Španělsko v. Komise [1997], Sb. rozh.
I-135, odst. 20.
[6] V tomto ohledu viz rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T–380/94, AIUFFASS a AKT 1996, Sb. rozh. s.
I-2169, odstavec 54.
[7] Po účely těchto pokynů se termínem "uhlí" rozumí uhlí vysoké, střední a nízké kvality, kategorie A a B ve smyslu mezinárodního systému kodifikace uhlí stanoveného Hospodářskou komisí Spojených národů pro Evropu.
[8] Úř. věst.
C 28 ze dne 1.2.2000, s. 2. oprava Úř. věst.
C 232, 12.8.2000, s. 17.
[9] Zvláštními pravidly nad rámec ustanovení těchto pokynů se v současnosti řídí odvětví dopravy a odvětví stavby lodí.
[10] Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 364/2004 (Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 22).
[11] Úř. věst.
C 244, 1.10.2004, s. 2.
[12] Zejména podpora poskytnutá velkým nebo středním podnikům během restrukturalizace musí být individuálně vždy oznámena Komisi, i kdyby byla poskytnuta jako součást schváleného režimu podpory.
[13] Úř. věst.
L 83, 27.3.1999, s. 1.
[14] Úř. věst.
L 142, 14.5.1998, s. 1.
[15] Odhaduje se, že po přistoupení Bulharska a Rumunska se tato 42 % hranice zvýší v EU 27 členů na 45,5 %.
[16] Použití mechanismu pojistky povede pokrytí podporou přibližně 43,1 % celkové populace EU-25 neboli 46,6 % populace EU-27.
[17] Věc 248/84, Německo v. Komise [1987], Sb. rozh.
4013, odstavec 19.
[18] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS), Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1. Nomenklaturu NUTS používá EUROSTAT jako východisko pro sběr, zpracovávání a sladění statistických údajů o regionech EU a pro sociálně-ekonomické analýzy regionů.
[19] Výchozím předpokladem je, že ukazatel HDP dokáže souhrnně vyjádřit oba zmíněné jevy.
[20] V tomto i všech následujících odkazech na HDP na obyvatele v těchto pokynech se HDP měří paritou kupní síly.
[21] Tyto údaje se vztahují na období 2000 – 2002.
[22] Azory, Madeira, Kanárské ostrovy, Guadeloupe, Martinik, Réunion a Francouzská Guayana.
[23] 75 % průměru HDP na obyvatele v EU-15 v praxi odpovídá 82,2 % průměru HDP na obyvatele v EU-25.
[24] Tyto regiony jsou dále označovány jako "regiony se statistickým účinkem".
[25] Viz poznámku pod čarou č. 17.
[26] S výjimkou členských států, jejichž celé území je způsobilé podle čl. 87 odst. 3 písm. a).
[27] Dále pod názvem "regiony hospodářského rozvoje".
[28] Třebaže Severní Irsko nebylo způsobilé pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a), profitovalo fakticky ze stejné intenzity podpory jako řada regionů způsobilých podle čl. 87 odst. 3 písm. a). Pro účely těchto pokynů je tudíž také Severní Irsko považováno za region ekonomického rozvoje.
[29] Vypočteno na základě varianty NUTS III z odst. 30 písm. b) těchto pokynů.
[30] Tutéž metodu použila Komise ve svých pokynech o vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998: Příloha 3, body 4 – 7.
[31] Regiony se statistickým účinkem, které nebudou od 1. ledna 2011 způsobilé pro výjimku podle čl. 87 odst. 3 písm. a), budou automaticky způsobilé podle čl. 87 písm. 3 odst. c).
[32] Vzhledem k menší velikosti Kypru a Lucemburska postačí, bude-li ve vybraných regionech HDP na obyvatele nižší než průměr Evropské unie, anebo míra nezaměstnanosti vyšší než 115 % celostátního průměru a bude-li zde žít nejméně 100000 obyvatel.
[33] Aby se zamezilo duplicitnímu počítání, je potřeba toto kritérium používat jako doplňkové, tj. po zohlednění relativního bohatství příslušných regionů.
[34] Například poloostrovy a horské regiony.
[35] Tuto minimální hranici lze ještě snížit v případě ostrovů a jiných oblastí klasifikovaných podle podobné zeměpisné izolace.
[36] Za určitých podmínek, které jsou uvedeny v části 5, však mohou investice na obnovu splnit podmínky pro přiznání provozní podpory.
[37] Pouhé nabytí akcií podniku proto nesplňuje podmínky pro počáteční investici.
[38] Za pracovní místo přímo vytvořené investičním projektem se považuje takové pracovní místo, které se týká činnosti, do níž směřuje investice a které je vytvořeno do tří let od realizace investice; tento pojem zahrnuje pracovní místa vytvořená v důsledku zvýšení využití kapacity vytvořené díky investici.
[39] Pokud podpora podléhá individuální oznamovací povinnosti a schválení Komisí, musí se potvrzení způsobilosti podmínit rozhodnutím Komise, kterým dochází ke schválení podpory.
[40] "Zahájení prací" znamená buď zahájení stavebních prací nebo první závazný příslib objednávky zařízení; tento pojem však nezahrnuje předběžné studie proveditelnosti.
[41] Jedinou výjimkou je schválený režim daňové podpory, kdy se prominutí daní nebo úleva na daňové povinnosti poskytuje na způsobilé výdaje automaticky bez aplikace uvážení správních orgánů.
[42] Což není např. případ dotovaného úvěru, veřejné kapitálové půjčky nebo veřejné kapitálové účasti, která nesplňuje princip investora v tržní ekonomice, státních záruk s prvky podpory, ani veřejné podpory poskytnuté v rámci pravidla de minimis.
[43] Toto pravidlo nebrání výměně strojů a zařízení, která během tohoto pětiletého období morálně zastarají v důsledku rychlých technologických změn, a to za podmínky, že tato hospodářská činnost zůstane v daném regionu zachována po tuto minimální dobu.
[44] Komise přestává s bývalou praxí, kdy přepočítávala regionální podporu oznámenou členskými státy na čistý ekvivalent podpory, aby tak zohlednila rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 15. června 2000 ve věci T-298/97, Alzetta.
Soud prvního stupně v této věci rozhodl takto: "Systém monitorování státní podpory založený Smlouvou neopravňuje Komisi brát v úvahu dopad daní na výši přidělené finanční podpory, když hodnotí, zda je podpora slučitelná se Smlouvou.
Tyto odvody se nevybírají zvlášť z podpory jako takové, nýbrž se vybírají v procesu následného čerpání a na předmětnou podporu se vztáhnou stejně jako na jakýkoli jiný příjem.
Nemohou být proto relevantní pro hodnocení konkrétního účinku podpory na obchod a hospodářskou soutěž, a zvláště pro odhad prospěchu, který příjemce získá ve srovnání s konkurenčními podniky, které takovou podporu neobdržely a jejichž příjmy také podléhají zdanění".
Komise navíc soudí, že používání HEP, který slouží také k výpočtu intenzity jiných typů státní podpory, přispěje ke zjednodušení a větší transparentnosti kontrolního systému státních podpor a bere rovněž v úvahu vyšší podíl státní podpory v případě, že je podpora poskytována ve formě daňových úlev.
[45] Výjimečně lze povolit vyšší intenzitu podpory v případě regionů na úrovni NUTS-III nebo menších, které sousedí s regiony způsobilými k podpoře podle čl.
87 odst. 3 písm. a), jestliže je to nutné k zajištění toho, aby rozdíl mezi takovými dvěma regiony nepřesáhl 20 procentních bodů.
[46] Příloha I nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 70/2001, Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 22, případně jiné nařízení, které by jej nahradilo.
[47] Bonusy se nevztahují na podporu poskytovanou v odvětví dopravy.
[48] V odvětví dopravy nejsou pro podporu počátečních investic způsobilé výdaje na nákup dopravního zařízení (movitého majetku).
[49] Je-li převzetí provázeno další počáteční investicí, výdaje na tuto počáteční investici je nutné připočítat k pořizovacím nákladům.
[50] Ve výjimečných případech lze podporu vypočítat jinak, a to na základě (odhadovaných) mzdových nákladů na v důsledku převzetí udržená či nově vytvořená pracovní místa.
Takové případy je nutné individuálně oznámit Komisi.
[51] Mzdovými náklady se rozumí celková částka skutečně splatná příjemcem podpory zaměstnancům, která se skládá z hrubé mzdy před zdaněním a z povinných příspěvků do systému sociálního zabezpečení.
[52] Počtem zaměstnanců se rozumí počet ročních pracovních jednotek (RPJ), tj. počet pracovníků na plný pracovní úvazek za období jednoho roku, přičemž u pracovníků s částečným pracovním úvazkem a u sezónních pracovníků se započítá odpovídající zlomek roční pracovní jednotky.
[53] Tato definice platí jak pro stávající, tak pro nové provozovny.
[54] Částku 50 milionů EUR je nutné počítat v cenách a směnných kursech platných v den, kdy je podpora poskytnuta, a v případě velkých investičních projektů, které vyžadují individuální oznámení, v cenách a směnných kursech platných v den oznámení podpory.
[55] Při posuzování ekonomické neoddělitelnosti počáteční investice vezme Komise v úvahu technické, funkční a strategické souvislosti, ale i geografickou blízkost.
Ekonomická neoddělitelnost se bude posuzovat nezávisle na vlastnictví.
To znamená, že při posuzování toho, zda velký investiční projekt tvoří jedinou investici, není relevantní, zda projekt realizuje jeden podnik či více podniků, které se spolupodílejí na investičních nákladech, nebo více podniků, které nesou náklady oddělených investic v rámci téhož investičního projektu (například v případě společného podniku).
[56] Úř. věst.
C 107, 7.4.1998, s. 7.
[57] Úř. věst.
C 70, 19.3.2002, s. 8 ve znění Úř. věst.
C 263, 1.11.2003, s. 1.
[58] Individuálně oznamované investiční projekty se budou posuzovat podle pravidel platných v době oznámení.
[59] S ohledem na široce pojatý obecný rozsah působnosti těchto pokynů se Komise rozhodla, že není technicky proveditelné vypracovat seznam odvětví, kde převládají strukturální obtíže.
[60] Komisi se musí vždy oznamovat každá individuální ad hoc podpora.
V důsledku jejího jednoznačného dopadu na podmínky obchodu a hospodářské soutěže, nabývá potřeba specifického zdůvodnění vazby na regionální rozvoj u individuální ad hoc podpory pro velké investiční projekty zvláštní důležitosti.
[61] Výchozím bodem pro výpočet upraveného limitu podpory je vždy maximální intenzita podpory povolená pro podporu velkých podniků podle části 4.1.2.
Velkým investičním projektům se nesmí poskytovat bonusy určené pro malé a střední podniky.
[62] Zdánlivá spotřeba daného výrobku je rovna výrobě plus import minus export.
[63] Ještě před vstupem těchto pokynů v platnost Komise dále upřesní kritéria, jež bude brát v úvahu při posuzování.
[64] Pokud investiční projekt zahrnuje výrobu několika různých výrobků, je třeba brát v úvahu každý z nich.
[65] Pokud členský stát prokáže, že příjemce podpory vytváří trh s novým výrobkem, není třeba provádět testy uvedené v odstavci 68 pod písmeny a) a b) a podpora bude povolena podle stupnice uvedené v odstavci 67.
[66] Nařízení Rady (EHS) č. 3924/91 ze dne 19. prosince 1991 o zavedení statistického zjišťování průmyslové výroby ve Společenství (Úř. věst.
L 374, 31.12.1991, s. 1).
[67] Tato podmínka bude považována za splněnou, jestliže součet podpory pro počáteční investici, vyjádřené jako procentní podíl investice, a podpory na tvorbu pracovních míst, vyjádřené jako procentní podíl mzdových nákladů, nepřevýší nejpříznivější výši podpory vyplývající z aplikace buď limitu stanoveného pro daný region podle kritérií uvedených v části 4.1 nebo limitu stanoveného pro daný region podle kritérií uvedených v části 4.3.
[68] Stejně jako na jiné formy regionální podpory se i na poskytování provozní podpory vždy vztahují zvláštní pravidla, která mohou platit v určitých odvětvích.
[69] Provozní podpora má konkrétně formu osvobození od daňové povinnosti, nebo úlev na příspěvcích do systému sociálního zabezpečení, které nejsou svázané se způsobilými investičními náklady.
[70] Komise v současnosti studuje, zda je prakticky proveditelné zavedení metodiky oceňování dodatečných nákladů v nejodlehlejších regionech.
[71] Například investice na obnovu, náklady na dopravu či mzdové náklady.
[72] Úř. věst.
C 384, 10.12.1998, s. 3.
[73] Tato zásada degrese (postupného zastavování) musí být dodržena i při oznamování nových programů provozní podpory, které nahradí existující programy.
Lze nicméně připustit i pružné uplatňování této zásady v případě režimů provozní podpory určených k řešení geografických znevýhodnění určitých oblastí nacházejících se v regionech způsobilých k podpoře podle čl. 87 odst.
[74] S ohledem na překážky, jimž čelí nejodlehlejší regiony, Komise soudí, že s výjimkou případů uvedených v bodě 78 lze i bez zvláštního zdůvodňování povolit provozní podporu až do výše 10 % obratu příjemce.
Členský stát musí prokázat, že případná navrhovaná podpora nad tuto úroveň je odůvodněná z hlediska jejího příspěvku k regionálnímu rozvoji a že její úroveň je úměrná vyšším nákladům souvisejícím s faktory uvedenými v čl.
299 odst. 2, které má podpora kompenzovat.
[75] Členský stát musí prokázat, že navrhovaná podpora je nezbytná a vhodná pro účely zabránění či snížení pokračujícího odlivu obyvatel.
[76] Z hlediska výše obdržené podpory.
[77] Způsobilým podnikem se rozumí malý podnik ve smyslu článku 2 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 364/2004 nebo následného nařízení, který je autonomní ve smyslu článku 3 přílohy nařízení Komise č. 364/2004 a který vznikl před méně než pěti roky.
[78] DPH a přímé daně ze zisku/příjmu se do způsobilých výdajů nezahrnují.
[79] To jest to jest z 50 % čistého ekvivalentu podpory na 30 % hrubého ekvivalentu podpory.
[80] Vzhledem k tomu, že Severní Irsko využívalo zvláštní ustanovení v pokynech k regionální podpoře na roky 2000 –2006, uplatnění téhož prozatímního ustanovení je rovněž odůvodněné.
87 odst. 3 písm. c) k 31. prosinci 2006 a které splňují podmínky pro přiznání podpory podle těchto pokynů na základě jiných ustanovení (regiony se statistickým účinkem, regiony hospodářského rozvoje, regiony s nízkou hustotou obyvatelstva).
Výsledné příděly demografických kvót jsou uvedeny v příloze V.
[82] Upravené v souladu s bodem 67 v případě podpory pro velké investiční projekty, jež podléhá individuální oznamovací povinnosti.
[83] Rozsudek z 18. června 2002 ve věci C-242/00, Německo v. Komise.
[84] Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (Úř. věst. L 10, 13.1.2001, s. 33) ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 z 25.2.2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 70/2001, pokud jde o rozšíření jeho oblasti působnosti tak, aby zahrnovala podporu pro výzkum a vývoj (Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 22).
[85] Nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory Úř. věst.
L 142, 14.5.1998, s. 1.
[86] Aby co nejvíce ulehčila jejich oznamovací povinnost, bude Komise informovat členské státy, že hodlá využít pravomoci, které jí dává nařízení (ES) č. 994/1998, a zprostit povinnosti oznamovat podle čl.
88 odst. 3 Smlouvy všechny transparentní režimy regionální investiční podpory, které vyhovují mapě regionální podpory schválené pro příslušný členský stát.
Oznamovací povinnosti nebudou zproštěny individuální ad hoc podpory a režimy provozní podpory. Kromě toho se budou požadavky na poskytnutí informací a individuální oznamování velkých projektů individuální podpory vztahovat i na případy podpory poskytnuté v rámci vyňatých režimů.
[87] Úř. věst.
L 10, 13.1.2001, s. 33.
[88] Úř. věst.
L 63, 28.2.2004, s. 22.
[89] Úř. věst.
L 337, 13.12.2002, s. 3.
[90] Úř. věst.
C 37, 3.2.2001, s. 3.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček
(2006/C 56/03)
(Text s významem pro EHP)
Uveřejnění názvů a označení harmonizovaných norem vztahujících se ke směrnici
Evropská normalizační organizace [1] _BAR_ Označení a název normy (Referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení předpokladu shody s nahrazovanou normou Poznámka 1 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50088:1996 Bezpečnost elektrických hraček _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
Změna A2:1997 k EN 50088:1996 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 3. 2000) _BAR_
Změna A1:1996 k EN 50088:1996 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 10. 2001) _BAR_
Změna A3:2002 k EN 50088:1996 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 3. 2005) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 62115:2005 Elektrické hračky – Bezpečnost (IEC 62115:2003 + A1:2004 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50088:1996 a její změny Poznámka 2 _BAR_ 1. 1. 2008 _BAR_
Poznámka 1: Obecně datem ukončení předpokladu shody bude datum zrušení ("dow") stanovené evropskou normalizační organizací, ale uživatelé těchto norem se upozorňují, že v určitých výjimečných případech tomu může být jinak.
Poznámka 2: Nová (nebo pozměněná) norma je stejného rozsahu jako norma nahrazovaná.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice
Poznámka 3: V případě změn je uvedena norma EN CCCCC: YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nově citovaná změna.
Nahrazovaná norma (sloupec 3) se proto skládá z EN CCCCC:YYYY a jejích předchozích změn, pokud existují, ale bez nově citované změny.
K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
[1] CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)
--------------------------------------------------
Výzva k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku Q11 nizozemského kontinentálního šelfu
(2006/C 56/07)
(Text s významem pro EHP)
Ministr hospodářství Nizozemského království sděluje, že byla obdržena žádost o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku Q11 na mapě, která je přiložena jako příloha 3 vyhlášky o těžbě (úřední věstník (Staatscourant) 2002, č. 245).
S odvoláním na čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků a na zveřejnění popsané v článku 15 zákona o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542) vyzývá ministr hospodářství zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku Q11.
Ministr hospodářství představuje příslušný orgán pro udělování povolení. Kritéria, podmínky a požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a v čl. 6 odst. 2 dané směrnice jsou uvedeny v zákonu o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542).
Žádosti je možné podávat po dobu 13 týdnů od zveřejnění této výzvy
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice 94/9/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. března 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zařízení a ochranných systémů určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu
(2006/C 57/07)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 1010-1:2004 Bezpečnost strojních zařízení – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a výrobu tiskových strojů a strojů na zpracování papíru – Část 1: Společné požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1127-1:1997 Výbušná prostředí – Zamezení a ochrana proti výbuchu – Část 1: Základní pojmy a metodologie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1127-2:2002 Výbušná prostředí – Prevence a ochrana proti výbuchu – Část 2: Základní koncepce a metodika pro doly _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1710:2005 Zařízení a součásti určené pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu v podzemních dolech _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1755:2000 Bezpečnost manipulačních vozíků – Provoz v prostředí s nebezpečím výbuchu – Použití v hořlavých plynech, parách, mlhách a prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1834-1:2000 Pístové spalovací motory – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení motorů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 1: Motory skupiny II pro použití v prostředí s hořlavými plyny a parami _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1834-2:2000 Pístové spalovací motory – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení motorů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 2: Motory skupiny I pro použití v podmínkách práce pod zemí s možným výskytem důlního plynu a/nebo hořlavého prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1834-3:2000 Pístové spalovací motory – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení motorů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 3: Motory skupiny II pro použití v prostředí s hořlavými prachy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1839:2003 Stanovení mezí výbušnosti plynů a par _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12581:2005 Lakovny – Stroje pro ponořování a elektroforetické nanášení organických tekutých nátěrových hmot – Bezpečnostní požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12757-1:2005 Stroje pro míchání nátěrových hmot – Bezpečnostní požadavky – Část 1: Míchací stroje pro povrchovou úpravu v automobilovém průmyslu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12874:2001 Protiexplozivní pojistky – Funkční požadavky, zkušební metody a vymezení použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13012:2001 Benzínové čerpací stanice – Konstrukce a provoz výdejních pistolí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13160-1:2003 Systémy zjišťování netěsností – Část 1: Všeobecné zásady _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13237:2003 Prostředí s nebezpečím výbuchu – Termíny a definice pro zařízení a ochranné systémy určené pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-1:2001 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 1: Základní metody a požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-2:2004 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 2: Ochrana závěrem omezujícím průtok "fr" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-3:2005 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 3: Ochrana pevným závěrem "d" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-5:2003 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 5: Ochrana bezpečnou konstrukcí "c" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-6:2005 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 6: Ochrana hlídáním iniciačních zdrojů "b" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-8:2003 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 8: Ochrana kapalinovým závěrem "k" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13616:2004 Zabezpečovací zařízení proti přeplnění stabilních nádrží na kapalná ropná paliva _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13617-1:2004 Benzinové čerpací stanice – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13617-2:2004 Benzinové čerpací stanice – Část 2: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13617-3:2004 Benzinové čerpací stanice – Část 3: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13673-1:2003 Stanovení maximálního výbuchového tlaku a maximální rychlosti nárůstu výbuchového tlaku plynů a par – Část 1: Stanovení maximálního výbuchového tlaku _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13673-2:2005 Stanovení maximálního výbuchového tlaku a maximální rychlosti nárůstu výbuchového tlaku plynů a par – Část 2: Stanovení maximální rychlosti nárůstu výbuchového tlaku _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13760:2003 Plnicí zařízení LPG pro osobní a nákladní automobily – Plnicí koncovky, zkušební požadavky a rozměry _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13821:2002 Prostředí s nebezpečím výbuchu – Prevence a ochrana proti výbuchu – Stanovení minimální zápalné energie směsi prachu se vzduchem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13980:2002 Prostředí s nebezpečím výbuchu – Aplikace systémů jakosti _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14034-1:2004 Stanovení výbuchových charakteristik rozvířeného prachu – Část 1: Stanovení maximálního výbuchového tlaku pmax rozvířeného prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14034-4:2004 Stanovení výbuchových charakteristik rozvířeného prachu – Část 4: Stanovení mezní koncentrace kyslíku LOC rozvířeného prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14373:2005 Systémy pro potlačení výbuchu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14522:2005 Stanovení teploty vznícení plynů a par _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14591-1:2004 Ochrana a prevence proti výbuchu v podzemních dolech – Ochranné systémy – Část 1: Větrní objekty odolné výbuchovému tlaku do 2 barů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50014:1997 Nevýbušná elektrická zařízení – Všeobecné požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50014:1997/A1:1999 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ _BAR_
EN 50014:1997/A2:1999 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50015:1998 Nevýbušná elektrická zařízení – Olejový závěr "o" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50017:1998 Nevýbušná elektrická zařízení – Pískový závěr "q" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50018:2000 Nevýbušná elektrická zařízení – Pevný závěr "d" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50018:2000/A1:2002 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50019:2000 Nevýbušná elektrická zařízení – Zajištěné provedení "e" + Corrigendum 04.2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50020:2002 Nevýbušná elektrická zařízení – Jiskrová bezpečnost "i" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50021:1999 Nevýbušná elektrická zařízení – Typ ochrany "n" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50104:2002 Elektrická zařízení pro detekci a měření kyslíku – Požadavky na provedení a metody zkoušek _BAR_ EN 50104:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 2. 2005) _BAR_
EN 50104:2002/A1:2004 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 8. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50241-1:1999 Zařízení pro detekci hořlavých nebo toxických plynů a par s otevřenou cestou – Část 1: Všeobecné požadavky a metody zkoušek _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50241-1:1999/A1:2004 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 8 . 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50241-2:1999 Zařízení pro detekci hořlavých nebo toxických plynů a par s otevřenou cestou – Část 2: Požadavky na provedení zařízení pro detekci hořlavých plynů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50281-1-1:1998 Elektrická zařízení pro prostory s hořlavým prachem – Část 1-1: Elektrická zařízení chráněná krytem – Konstrukce a zkoušení + Corrigendum 08.1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50281-1-1:1998/A1:2002 _BAR_ 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50281-1-2:1998 Elektrická zařízení pro prostory s hořlavým prachem – Část 1-2: Elektrická zařízení chráněná krytem – Výběr, instalace a údržba + Corrigendum 12.1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50281-1-2:1998/A1:2002 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50281-2-1:1998 Elektrická zařízení pro prostory s hořlavým prachem – Část 2-1: Metody zkoušek – Metody pro stanovení minimálních teplot vznícení prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50284:1999 Zvláštní požadavky pro konstrukci, zkoušení a označování elektrických zařízení skupiny II, kategorie 1 G _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50303:2000 Zařízení skupiny I, kategorie M1, určená pro použití za přítomnosti methanu a/nebo hořlavého prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50381:2004 Premístitelné vetrané domky s nebo bez vnitrního zdroje úniku + Corrigendum 12.2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-7:2003 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 7: Zajištěné provedení "e" (IEC 60079-7:2001) _BAR_ EN 50019:2000 Poznámka 2.1 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-15:2003 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 15: Typ ochrany "n" (IEC 60079-15:2001 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50021:1999 Poznámka 2.1 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-1:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 1: Všeobecné požadavky a metody zkoušek (IEC 61779-1:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50054:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
EN 61779-1:2000/A11:2004 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 8 . 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-2:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 2: Požadavky na provedení zařízení skupiny I s rozsahem do 5 % metanu ve vzduchu (IEC 61779-2:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50055:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-3:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 3: Požadavky na provedení zařízení skupiny I s rozsahem do 100 % metanu ve vzduchu (IEC 61779-3:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50056:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-4:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 4: Požadavky na provedení zařízení skupiny II s rozsahem do 100 % dolní meze výbušnosti (IEC 61779-4:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50057:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-5:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 5: Požadavky na provedení zařízení skupiny II s rozsahem do 100 % objemové koncentrace plynu (IEC 61779-5:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50058:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 62013-1:2002 Přilbová svítidla pro plynující doly – Část 1: Všeobecné požadavky – Konstrukce a zkoušení ve vztahu k nebezpečí výbuchu (IEC 62013-1:1999 (Modifikovaná)) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 2.1 Nová (alebo zmenená) norma má rovnaký rozsah použitia ako nahradená norma.
Od určeného dátumu nahradená norma prestáva poskytovať predpoklad zhody so základným požiadavkami směrnice.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 58/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 78/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Gelderland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Machinefabriek Kersten Beheer B.V. _BAR_
Právní základ _BAR_ Gemeente Brummen, raadsbesluit d.d.
27 maart 2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,29 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 10. srpna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 1. července 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Gemeente Brummen _BAR_ _BAR_
Adresa: Postbus 5 6970 AA Brummen Nederland _BAR_ _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 4/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Slovenská republika _BAR_
Region _BAR_ Bratislavský samosprávný kraj.
V rámci jeho území jen území těchto tří okresů: Malacky, Pezinok a Senec a území pěti městských částí hlavního města SR Bratislavy, a to Vajnory, Záhorská Bystrica, Jarovce, Rusovce a Čunovo.
Podle "Regionálnej mapy štátnej pomoci SR" je cílové území určeno podle čl. 87 odst.3 písm. c) Smlouvy o založení ES. _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory malého a středního podnikání JPD 2 (režim státní podpory) – Dodatek č. 1 _BAR_
Právní základ _BAR_ Zákon NR SR č.
503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja Jednotný programový dokument NUTS II Bratislava cieľ 2 na obdobie rokov 2004 – 2006 Nariadenie Komisie (ES) č.
70/2001 z 12. januára 2001 o použití článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom, publikované v Úradnom vestníku Európskeho spoločenstva (Ú. v. ES L 10 z 13. januára 2001) v znení nariadenia Komisie (ES) č.
364/2004 z 25. februára 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka r. 2004 pozn.: částka na r. 2005 je zvýšená o nevyčerpanou částku z r. 2004 _BAR_ _BAR_
Roční celková částka _BAR_ 8,75 mil. EUR _BAR_
Celková roční částka _BAR_ 4,522 mil. EUR _BAR_
Celkem za roky 2004 – 2006 _BAR_ 13,272 mil. EUR _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano Na investiční projekty je 30 % v hrubém vyjádření (což představuje 20 % v čistém vyjádření + 10 % v hrubém vyjádření jako navýšení pro MSP), z celkových způsobilých nákladů. Na první účast na veletrhu, výstavě nebo obchodní misi a na přijaté poradenské a konzultační služby je určeno 50 % z celkových způsobilých nákladů. _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 27. května 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Příslušné hospodářské odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá k přijímání podpory malým a středním podnikům kromě těžby rud, těžby uhlí, výroby oceli, stavby lodí, výroby syntetických vláken, zdravotnictví a dopravy a nepoužije se v souladu s čl. 1 odst. 2 písm. a), b) a c) nařízení Komise č. 70/2001 ze dne 12. 1. 2001 _BAR_ Ano _BAR_
Omezeno na konkrétní odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Jiné služby Poradenské a konzultační; První účast na veletrhu, výstavě nebo obchodní mise; _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR _BAR_
Adresa: Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR Prievozská 2/B SK-825 25 Bratislava 26 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 49/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Kypr _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program poskytující přístup k některým zahraničním výzkumným infrastrukturám _BAR_
Právní základ _BAR_ Απόφαση του Διοικητικού Συμβουλίου του Ιδρύματος Προώθησης Έρευνας με ημερομηνία 2 Σεπτεμβρίου 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,46 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano 75 % na základní výzkumaž 75 % na průmyslový výzkum aaž 50% na předkonkurenční výzkum. _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 24. února 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. října 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ίδρυμα Προώθησης Έρευνας _BAR_
Adresa: Απελλή και Νιρβάνα Άγιοι Ομολογητές, Λευκωσία Τ.Κ.2342, 1683 Κύπρος _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ _BAR_ maximální výše podpory je 0,15 milionu EUR _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 59/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lazio _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Meccano Aeronautica S.p.A. Ha sede in Cisterna di Latina (LT), Via Nettuno n. 288 _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 17 della Legge Finanziaria Regionale per l'esercizio 2002 del 16 aprile 2002 n. 8, pubblicata nel Bollettino Ufficiale Lazio del 20 aprile 2002, n. 11 S.O. n. 8 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Podpora poskytnutá společnosti Meccano Aeronautica S.p.A. Dosahuje výše 3450000 EUR. Podpora je rozdělena tímto způsobem: a)ve smyslu článku 4 nařízení č.
70/2001 částka 3200000 jakožto podpora na investice do hmotných aktiv;b)ve smyslu článku 5 nařízení č. 70/2001 částka 250000 EUR jakožto podpora pro služby poskytované externími konzultanty.Platba bude probíhat na základě kontroly, která se uskuteční každých šest měsíců a při níž budou zohledněny náklady na pracovníky a) a na služby b), které společnost Meccano Aeronautica S.p.A. Skutečně vynaložila.
S vyplacením zbývající části podpory se počítá do 31. prosince 2009 a ne později _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V rámci maximální míry podpory budou dodrženy maximální hodnoty stanovené v mapě, kterou pro Itálii na období let 2000 – 2006 Komise schválila a která byla zveřejněna v Úř. věst. L 105, 20.4.2002, a to v míře, která převyšuje procentní sazby stanovené v čl. 4 odst. 3 písm. a) nařízení č. 70/2001 _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Smlouva o poskytnutí podpory bude uzavřena dne 15. března 2005.
To mimo jiné předpokládá, aby samotné poskytnutí podpory bylo na jedné straně podmíněno tím, že způsobilé náklady budou skutečně vynaloženy, a na druhé straně tím, že bude pravidelně kontrolováno účinné plnění dalších závazků příjemce, a to zejména: podpory nebudou kumulovány, investice nebudou nižší než 75 % podpory a), půjde o nepravidelné služby b), po pět let se bude zvyšovat zaměstnanost.
Pro dodržení ostatních závazků jsou stanoveny odpovídající věcné záruky _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ S vyplacením zbývající části podpory se počítá do 31. prosince 2009 a ne později _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Hlavním cílem je podpořit malé a střední podniky. Kromě toho se řadí mezi širší cíl, kterým je opětovné uvedení průmyslového zařízení Good Year Italia S.p.A. V průmyslovou činnost a který má ve znevýhodněném regionu ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES opět přinést pracovní místa pracovníkům bývalého podniku Good Year Italia, kteří byli dočasně propuštěni _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví: zpracovatelský průmysl _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Lazio _BAR_
Adresa: Via Cristoforo Colombo 212 I-00147 Roma _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 58/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 107/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ South Tyneside Metropolitan Borough Council – výměna výrobních zdrojů _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 11(1) of the Industrial Development Act 1982 Regional Development Agencies Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Veřejná podpora plánovaná podle tohoto režimu je: Evropský fond pro regionální rozvoj: 2003 – 23400 GBP2004 – 63000 GBPJeden program: 2003 – 52000 GBP _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 50 % nákladů na poradenské služby spolufinancováno z veřejných zdrojů. Žádný malý ani střední podnik nezíská více než 15 mil. EUR podpory _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. října 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 30. září 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Režim "měkké podpory" (poradenské služby, šíření poznatků) Podpora pokryje náklady na vysoce profesionální poradenské služby makléřů s inženýrskou kvalifikací, kteří budou navštěvovat malé a střední podniky, aby mohli zjistit nové tržní příležitosti podniků a poradit, jak mezi sebou obchodovat s jinak nevyužívanými zdroji a využívat obchodní základnu založenou na internetu a fungující jako úvěrový systém.
Tento systém také pomůže malým a středním podnikům zvýšit vlastní úroveň konkurenceschopnosti _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna způsobilá průmyslová odvětví aniž by byla dotčena zvláštní pravidla týkající se státní pomoci v určitých odvětvích – čl. 1 odst. 2 nařízení o blokové výjimce pro malé a střední podniky _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Contact FEDER Neil McGuinness European Programmes Secretariat Government Office for the North East _BAR_
Adresa: Wellbar House Gallowgate Newcastle Upon Tyne NE1 4TD United Kingdom _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XS 48/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Veneto _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Program místního rozvoje "Dal Sile al Tagliamento" Opatření 1: Nové služby GAL Venezia orientale _BAR_
Právní základ _BAR_ Programma Regionale LEADER + della Regione Veneto approvato con Dec.
CE n. C(2001)3564 del 19.11.2001 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 40000 EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 11. 11. 2003 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu pro malé a střední podniky _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Nome: GAL Venezia Orientale _BAR_
Adresa: Sede legale: Piazza della Repubblica 1, I-30026 Portogruaro (VE) Sede operativa: Borgo S. Agnese 89, I-30026 Portogruaro (VE) _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá intenzita podpory činí alespoň 50%,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá intenzita podpory alespoň 50%; nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 120/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Sardínie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpory na nákup nebo leasing nových obráběcích nebo výrobních strojů _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge 28 novembre 1965, n. 1329 Direttive di attuazione approvate con Decreto dell'Assessore dell'Industria della Regione Sardegna n. 553 del 22.10.2004 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 1500000 EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 11. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Autonoma della Sardegna – Assessorato dell'Industria _BAR_
Adresa: Viale Trento 69 I-09123 Cagliari _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení se opatření nepoužije na poskytnutí jednotlivých podpor nebo vyžaduje předchozí oznámení Komisi v případech, kdy: a)Celkové způsobilé náklady činí alespoň 25 milionů EUR,hrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 % nebob)Celková hrubá výše podpory činí alespoň 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 123/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Rakousko _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Korutany _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice "Malé podniky" na podporu malých podniků v odvětví průmyslu a živnostenského podnikání _BAR_
Právní základ _BAR_ Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz LGBl.
Nr. 6/1993 idgF _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 1. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 9. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Nome: Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds _BAR_
Adresa: Heuplatz 2 A-9020 Klagenfurt _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení každého plánovaného poskytnutí podpory Komisi, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů celého projektu činí nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 % nebov oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)jestliže celková hrubá částka podpory činí nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Sdělení Komise o ratingových agenturách
(2006/C 59/02)
(Text s významem pro EHP)
1. ÚVOD
Ratingové agentury hrají zásadní úlohu na celosvětovém trhu cenných papírů a bankovních služeb.
Proto je velmi důležité, aby důsledně poskytovaly nezávislé, objektivní a co nejkvalitnější ratingy.
Po skandálu Enron se Komise na neformálním setkání Rady ve složení ECOFIN v Objedu (v dubnu roku 2002) zavázala provést analýzu problematiky ratingových agentur.
Evropský parlament poté přijal usnesení o ratingových agenturách [1] (v únoru roku 2004) na základě zprávy svého hospodářského a měnového výboru vypracované z vlastního podnětu [2]. V usnesení vyzval Komisi k tomu, aby posoudila potřebu (pokud nějaká existuje) legislativního opatření v dané oblasti.
V březnu roku 2004 po skandálu Parmalat Komise ve spolupráci s Evropským parlamentem a členskými státy zjistila nejproblematičtější otázky spojené s regulací ratingových agentur.
V červenci roku 2004 Komise požádala Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry o odbornou analýzu a pomoc při posuzování nutnosti zavést evropské právní předpisy nebo nalézt jiná řešení.
Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry předložil Komisi své vyjádření v březnu roku 2005 [3].
Od té doby bylo v rámci akčního plánu Komise pro finanční služby (APFÚ) přijato mnoho zásadních legislativních opatření EU s velkým dopadem na ratingové agentury.
Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (MOKCP) navíc v prosinci roku 2004 zveřejnila Kodex základního chování ratingových agentur (kodex MOKCP) [4].
Účelem předloženého sdělení je informovat Radu a Evropský parlament o koncepci regulace vypracované Komisí v otázce ratingových agentur zohledňující nejaktuálnější vývojové trendy.
Při vypracování uvedené koncepce se Komise řídila vyjádřením Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. Zároveň byl sledován i cíl dodržet zásady "lepší právní úpravy", k nimž se Komise zavázala v rámci úsilí vyvinutého k iniciaci růstu a zaměstnanosti v Unii a které tvoří podstatnou část jejího přístupu k politice finančních služeb vymezené v nedávné Bílé knize [5].
2. RATINGOVÉ AGENTURY
2.1 Fungování ratingových agentur
Ratingové agentury vydávají stanoviska o důvěryhodnosti určitého emitenta nebo finančního nástroje. Jinak řečeno, tyto agentury posuzují pravděpodobnost, s jakou emitent obecně nesplní své finanční závazky (rating emitenta) nebo konkrétní dluh nebo nárok z pevně úročitelného cenného papíru (rating nástroje).
Tato stanoviska – nebo ratingy – se opírají o informace vyplývající z příjmů a z rozvahy hodnoceného subjektu (se zvláštním zaměřením na jeho závazky).
Přihlíží se i k jeho finančnímu profilu v minulosti.
Ratingy pouze nabízejí ukazatele k posouzení situace v určitém okamžiku, a proto musí být pravidelně potvrzovány nebo revidovány s cílem přihlédnout k aktuálnímu ekonomickému či jinému vývoji. Ratingy účinným způsobem rozdělují emitenty do kategorií podle známek v závislosti na tom, zda emitenty z hlediska finančního rizika vyhodnotí jako více či méně spolehlivé subjekty.
Ratingové agentury používají rozsáhlé stupnice důvěryhodnosti, které vyjadřují rizika spojená s cenným papírem (tj. pravděpodobnost vzniku platební neschopnosti), přičemž kritická hranice se nachází mezi takzvaným investičním stupněm (nízké riziko) a spekulativním stupněm (vysoké riziko).
Ratingy obvykle vyžadují a platí sami emitenti.
V těchto případech se opírají o veřejně dostupné údaje a o informace, které veřejnosti sice nejsou volně přístupné, nicméně jsou dobrovolně poskytnuty hodnoceným subjektem (získané např. na základě rozhovoru s vedoucími pracovníky hodnoceného subjektu).
Ratingové agentury však někdy přidělují ratingy "bez objednávky" (tj. ratingy nevyžádané emitentem).
Ty jsou obvykle vypracovány bez přístupu k důvěrným informacím.
Přestože připravování ratingů představuje hlavní činnost těchto agentur, mnoho ratingových agentur využívá svých odborných znalostí z oblasti posuzování rizik k poskytování dalších finančních služeb (např. investičního poradenství) emitentům (přímo nebo prostřednictvím propojených subjektů).
2.2 Dopad na finanční trhy
Ratingy hrají na finančních trzích důležitou úlohu.
Existují proto dva důvody. Zaprvé, ačkoliv vycházejí z komplexního posouzení, investoři je mohou snadno a okamžitě uzpůsobit bez ohledu na své odborné znalosti a profil.
Zadruhé, ratingové agentury mají dobré jméno a účastníci trhu je považují za subjekty poskytující nepodjaté analýzy údajů.
Význam ratingových agentur lze v nedávné minulosti zaznamenat jak v obchodní praxi, tak v požadavcích kladených na regulaci.
Obchodní úspěch většiny dluhových nástrojů z velké části závisí na uděleném ratingu.
Rating se tak stal nezbytným předpokladem pro externí financování na trhu s cennými papíry (zejména pokud se emitenti na dluhových trzích zatím dosud zcela neetablovali).
Rating emitenta určuje úrokovou sazbu, kterou emitent bude muset nabídnout při externím financování.
Ratingy se kromě toho stále více využívají ve smluvních ustanoveních upravujících ukončení čerpání úvěru, urychlené splácení dluhu nebo změnu dalších úvěrových podmínek.
Na druhé straně je v současné době v několika právních řádech zakotvena povinnost, že určité druhy investičních produktů lze prodávat pouze tehdy, jestliže emitenti prokáží určitý stupeň důvěryhodnosti vyjádřené ratingem vypracovaným uznávanou ratingovou agenturou.
Ratingové agentury jsou zároveň stále častěji využívány při posuzování rizik spojených s aktivy finančních institucí, které podléhají požadavkům na kapitálovou přiměřenost.
Obecně jsou ratingové agentury na trzích velmi přínosné jak pro investory, tak pro emitenty.
Poskytují investorům informace, které jim usnadní posoudit rizika spojená s cenným papírem.
Zároveň pomáhají snížit náklady emitentů při získávání kapitálu (alespoň těch emitentů, kteří získali příznivý rating).
2.3 Nedostatky
Usnesení Evropského parlamentu se nezabývá otázkou kladné úlohy, jakou ratingové agentury mohou mít a zpravidla i mají. Naopak identifikuje celou řadu nedostatků, kterým je třeba věnovat patřičnou pozornost za účelem zajistit, aby všechny ratingové agentury plnily svou funkci vždy odpovědně [6].
Nedostatky se týkají kvality ratingů udělených ratingovými agenturami.
Ratingové agentury musí vypracování ratingů zakládat na pečlivé analýze dostupných informací a musí neustále prověřovat úplnost svých informačních zdrojů.
To znamená, že ratingy musí být v případě potřeby pravidelně aktualizovány.
Ratingové agentury musí být zároveň otevřenější co se týče způsobu, jakým dospívají k udělovaným hodnocením.
Kromě toho je důležité, aby ratingové agentury byly nezávislé a naprosto objektivní.
Jejich úloha nesmí být ovlivněna vztahy, které mají s emitenty.
Nedostatky se projevují také v přístupu ratingových agentur k důvěrným informacím emitentů.
Důležité je, aby bylo agenturám zabráněno tyto informace používat při realizaci jiných činností.
Evropský parlament vyjádřil obavy nad stupněm koncentrace v tomto odvětví a s tím spojenými případnými protisoutěžními účinky.
3. PŘÍSLUŠNÉ PRÁVNÍ PŘEDPISY
Problematika ratingových agentur je závažná a musí být řešena.
Nový právní rámec EU a kodex MOKCP se o to snaží.
Právní předpisy EU platí pouze pro ratingové agentury působící v EU. Naopak se předpokládá, že kodex budou ratingové agentury uplatňovat ve všech právních řádech, ve kterých působí.
Z obsahového hlediska doplňuje kodex úpravu právních předpisů EU.
Zatímco směrnice jsou právně závazné, kodex je buď v souladu s předpisy nebo je vysvětluje, tj. předpokládá se, že ratingové agentury převezmou veškerá ustanovení kodexu MOKCP do svých vnitřních kodexů chování, resp. vysvětlí případné odchylky.
Pokud se rozhodnou tak neučinit, pak musí vysvětlit, jak jsou v jejich kodexu provedena ustanovení kodexu MOKCP.
3.1 Právní předpisy EU
Cílem akčního plánu Komise pro finanční služby bylo vytvořit otevřené, integrované a účinné finanční trhy v EU, kde tržní síla maximalizuje výnosy investorů a investoři přitom nejsou vystaveni žádnému nepřiměřenému riziku.
Proto bylo záměrem plánu snížit co nejvíce zatížení podniků právními předpisy a současně zachovat účinný stupeň kontroly regulace a vysoký stupeň ochrany investorů.
Pro ratingové agentury jsou významné tři směrnice vydané v rámci plnění akčního programu.
Nejvýznamnější je směrnice o zneužívání trhu, která spolu s prováděcím nařízením a směrnicemi [7] řeší problematiku obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) s cílem zajistit integritu finančních trhů Společenství a zvýšit důvěru investorů v tyto trhy.
Obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem jsou překážkou plné průhlednosti trhu, což je nezbytným předpokladem pro obchodování všech hospodářských subjektů na integrovaných finančních trzích.
V oblasti střetu zájmů, poctivého předkládání investičních doporučení a přístupu k důvěrným informacím vytvářejí směrnice týkající se zneužívání trhu obsáhlý právní rámec pro ratingové agentury a zároveň respektují jejich zvláštní úlohu a rozdíly mezi ratingy a investičními doporučeními.
Směrnice 2003/125/ES se zabývá otázkou poctivého předkládání investičních doporučení a otázkou uveřejňování střetu zájmů s cílem zabránit obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem.
Pro účely uvedené směrnice nejsou ratingy žádným doporučením, nýbrž se považují za stanoviska k důvěryhodnosti konkrétního emitenta nebo finančního nástroje.
Ratingové agentury by však měly zvážit přijetí vnitřních politik a postupů zajišťujících, aby jimi zveřejněné ratingy byly předkládány poctivě a aby byly vhodným způsobem uveřejňovány jakékoli významné zájmy či střet zájmů týkající se finančních nástrojů nebo emitentů, ke kterým se jejich ratingy vztahují. Kromě toho se uvádí, že ratingová agentura uveřejňuje všechny významné zájmy, resp. střety zájmů týkající se finančních nástrojů nebo emitentů, na něž se ratingy vztahují [8].
Kromě toho ze směrnice 2003/6/ES vyplývá, že pokud je ratingové agentuře známo nebo by jí mělo být známo, že rating je nepravdivý nebo zavádějící, lze zakázat šíření nepravdivých nebo zavádějících informací, které představují manipulaci s trhem [9].
Vzhledem k těmto ustanovením je zřejmé, že ratingové agentury musí provést vnitřní postupy a politiky, aby se zajistily objektivní, nezávislé a přesné ratingy posilující důvěru investorů.
Velký význam přikládá Komise tomu, aby ratingové agentury účinně prosazovaly své postupy s cílem zajistit vysokou kvalitu ratingů.
S ohledem na právní úpravu přístupu ratingových agentur k důvěrným informacím zakazuje směrnice 2003/6/ES jakékoliv osobě držící důvěrnou informaci, aby takovou informaci používala při nabývání nebo zcizování finančních nástrojů, jichž se týká tato informace.
Důvěrná informace je definována jako informace přesné povahy, která nebyla zveřejněna, týkající se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více emitentů finančních nástrojů nebo jednoho nebo více finančních nástrojů, a která, kdyby byla zveřejněna, by pravděpodobně měla značný dopad na ceny těchto finančních nástrojů nebo na ceny odvozených finančních derivátů [10].
Emitent je zpravidla povinen zveřejnit důvěrnou informaci co nejdříve.
Z toho vyplývá, že existuje několik málo případů, kdy emitent může být legitimně držitelem důvěrných informací dosud nezveřejněných na trhu.
Jestliže se emitent rozhodne ratingové agentuře zpřístupnit důvěrné informace, ratingová agentura se zaváže k povinnosti zachovat mlčenlivost v souladu s ustanoveními čl. 6 odst.
Proto je ratingové agentuře nebo zaměstnanci, který má přístup k důvěrným informacím jakékoliv charakteru, zakázáno obchodní využívání důvěrných informací.
Kromě toho není dovoleno dané důvěrné informace zpřístupňovat nikomu jinému než osobám plnícím běžné úkoly zaměstnance, běžné profesní úkoly nebo povinnosti. V tomto smyslu se v čl.
6 odst. 3 třetím pododstavci směrnice 2003/6/ES uvádí, aby emitenti nebo osoby jednající jejich jménem nebo na jejich účet vypracovali seznam osob, které pro ně pracují a které mají přístup k důvěrným informacím.
Toto ustanovení umožňuje členským státům vyžadovat od ratingových agentur, aby sestavily seznam zasvěcených osob.
Uvedené seznamy musí být pravidelné aktualizovány a zasílány příslušnému orgánu, jakmile tento o seznam požádá.
Kromě přístupu k důvěrným informacím emitenta se může stát, že rating sám o sobě představuje důvěrnou informaci, a sice především v takových případech, kdy ratingová agentura má přístup k veřejně nedostupným informacím emitenta.
To znamená, že je zakázáno využívat nezveřejněný rating k obchodování nebo k postoupení takové informace někomu dalšímu, s výjimkou osob plnících běžné úkoly zaměstnance, běžné profesní úkoly nebo povinnosti.
Naopak je dovoleno, aby ratingová agentura důvěrně sdělila rating emitentovi bezprostředně před uveřejněním za účelem kontroly přesnosti informací, ze kterých rating vychází.
Komise je toho názoru, že ustanovení směrnic týkajících se zneužívání trhu poskytují rozsáhlý právní základ pro činnost ratingových agentur, co se týče zneužívání trhu.
Zvláštní úloha ratingových agentur na finančních trzích vyžaduje, aby tato ustanovení byla pečlivě používána.
Komise proto bude aktivně sledovat provádění a uplatňování uvedených ustanovení obsažených ve směrnicích týkajících se zneužívání trhu ve vztahu k ratingovým agenturám.
Druhým právním předpisem EU významným z hlediska ratingových agentur je směrnice týkající se kapitálových požadavků, kterou se zavádí nový rámec pro kapitálové požadavky platný pro banky a investiční podniky [11].
Směrnice týkající se kapitálových požadavků vychází z mezinárodního rámce pro kapitálové požadavky sjednaného Basilejským výborem pro bankovní dohled v roce 2004 (tzv. Basilej II).
Ve směrnici týkající se kapitálových požadavků je vymezeno, jak používat externí ratingy při určování váhy rizika (a následně kapitálových požadavků) u bank nebo u zveřejněných informací investičního podniku.
Příslušné orgány připustí pouze využívání ratingů vypracovaných uznávanými orgány pro externí rating, zejména ratingovými agenturami.
Ve směrnici je také stanoveno, jak postupovat v případě takového uznání.
Směrnice týkající se kapitálových požadavků stanoví řadu požadavků, které by orgány pro externí rating měly splňovat, aby je příslušný orgán mohl uznat.
Orgány pro externí rating musí například ratingy vypracovávat nezávisle a objektivně a neustále je prověřovat.
Jejich ratingové postupy by navíc měly být dostatečně průhledné.
Příslušné orgány by měly také posuzovat, zda jednotlivé ratingy považují jejich uživatelé na trhu za důvěryhodné a spolehlivé a zda jsou přístupné za rovnocenných podmínek všem zúčastněným stranám.
Při své práci na sbližování postupů orgánů pro externí rating používaných v EU při uznávání subjektů vychází Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ze směrnice týkající se kapitálových požadavků a definuje společné pojetí předpokladů nezbytných ke splnění požadavků pro uznání tak, jak je stanoví směrnice týkající se kapitálových požadavků [12].
Směrnice týkající se kapitálových požadavků samozřejmě nepředepisuje ratingovým agenturám, jak mají realizovat svou obchodní činnost, ale zaměřuje se převážně na vážení kapitálových požadavků. Postup pro uznávání používaný orgány pro externí rating tak neřeší širší aspekty chování ratingových agentur obecně.
Ratingové agentury se navíc totiž mohou rozhodnout, že nebudou fungovat jako orgány pro externí rating řídící se směrnicí týkající se kapitálových požadavků, a proto tato směrnice neplatí pro všechny ratingové agentury.
Cíle a účinky systému uznávání orgánů pro externí rating však nelze chápat odděleně od cílů ostatních právních předpisů a kontrolních norem platných pro ratingové agentury, protože směrnicí týkající se kapitálových požadavků je potvrzena významná funkce agentur.
Z tohoto důvodu bude Komise pečlivě sledovat vývojové trendy ohledně uznávání orgánů pro externí rating a posuzovat, zda ratingové agentury plní svou důležitou úlohu přiměřeným způsobem podle směrnice týkající se kapitálových požadavků.
Proto by příslušné orgány měly zajistit, aby se účinky uznání týkaly všech zúčastněných stran, aby se mohlo posoudit, zda by se předpoklady pro uznávání orgánů pro externí rating případně mohly použít v budoucnu pro úpravu obchodního chování ratingových agentur.
Posledním významným právním předpisem je směrnice o trzích finančních nástrojů [13].
Směrnice o trzích finančních nástrojů a její budoucí prováděcí opatření se nepoužijí na ratingy vypracované ratingovými agenturami tehdy, jestliže vlastní rating nezahrnuje podnikatelskou činnost podniků nabízejících investiční služby a jiné činnosti definované ve směrnici.
Jinak řečeno, přidělení ratingu obvykle nebude znamenat, že ratingová agentura poskytuje rovněž "investiční poradenství" ve smyslu přílohy I směrnice o trzích finančních nástrojů.
Ratingové agentury by však měly znát přesné meze této činnosti, aby mohly působit i nadále mimo oblast působnosti směrnice o trzích finančních nástrojů.
Ratingové agentury, které poskytují také investiční služby a nabízejí investiční činnosti na profesionální úrovni, jsou nicméně oprávněny vyžadovat povolení.
V takových případech se ustanovení směrnice o trzích finančních nástrojů, která upravují chování podniku a organizační požadavky, použijí na podnik a jeho podnikatelskou činnost v oblasti investičních služeb a investičních činností.
Jestliže například ratingová agentura poskytuje investiční služby (jako investiční poradenství) klientům, kteří patří do oblasti působnosti směrnice o trzích finančních nástrojů, použijí se ustanovení o střetu zájmů, aby byly chráněny zájmy příjemců daných služeb.
Ustanovení o střetu zájmů mohou ukládat požadavek přiměřeného oddělení investičních služeb od ratingu tak, aby doplňkové služby nemohly poškodit kvalitu a objektivitu ratingu [14].
V současné době tento obsáhlý právní rámec provádějí členské státy.
Všechny směrnice musí být správně provedeny. Z tohoto důvodu Komise aktivně sleduje provádění směrnic.
Případně je oprávněna zahájit řízení pro porušení povinnosti z důvodu nesprávného provedení směrnic.
Jinou oblastí práva Společenství, jež může mít případně význam pro ratingové agentury, je právo hospodářské soutěže.
Komise nesdílí obavy Evropského parlamentu ohledně stupně koncentrace v ratingovém odvětví.
V tomto odvětví se neprojevují žádné známky protisoutěžních účinků, nicméně jakýkoliv náznak prokazující opak bude důkladně přezkoumán.
Z tohoto důvodu Komise v tomto okamžiku nepovažuje za nutné podnikat jakékoliv kroky v této oblasti.
Lze spíše předpokládat, že nadměrné rozdělení trhu by v tomto odvětví mohlo mít nepříznivé následky (ratingové agentury by například mohly být vystaveny nepřípustnému tlaku udělovat výhodné ratingy za účelem získat klienty).
3.2 Kodex MOKCP
V září roku 2003 vydala MOKCP zásady platné pro činnosti ratingových agentur (zásady MOKCP) [15], ve kterých stanoví ambiciózní cíle pro ratingové agentury, regulátory trhů s cennými papíry, emitenty a jiné účastníky trhu s cílem zdokonalit ochranu investorů a v rámci trhu podpořit poctivý obchodní styk, účinnost a transparentnost a snížit systematicky riziko.
V rámci připomínek k uvedeným zásadám MOKCP vypracovala Kodex základního chování ratingových agentur (viz příloha).
Vzhledem k celosvětovému rozměru trhu ratingových agentur se u kodexu MOKCP přepokládá, že jej budou používat ratingové agentury jakýchkoliv velikostí a s jakýmikoliv podnikatelskými modely a ve všech právních řádech.
Komise konstatuje, že kodex MOKCP nebyl proveden do vnitrostátního práva členských států.
Očekává se však, že ratingové agentury provedou ustanovení kodexu MOKCP v plném rozsahu, pokud jsou tato ustanovení slučitelná se směrnicemi EU.
To vyžaduje, aby ratingové agentury zavedly normy MOKCP do svých postupů.
Nedávné vývojové trendy na trhu ukazují, že několik ratingových agentur na základě kodexu MOKCP zavedlo své vlastní kodexy chování. Tato skutečnost dokládá, že kodex MOKCP poskytuje užitečný soubor norem pro autoregulaci v ratingovém odvětví.
Je velmi důležité, aby ratingové agentury do svých kodexů jednání nejen převzaly ustanovení kodexu MOKCP, nýbrž aby kodex MOKCP plně dodržovaly prosazováním svých kodexů jednání v každodenní praxi.
V budoucnu musí ratingové agentury pravidelně informovat všechny účastníky trhu o dodržování svých kodexů jednání.
Za tímto účelem Komise doporučuje pravidelně analyzovat účinky kodexu MOKCP.
4. ZÁVĚR
Na základě žádosti Evropského parlamentu Komise velmi pečlivě zvážila potřebu nových legislativních návrhů pro regulování činností ratingových agentur.
Dospěla k závěru, že v současné době není třeba vyvíjet žádnou legislativní iniciativu. Jednou ze základních zásad "lepší právní úpravy" je uplatňovat legislativní řešení pouze tehdy, když je to naprosto nutné pro splnění cílů veřejné politiky.
Komise je toho názoru, že potřeba nové legislativní úpravy není v této oblasti podložena.
Pro ratingové agentury platí již tři nové směrnice týkající se finančních služeb.
Komise je přesvědčena o tom, že uvedené směrnice reagují na všechny hlavní obavy Evropského parlamentu, pokud se budou používat za současné autoregulace ratingových agentur podle nově přijatého kodexu MOKCP.
Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry ve svém vyjádření adresovaném Komisi rovněž uvedl, že byla nalezena optimální rovnováha mezi právními předpisy a autoregulací a že prozatím není třeba dalších legislativních iniciativ.
Komise však dále pečlivě sleduje vývojové trendy v této oblasti.
Nové úpravy s sebou samozřejmě přinesou očekávané výsledky pouze tehdy, jestliže ratingové agentury budou autoregulaci brát dostatečně vážně. Agentury musí postupovat svědomitě při provádění ustanovení kodexu MOKCP.
Zároveň musí být otevřené a transparentní co se týče způsobu, jakým tak budou činit.
Skutečnost, že mnoho ratingových agentur zavedlo své vlastní kodexy chování na základě kodexu MOKCP, působí povzbudivě.
Zavedení zmíněných kodexů samo o sobě však nestačí. Je třeba je provádět v každodenní praxi.
Komise hodlá požádat Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry, aby sledoval dodržování kodexu MOKCP a podával jí každý rok zprávu.
Komise rovněž zváží, jak nejlépe posuzovat názory účastníků trhu, a zejména těch účastníků, kteří nakupují komplexní finanční nástroje.
K tomuto účelu by mohla být zřízena i neformální skupina odborníků.
Zástupci ratingového odvětví by si měli uvědomit, že Komise je oprávněna přijmout legislativní opatření, jestliže vyjde najevo, že pravidla EU nebo kodex se nedodržují dostatečně a že dochází k poškozování kapitálových trhů EU.
Komise také uváží vypracování legislativních návrhů, změní-li se okolnosti (včetně vážných případů selhání trhů).
V neposlední řadě hodlá Komise sledovat celosvětový vývoj ratingového podnikání. Dojde-li k zásadním změnám ve způsobu regulace ratingových agentur jinde na světě, může Komise svůj přístup případně přehodnotit.
[2] Zpráva hospodářského a měnového výboru (A5-0040/2004), zpracovatel Giorgos Katiforis.
[3] Odborné vyjádření Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry určené Evropské komisi a týkající se možných opatření přijatých v souvislosti s ratingovými agenturami CESR/05/139b, březen 2005, dostupné na internetové stránce: http://www.cesr-eu.org.
[4] Kodex základního chování ratingových agentur, odborná komise mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry, prosinec roku 2004, viz příloha Kodexu základního chování ratingových agentur vypracovaného MOKCP.
[5] Bílá kniha o politice finančních služeb (2005 – 2010), COM(2005) 629 final.
[6] Viz poznámka č. 1.
[7] Směrnice 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 (Úř. věst. L 96, 12.4.2003, s.
16), směrnice 2003/124/ES ze dne 22. prosince 2003 (Úř. věst. L 339, 24.12.2003, s.
70), směrnice 2003/125/ES ze dne 22. prosince 2003 (Úř. věst. L 339, 24.12.2003, s.
73), směrnice Komise 2004/72/ES ze dne 29. dubna 2004 (Úř. věst. L 162, 30.4.2004, s.
70) a nařízení Komise (ES) č. 2273/2003 ze dne 22. prosince 2003 (Úř. věst.
L 336, 23.12.2003, s. 33).
[8] Viz článek 1 odst. 8 a bod odůvodnění č. 10 směrnice 2003/125/ES.
[9] Ustanovení čl. 1 odst. 2 písm. c) stanoví, že "manipulací s trhem se rozumí: šíření informací prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky informací, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály týkající se finančních nástrojů, včetně šíření pověstí a nepravdivých nebo zavádějících informací, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící. (…)".
[10] Ustanovení čl. 1 odst. 1 a čl. 2 odst. 1 směrnice 2003/6/ES.
[11] Touto směrnicí se přepracovává směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu a směrnice Rady 93/6/EHS ze dne 15. března 1993 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí.
[12] Konzultační dokument Evropského výboru orgánů bankovního dohledu o uznávání orgánů pro externí rating ze dne 29. června 2005, dostupný na internetové stránce: http://www.c-ebs.org/pdfs/CP07.pdf
[13] Směrnice 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 (Úř. věst.
L 145, 12.4.2004, s. 1).
[14] Viz ustanovení čl. 13 odst. 3, čl. 13 odst. 10 a článku 18 směrnice o trzích finančních nástrojů.
[15] Zásady MOKCP platné pro činnosti ratingových agentur jsou dostupné na internetové stránce: www.iosco.org/IOSCOPD151
--------------------------------------------------
Oznámení o žádosti podle článku 30 směrnice 2004/17/ES
(2006/C 59/06)
Žádost členského státu
30 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb [1].
Prvním pracovním dnem následujícím po obdržení žádosti je 21. únor 2006.
Žádost, kterou podala Finská republika, se týká výroby (včetně kombinované) a distribuce elektřiny v této zemi.
V článku 30 uvedené směrnice se stanoví, že se směrnice 2004/17/ES nepoužije, pokud je dotyčná činnost přímo vystavena hospodářské soutěži na trzích, na které není omezen přístup.
Posouzení těchto podmínek se provádí pouze pro účely směrnice 2004/17/ES a není jím dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže.
Na přijetí rozhodnutí ve věci této žádosti má Komise lhůtu tří měsíců od prvního pracovního dne, který je uveden výše.
Lhůta tedy uplyne dne 21. května 2006 .
Ustanovení odst. 4 třetího pododstavce jsou použitelná.
Proto může být lhůta, kterou má Komise k dispozici, případně prodloužena o jeden měsíc.
Toto prodloužení by bylo zveřejněno.
[1] Úř. věst.
L 134, 30.4.2004, s. 1.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/84/ES ze dne 19. ledna 2001 o úpravě letního času
(2006/C 61/02)
V souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/84/ES ze dne 19. ledna 2001 o úpravě letního času [1] je Komise povinna zveřejnit každých pět let sdělení obsahující časový plán s daty, ke kterým bude období letního času začínat a končit.
První sdělení bylo učiněno v okamžiku vyhlášení směrnice pro léta 2002 až 2006 včetně [2].
Pro léta 2007 až 2011 včetně jsou data, ke kterým bude období letního času začínat a končit, stanovena na následující data, 1 hodinu ranní světového času:
- v roce 2007: neděle 25. března a 28. října
- v roce 2008: neděle 30. března a 26. října
- v roce 2009: neděle 29. března a 25. října
- v roce 2010: neděle 28. března a 31. října
- v roce 2011: neděle 27. března a 30. října.
[1] Úř. věst.
L 31, 2.2.2001, s. 21.
[2] Úř. věst. C 35, 2.2.2001, s. 7.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES ze dne 16. června 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel
(2006/C 61/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 8847:2004 Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Systémy lan a kladek (ISO 8847:2004) _BAR_ EN 28847:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2004) _BAR_
EN ISO 8847:2004/AC:2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 11192:2005 Malá plavidla – Grafické symboly (ISO 11192:2005) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14945:2004 Malá plavidla – Štítek plavidla (ISO 14945:2004) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 14945:2004/AC:2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14946:2001 Malá plavidla – Maximální nosnost (ISO 14946:2001) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 14946:2001/AC:2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Státní podpory – Řecko
Státní podpora C 50/2005 (ex NN 20/2005) – Podpory podnikům v departementech Rhodope, Evros, Xanthi, Dodecanese a na ostrovech Lesbos, Samos a Chios (společná vyhláška č. 1648/B.22/ 13. 1. 1994; vyhláška č. 2003341/683/0025/ 17. 2. 1994; společná vyhláška č. 14237/B0,664/ 6. 4. 1994; vyhláška č. 2022973/3968/0025/ 18. 5. 1994; společná vyhláška č. 235/B0,21/ 4. 1. 1995; společná vyhláška č. 44678/B0,1145 3. 7. 1995; vyhláška č. 2043231/6673/0025/ 11. 7. 1995; společná vyhláška č. 14946/B0,566/ 30. 4. 1996; vyhláška č. 2030175/4446/0025/ 10. 6. 1996; společná vyhláška č. 44446/B.1613/ 24. 12. 1996; vyhláška č. 2087184/49/0025/ 11. 7. 1997; vyhláška č. 11362/B.472/7.1997; vyhláška č. 32576/B0,1282 9. 10. 1997; vyhláška č. 2016123/2133/0025/ 6. 3.1998; vyhláška č. 40412/B0,1677 /9. 12. 1997; vyhláška č. 2090373/11216/0025/ 1. 6. 1998; vyhláška č. 42998/B0,2026/ 15. 12. 1998; vyhláška č. 44247/B0,2108/ 23. 12. 1998; vyhláška č. 19954/B0,957/ 7. 6. 1999; vyhláška č. 2/42929/0025/ 7. 10. 1999; vyhláška č. 10123/B0,507/ 17. 3. 1999; vyhláška č. 2/21857/0025/ 7. 10. 1999; vyhláška č. 6244/B0,270/ 18. 2. 2000; vyhláška č. 2/14774/0025/ 31. 5. 2000; vyhláška č. 35913/B0,2043/ 24. 10. 2000; vyhláška č. 2/82257/0025/ 18. 12. 2000; vyhláška č. 43407/B0,2428/ 19. 12. 2000; vyhláška č. 2/7555/0025/ 25. 5. 2001; vyhláška č. 33951/B0,1498/ 10. 10. 2001; vyhláška č. 2/61352/0025/2001/ 31. 1. 2002; vyhláška č. 42567/B0,1770/ 4. 12. 2001; vyhláška č. 75113/B0,2455 11. 11. 2003; vyhláška č. 2/64046/0025/2003/ 28. 1. 2004; vyhláška č. 2041901/ 16. 5. 1989; vyhláška č. 2078809/ 10. 10. 1989; vyhláška č. 9034/B0,289/ 10. 2. 2003; vyhláška č. 80295/B.2631/28. 11. 2003; vyhláška č. 37497/B.2631 2. 6. 2003)
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 63/02)
Dopisem ze dne 21. prosince 2005 vyhotoveném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Řecku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře, vůči které Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na tuto adresu:
Commission européenne
Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural
Direction H2
Bureau: Loi 130 5/128
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 76 72
Tyto připomínky budou oznámeny Řecku.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
Předmětné vyhlášky stanoví různá podpůrná opatření ve prospěch zemědělských, řemeslných, námořních, průmyslových a uhelných podniků.
Jedná se o tato opatření:
a) seskupení nákladných dluhů spojených s půjčkami poskytnutými na investice a/nebo na tvorbu/udržování provozního kapitálu do nových zvýhodněných půjček s možností odkladu splátek;
b) poskytnutí státní záruky na restrukturalizaci dluhů.
Tato opatření jsou určena podnikům, které jsou zjevně v potížích.
HODNOCENÍ
V tomto stadiu je slučitelnost poskytnutých podpor se společným trhem problematická z těchto důvodů:
- v informacích, které poskytly během posouzení dokumentace, se řecké orgány odvolaly na dopisy zaslané v rámci dokumentace týkající se obdobných podpor (podpory C 23/04 a C 20/05) a uvedly, že se na částky dotyčných podpor pravděpodobně vztahuje pravidlo de minimis. Kromě skutečnosti, že se do 1. ledna 2005 pravidlo de minimis nevztahovalo na zemědělské odvětví, nemá Komise v tomto stadiu žádný údaj, který by jí umožnil stanovit, v jakém rozsahu by částky přijaté zemědělskými podniky za použití zmíněných vyhlášek mohly spadat do působnosti nařízení Komise (ES) č. 1860/2004, kterým se zavedlo pravidlo de minimis do zemědělského odvětví,
- vzhledem k tomu, že předmětné vyhlášky jsou určeny podnikům v potížích, musejí být podpory analyzovány ve světle různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích od vstupu první z výše uvedených vyhlášek v platnost; avšak dostupné informace neumožňují stanovit, zda tato pravidla byla dodržena,
- v průmyslovém a řemeslném odvětví je pravidlo de minimis použitelné, ale jelikož řecké orgány neposkytly údaje o vyplacených částkách a počtu příjemců opatření stanovených předmětnými vyhláškami a jelikož se stropy podpor de minimis vypočítávají na tříleté období, a ne pro přesně stanovenou operaci, není možné určit, zda se na podpory stanovené předmětnými vyhláškami může pravidlo de minimis skutečně vztahovat.
V takovém kontextu musejí být podpory rovněž analyzovány na základě různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích od vstupu první výše uvedené vyhlášky v platnost; avšak dostupné informace neumožňují stanovit, zda tato pravidla byla dodržena,
- v uhelném a námořním odvětví je pravidlo de minimis použitelné teprve od vstupu nařízení Komise (ES) č. 69/2001 v platnost. Z důvodů uvedených v předchozí odrážce musejí být podpory rovněž analyzovány na základě různých pravidel, která se použila na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích od vstupu první výše uvedené vyhlášky v platnost; avšak dostupné informace neumožňují stanovit, zda tato pravidla byla dodržena,
- v odvětví námořní přepravy nelze pravidlo de minimis použít. Podpory musejí být rovněž analyzovány na základě různých pravidel použitelných na záchranu a restrukturalizaci podniků v potížích od vstupu první výše uvedené vyhlášky v platnost; avšak dostupné informace neumožňují stanovit, zda tato pravidla byla dodržena,
- v žádném z uvedených odvětví dostupné informace neumožňují stanovit, zda státní záruka byla poskytnuta podle různých pravidel použitelných na státní podpory ve formě záruk od vstupu první výše uvedené vyhlášky v platnost,
- vyhláška č. 2041901/ 16. 5. 1989 a následující vyhlášky na předmětném seznamu stanoví podpory pro jiné departementy než Rhodope, Evros a Xanthi. V tomto stadiu nelze určit, zda intervenční systém, který stanoví, je rozšířením intervenčního systému používaného ve třech výše uvedených departementech, či zda se jedná o nezávislý systém. V každém případě však nelze na základě dostupných informací určit, zda byly dodrženy normy použitelné v oblasti státních podpor (normy použitelné v oblasti regionálních podpor nebo pravidlo de minimis).
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Με την παρούσα η Επιτροπή έχει την τιμή να πληροφορήσει την Ελλάδα ότι, αφού εξέτασε τις υποβληθείσες από τις αρχές της χώρας σας πληροφορίες, αποφάσισε να κινήσει την προβλεπόμενη από το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ διαδικασία όσον αφορά τις ενισχύσεις που προβλέπονται στις ανωτέρω υπουργικές αποφάσεις.
Διαδικασία
2. Κατά την εξέταση του φακέλου κρατικής ενίσχυσης NN 153/03 σχετικά με τη χορήγηση ενισχύσεων για την εκκαθάριση οφειλών στους νομούς Καστοριάς και Εύβοιας (φάκελος για τον οποίο κινήθηκε η διαδικασία C 23/04), οι υπηρεσίες της Επιτροπής διαπίστωσαν ότι παρόμοιες ενισχύσεις είχαν χορηγηθεί και σε άλλους ελληνικούς νομούς από το 1993.
3. Με την επιστολή τους της 22ας Απριλίου 2004, οι υπηρεσίες της Επιτροπής ζήτησαν από τις ελληνικές αρχές πίνακα όλων των αποφάσεων που ελήφθησαν από αυτές, καθώς και των τροποποιήσεών τους, από την 1η Ιανουαρίου 1993, σχετικά με την αναδιαπραγμάτευση των οφειλών με υψηλή επιβάρυνση.
4. Με επιστολή της, της 1ης Ιουλίου 2004, η οποία πρωτοκολλήθηκε στις 5 Ιουλίου 2004, η Μόνιμη Αντιπροσωπεία της Ελλάδας στην Ευρωπαϊκή Ένωση κοινοποίησε στην Επιτροπή το κείμενο της απόφασης αριθ.
66336/B.1398 της 14ης Σεπτεμβρίου 1993 και τις τροποποιήσεις του, οι οποίες αφορούν τη χορήγηση ενισχύσεων για την αναδιαπραγμάτευση οφειλών με υψηλή επιβάρυνση στους νομούς Φλώρινας και Κιλκίς.
5. Μετά την εξέταση των προαναφερθέντων εγγράφων ανοίχθηκε φάκελος μη κοινοποιηθείσας ενίσχυσης (NN 70/04) και στη συνέχεια κινήθηκε η διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης (C 20/05).
6. Στο πλαίσιο της εξέτασής τους, οι υπηρεσίες της Επιτροπής διαπίστωσαν για μία ακόμη φορά ότι επιχειρήσεις εγκαταστημένες σε άλλους νομούς από τους προαναφερθέντες είχαν επίσης λάβει ανάλογες ενισχύσεις με εκείνες που εξετάστηκαν στο πλαίσιο των φακέλων C 23/04 και C 20/05.
7. Ως εκ τούτου, με επιστολή της 11ης Νοεμβρίου 2004, οι υπηρεσίες της Επιτροπής ζήτησαν από τις ελληνικές αρχές να τους αποστείλουν πίνακα των ελληνικών υπουργικών αποφάσεων που αφορούν τη χορήγηση ενισχύσεων για την αναδιαπραγμάτευση οφειλών με υψηλή επιβάρυνση στην Ελλάδα, καθώς και τον πίνακα με τα καταβληθέντα ποσά.
8. Με επιστολή της 13ης Δεκεμβρίου 2004, η οποία πρωτοκολλήθηκε στις 15 Δεκεμβρίου 2004, η Μόνιμη Αντιπροσωπεία της Ελλάδας στην Ευρωπαϊκή Ένωση διαβίβασε στην Επιτροπή επιστολή με την οποία οι ελληνικές αρχές ζητούσαν παράταση της προθεσμίας που αναφέρεται στο σημείο 7 κατά ένα μήνα.
9. Οι υπηρεσίες της Επιτροπής χορήγησαν την παράταση αυτή, με επιστολή της 6ης Ιανουαρίου 2005.
10. Με επιστολή της 27ης Ιανουαρίου 2005, η οποία πρωτοκολλήθηκε την 1η Φεβρουαρίου 2005, η Μόνιμη Αντιπροσωπεία της Ελλάδας στην Ευρωπαϊκή Ένωση απέστειλε στην Επιτροπή τις ελληνικές υπουργικές αποφάσεις που είχαν ζητηθεί αλλά όχι τον πίνακα των καταβληθέντων στο πλαίσιο των αποφάσεων αυτών ποσών.
Περιγραφή
11. Η υπουργική απόφαση αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, για την έγκριση καταβολής διαφοράς τόκων επί των υφιστάμενων υπολοίπων χορηγήσεων για κεφάλαιο κινήσεως και πάγιες εγκαταστάσεις επιχειρήσεων των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, προβλέπει τα εξής:
12. Για τα νέα κεφάλαια κίνησης που θα χορηγούνται από 1.4.1993 και μετά σε βιοτεχνικές, βιομηχανικές, μεταλλευτικές, κτηνοτροφικές επιχειρήσεις βιομηχανικού τύπου, ξενοδοχειακές και ναυτιλιακές επιχειρήσεις που είναι εγκατεστημένες, ανεξάρτητα από την έδρα της επιχείρησης, στους νομούς Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, θα παρέχεται επιδότηση δέκα (10) εκατοστιαίων μονάδων με χρέωση του λογαριασμού του Ν.
128/75, για ποσό μέχρι ποσοστού του 20 % του κύκλου εργασιών του προηγούμενου έτους ή μέχρι του 50 % επί των παραγγελιών του τρέχοντος έτους της επιχείρησης.
Η επιδότηση αυτή θα παρέχεται για τους τόκους που θα χρεωθούν από 1.4.1993 μέχρι 31.3.1996.
13. Για τα ανωτέρω δάνεια για κεφάλαια κίνησης παρέχεται η εγγύηση του Δημοσίου μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών (293470 ευρώ).
14. Το σύνολο των υφιστάμενων μέχρι 31.12.1993 ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών από δάνεια για πάγιες εγκαταστάσεις και κεφάλαια κίνησης των βιοτεχνικών, βιομηχανικών, μεταλλευτικών καθώς και των κτηνοτροφικών επιχειρήσεων βιομηχανικού τύπου, των ξενοδοχειακών και ναυτιλιακών επιχειρήσεων της περιφέρειας Θράκης, θα αποτελέσει ένα νέο δάνειο που θα εξοφληθεί σε δέκα χρόνια με ίσες εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές δόσεις.
15. Το επιτόκιο των δανείων της προηγούμενης παραγράφου θα επιδοτείται με δέκα εκατοστιαίες μονάδες από τον λογαριασμό του Ν.
128/75, κατά τα πέντε πρώτα έτη, με την προϋπόθεση ότι ο δανειολήπτης θα έχει καταβάλει προηγουμένως τη δική του συμμετοχή.
16. Οι τόκοι και το κεφάλαιο των ρυθμιζόμενων οφειλών των βιομηχανικών, μεταλλευτικών καθώς και κτηνοτροφικών επιχειρήσεων βιομηχανικού τύπου, των ξενοδοχειακών και ναυτιλιακών επιχειρήσεων, θα είναι εγγυημένοι ανεπιφυλάκτως από το δημόσιο.
17. Σε περίπτωση κατά την οποία δεν πληρωθούν τρεις συνεχόμενες τοκοχρεωλυτικές δόσεις, το δάνειο θα καθίσταται ληξιπρόθεσμο και απαιτητό και θα παύει η ισχύουσα ρύθμιση.
18. Οι τόκοι υπερημερίας μέχρι 31.12.1992 για δάνεια παγίων εγκαταστάσεων και κεφαλαίων κίνησης βιοτεχνικών, βιομηχανικών, μεταλλευτικών καθώς και κτηνοτροφικών επιχειρήσεων βιομηχανικού τύπου, των ξενοδοχειακών και ναυτιλιακών επιχειρήσεων της περιοχής, που ρυθμίζονται με αυτή την απόφαση, θα καλύπτονται με χρέωση του κοινού λογαριασμού του Ν.
128/75.
19. Οι προϋποθέσεις για την υπαγωγή των επιχειρήσεων στις ρυθμίσεις της παρούσης είναι:
α) οι επιχειρήσεις να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση.
Η βιωσιμότητα θα κρίνεται από τις τράπεζες.
β) Οι επιχειρήσεις να έχουν καταβάλει τουλάχιστον το 5 % των αναλογούντων σ' αυτές τόκων των ετών 1991 — 1992.
γ) Οι οφειλές να προέρχονται από δάνεια που αποδεδειγμένα χρησιμοποιήθηκαν είτε για κεφάλαιο κίνησης είτε για αγορά παγίων εγκαταστάσεων των επιχειρήσεων.
δ) Το επιτόκιο που χρεώνεται σε κάθε περίπτωση από το πιστωτικό ίδρυμα κατά τη διάρκεια κατά την οποία παρέχεται η επιδότηση, είναι μικρότερο από ή ίσο με το χαμηλότερο επιτόκιο αντίστοιχου ενήμερου δανείου που χορηγεί το πιστωτικό ίδρυμα προσαυξημένο κατά 1,5 ποσοστιαίες μονάδες.
20. Οι διευκρινιστικές εγκύκλιοι και επιστολές που έχουν εκδοθεί από το Υπουργείο Εθνικής Οικονομίας και το Υπουργείο Οικονομικών και που αφορούν τις υπ' αριθ.
18226/ΓΔ.433/B.434/ 9.4.1993, 47729/B.340/ 31.5.1993 και υπ' αριθ.
54938/B.984/ 9.7.1993 κοινές υπουργικές αποφάσεις παραμένουν σε ισχύ εφόσον δεν αντίκεινται στις διατάξεις της παρούσας απόφασης.
21. Για τυχόν καταβολές που έγιναν στο πλαίσιο των αποφάσεων αυτών και που υπερβαίνουν τις υποχρεώσεις που προκύπτουν από την παρούσα απόφαση, τα επιπλέον ποσά θα άγονται σε πίστωση του δανειολήπτη για συμψηφισμό με επόμενες δόσεις εξόφλησης των δανείων.
22. Η δαπάνη που προκαλείται από τις διατάξεις της παρούσας απόφασης, το ύψος της οποίας δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί, θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
23. Η απόφαση αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, η οποία αφορά την παροχή της εγγύησης του Δημοσίου για τη χορήγηση δανείων κεφαλαίων κίνησης σε βιοτεχνικές, βιομηχανικές, μεταλλευτικές, κτηνοτροφικές επιχειρήσεις βιομηχανικού τύπου, ξενοδοχειακές και ναυτιλιακές επιχειρήσεις της περιφέρειας Θράκης καθώς και για τη ρύθμιση οφειλών από παλαιότερα δάνεια, προβλέπει τα εξής:
24. Παρέχουμε ανεπιφύλακτα, παραιτούμενοι από το δικαίωμα της προβολής της ένστασης της δίζησης, την εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου προς τις τράπεζες για την κάλυψη των χορηγούμενων από 1.4.1993 και μετά δανείων για κεφάλαιο κίνησης σε βιοτεχνικές, βιομηχανικές, μεταλλευτικές, κτηνοτροφικές επιχειρήσεις βιομηχανικού τύπου, ξενοδοχειακές και ναυτιλιακές επιχειρήσεις που είναι εγκατεστημένες, ανεξάρτητα από την έδρα της επιχείρησης, στους νομούς Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου και μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση, καθώς και για την κάλυψη των οφειλών (κατά κεφάλαιο και τόκους) που θα προκύψουν από τη ρύθμιση των υφιστάμενων κατά την 31.12.1993 οφειλών από παλαιότερα δάνεια των ως άνω επιχειρήσεων, η οποία θα γίνει σύμφωνα με τους όρους και προϋποθέσεις της κοινής απόφασης των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών αριθ.
1648/Γ.Γ.54/B.22/ 13.1.1994.
25. Οι τράπεζες σε περίπτωση καθυστέρησης της καταβολής τριών συνεχόμενων ληξιπρόθεσμων δόσεων, τόσο αυτών που έχουν καθοριστεί από τις ίδιες με τις οικείες συμβάσεις για τα δάνεια κεφαλαίου κίνησης όσο και αυτών που προκύπτουν από τη ρύθμιση των υφιστάμενων από παλαιότερα δάνεια οφειλών, πρέπει να κηρύσσουν αμέσως ληξιπρόθεσμο και απαιτητό ολόκληρο το ποσό των οφειλών, εφόσον θέλουν να εξοφληθούν από τον εγγυητή Ελληνικό Δημόσιο, θα πρέπει να απευθύνονται σ' αυτό (γενικό λογιστήριο του κράτους, διεύθυνση 25-Δ) μετά από προηγούμενη βεβαίωση στην αρμόδια ΔΟΥ, σε βάρος της κάθε οφειλέτριας επιχείρησης, και στον ειδικό λογαριασμό αυτού "ΚΕΦΑΛΑΙΟΝ ΑΣΦΑΛΙΣΕΩΣ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΕΩΝ ΕΚ ΚΕΦΑΛΑΙΩΝ Ή ΕΓΓΥΗΣΕΙ ΤΟΥ ΕΛΛΗΝΙΚΟΥ ΔΗΜΟΣΙΟΥ" του συνολικού ποσού των ανεξόφλητων απαιτήσεών τους.
26. Το Ελληνικό Δημόσιο, ως εγγυητής, αναλαμβάνει την υποχρέωση εξόφλησης των απαιτήσεων των τραπεζών που θα περιλαμβάνουν το ανεξόφλητο εγγυημένο ποσό (από κεφάλαιο και τόκους) των δανείων (κεφαλαίου κίνησης και των προερχομένων από τη ρύθμιση οφειλών) και όσους από τους ανεξόφλητους νέους τόκους μέχρι και ένα τρίμηνο κατά ανώτατο όριο μετά την κήρυξη του δανείου ως ληξιπρόθεσμου και απαιτητού, αναλογούν πάνω στο εγγυημένο τμήμα των δανείων και τέλος, όσα από τα αναλογούντα συναφή έξοδα, που αφορούν χρονικό διάστημα για το οποίο καλύπτονται από το Δημόσιο ανεξόφλητοι τόκοι, είναι ανεξόφλητα.
27. Από τις διατάξεις της παρούσας προκαλείται δαπάνη, σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού, το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί.
28. Η κοινή υπουργική απόφαση αριθ.
14237/B.664/ 6.4.1994, για την τροποποίηση και συμπλήρωση της υπ' αριθ.
1648/Γ.Γ.54/B.22/ 13.1.1994 κοινής υπουργικής απόφασης, προβλέπει τα εξής όσον αφορά την αντικατάσταση των διατάξεων των σημείων 14 έως 18 ανωτέρω:
29. Το σύνολο των υφιστάμενων μέχρι 31.12.1993 ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών από δάνεια για πάγιες εγκαταστάσεις και κεφάλαια κίνησης των βιοτεχνικών, βιομηχανικών, μεταλλευτικών, καθώς και κτηνοτροφικών επιχειρήσεων βιομηχανικού τύπου, των ξενοδοχειακών και ναυτιλιακών επιχειρήσεων της περιφέρειας Θράκης, θα αποτελέσει ένα νέο δάνειο που θα εξοφληθεί σε δέκα χρόνια, περιλαμβανομένης περιόδου χάριτος ενός έτους χωρίς επιμήκυνση της εξόφλησης.
Η εξόφληση θα γίνει με ίσες εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές δόσεις ή με χρεωλυτικές δόσεις (από χρεωλύσιο) των αναλογούντων τόκων υπολογιζόμενων ανά εξάμηνο, οπότε στην περίπτωση αυτή η πρώτη δόση θα καταβληθεί την 1.7.1995.
30. Δάνεια που χορηγήθηκαν από 1.4.1993 και μετά δεν συμπεριλαμβάνονται στην παρούσα ρύθμιση.
31. Το επιτόκιο των δανείων της προηγούμενης παραγράφου θα επιδοτείται με δέκα εκατοστιαίες μονάδες από τον λογαριασμό του Ν.
128/75, κατά τα πέντε πρώτα έτη με την προϋπόθεση ότι ο δανειολήπτης θα έχει καταβάλει προηγουμένως τη δική του συμμετοχή.
Η προϋπόθεση αυτή δεν ισχύει για το χρονικό διάστημα της περιόδου χάριτος.
32. Οι τόκοι της περιόδου χάριτος που βαρύνουν τους δανειολήπτες θα κεφαλαιοποιηθούν και θα εξοφληθούν σε 18 εξαμηνιαίες δόσεις.
33. Οι τόκοι και το κεφάλαιο των ρυθμιζόμενων οφειλών των βιοτεχνικών, βιομηχανικών, μεταλλευτικών καθώς και κτηνοτροφικών επιχειρήσεων βιομηχανικού τύπου, των ξενοδοχειακών και ναυτιλιακών επιχειρήσεων θα είναι εγγυημένοι ανεπυφιλάκτως από το Δημόσιο.
34. Σε περίπτωση κατά την οποία δεν πληρωθούν τρεις συνεχόμενες τοκοχρεωλυτικές δόσεις, το δάνειο θα καθίσταται ληξιπρόθεσμο και απαιτητό και θα παύει η ισχύουσα ρύθμιση.
35. Οι τόκοι υπερημερίας μέχρι 31.12.1993 για δάνεια παγίων εγκαταστάσεων και κεφαλαίων κίνησης των βιοτεχνικών, βιομηχανικών, μεταλλευτικών, καθώς και κτηνοτροφικών επιχειρήσεων βιομηχανικού τύπου, των ξενοδοχειακών και ναυτιλιακών επιχειρήσεων της περιοχής, που ρυθμίζονται με αυτή την απόφαση, θα καλύπτονται με χρέωση του κοινού λογαριασμού του Ν.
128/75.
36. Η απόφαση αριθ.
2022973/3968/0025/ 18.5.1994, η οποία τροποποιεί και συμπληρώνει την απόφαση αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 (βλ. σημείο 23), προβλέπει τα εξής:
37. Η εγγύηση του Δημοσίου, που παρασχέθηκε ανεπιφύλακτα παραιτουμένου του Δημοσίου του δικαιώματος της προβολής της ένστασης της δίζησης, για την κάλυψη των χορηγούμενων από 1.4.1993 και μετά δανείων για κεφάλαιο κίνησης σε βιοτεχνικές, βιομηχανικές, μεταλλευτικές, κτηνοτροφικές επιχειρήσεις βιομηχανικού τύπου, ξενοδοχειακές και ναυτιλιακές επιχειρήσεις που είναι εγκατεστημένες, ανεξάρτητα από την έδρα τους, στους νομούς Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου και μέχρι συνολικού ποσού δραχμών 100000000 (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση, καθώς και για την κάλυψη των οφειλών (κατά κεφάλαιο και τόκους) που θα προκύψουν από τη ρύθμιση των υφιστάμενων κατά την 31.12.1993 οφειλών από παλαιότερα δάνεια των ως άνω επιχειρήσεων, ισχύει για τη χορήγηση των ανωτέρω δανείων και για τη ρύθμιση οφειλών από προηγούμενα δάνεια με βάση και τα οριζόμενα στην αριθ.
14237/B.664/ 6.4.1994 κοινή απόφαση των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών (ΦΕΚ τ.Β' 293/94).
38. Για τη χορήγηση των νέων δανείων για κεφάλαιο κίνησης μέχρι συνολικού ποσού δραχμών 100000000 κατά επιχείρηση:
α) Δεν απαιτείται, προκειμένου να ισχύει η εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου, η λήψη εμπράγματων ή άλλων ασφαλειών.
β) Θα ζητείται και θα λαμβάνεται από τις τράπεζες η κατά τον Ν.
1599/86 υπεύθυνη δήλωση των νόμιμων εκπροσώπων των επιχειρήσεων ότι δεν έχουν ζητήσει ή λάβει δάνειο της αυτής κατηγορίας από άλλη τράπεζα.
Στην περίπτωση που έχουν ζητήσει ή έχουν λάβει θα πρέπει να προσκομίζεται, πριν από κάθε νέα εκταμίευση, βεβαίωση των άλλων τραπεζών για τα ποσά που έχουν χορηγήσει.
γ) Για την εξατομίκευση της εγγύησης κατά τράπεζα, θα λαμβάνονται υπόψη η χρονολογία εκταμίευσης και τα ποσά των δανείων, δηλαδή θα έχουν την εγγύηση του Δημοσίου μόνο η τράπεζα ή οι τράπεζες που θα προηγηθούν χρονικά στην εκταμίευση δανείων μέχρι συνολικού ποσού δραχμών 100000000 (293470 ευρώ).
39. Η κοινή υπουργική απόφαση αριθ.
235/B.21/ 4.1.1995, για την τροποποίηση και συμπλήρωση της υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 κοινής υπουργικής απόφασης (βλ. σημείο 11), προβλέπει τα εξής:
40. Στις ρυθμίσεις των διατάξεων της υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 κοινής απόφασης του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών όπως τροποποιήθηκε και συμπληρώθηκε με την υπ' αριθ.
14237/B.664/ 6.4.1994 όμοιά της περιλαμβάνονται και οι αλιευτικές επιχειρήσεις της νήσου Σαμοθράκης του νομού Έβρου.
41. Ειδικά για τις ξενοδοχειακές επιχειρήσεις της νήσου Σαμοθράκης του νομού Έβρου το σύνολο των λογισθέντων μέχρι 31.12.1993 τόκων (τόκων υπερημερίας, τόκων συμβατικών και ενδιάμεσων τόκων), από πάσης φύσεως δάνεια αφού αφαιρεθούν οι πάσης φύσεως εισπραχθείσες επιδοτήσεις επιτοκίου μέχρι την ημερομηνία ρύθμισης ( 31.12.1993), θα καλυφθεί με χρέωση του κοινού λογαριασμού του Ν.
128/75.
42. Το απομένον προς ρύθμιση υπόλοιπο ρυθμίζεται σύμφωνα με τις διατάξεις της παραγράφου 1 της αριθ.
14237/B.664/ 6.4.1994 κοινής υπουργικής απόφασης που αφορούν τη δημιουργία νέου δεκαετούς διάρκειας δανείου.
43. Με την υπαγωγή των επιχειρήσεων της παραγράφου αυτής στην παρούσα ρύθμιση, καταργείται κάθε άλλη επιδότηση.
44. Κατά τα λοιπά ισχύει η υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 κοινή υπουργική απόφαση, όπως τροποποιήθηκε και συμπληρώθηκε με την υπ' αριθ.
14237/B.664/ 6.4.1994 κοινή υπουργική απόφαση.
45. Η δαπάνη που προκαλείται από τις διατάξεις της παρούσας απόφασης, το ύψος της οποίας δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί, θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
46. Η κοινή υπουργική απόφαση αριθ.
44678/B.1145/ 3.7.1995, για την τροποποίηση και συμπλήρωση των υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993 κοινών υπουργικών αποφάσεων για την ενίσχυση των επιχειρήσεων των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου (Θράκη) και των νομών Φλώρινας και Κιλκίς, προβλέπει τα εξής:
47. Σε όσες επιχειρήσεις τα δάνεια των οποίων ρυθμίζονται βάσει των ΚΥΑ αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993 όπως ισχύουν, αδυνατούν να καταβάλουν τη δόση της 1.7.1995, ύστερα από τη σύμφωνη γνώμη της δανειοδοτούσας τράπεζας, παρέχεται η εναλλακτική δυνατότητα παράτασης της περιόδου χάριτος για ένα χρόνο, δηλαδή από 31.12.1994 καθορίζεται στις 31.12.1995) με τριετή επιμήκυνση της συνολικής διάρκειας ρύθμισης.
48. Η πρώτη δόση θα καταβληθεί την 1.7.1996.
49. Οι τόκοι της περιόδου χάριτος που απομένουν μετά την καταβολή των προβλεπόμενων ως κατωτέρω επιδοτήσεων θα κεφαλαιοποιηθούν χωρίς ανατοκισμό την 31.12.1995.
50. Οι τόκοι των ρυθμισμένων οφειλών καθόλη τη διάρκεια της περιόδου χάριτος θα εξακολουθήσουν να επιδοτούνται από το λογαριασμό του Ν.
128/75, όπως μέχρι σήμερα, δηλαδή με 10 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις της περιοχής Θράκης και με 8,5 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις των νομών Φλώρινας και Κιλκίς.
51. Μετά τη λήξη της περιόδου χάριτος και μέχρι να συμπληρωθεί η πενταετία από την αφετηρία της ρύθμισης θα καταβάλλεται επιδότηση επιτοκίου για τις οφειλές που εξυπηρετούνται με ίσες δόσεις κεφαλαίου (απλό χρεωλύσιο) ή ίση:
α) με 7 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις των νομών Φλώρινας — Κιλκίς,
β) με 6,5 εκατοστιαίες μονάδες για τις οφειλές από τα ίδια διαθέσιμα των τραπεζών και 7 εκατοστιαίες μονάδες από δάνειο της ΑΝΕ 197/78 για τις επιχειρήσεις περιφέρειας Θράκης.
52. Ειδικά για τα δάνεια που εξυπηρετούνται με τοκοχρεωλυτικές δόσεις, η επιδότηση μετά τη λήξη της περιόδου χάριτος θα ανέρχεται σε 8 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις των νομών Φλώρινας και Κιλκίς και 8,5 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις της περιοχής Θράκης.
53. Προϋπόθεση για τα ανωτέρω είναι οι επιχειρήσεις να έχουν καταβάλει τη διαφορά των τόκων που αποτελεί τη δική τους συμμετοχή.
54. Διευκρινίζεται ότι, κατά την αληθή έννοια της παραγράφου 2 της απόφασης του Υπουργού Οικονομικών αριθ.
2045909 από 24.8.1994 και του τρίτου εδαφίου της παραγράφου α) του αριθ.
32641/B.1245 από 29.7.1994 διευκρινιστικού εγγράφου μας μπορούν να παραμένουν σε έντοκο λογαριασμό τα ποσά που καταβλήθηκαν από 1.7.1993 και μετά και δεν επαναχορηγήθηκαν και τα οποία κατά την ημερομηνία καταβολής τους περιόριζαν το υπόλοιπο της οφειλής της 30.6.1993.
55. Κατά τα λοιπά ισχύουν οι υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993 ΚΥΑ, όπως έχουν τροποποιηθεί μεταγενέστερα.
56. Από τις διατάξεις της παρούσας απόφασης δεν προκύπτει επιπλέον δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού.
57. Η απόφαση αριθ.
2043231/6673/0025/ 11.7.1995, για την τροποποίηση και συμπλήρωση των αποφάσεων αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2059171/11090/0025/ 5.10.1993 και 2017780/2819/0025 (όπως ισχύουν) με τις οποίες παρασχέθηκε η εγγύηση του Δημοσίου για τη ρύθμιση οφειλών από δάνεια επιχειρήσεων των νομών Ξάνθης, Ροδόπης, Έβρου, Φλώρινας και Κιλκίς, προβλέπει τα εξής:
58. Η εγγύηση του Δημοσίου που παρασχέθηκε στις τράπεζες και το Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων με τις αποφάσεις αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2059171/11090/0025/ 5.10.1993 και 2017780/2819/0025/ 17.4.1995, όπως τροποποιήθηκαν και συμπληρώθηκαν μεταγενέστερα, ισχύει για τη ρύθμιση οφειλών των επιχειρήσεων των νομών Ξάνθης, Ροδόπης, Έβρου, Φλώρινας και Κιλκίς σύμφωνα και με τα οριζόμενα στην κοινή απόφαση των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών αριθ.
44678/B.1145/ 3.7.1995.
59. Η εγγύηση του Δημοσίου που καλύπτει ήδη ρυθμισμένες οφειλές με βάση τις προηγούμενες κοινές υπουργικές αποφάσεις θα εξακολουθήσει να ισχύει εφόσον οι τράπεζες και το Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων, ύστερα από τη δηλούμενη αδυναμία των επιχειρήσεων να εξοφλήσουν τη δόση της 1.7.1995, παρατείνουν την περίοδο χάριτος κατά τα οριζόμενα στην προαναφερόμενη κοινή υπουργική απόφαση.
60. Η εγγύηση του Δημοσίου θα εξακολουθήσει να ισχύει και όταν οι τράπεζες, ενεργώντας σύμφωνα με τη διάταξη της παραγράφου 3 της κοινής υπουργικής απόφασης αριθ.
44678/B.1145/ 3.7.1995, προβούν σε αποδέσμευση ποσών από τον τηρούμενο σ' αυτές έντοκο λογαριασμό υπό την προϋπόθεση ότι το σύνολο των οφειλών που βαρύνουν τις επιχειρήσεις καλύπτεται κατά 100 % από την αξία των παγίων στοιχείων τους ή από άλλες υφιστάμενες ασφάλειες ουσίας.
61. Κατά τα λοιπά, ισχύουν οι αποφάσεις αριθ.
2003341/683/ 17.2.1994, 2059171/11090/0025/ 5.10.1993 και 2017780/2819/0025/ 17.4.1995, όπως έχουν τροποποιηθεί, συμπληρωθεί και ισχύουν σήμερα.
62. Από τις διατάξεις της απόφασης αυτής θα προκληθεί δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου, το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί.
63. Η απόφαση αριθ.
14946/B.566/ 30.4.1996, σχετικά με την έγκριση καταβολής διαφοράς τόκων επί των υφισταμένων υπολοίπων χορηγήσεως για κεφάλαια κίνησης επιχειρήσεων των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, τροποποιεί ως εξής το κεφάλαιο 1 της κοινής απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών, όπως ισχύει, ως ακολούθως:
64.
"Παρατείνεται το χρονικό διάστημα της επιδότησης των νέων κεφαλαίων κίνησης μέχρι 31.12.1997 με τους ακόλουθους όρους και προϋποθέσεις:
65. Για τους τόκους που θα χρεωθούν από 1.4.1996 μέχρι 31.12.1996 η ανωτέρω επιδότηση ορίζεται σε (5) πέντε εκατοστιαίες μονάδες.
Για τους τόκους που θα χρεωθούν από 1.1.1997 μέχρι 31.12.1997, η επιδότηση ορίζεται σε (3) τρεις εκατοστιαίες μονάδες.
66. Για τα δάνεια σε συνάλλαγμα, η επιδότηση των τόκων θα ανέρχεται από 1.4.1996 μέχρι 31.12.1996 σε ποσοστό 50 % επί του επιτοκίου, και 1.1.1997 μέχρι 31.12.1997, σε 30 % επί του επιτοκίου και θα στρογγυλοποιείται στο πλησιέστερο τέταρτο της μονάδας.
67. Οι ως άνω επιδοτήσεις θα παρέχονται για ποσό μέχρι ποσοστού 20 % του κύκλου εργασιών του προηγούμενου έτους ή του τελευταίου δωδεκαμήνου ή εναλλακτικά για όσες επιχειρήσεις δεν έχουν συμπληρώσει δωδεκάμηνο λειτουργίας η ως άνω επιδότηση μπορεί να παρέχεται για ποσό μέχρι ποσοστού του 50 % επί των παραγγελιών του τρέχοντος έτους της επιχείρησης.
68. Οι βιοτεχνικές επιχειρήσεις που ήδη τυγχάνουν επιδότησης επιτοκίου 3 εκατοστιαίων μονάδων με βάση τις κοινές υπουργικές αποφάσεις αριθ.
2041901/ 16.5.1989 και 2078809/ 10.10.1989 (οι οποίες παραμένουν εν ισχύ) θα επιδοτούνται με βάση τις διατάξεις της παρούσας απόφασης, για το χρονικό διάστημα που ισχύει, κατά τη διαφορά.
69. Για τα ανωτέρω δάνεια για κεφάλαια κίνησης που έχουν χορηγηθεί ή θα χορηγηθούν μέχρι 31.12.1997, θα παρασχεθεί η εγγύηση του Δημοσίου μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση.
70. Κατά τα λοιπά ισχύει η υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 κοινή υπουργική απόφαση όπως τροποποιήθηκε και ισχύει.
71. Η δαπάνη που προκαλείται από τις διατάξεις της παρούσας απόφασης, το ύψος της οποίας δεν είναι δυνατόν να προσδιοριστεί, θα βαρύνει τον λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων".
72. Η απόφαση αριθ.
2030175/4446/0025/ 10.6.1996 παρατείνει από 1.4.1996 έως 31.12.1997 την ισχύ της εγγύησης που παρασχέθηκε για τη χορήγηση δανείων κεφαλαίου κίνησης σε επιχειρήσεις της περιφέρειας Θράκης, δυνάμει της απόφασης αριθ.
2003341/683/ 17.2.1994 (όπως τροποποιήθηκε).
Από την απόφαση αυτή προκαλείται δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού, σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου, το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί.
73. Η απόφαση αριθ.
44446/B.1613/ 24.12.1996, για την τροποποίηση των κοινών υπουργικών αποφάσεων αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993 για την ενίσχυση των επιχειρήσεων των νομών Έβρου, Ροδόπης, Ξάνθης, Φλώρινας και Κιλκίς προβλέπει ότι καθίστανται αμέσως ληξιπρόθεσμα και απαιτητά ολόκληρα τα δάνεια που προκύπτουν από τη ρύθμιση των αναφερομένων στις αποφάσεις 1648/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993 οφειλών, όταν δεν πληρωθούν τέσσερις συνεχόμενες δόσεις αντί των τριών που ισχύει, από τις υπαγόμενες στη ρύθμιση επιχειρήσεις των νομών Έβρου, Ροδόπης, και Ξάνθης.
74. Η απόφαση αριθ.
2087184/49/0025/ 11.7.1997, για την τροποποίηση των αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2059171/11090/5.10.1994 και 2017780/2819/ 17.4.1995 αποφάσεων του Υπουργού των Οικονομικών, όπως ισχύουν, με τις οποίες παρασχέθηκε η εγγύηση του Δημοσίου για τη ρύθμιση των οφειλών των επιχειρήσεων νομών Έβρου, Ροδόπης, Ξάνθης, Φλώρινας και Κιλκίς προβλέπει τα εξής:
75.
"Η εγγύηση του Δημοσίου που παρασχέθηκε με τις αποφάσεις αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2059171/11090/0025/ 5.10.1993 και 2017780/2819/0025/ 17.4.1995, όπως ισχύουν, για τη ρύθμιση οφειλών από προηγούμενα δάνεια που έχουν χορηγηθεί σε επιχειρήσεις των νομών Ξάνθης, Ροδόπης, Έβρου, Φλώρινας και Κιλκίς σύμφωνα με τα οριζόμενα στις κοινές υπουργικές αποφάσεις αριθ.
1648/ΓΓ.54/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993 όπως ισχύουν, καλύπτει και τις οφειλές που θα προκύψουν από την εφαρμογή της απόφασης αριθ.
44446/B.1613/ 24.12.1996 του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών, σύμφωνα με την οποία τα νέα δάνεια που προέκυψαν από τη ρύθμιση αυτή θα καθίστανται ληξιπρόθεσμα και απαιτητά όταν δεν πληρωθούν τέσσερις συνεχόμενες δόσεις από τις επιχειρήσεις των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου …
76. Οι τράπεζες και τα λοιπά πιστωτικά ιδρύματα εφόσον θέλουν να ικανοποιηθούν από τον εγγυητή Ελληνικό Δημόσιο θα πρέπει μέσα σε ένα τρίμηνο από τη λήξη της 4ης ή 3ης κατά περίπτωση ανεξόφλητης δόσης να προβούν μετά από έγγραφη ειδοποίηση των επιχειρήσεων στο κλείσιμο των λογαριασμών των δανείων και στη βεβαίωση των οφειλών στις αρμόδιες ΔΟΥ ως έσοδα του λογαριασμού του Δημοσίου και στον ειδικό λογαριασμό αυτού „Κεφάλαιον ασφαλίσεως χρηματοδοτήσεων εκ κεφαλαίων ή εγγυήσει του Ελληνικού Δημοσίου“.
77. Κατά τα λοιπά ισχύουν οι αποφάσεις με αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2059171/11090/0025/ 5.10.1993 και 2017780/2819/0025/ 17.4.1995, όπως έχουν τροποποιηθεί, συμπληρωθεί και ισχύουν μέχρι σήμερα.
78. Από τις διατάξεις της απόφασης αυτής θα προκληθεί, σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης, δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού το ύψος της οποίας δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί".
79. Η απόφαση αριθ.
11362/B.472/7.1997, για τη μετατροπή των δραχμικών υπολοίπων των δανείων των επιχειρήσεων της περιφέρειας Θράκης που ρυθμίστηκαν βάσει της ΚΥΑ υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 όπως ισχύει σε δάνεια σε συνάλλαγμα, προβλέπει τα εξής:
80. "…Τα υπόλοιπα των ενήμερων οφειλών από δάνεια που ρυθμίστηκαν βάσει της υπ' 1648/B.22/ 13.1.1994 ΚΥΑ όπως ισχύει, μπορούν εναλλακτικά να μετατρέπονται και σε συνάλλαγμα χωρίς να αλλάξει η χρονική διάρκεια αποπληρωμής των δανείων ούτε και ο τρόπος απόσβεσής τους (εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές ή εξαμηνιαίες χρεωλυτικές δόσεις πλέον τόκων).
81. Η επιδότηση των ανωτέρω δανείων μπορεί να είναι μέχρι 7,5 εκατοστιαίες μονάδες και θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75.
82. Η παρασχεθείσα εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου θα παραμείνει σε εθνικό νόμισμα.
83. Κατά τα λοιπά ισχύει η κοινή απόφαση του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 όπως συμπληρώθηκε, τροποποιήθηκε μεταγενέστερα και ισχύει.
84. Από την παρούσα απόφαση δεν προκαλείται δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού"
85. Η απόφαση αριθ.
32576/B.1282/ 9.10.1997 για τροποποίηση της υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 κοινής υπουργικής απόφασης για την ενίσχυση των επιχειρήσεων των νομών Έβρου, Ροδόπης και Ξάνθης προβλέπει τα εξής:
86.
"Τροποποιείται και συμπληρώνεται το κεφάλαιο „ΝΕΑ ΚΕΦΑΛΑΙΑ ΚΙΝΗΣΗΣ“ της υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 κοινής απόφασης των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών όπως τροποποιήθηκε με την υπ' αριθ.
14946/B.566/30.4.1996 απόφαση και ισχύει ως ακολούθως:
87. Παρατείνεται το χρονικό διάστημα για το οποίο παρέχεται η επιδότηση στα εκάστοτε ενήμερα υπόλοιπα των νέων δανείων κεφαλαίων κίνησης μέχρι 31.12.2000, με τους ακόλουθους όρους και προϋποθέσεις:
88. Για τους τόκους που θα χρεωθούν από 1.1.1998 μέχρι 31.12.2000, η ανωτέρω επιδότηση ορίζεται σε 4 (τέσσερις) εκατοστιαίες μονάδες.
89. Για τα δάνεια σε συνάλλαγμα η επιδότηση των τόκων θα ανέρχεται από 1.1.1998 μέχρι 31.12.2000 σε 50 % επί του επιτοκίου και θα στρογγυλοποιείται στο πλησιέστερο τέταρτο της μονάδας.
90. Οι ως άνω επιδοτήσεις θα παρέχονται για ποσό μέχρι ποσοστού 20 % του κύκλου εργασιών του προηγούμενου έτους ή του τελευταίου δωδεκαμήνου, ή εναλλακτικά για όσες επιχειρήσεις δεν έχουν συμπληρώσει δωδεκάμηνο λειτουργίας η ως άνω επιδότηση μπορεί να παρέχεται για ποσό μέχρι ποσοστού του 50 % επί των παραγγελιών του τρέχοντος έτους της επιχείρησης.
91. Για τις επιχειρήσεις που έχουν ρυθμίσει τις οφειλές τους σύμφωνα με την αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 ΚΥΑ όπως ισχύει, απαραίτητη προϋπόθεση για την καταβολή της ως άνω επιδότησης είναι η ενημερότητα (σε κεφάλαιο και τόκους) των ρυθμισμένων οφειλών που πιστοποιούνται από την χρηματοδοτούσα τράπεζα.
92. Οι βιοτεχνικές επιχειρήσεις που ήδη τυγχάνουν επιδότησης επιτοκίου τριών εκατοστιαίων μονάδων με βάση τις κοινές υπουργικές αποφάσεις αριθ.
2041901/ 16.5.1989 και 2078809/ 10.10.1989 (οι οποίες παραμένουν εν ισχύ) θα επιδοτούνται με βάση τις διατάξεις της παρούσας απόφασης, για το χρονικό διάστημα που ισχύει κατά τη διαφορά.
93. Για τα ανωτέρω δάνεια για κεφάλαια κίνησης που έχουν χορηγηθεί ή θα χορηγηθούν μέχρι 31.12.2000 θα παρασχεθεί εγγύηση του Δημοσίου μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση.
94. Παρατείνεται ο χρόνος παροχής της επιδότησης επιτοκίου στα ρυθμισμένα με βάση την υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 ΚΥΑ, όπως τροποποιήθηκε μέχρι σήμερα και ισχύει, δάνεια των επιχειρήσεων των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου για δύο έτη ακόμα, δηλαδή μέχρι 31.12.2000.
Για το διάστημα αυτό των δύο ετών, θα παρέχεται επιδότηση επιτοκίου ίση με 5(πέντε) εκατοστιαίες μονάδες.
95. Κατά τα λοιπά ισχύει η απόφαση αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 ΚΥΑ, όπως τροποποιήθηκε μέχρι σήμερα και ισχύει.
96. Η δαπάνη που προκαλείται από τις διατάξεις της παρούσας απόφασης, το ύψος της οποίας δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί, θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση των επιτοκίων δανείων".
97. Η απόφαση αριθ.
2016123/2133/0025/ 6.3.1998, για την τροποποίηση της αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 απόφασης, προβλέπει τα εξής:
98.
"Η εγγύηση του Δημοσίου που παρασχέθηκε βάσει των αποφάσεων 2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2017780/2819/0025/ 17.4.1995 (όπως τροποποιήθηκαν και ισχύουν σήμερα) για την κάλυψη των χορηγούμενων από 1.4.1993 δανείων για κεφάλαια κίνησης σε βιοτεχνικές, βιομηχανικές, μεταλλευτικές, κτηνοτροφικές επιχειρήσεις βιομηχανικού τύπου, ξενοδοχειακές και ναυτιλιακές, κτηνοτροφικές, χοιροτροφικές και γαλακτοκομικές επιχειρήσεις που είναι εγκατεστημένες, ανεξάρτητα από την έδρα τους, στους νομούς Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, ισχύει και για την κάλυψη, μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση, των δανείων που έχουν χορηγηθεί ή θα χορηγηθούν μέχρι 31.12.2000 για κεφάλαια κίνησης, σύμφωνα με τα οριζόμενα στην αριθ.
32576/B.1282/ 9.10.1997 απόφαση των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών.
99. Κατά τα λοιπά ισχύουν οι αριθ.
2003341/683/ 17.2.1994 και 2017780/2819/0025/ 17.4.1995 αποφάσεις, όπως τροποποιήθηκαν και συμπληρώθηκαν μεταγενέστερα.
100.
Από τις διατάξεις της παρούσας θα προκληθεί δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί."
101.
Η απόφαση αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997, για την τροποποίηση της κοινής υπουργικής απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 για την ενίσχυση της περιφέρειας Θράκης προβλέπει τα εξής:
102.
"Όσες από τις ληξιπρόθεσμες μέχρι και 1.1.1998 οφειλές των επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες στη περιφέρεια Θράκης και έχουν υπαχθεί στις διατάξεις της ΚΥΑ αριθ.
1648/94 όπως ισχύει είναι ανεξόφλητες, κεφαλαιοποιούνται την ως άνω ημερομηνία σε ένα δάνειο διάρκειας 15 ετών, περιλαμβανομένης περιόδου χάριτος για τα 5 πρώτα έτη.
Η εξυπηρέτηση του δανείου για τα υπόλοιπα 10 έτη θα γίνει με ίσες εξαμηνιαίες χρεωλυτικές ή τοκοχρεωλυτικές δόσεις.
103.
Οι τόκοι των ως άνω δανείου θα καταβάλλονται στο τέλος κάθε εξαμήνου αρχής γενομένης την 30.6.1998.
Κατ' εξαίρεση, οι τόκοι των δύο πρώτων εξαμήνων, εφόσον το επιθυμούν οι επιχειρήσεις, δύνανται να κεφαλαιοποιηθούν και να προστεθούν στο αρχικό ποσό ρύθμισης.
Οι υπόλοιπες 8 εξαμηνιαίες δόσεις της περιόδου χάριτος θα καταβάλλονται στο τέλος κάθε εξαμήνου.
104.
Το επιτόκιο του νέου αυτού δανείου καθορίζεται ίσο με το βασικό επιτόκιο ενήμερης οφειλής για αντίστοιχη κατηγορία δανείων, πλέον περιθωρίου 1,5 %.
Το επιτόκιο αυτό θα επιδοτείται σύμφωνα με τις ισχύουσες αποφάσεις.
105.
Παράλληλα με την ανωτέρω ρύθμιση θα εξετάζεται η δυνατότητα χορήγησης κεφαλαίου κίνησης με την εγγύηση του Δημοσίου μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών· (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση, στα πλαίσια των διατάξεων της αριθ.
32576/B.1282/ 9.10.1997 απόφασης του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών.
106.
Η μη καταβολή έστω και μιας δόσεως απαιτητών τόκων ή τοκοχρεωλυσίων που προκύπτουν από την άνω ρύθμιση θα επιφέρει την ανατροπή των αποτελεσμάτων ρύθμισης και επαναφορά στην προηγούμενη.
107.
Στην παρούσα ρύθμιση υπάγονται και τυχόν βεβαιωμένες από 1.7.1997 οφειλές της ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Ελληνικού Δημοσίου από δάνεια που ρυθμίστηκαν με βάση την 1648 ΚΥΑ, ύστερα από την επαναφορά τους στις τράπεζες.
108.
Για την παρούσα νέα ρύθμιση θα παρασχεθεί η εγγύηση του Δημοσίου σύμφωνα με τις διατάξεις του Ν.2322/95.
109.
Οι προϋποθέσεις για την υπαγωγή των επιχειρήσεων στις ρυθμίσεις της παρούσης είναι:
α) οι επιχειρήσεις να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση.
Οι σχετικές μελέτες βιωσιμότητας θα γίνονται από την τράπεζα που έχει το μεγαλύτερο ποσοστό χρηματοδότησης στα πάγια και θα πρέπει να έχουν ολοκληρωθεί το αργότερο εντός δύο μηνών από την έκδοση της παρούσας.
β) οι επιχειρήσεις να έχουν καταβάλει το 15 % των υφιστάμενων την 1.1.1998 ληξιπρόθεσμων οφειλών.
110.
Κατά τα λοιπά ισχύει η ΚΥΑ αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 όπως συμπληρώθηκε και τροποποιήθηκε.
111.
Η δαπάνη που προκαλείται από την παρούσα απόφαση θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
Ο λογαριασμός αυτός επιδοτείται από τον κρατικό προϋπολογισμό μόνο σε περίπτωση ελλειμματικότητάς του και για το λόγο αυτό η τυχόν επιβάρυνση του κρατικού προϋπολογισμού δεν είναι δυνατόν να προσδιοριστεί."
112.
Η απόφαση αριθ.
2090373/11216/0025/ 1.6.1998, για την τροποποίηση της απόφασης αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, προβλέπει τα εξής:
113.
"Η εγγύηση του Δημοσίου που παρασχέθηκε για την κάλυψη των χορηγούμενων από 1.4.1993 δανείων για κεφάλαια κίνησης σε βιοτεχνικές, βιομηχανικές, μεταλλευτικές, κτηνοτροφικές επιχειρήσεις βιομηχανικού τύπου, ξενοδοχειακές και ναυτιλιακές, κτηνοτροφικές, χοιροτροφικές και γαλακτοκομικές επιχειρήσεις που είναι εγκατεστημένες, ανεξάρτητα από την έδρα τους, στους νομούς Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου και μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών· (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση, καθώς και για την κάλυψη των οφειλών (κατά κεφάλαιο και τόκους) από τη ρύθμιση των υφιστάμενων κατά την 31.12.1993 οφειλών από παλαιότερα δάνεια των ως άνω επιχειρήσεων στα πλαίσια της κοινής απόφασης των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών αριθ.
1648/ΓΓ.54/B.22/ 13.1.1994 ισχύει και για την κάλυψη των οφειλών που θα προκύψουν από την κεφαλαιοποίηση των μέχρι και 1.1.1998 ληξιπρόθεσμων και ανεξόφλητων οφειλών περιλαμβανομένων και των βεβαιωμένων στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου των παραπάνω επιχειρήσεων σε ένα δάνειο διάρκειας 15 ετών με πενταετή περίοδο χάριτος, σύμφωνα με τα οριζόμενα στην απόφαση του υπουργού εθνικών οικονομίας και οικονομικών αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997 και για την κάλυψη των παράλληλα με την άνω ρύθμιση τυχόν χορηγούμενων δανείων για κεφάλαιο κίνησης μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών· (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση, στα πλαίσια των διατάξεων της αριθ.
32576/B.1282/ 9.10.1997 απόφασης του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών.
114.
Η ρύθμιση όσων από τις υπαγόμενες οφειλές είναι βεβαιωμένες στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου είναι κατά νόμο δυνατή μόνο αν οι οφειλές αυτές διαγραφούν από τις ΔΟΥ και καταστούν οφειλές προς τις τράπεζες και επιστραφούν από αυτές στο Δημόσιο όσα από τα ποσά των υφιστάμενων υπολοίπων που τους έχει καταβάλει.
Προς τούτο καθορίζεται η ακόλουθη διαδικασία επαναφοράς τους στις τράπεζες:
115.
Σε περίπτωση μη καταβολής έστω και μιας ληξιπρόθεσμης δόσης τόκων ή τοκοχρεωλυσίων που προκύπτουν από την εν λόγω ρύθμιση θα καθίσταται ληξιπρόθεσμο και απαιτητό ολόκληρο το ποσό των ρυθμισμένων οφειλών όπως θα έχουν τότε διαμορφωθεί.
116.
Οι τράπεζες και τα λοιπά πιστωτικά ιδρύματα εφόσον θέλουν να ικανοποιηθούν από τον εγγυητή Ελληνικό Δημόσιο θα πρέπει, μέσα σε ένα τρίμηνο από την κατά τα ανωτέρω κήρυξη των οφειλών ως ληξιπρόθεσμων και απαιτητών, να προβούν μετά από έγγραφη ειδοποίηση των επιχειρήσεων και λοιπών υπόχρεων στη βεβαίωση των οφειλών στις αρμόδιες ΔΟΥ, ως έσοδα του λογαριασμού του Δημοσίου και στον ειδικό λογαριασμό αυτού „Κεφάλαιον ασφαλίσεως χρηματοδοτήσεων εκ κεφαλαίων ή εγγυήσει του Ελληνικού Δημοσίου“.
117.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι αποφάσεις αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2017780/2819/0025/ 17.4.1995 και 2016123/2133/0025/ 6.3.1998, όπως έχουν τροποποιηθεί και συμπληρωθεί.
118.
Από τις διατάξεις της απόφασης αυτής θα προκληθεί δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης του Ελληνικού Δημοσίου, το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί".
119.
Η απόφαση αριθ.
42998/B.2026/ 15.12.1998, για την τροποποίηση της κοινής υπουργικής απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, προβλέπει τα εξής:
120.
"Στις επιχειρήσεις της περιφέρειας Θράκης που κρίθηκαν βιώσιμες και θα ρυθμίσουν τις ληξιπρόθεσμες οφειλές τους μέχρι και 1.1.1998 βάσει της ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/9.12.199, θα καταβληθεί από το Δημόσιο σε βάρος του λογαριασμού του Ν.
128/75 όπως ισχύει η μη εισπραχθείσα επιδότηση επιτοκίου που αναλογεί στις μέχρι και 1.1.1998 ληξιπρόθεσμες εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές ή χρεωλυτικές δόσεις, των οφειλών τους που ρυθμίστηκαν αρχικά με βάση την ΚΥΑ 1648/B.22/ 13.1.1994.
121.
Τα καταβλητέα ποσά των μη εισπραχθεισών ως άνω επιδοτήσεων επιτοκίου για τις επιχειρήσεις που έχουν ήδη υπογράψει πράξεις ρύθμισης με τις τράπεζες βάσει της ΚΥΑ 40412/B.1677/ 9.12.1998 θα αχθούν σε μείωση της επόμενης ή επόμενων δόσεων του νέου δανείου.
122.
Για τις επιχειρήσεις που δεν έχουν υπογράψει ακόμη τις σχετικές πράξεις ρύθμισης με τις τράπεζες βάσει της ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1998, τα καταβλητέα ποσά των μη εισπραχθεισών ως άνω επιδοτήσεων επιτοκίου θα αχθούν σε μείωση του προς ρύθμιση ποσού την 1η Ιανουαρίου 1998 βάσει της κοινής υπουργικής απόφασης αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997.
123.
Η επιδότηση επιτοκίου που προβλέπεται στην παράγραφο 2 της ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997 εξακολουθεί να ισχύει.
124.
Κατά τα λοιπά ισχύει η ΚΥΑ αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 όπως συμπληρώθηκε, τροποποιήθηκε μεταγενέστερα και ισχύει.
125.
Η δαπάνη που προκαλείται από την παρούσα απόφαση θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
Ο λογαριασμός αυτός επιδοτείται από τον κρατικό προϋπολογισμό μόνο σε περίπτωση ελλειμματικότητάς του και για το λόγο αυτό η τυχόν επιβάρυνση του κρατικού προϋπολογισμού δεν είναι δυνατόν να εκτιμηθεί."
126.
Η απόφαση αριθ.
44247/B.2108/ 23.12.1998, για τη συμπλήρωση και τροποποίηση της ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1998 σχετικά με την ενίσχυση των επιχειρήσεων της περιφέρειας Θράκης προβλέπει τα εξής:
127.
"Οι οφειλές των επιχειρήσεων της περιφέρειας Θράκης οι οποίες επλήγησαν από κεραυνούς — πυρκαγιές κατά τη διετία 1997-1998 και έχουν για το λόγο αυτό αναστείλει τη λειτουργία τους ή υπολειτουργούν δύνανται να υπαχθούν στις διατάξεις της ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997 όπως ισχύει για τη ρύθμιση των ληξιπρόθεσμων οφειλών τους στις τράπεζες.
128.
Οι αρμόδιες υπηρεσίες των Νομαρχιών θα χορηγούν βεβαιώσεις στις οποίες θα φαίνεται ότι οι ανωτέρω επιχειρήσεις έχουν πληγεί αποδεδειγμένα από κεραυνούς — πυρκαγιές κατά τη διετία 1997-1998, προκειμένου οι επιχειρήσεις αυτές να υπαχθούν στις ρυθμίσεις της ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1998.
129.
Στις διατάξεις της παρούσας υπάγονται και τυχόν βεβαιωμένες μέχρι 30.11.1998 οφειλές στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Ελληνικού Δημοσίου από δάνεια που ρυθμίστηκαν με βάση την ΚΥΑ αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, ύστερα από την επαναφορά τους στις τράπεζες.
130.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι υπ' αριθ.
ΚΥΑ 1648/B.22/ 13.1.1994 και 40412/B.1677/ 9.12.1998 όπως ισχύουν.
131.
Η δαπάνη που προκαλείται από την παρούσα απόφαση θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
Ο λογαριασμός αυτός επιδοτείται από τον κρατικό προϋπολογισμό μόνο σε περίπτωση ελλειμματικότητάς του και για το λόγω αυτό η τυχόν επιβάρυνση του κρατικού προϋπολογισμού δεν είναι δυνατό να εκτιμηθεί".
132.
Η απόφαση αριθ.
19954/B.957/ 7.6.1999, για τη συμπλήρωση και τροποποίηση των ΚΥΑ υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993, όπως συμπληρώθηκαν, τροποποιήθηκαν μεταγενέστερα και ισχύουν, προβλέπει τα εξής:
133.
"Οι κοινές υπουργικές αποφάσεις υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993 όπως συμπληρώθηκαν, τροποποιήθηκαν μεταγενέστερα και ισχύουν, τροποποιούνται ως εξής:
α) η προθεσμία για την υπογραφή των πράξεων ρύθμισης των ληξιπρόθεσμων οφειλών μεταξύ επιχειρήσεων που κρίθηκαν βιώσιμες βάσει των ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997 και 40410/B.1678/ 9.12.1997 (νομοί Φλώρινας — Κιλκίς) και των τραπεζών, που έληξε στις 15.4.1999, παρατείνεται μέχρι 30.6.1999 με σκοπό την υπαγωγή στις ανωτέρω θυμίσεις όσων επιχειρήσεων δεν κατέστη δυνατό να υπαχθούν.
β) Οι επιχειρήσεις που είχαν ρυθμίσει τις οφειλές τους μέχρι τις 15.4.1999 βάσει των ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997 και 40410/B.1678/ 9.12.1997, με την κύρια τράπεζα των παγίων, η οποία είχε κρίνει προηγουμένως τη βιωσιμότητά της, όπως προέβλεπαν οι σχετικές αποφάσεις και δεν υπήρξε ο απαιτούμενος χρόνος να ρυθμίσουν τις οφειλές τους και στις άλλες τράπεζες, διότι έπρεπε να προηγηθεί η κύρια ρύθμιση στη βασική τράπεζα, δύνανται να ρυθμίσουν τις οφειλές τους και στις άλλες τράπεζες σε μεταγενέστερο χρόνο από τις 15.4.1999 με την προσκόμιση βεβαίωσης ότι έχει ήδη ρυθμιστεί η οφειλή της στην κύρια τράπεζα των παγίων, η οποία έκρινε τη βιωσιμότητα της επιχείρησης και όχι αργότερα από τις 31.7.1999.
γ) Στις διατάξεις της ΚΥΑ υπ' αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997 υπάγονται και τυχόν βεβαιωμένες οφειλές στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Ελληνικού Δημοσίου από δάνεια που ρυθμίστηκαν με βάση την ΚΥΑ υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, ύστερα από την επαναφορά τους στις τράπεζες.
134.
Απαραίτητη προϋπόθεση για την εφαρμογή των ανωτέρω είναι οι επιχειρήσεις να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση των βεβαιωμένων αυτών οφειλών.
Οι σχετικές μελέτες βιωσιμότητας θα γίνονται από την τράπεζα που έχει το μεγαλύτερο ποσοστό χρηματοδότησης στα πάγια και θα πρέπει να έχουν ολοκληρωθεί ειδικά για τις επιχειρήσεις της παρούσας παραγράφου μέχρι 30.9.1999.
Ως καταληκτική ημερομηνία για την υπογραφή των πράξεων ρύθμισης μεταξύ των επιχειρήσεων της παρούσας παραγράφου και των τραπεζών με σκοπό την υπαγωγή των επιχειρήσεων αυτών στις διατάξεις της ΚΥΑ υπ' αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997 ορίζεται η 31.10.1999.
135.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι ΚΥΑ υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993, όπως συμπληρώθηκαν, τροποποιήθηκαν μεταγενέστερα και ισχύουν.
136.
Η δαπάνη που προκαλείται από την παρούσα απόφαση θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
Ο λογαριασμός αυτός επιδοτείται από τον κρατικό προϋπολογισμό μόνο σε περίπτωση ελλειμματικότητάς του και για το λόγο αυτό η τυχόν επιβάρυνση του κρατικού προϋπολογισμού δεν είναι δυνατόν να εκτιμηθεί".
137.
Η απόφαση αριθ.
2/42929/0025/ 7.10.1999, για την τροποποίηση των αποφάσεων 2090372/11217/0025/ 1.6.1998 και 2090373/11216/0025/ 1.6.1998 (βλ. σημείο 112), προβλέπει τα εξής:
138.
"Τροποποιούνται οι αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2059171/11090/0025/ 5.10.1993 αποφάσεις του Υπουργού Οικονομικών, όπως ισχύουν μετά την έκδοση των ομοίων τους αριθ.
2090372/11217/0025/ 1.6.1998 και 2090373/11216/0025/ 1.6.1998 με τις οποίες παρασχέθηκε η εγγύηση του Δημοσίου για την κάλυψη των οφειλών από τη ρύθμιση των μέχρι και 1.1.1998 ληξιπρόθεσμων και ανεξόφλητων οφειλών, περιλαμβανομένων και των βεβαιωμένων στις ΔΟΥ, λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου, σύμφωνα με τις αποφάσεις του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών αριθ.
40410/B.1678/ 9.12.1997 και 40412/B.1677/ 9.12.1997 και ορίζουμε ότι η εγγύηση αυτή ισχύει και για την κάλυψη των οφειλών που θα προκύψουν από την εφαρμογή της αριθ.
19954/B.957/ 7.6.1999 απόφασης του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών, σύμφωνα με την οποία α) παρατείνεται η προθεσμία υπογραφής των σχετικών πράξεων ρύθμισης μέχρι 30.7.1999, β) οι επιχειρήσεις που είχαν ρυθμίσει τις οφειλές τους μέχρι 15.4.1999 βάσει των παραπάνω ΚΥΑ με την κύρια τράπεζα των παγίων, μπορούν να ρυθμίσουν τις οφειλές τους και στις άλλες τράπεζες σε μεταγενέστερο χρόνο από τις 15.4.1999 και όχι αργότερα από τις 30.7.1999 και γ) βεβαιωμένες στις ΔΟΥ οφειλές από δάνεια που ρυθμίστηκαν με βάση την ΚΥΑ αριθ.1648/ΓΓ.54/B.22/ 13.1.1994 υπάγονται στις διατάξεις της ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997 ύστερα από επαναφορά τους στις τράπεζες, με την προϋπόθεση να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση των βεβαιωμένων οφειλών τους.
Οι μελέτες βιωσιμότητας θα πρέπει να έχουν γίνει μέχρι 30.9.1999, η δε υπογραφή των σχετικών πράξεων ρύθμισης θα έχει ολοκληρωθεί μέχρι 31.10.1999.
139.
Η βεβαίωση στις ΔΟΥ όσων από τις οφειλές που τελικά δεν θα ρυθμιστούν με βάση τις προαναφερόμενες ΚΥΑ μπορεί να γίνει μέχρι 31.12.1999 το αργότερο, προκειμένου να ολοκληρωθούν οι σχετικές διαδικασίες και να καλύπτονται με την εγγύηση του Δημοσίου μέχρι την ημερομηνία αυτή οι σχετικοί τόκοι υπερημερίας.
140.
Η διαδικασία επαναφοράς των βεβαιωμένων οφειλών στις τράπεζες προκειμένου να ρυθμιστούν, θα πρέπει να γίνει σύμφωνα με τα οριζόμενα στην αριθ.
2090373/11216/0025/ 1.6.1998 απόφαση.
141.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι αποφάσεις αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2059171/11090/0025/ 5.10.1993, όπως έχουν συμπληρωθεί και τροποποιηθεί από τις αποφάσεις αριθ.
2090372/11217/0025/ 1.6.1998 και 2090373/11216/0025/ 1.6.1998".
142.
Η απόφαση αριθ.
10123/B.507/ 17.3.1999, για την τροποποίηση της κοινής υπουργικής απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, προβλέπει τα εξής:
143.
"Οι μέχρι 1.1.1999 ληξιπρόθεσμες και μη οφειλές των επιχειρήσεων της περιφέρειας Θράκης που επλήγησαν από πυρκαγιές — κεραυνούς κατά τη διετία 1997-1998 και έχουν υπαχθεί στις διατάξεις της ΚΥΑ αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 όπως ισχύει, κεφαλαιοποιούνται την ως άνω ημερομηνία σε ένα δάνειο διάρκειας 15 ετών, περιλαμβανομένης περιόδου χάριτος για τα τέσσερα πρώτα έτη.
Η εξυπηρέτηση του δανείου για τα υπόλοιπα έτη θα γίνει με ίσες εξαμηνιαίες χρεωλυτικές ή τοκοχρεωλυτικές δόσεις.
Οι τόκοι της περιόδου χάριτος θα κεφαλαιοποιηθούν και θα προστεθούν στο ρυθμιζόμενο ποσό οφειλών της 1.1.1999.
144.
Το επιτόκιο του νέου αυτού δανείου καθορίζεται ίσο με το βασικό επιτόκιο ενήμερης οφειλής για την αντίστοιχη κατηγορία δανείων, πλέον περιθωρίου 1,5 %.
Το επιτόκιο αυτό θα επιδοτείται σύμφωνα με τις ισχύουσες αποφάσεις.
145.
Οι τόκοι υπερημερίας μέχρι 31.12.1998 που βαρύνουν τις ληξιπρόθεσμες δόσεις θα καλυφθούν σε βάρος του λογαριασμού του Ν.
128/75 όπως ισχύει.
146.
Τα καταβλητέα από το Δημόσιο ποσά βάσει της ΚΥΑ αριθ.
42998/B.2026/15.2.1998 (ΦΕΚ 1285/τΒ/ 23.12.1998,) των μη εισπραχθεισών επιδοτήσεων που αναλογούν στις μέχρι και 1.1.1999 ληξιπρόθεσμες εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές ή χρεωλυτικές δόσεις των οφειλών των ανωτέρω επιχειρήσεων που ρυθμίστηκαν βάσει της ΚΥΑ αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, θα αχθούν σε μείωση του προς ρύθμιση ποσού την 1.1.1999 βάσει της παρούσας απόφασης.
147.
Στην παρούσα ρύθμιση υπάγονται και τυχόν βεβαιωμένες από 1.7.1997 οφειλές στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Ελληνικού Δημοσίου από δάνεια που ρυθμίστηκαν με βάση την 1648 ΚΥΑ, ύστερα από την επαναφορά του στις τράπεζες.
148.
Για την παρούσα νέα ρύθμιση θα παρασχεθεί η εγγύηση του Δημοσίου σύμφωνα με τις διατάξεις του Ν.
2322/95.
149.
Προϋπόθεση για τη ρύθμιση αυτή είναι οι επιχειρήσεις να είναι ασφαλισμένες σε ασφαλιστικές εταιρείες και να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση αφού ληφθεί ως παραδοχή ότι το ασφαλιστικό ποσό θα αποτελεί εισροή κατά το χρόνο σύνταξης της σχετικής μελέτης βιωσιμότητας η οποία θα συνταχθεί από την τράπεζα που έχει το μεγαλύτερο δανεισμό της επιχείρησης και κατά προτίμηση από την τράπεζα που έχει χορηγήσει τα δάνεια των παγίων εγκαταστάσεων.
Η προθεσμία που τίθεται για τη σύνταξη των μελετών βιωσιμότητας από τις τράπεζες είναι έξι μήνες από τη δημοσίευση της παρούσας απόφασης στην Εφημερίδα της Κυβερνήσεως.
150.
Η δαπάνη που προκαλείται από την παρούσα απόφαση θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
Ο λογαριασμός αυτός επιδοτείται από τον κρατικό προϋπολογισμό μόνο σε περίπτωση ελλειμματικότητάς του και για το λόγω αυτό η τυχόν επιβάρυνση του κρατικού προϋπολογισμού δεν είναι δυνατόν να εκτιμηθεί".
151.
Η απόφαση αριθ.
2/21857/0025/ 7.10.1999, για την τροποποίηση της απόφασης αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 του Υπουργού των Οικονομικών, όπως ισχύει, προβλέπει τα εξής:
152.
"Τροποποιούνται οι αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2017780/2819/0025/ 17.4.1995 αποφάσεις, όπως ισχύουν και ορίζεται ότι η εγγύηση του Δημοσίου που παρασχέθηκε για την κάλυψη των χορηγούμενων από 1.4.1993 δανείων για κεφάλαια κίνησης σε βιοτεχνικές, βιομηχανικές, μεταλλευτικές, κτηνοτροφικές επιχειρήσεις βιομηχανικού τύπου, ξενοδοχειακές και ναυτιλιακές, κτηνοτροφικές, χοιροτροφικές και γαλακτοκομικές επιχειρήσεις που είναι εγκατεστημένες, ανεξάρτητα από την έδρα τους στους νομούς Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου και μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών· (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση, καθώς και για την κάλυψη των οφειλών (κατά κεφάλαιο και τόκους) από τη ρύθμιση των υφιστάμενων κατά την 31.12.1993 οφειλών από παλαιότερα δάνεια των ως άνω επιχειρήσεων στα πλαίσια της κοινής απόφασης των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών αριθ.
1648/ΓΓ.54/B.22/ 13.1.1994 ισχύει και για την κάλυψη των οφειλών που θα προκύψουν από την κεφαλαιοποίηση των μέχρι 1.1.1999 ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών, περιλαμβανομένων και των βεβαιωμένων στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου, των επιχειρήσεων της περιφέρειας Θράκης που επλήγησαν από πυρκαγιές — κεραυνούς κατά τη διετία 1997-1998 και έχουν υπαχθεί στις διατάξεις της ΚΥΑ αριθ.
1648/ΓΓ.54/B.22/ 13.1.1994 όπως ισχύει, σε ένα δάνειο διάρκειας 15 ετών περιλαμβανομένης της περιόδου χάριτος για τα τέσσερα πρώτα έτη, σύμφωνα με τα οριζόμενα στην απόφαση του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών αριθ.
10123/B.507/ 17.3.1999.
153.
Η ρύθμιση όσων από τις υπαγόμενες οφειλές είναι βεβαιωμένες στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου είναι κατά νόμο δυνατή μόνο αν οι οφειλές αυτές διαγραφούν από τις ΔΟΥ και καταστούν οφειλές προς τις τράπεζες και επιστραφούν από αυτές στο Δημόσιο όσα από τα ποσά των υφιστάμενων υπολοίπων τους έχει καταβάλει.
Προς τούτο καθορίζεται η ακόλουθη διαδικασία επαναφοράς τους στις τράπεζες:
154.
Οι τράπεζες και τα λοιπά πιστωτικά ιδρύματα εφόσον θέλουν αν ικανοποιηθούν από τον εγγυητή Ελληνικό Δημόσιο, θα πρέπει μέσα σε ένα τρίμηνο από την κατά τα ανωτέρω κήρυξη των οφειλών ως ληξιπρόθεσμων και απαιτητών να προβούν μετά από έγγραφη ειδοποίηση των επιχειρήσεων και λοιπών υπόχρεων στη βεβαίωση των οφειλών στις αρμόδιες ΔΟΥ, ως έσοδα του λογαριασμού του Δημοσίου και στον ειδικό λογαριασμό αυτού „Κεφάλαιον ασφαλίσεως χρηματοδοτήσεων εκ κεφαλαίων ή εγγύησει του Ελληνικού Δημοσίου“.
155.
Η βεβαίωση στις ΔΟΥ όσων από τις οφειλές τελικά δεν θα ρυθμιστούν με βάση την ΚΥΑ αριθ.
10123/B.507/ 17.3.1999 μπορεί να γίνει μέχρι 31.12.1999, προκειμένου να ολοκληρωθούν οι σχετικές διαδικασίες και να καλύπτονται με την εγγύηση του Δημοσίου μέχρι την ημερομηνία αυτή οι σχετικοί τόκοι υπερημερίας.
156.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι αποφάσεις αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2017780/2819/0025/ 17.4.1995, όπως έχουν τροποποιηθεί και συμπληρωθεί.
157.
Από τις διατάξεις της απόφασης αυτής θα προκληθεί δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί".
158.
Η απόφαση αριθ.
6244/B.270/ 18.2.2000, για την τροποποίηση των κοινών υπουργικών αποφάσεων 1648/B.22/ 13.1.1994 και 40412/B.1677/ 9.12.1997 όπως ισχύουν, προβλέπει τα εξής:
159.
"Τροποποιούνται οι κοινές αποφάσεις των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 40412/B.1677/ 9.12.1997 όπως συμπληρώθηκαν, τροποποιήθηκαν μεταγενέστερα και ισχύουν, και καθορίζεται να καθίστανται αμέσως ληξιπρόθεσμα και απαιτητά ολόκληρα τα δάνεια που προκύπτουν από τη ρύθμιση των αναφερομένων στις αποφάσεις αυτές οφειλών, όταν δεν πληρωθούν έξη συνεχόμενες δόσεις, αντί των τεσσάρων που ισχύει για τις υπαγόμενες στη ρύθμιση της ΚΥΑ αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 οφειλές των επιχειρήσεων των νομών Έβρου, Ροδόπης και Ξάνθης και τρεις συνεχόμενες δόσεις, αντί της μίας που ισχύει, για τις υπαγόμενες στη ρύθμιση της ΚΥΑ 40412/B.1677/ 9.12.1997 οφειλές των επιχειρήσεων των νομών Έβρου, Ροδόπης και Ξάνθης.
160.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι προαναφερθείσες κοινές αποφάσεις.
161.
Από την παρούσα απόφαση δεν προκαλείται δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού".
162.
Η απόφαση αριθ.
2/14774/0025/ 31.5.2000, για την τροποποίηση των αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2087187/49/0025/ 11.7.1997 και 2090373/11216/0025/ 1.6.1998 αποφάσεων, όπως ισχύουν, προβλέπει τα εξής:
163.
"Τροποποιούνται οι αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2017780/2819/0025/ 17.4.1995 και 2090373/11216/0025/ 1.6.1998 αποφάσεις του Υπουργού Οικονομικών, όπως ισχύουν σήμερα, με τις οποίες παρασχέθηκε η εγγύηση του Δημοσίου για την κάλυψη των οφειλών από τη ρύθμιση των μέχρι και 1.1.1998 ληξιπρόθεσμων και ανεξόφλητων οφειλών, περιλαμβανομένων και των βεβαιωμένων στις ΔΟΥ, λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου, σύμφωνα με τις αριθ.
1648/ΓΓ.54/B.22/ 13.1.1994 και 40412/B.1677/ 9.12.1997 ΚΥΑ όπως ισχύουν σήμερα και ορίζεται ότι η εγγύηση αυτή ισχύει και για την κάλυψη των οφειλών που θα προκύψουν από την εφαρμογή της αριθ.
6244/B.270/ 18.2.2000 απόφασης του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών, σύμφωνα με την οποία τα νέα δάνεια που προέκυψαν από τη ρύθμιση αυτή θα καθίστανται ληξιπρόθεσμα και απαιτητά όταν δεν πληρωθούν έξι συνεχόμενες δόσεις αντί των τεσσάρων που ισχύει για τις υπαγόμενες στη ρύθμιση της ΚΥΑ αριθ.
1648/ΓΓ.54/B.22/ 13.1.1994 οφειλές των επιχειρήσεων της περιφέρειας Θράκης και τρεις συνεχόμενες δόσεις αντί της μίας που ισχύει για τις υπαγόμενες στη ρύθμιση της ΚΥΑ αριθ.
40412/B.1677/ 9.12.1997 οφειλές των επιχειρήσεων της περιφέρειας Θράκης.
164.
Οι τράπεζες και τα λοιπά πιστωτικά ιδρύματα, εφόσον θέλουν να ικανοποιηθούν από τον εγγυητή Ελληνικό Δημόσιο, θα πρέπει μέσα σε ένα τρίμηνο από τη λήξη της έκτης ή της τρίτης αντίστοιχα ανεξόφλητης δόσης να προβούν ύστερα από έγγραφη ειδοποίηση των επιχειρήσεων στο κλείσιμο των λογαριασμών των δανείων και στη βεβαίωση των οφειλών στις αρμόδιες ΔΟΥ ως έσοδα του λογαριασμού του Δημοσίου και στον ειδικό λογαριασμό αυτού „Κεφάλαιον ασφαλίσεως χρηματοδοτήσεων εκ κεφαλαίων ή εγγυήσει του Ελληνικού Δημοσίου“.
165.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι αποφάσεις αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2017780/2819/0025/ 17.4.1995, 2090373/11216/0025/ 1.6.1998, όπως ισχύουν σήμερα.
166.
Από τις διατάξεις της απόφασης αυτής θα προκληθεί δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού σε περίπτωσης κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί".
167.
Η απόφαση αριθ.
35913/B.2043/ 24.10.2000, για την τροποποίηση των κοινών υπουργικών αποφάσεων αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 40412/B.1677/ 9.12.1997, καθώς και των ΚΥΑ 66336/B.1398/ 14.9.1993 και 40410/B.1678/ 9.12.1997, προβλέπει τα εξής:
168.
"Όλες οι οφειλές ενήμερες και ληξιπρόθεσμες μέχρι 30.6.2000, των επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες και λειτουργούν στην περιφέρεια Θράκης και έχουν υπαχθεί στις διατάξεις των ΚΥΑ 1648/B.22/ 13.1.1994, 40412/B.1677/ 9.12.1997 και 10123/B.507/ 17.3.1999 καθώς και των επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες και λειτουργούν στους νομούς Φλώρινας και Κιλκίς και έχουν υπαχθεί στις διατάξεις των ΚΥΑ 66336/B.1398/ 14.9.1993 και 40410/B.1678/ 9.12.1997, όπως συμπληρώθηκαν, τροποποιήθηκαν μεταγενέστερα και ισχύουν, κεφαλαιοποιούνται και γίνονται ένα νέο ενιαίο δάνειο, το οποίο θα εξοφληθεί με ίσες εξαμηνιαίες χρεολυτικές ή τοκοχρεωλυτικές δόσεις, με πρώτη καταβλητέα την 1.7.2001 και τελευταία την 31.12.2013.
Οι τόκοι από 1.7 έως 31.12.2000 θα καταβληθούν στη λήξη τους.
Για τις οφειλές σε συνάλλαγμα, προκειμένου να υπαχθούν στη ρύθμιση θα πρέπει να δραχμοποιηθούν με τιμή fixing της ημέρας της υπογραφής της σύμβασης, η οποία δεν θα πρέπει να είναι μεταγενέστερη της 31.12.2000.
169.
Οι τράπεζες οι οποίες είχαν ρυθμίσει τις οφειλές επιχειρήσεων βάσει των ανωτέρω ΚΥΑ δύνανται, κατά την κεφαλαιοποίηση των οφειλών στις 30.6.2000, να διαγράψουν το 25 % του συνόλου των τόκων υπερημερίας.
170.
Ως επιτόκιο ρύθμισης των οφειλών, ορίζεται το εκάστοτε επιτόκιο των εντόκων γραμματίων Ελληνικού Δημοσίου 12μηνης διάρκειας προσαυξημένο κατά 35 %.
171.
Στην ανωτέρω ρύθμιση υπάγονται και οι οφειλές που βεβαιώθηκαν στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Ελληνικού Δημοσίου ύστερα από επαναφορά τους στις τράπεζες καθώς και οι οφειλές από δάνεια που χορηγήθηκαν με την εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου σε επιχειρήσεις του νομού Φλώρινας που επλήγησαν από την κρίση στη Γιουγκοσλαβία σύμφωνα με την απόφαση του Υπουργού Οικονομικών αριθ.
2039965/6169/0025/ 6.7.1995 και είχαν υπαχθεί στις διατάξεις της ΚΥΑ 66336/B.1398/ 14.9.1993.
172.
Για την παρούσα νέα ρύθμιση θα παρασχεθεί η εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου σύμφωνα με τις διατάξεις του Ν.
2322/95.
173.
Μετά τη ρύθμιση θα εξετάζεται η δυνατότητα χορήγησης δανείου κεφαλαίου κίνησης με την εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση στα πλαίσια των διατάξεων της αριθ.
32576/B.1282/ 9.10.1997 απόφασης του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών.
174.
Σε περίπτωση μη καταβολής δύο δόσεων με αναλογούντες τόκους ή τοκοχρεωλυσίων που προκύπτουν από τη νέα ρύθμιση, ολόκληρο το δάνειο καθίσταται αμέσως ληξιπρόθεσμο και απαιτητό.
175.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι προαναφερθείσες κοινές υπουργικές αποφάσεις.
176.
Προϋπόθεση για την υπαγωγή των επιχειρήσεων στις ρυθμίσεις της παρούσας είναι οι επιχειρήσεις να είναι βιώσιμες.
Μελέτη βιωσιμότητας θα προσκομίζεται στην τράπεζα που έχει τις περισσότερες οφειλές, η οποία και θα αξιολογεί τη μελέτη.
Σε περίπτωση θετικής αξιολόγησης η μελέτη θα προσκομίζεται στην 25η Διεύθυνση του Υπουργείου Οικονομικών για έγκριση της ρύθμισης με την εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου.
177.
Η δαπάνη που προκαλείται από την παρούσα απόφαση θα βαρύνει το λογαριασμό του νόμου 128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
Ο λογαριασμός αυτός επιδοτείται από τον κρατικό προϋπολογισμό μόνο σε περίπτωση ελλειμματικότητάς του και για το λόγο αυτό η τυχόν επιβάρυνση του κρατικού προϋπολογισμού δεν είναι δυνατό να εκτιμηθεί.
178.
Οι τράπεζες μπορούν να προβαίνουν σε ανάλογες με την ανωτέρω ρυθμίσεις οφειλών από δάνεια που έχουν χορηγήσει με δική τους ευθύνη, χωρίς όμως επιδότηση επιτοκίου και εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου".
179.
Η απόφαση αριθ.
2/82257/0025/ 18.12.2000, σχετικά με την παροχή της εγγύησης του Δημοσίου για τις πιστωτικές διευκολύνσεις των επιχειρήσεων των νομών Ροδόπης, Έβρου, Ξάνθης, Φλώρινας και Κιλκίς σύμφωνα με την ΚΥΑ αριθ.
35913/B.2043/ 24.10.2000, προβλέπει τα εξής:
180.
"Η εγγύηση του Δημοσίου προς τις τράπεζες και το Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων, η οποία παρασχέθηκε με τις αποφάσεις αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2059171/11090/0025/ 5.1.1993 και 2039965/6169/0025/ 6.7.1995 όπως ισχύουν σήμερα, για την κάλυψη των οφειλών (κατά κεφάλαιο και τόκους) από:
α) τη ρύθμιση των υφιστάμενων κατά την 31.12.1993 οφειλών από παλαιότερα δάνεια των βιοτεχνικών, βιομηχανικών, μεταλλευτικών, κτηνοτροφικών επιχειρήσεων βιομηχανικού τύπου, ξενοδοχειακών και ναυτιλιακών, κτηνοτροφικών, χοιροτροφικών και γαλακτοκομικών επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες, ανεξάρτητα από την έδρα τους στους νομούς Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου και τη χορήγηση δανείων κεφαλαίου κίνησης στις παραπάνω επιχειρήσεις μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών κατά επιχείρηση, στα πλαίσια των κοινών αποφάσεων των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών αριθ.
1648/ΓΓ.54/B.22/ 13.1.1994 και 40412/B.1677/ 9.12.1997 όπως ισχύουν σήμερα,
β) τη ρύθμιση των υφιστάμενων κατά την 30.6.1993 ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών από πάσης φύσεως δάνεια (κεφαλαίων κίνησης και παγίων εγκαταστάσεων) σε δραχμές ή σε συνάλλαγμα και από καταπτώσεις εγγυητικών επιστολών σε δραχμές ή σε συνάλλαγμα των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων που είναι εγκαταστημένες και λειτουργών ανεξάρτητα από την έδρα της επιχείρησης στους νομούς Φλώρινας και Κιλκίς, στα πλαίσια των ΚΥΑ αριθ.
66336/B.1398/ 14.9.1993 και 40410/B.1678/ 9.12.1997, όπως ισχύουν σήμερα,
γ) τη χορήγηση δανείων από την Εθνική Τράπεζα της Ελλάδος μέχρι συνολικού ποσού 350000000 δραχμών στις βιομηχανικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις του νομού Φλώρινας που υπέστησαν ζημιές από εξαγωγές τους στην πρώην Γιουγκοσλαβία,
ισχύει και για την κάλυψη των οφειλών όπως αυτές θα προκύψουν από την εφαρμογή της ρύθμισης που θα γίνει σύμφωνα με την αριθ.
35193/B.2043/ 24.10.2000 απόφαση του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών.
181.
Προϋπόθεση για την υπαγωγή των επιχειρήσεων στην παραπάνω ρύθμιση είναι οι επιχειρήσεις να είναι βιώσιμες.
Η σχετική μελέτη βιωσιμότητας θα συντάσσεται και θα προσκομίζεται στην τράπεζα που έχει τις περισσότερες οφειλές, η οποία και θα την αξιολογεί.
Σε περίπτωση θετικής αξιολόγησης, η μελέτη θα αποστέλλεται στο Υπουργείο Οικονομικών (Γενικό Λογιστήριο του Κράτους — Διεύθυνση 25) για έγκριση της ρύθμισης με την εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου.
182.
Οι τράπεζες, μετά τη ρύθμιση με την εγγύηση του Δημοσίου, θα συνεχίσουν να παρακολουθούν την πορεία της επιχείρησης που υπήχθη στη ρύθμιση και σε οποιαδήποτε περίπτωση αρνητικής πορείας θα ενημερώνεται άμεσα το Υπουργείο Οικονομικών (Γενικό Λογιστήριο του Κράτους, Διεύθυνση 25) για τη λήψη διορθωτικών μέτρων, όπου κρίνεται απαραίτητο ή για την πρόωρη κατάπτωση της εγγύησης του Δημοσίου.
183.
Η ρύθμιση όσων από τις υπαγόμενες οφειλές είναι βεβαιωμένες στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου θα γίνει αφού αυτές διαγραφούν από τις ΔΟΥ και καταστούν οφειλές προς τις τράπεζες και επιστραφούν από αυτές στο Δημόσιο όσα από τα ποσά των υφιστάμενων υπολοίπων, τους έχει καταβάλει.
Προς τούτο καθορίζεται η ακόλουθη διαδικασία επαναφοράς τους στις τράπεζες:
184.
Η βεβαίωση στις ΔΟΥ όσων από τις οφειλές δεν θα ρυθμιστούν με βάση την ΚΥΑ αριθ.
35913/B.2043/ 24.10.2000, εφόσον συντρέχουν οι προϋποθέσεις κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου, μπορεί να γίνει μέχρι 30.6.2001, προκειμένου να ολοκληρωθούν οι σχετικές διαδικασίες και να καλύπτονται με την εγγύηση του Δημοσίου μέχρι την ημερομηνία αυτή οι σχετικοί τόκοι υπερημερίας.
185.
Παρέχεται η εγγύηση του Δημοσίου για την κάλυψη των δανείων σε κεφάλαιο κίνησης μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση που θα χορηγηθούν σύμφωνα με τα οριζόμενα στην ΚΥΑ αριθ.
32576/B.1282/ 9.10.1997 όπως ισχύει μετά από την έκδοση της όμοιάς της αριθ.
35913/B.2043/ 24.10.2000.
186.
Από τις διατάξεις της απόφασης αυτής θα προκληθεί δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί".
187.
Η απόφαση αριθ.
43407/B.2428/ 19.12.2000, για τροποποίηση της υπ' αριθ.
32576/B.1282/ 9.10.1997 κοινής υπουργικής απόφασης, προβλέπει τα εξής:
188.
"Παρατείνεται το χρονικό διάστημα για το οποίο παρέχεται η επιδότηση στα ενήμερα υπόλοιπα των δανείων κίνησης που έχουν ήδη δοθεί σύμφωνα με τις διατάξεις της υπ' αριθ.
32576/B.1282/ 9.10.1997 κοινής υπουργικής απόφασης του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών μέχρι την 31.12.2001.
189.
Η παρούσα τροποποίηση δεν ισχύει για τις επιχειρήσεις οι οποίες θα εντάξουν τις οφειλές τους από δάνεια κεφαλαίων κίνησης με βάση την προαναφερθείσα κοινή υπουργική απόφαση στις διατάξεις της υπ' αριθ.
35913/B.2043/ 24.10.2000 ΚΥΑ.
190.
Για τα νέα κεφάλαια κίνησης με βάση την παράγραφο 5 της υπ' αριθ.
35913/B.2043/ 24.10.2000 ΚΥΑ δεν θα παρέχεται επιδότηση.
191.
Κατά τα λοιπά ισχύει η αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 ΚΥΑ όπως τροποποιήθηκε μέχρι σήμερα και ισχύει.
192.
Η δαπάνη που προκαλείται από τις διατάξεις της παρούσας απόφασης το ύψος της οποίας δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων".
193.
Η απόφαση αριθ.
2/7555/0025/ 25.5.2001, για την τροποποίηση των αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2016123/2133/0025/ 6.3.1998 αποφάσεων, όπως ισχύουν σήμερα, προβλέπει τα εξής:
194.
"Η εγγύηση του Δημοσίου που παρασχέθηκε σύμφωνα με τις αποφάσεις αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2016123/2133/0025/ 6.3.1998, όπως ισχύουν σήμερα, για την κάλυψη των χορηγούμενων από 1.4.1993 δανείων για κεφάλαια κίνησης σε βιομηχανικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, ισχύει και για την κάλυψη των δανείων για κεφάλαια κίνησης που έχουν χορηγηθεί ή θα χορηγηθούν μέχρι 31.12.2001 στις προαναφερόμενες επιχειρήσεις των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, σύμφωνα με τα οριζόμενα στην αριθ.
43407/B.2428/ 19.12.2000 απόφαση του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών και το διευκρινιστικό αυτής έγγραφο αριθ.
2382/B.9/ 24.1.2001 του Υπουργείου Εθνικής Οικονομίας.
195.
Η εγγύηση του Δημοσίου καλύπτει τις οφειλές που θα προκύψουν από τα εν λόγω νέα δάνεια περιλαμβανομένων και αυτών που θα χορηγηθούν υπό μορφή ανακυκλούμενου ορίου λήξης μέχρι το έτος 2003 σύμφωνα με την ΚΥΑ αριθ.
35913/B.2043/ 24.10.2000 και την απόφαση αριθ.
2/82257/ 18.12.2000.
196.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι αποφάσεις αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2016123/2133/0025/ 6.3.1998, όπως τροποποιήθηκαν και συμπληρώθηκαν μεταγενέστερα.
197.
Από τις διατάξεις της απόφασης αυτής θα προκληθεί δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου, το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί".
198.
Η απόφαση αριθ.
33951/B.1498/ 10.10.2001, για τροποποίηση της υπ' αριθ.
43407/B.2428/ 19.12.2000 κοινής υπουργικής απόφασης προβλέπει τα εξής:
199.
"Παρατείνεται το χρονικό διάστημα για το οποίο παρέχεται η επιδότηση στα εκάστοτε ενήμερα υπόλοιπα των νέων δανείων κεφαλαίων κίνησης που έχουν δοθεί σύμφωνα με τις διατάξεις της υπ' αριθ.
43407/B.2428/ 19.12.2000 κοινής υπουργικής απόφασης του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών μέχρι την 31.12.2003.
200.
Κατά τα λοιπά ισχύει η υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 ΚΥΑ, όπως τροποποιήθηκε μέχρι σήμερα και ισχύει.
201.
Για τα ανωτέρω δάνεια για κεφάλαια κίνησης που έχουν χορηγηθεί ή θα χορηγηθούν μέχρι 31.12.2003, θα παρασχεθεί η εγγύηση του Δημοσίου μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών (293470 ευρώ) κατά επιχείρηση.
202.
Η δαπάνη που προκαλείται από τις διατάξεις της παρούσας απόφασης, το ύψος της οποίας δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί, θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75 ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων".
203.
H απόφαση αριθ.
2/61352/0025/2001/ 31.1.2002, για την τροποποίηση των αριθ.
0031341/683/0025/ 17.2.1994 και 2/7555/0025/ 25.5.2001 αποφάσεων όπως ισχύουν, προβλέπει τα εξής:
204.
"Τροποποιούνται οι αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2/7555/0025/ 25.5.2001 αποφάσεις, όπως ισχύουν σήμερα, και ορίζεται ότι η εγγύηση του Δημοσίου που παρασχέθηκε για την κάλυψη των χορηγούμενων από 1.4.1993 δανείων για κεφάλαια κίνησης σε βιομηχανικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, ισχύει και για την κάλυψη των δανείων για κεφάλαια κίνησης που έχουν χορηγηθεί ή θα χορηγηθούν μέχρι 31.12.2003, στις προαναφερόμενες επιχειρήσεις των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, σύμφωνα με τα οριζόμενα στην αριθ.
33951/B.1498/ 10.10.2001 απόφαση του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών.
205.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2/7555/0025/ 25.5.2001 αποφάσεις.
206.
Από τις διατάξεις της απόφασης αυτής θα προκληθεί δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου, το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί".
207.
Η απόφαση αριθ.
42567/B.1770/ 4.12.2001, για παράταση της προθεσμίας υποβολής αιτήσεων για ένταξη των επιχειρήσεων των νομών Ροδόπης, Έβρου, Ξάνθης, Φλώρινας και Κιλκίς στις διατάξεις της ΚΥΑ αριθ.
35913/B.2043/ 24.10.2000, και παροχή της εγγύησης του Δημοσίου, προβλέπει τα εξής:
208.
"Για τις οφειλές σε συνάλλαγμα (νομίσματα εκτός ζώνης ευρώ), προκειμένου να υπαχθούν στη ρύθμιση θα πρέπει να μετατραπούν σε ευρώ με τιμή αναφοράς στην ημέρα της υπογραφής της σύμβασης, η οποία δεν θα πρέπει να είναι μεταγενέστερη της 31.12.2001.
209.
Η προθεσμία υποβολής αιτήσεων των ενδιαφερόμενων επιχειρήσεων προς τα πιστωτικά ιδρύματα για την ένταξη στην παρούσα ρύθμιση ορίζεται στις 31.12.2001.
210.
Τροποποιούνται οι αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2059171/11090/0025/ 5.10.1993, 2/21857/0025/ 7.10.1999 και 2039965/6169/0025/ 6.7.1995 αποφάσεις όπως ισχύουν σήμερα, και ορίζεται ότι η εγγύηση του Δημοσίου που παρασχέθηκε με αυτές ισχύει και για την κάλυψη των οφειλών, όπως αυτές θα προκύψουν από την εφαρμογή των διατάξεων της παραγράφου 1.
211.
Κατά τα λοιπά ισχύουν όλες οι προαναφερθείσες αποφάσεις.
212.
Η δαπάνη που προκαλείται από την παρούσα απόφαση, θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
Ο λογαριασμός αυτός επιδοτείται από τον κρατικό προϋπολογισμό μόνο σε περίπτωση ελλειμματικότητάς του και για το λόγο αυτό η τυχόν επιβάρυνση του κρατικού προϋπολογισμού δεν είναι δυνατό να εκτιμηθεί".
213.
Η απόφαση αριθ.
75113/B.2455/ 11.11.2003, για την τροποποίηση της υπ' αριθ.
33951/B.1498/ 10.10.2001 κοινής υπουργικής απόφασης, προβλέπει τα εξής:
214.
"Τροποποιείται και συμπληρώνεται η αριθ.
33951/B.1498/ 10.10.2001 ΚΥΑ του Υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών ως ακολούθως:
α) παρατείνεται η ημερομηνία που αναφέρεται στο τέλος της πρώτης παραγράφου από 31.12.2003 σε 31.12.2004.
β) στο τέλος της πρώτης παραγράφου προστίθεται νέα παράγραφος ως ακολούθως: „Η επιδότηση επιτοκίου για την περίοδο από 1.1.2004 μέχρι 31.12.2004 ορίζεται σε δύο (2) εκατοστιαίες μονάδες“.
γ) Αντικαθίσταται η τρίτη παράγραφος της ανωτέρω απόφασης ως ακολούθως: „Για δάνεια κεφαλαίων κίνησης από 1.1.2004 έως 31.12.2004 παρέχεται η εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου μέχρι συνολικού ποσού 300000 ευρώ ανά επιχείρηση και για το σύνολο του τραπεζικού δανεισμού της“".
215.
Κατά τα λοιπά ισχύει η υπ' αριθ.
33951/B.1498/ 10.10.2001 (ΦΕΚ 1346/τΒ/ 17.10.2001), ΚΥΑ των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών.
216.
Η δαπάνη που προκαλείται από τις διατάξεις της παρούσας απόφασης, το ύψος της οποίας δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ή σε περίπτωση ελλειμματικότητάς του, θα βαρύνει τον κρατικό προϋπολογισμό.
217.
Η απόφαση αριθ.
2/64046/0025/2003/ 28.1.2004, για την τροποποίηση των αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994 και 2/61352/0025/ 31.1.2002 αποφάσεων, όπως ισχύουν, προβλέπει τα εξής:
218.
"Τροποποιούνται οι αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2/7555/0025/ 25.5.2001 και 2/61352/0025/2001/ 31.1.2002 αποφάσεις, όπως ισχύουν σήμερα και ορίζεται ότι η εγγύηση του Δημοσίου που παρασχέθηκε για την κάλυψη των χορηγούμενων από 1.4.1993 δανείων για κεφάλαια κίνησης σε βιομηχανικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, ισχύει και για την κάλυψη των δανείων για κεφάλαια κίνησης που έχουν χορηγηθεί ή θα χορηγηθούν μέχρι 31.12.2004, στις προαναφερόμενες επιχειρήσεις των νομών Ξάνθης, Ροδόπης και Έβρου, σύμφωνα με τα οριζόμενα στην αριθ.
75113/B.2455/ 11.11.2003 απόφαση του Υπουργού Οικονομίας και Οικονομικών.
219.
Η εγγύηση του Δημοσίου καλύπτει τις οφειλές που θα προκύψουν από τα εν λόγω νέα δάνεια περιλαμβανομένων και αυτών που θα χορηγηθούν υπό μορφή ανακυκλούμενου ορίου λήξης μέχρι το έτος 2004, σύμφωνα με την ΚΥΑ αριθ.
35913/B.2043/ 24.10.2000 και την απόφαση αριθ.
2/82257/0025/ 18.12.2000.
220.
Κατά τα λοιπά ισχύουν οι αριθ.
2003341/683/0025/ 17.2.1994, 2/82257/0025/ 18.12.2000 και 2/61352/0025/ 31.1.2002 αποφάσεις, όπως τροποποιήθηκαν και συμπληρώθηκαν μεταγενέστερα.
221.
Από τις διατάξεις της απόφασης αυτή θα προκληθεί δαπάνη σε βάρος του κρατικού προϋπολογισμού σε περίπτωση κατάπτωσης της εγγύησης του Δημοσίου, το ύψος της οποίας δεν μπορεί να προσδιοριστεί".
222.
Η απόφαση αριθ.
2041901/ 16.5.1989 προβλέπει τα εξής:
223.
"Εγκρίνεται με χρέωση του κοινού λογαριασμού του Ν.
128/75 η καταβολή διαφοράς τόκων τριών εκατοστιαίων μονάδων (3 %) επί των εκάστοτε υφιστάμενων ενήμερων υπολοίπων χορηγήσεων των δανείων για κεφάλαιο κίνησης των εμπορικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων που έχουν την έδρα τους στους νομούς Έβρου, Λέσβου, Σάμου, Χίου και Δωδεκανήσου.
224.
Εγκρίνεται με χρέωση του κοινού λογαριασμού του Ν.
128/75 η καταβολή διαφοράς τόκων τριών εκατοστιαίων μονάδων (3 %), επί των εκάστοτε υφιστάμενων ενήμερων υπολοίπων χορηγήσεων των δανείων για κεφάλαιο κίνησης των βιοτεχνικών επιχειρήσεων γουνοποιίας που έχουν την έδρα τους στους νομούς Φλώρινας, Καστοριάς, Κοζάνης και Γρεβενών.
225.
Με την απόφαση αυτή θα επιδοτούνται τα ενήμερα υπόλοιπα των νέων δανείων που εκταμιεύτηκαν ή θα εκταμιευθούν από τις τράπεζες από 1.4.1989 και μετά.".
226.
Η απόφαση αριθ.
2078809/ 10.10.1989 προβλέπει τα εξής:
227.
"Εγκρίνεται με χρέωση του κοινού λογαριασμού του Ν.
128/75 η καταβολή διαφοράς τόκων τριών εκατοστιαίων μονάδων (3 %), επί των εκάστοτε υφιστάμενων ενήμερων υπολοίπων χορηγήσεων των δανείων για κεφάλαιο κίνησης των εμπορικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων, που έχουν την έδρα τους στους νομούς Ροδόπης, Ξάνθης και Σάμου.
228.
Με την απόφαση αυτή θα επιδοτούνται τα ενήμερα υπόλοιπα των νέων δανείων που εκταμιεύτηκαν ή θα εκταμιευθούν από τις τράπεζες από 1.4.1989 και μετά".
229.
Η απόφαση αριθ.
9034/B.289/ 10.2.2003, για την τροποποίηση της ΚΥΑ αριθ.
2041901/ 16.5.1989 των Υπουργών Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών όπως τροποποιήθηκε με την ΚΥΑ αριθ.
2078809/ 10.10.1989, προβλέπει τα εξής:
230.
"Προκειμένου να ενταχθούν οι επιχειρήσεις στην ανωτέρω ΚΥΑ πρέπει να πληρούνται οι ακόλουθες προϋποθέσεις:
α) να είναι εγγεγραμμένες σε βιοτεχνικό επιμελητήριο ή στο βιοτεχνικό τμήμα του οικείου επιμελητηρίου.
β) Ο ετήσιος κύκλος εργασιών του εκάστοτε προηγούμενου έτους ή του τελευταίου δωδεκαμήνου για νεοϊδρυθείσες επιχειρήσεις να μην υπερβαίνει τα 3000000 ευρώ.
γ) η επιδότηση χορηγείται για συνολικό ποσό από τραπεζικό δανεισμό μέχρι ποσοστού 20 % του ποσού που αναφέρεται στην προηγούμενη παράγραφο.
δ) η προβλεπόμενη από την ΚΥΑ αριθ.
2041901/ 16.5.1989 όπως ισχύει επιδότηση παρέχεται μέχρι την 31.12.2004.
231.
Η δαπάνη που προκαλείται από την παρούσα απόφαση, θα βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων.
Ο λογαριασμός αυτός επιδοτείται από τον κρατικό προϋπολογισμό μόνο σε περίπτωση ελλειμματικότητάς του και για το λόγο αυτό η τυχόν επιβάρυνση του κρατικού προϋπολογισμού δεν είναι δυνατό να εκτιμηθεί".
232.
Η απόφαση αριθ.
80295/B.2631/ 28.11.2003, για τροποποίηση της απόφασης αριθ.
9034/β.289/ 10.2.2003 του Υπουργού Οικονομίας και Οικονομικών, προβλέπει απλώς την εγγραφή των επιχειρήσεων που λαμβάνουν ενισχύσεις σε Εμπορικό Επιμελητήριο ή στο Εμπορικό τμήμα μικτού Επιμελητηρίου.
233.
Η απόφαση αριθ.
37497/β.1232/ 2.6.2003, για την τροποποίηση της απόφασης αριθ.
9034/β.289/ 10.2.2003, προβλέπει τα εξής:
234.
"Οι ρυθμίσεις των εδαφίων α, β και γ) [της απόφασης αριθ.
9034/β.289/ 10.2.2003] αφορούν μόνο τις βιοτεχνικές επιχειρήσεις, ενώ η ρύθμιση του εδαφίου δ) αφορά τις βιοτεχνικές και τις εμπορικές επιχειρήσεις.
Η επιδότηση στις εμπορικές επιχειρήσεις χορηγείται για συνολικό ποσό από τραπεζικό δανεισμό μέχρι ποσοστού 20 % του ετησίου κύκλου εργασιών του εκάστοτε προηγούμενου έτους ή του τελευταίου δωδεκαμήνου για νεοϊδρυθείσες επιχειρήσεις.
235.
Από την παρούσα απόφαση δεν προκαλείται επιπρόσθετη δαπάνη σε βάρος του λογαριασμού του Ν.
128/75, ο οποίος δημιουργείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των τραπεζών με σκοπό την επιδότηση επιτοκίων δανείων".
Αξιολόγηση
236.
Δυνάμει του άρθρου 87 παράγραφος 1 της Συνθήκης, ενισχύσεις που χορηγούνται υπό οποιαδήποτε μορφή από τα κράτη ή με κρατικούς πόρους και που νοθεύουν ή απειλούν να νοθεύσουν τον ανταγωνισμό δια της ευνοϊκής μεταχειρίσεως ορισμένων επιχειρήσεων ή ορισμένων κλάδων παραγωγής είναι ασυμβίβαστες με την κοινή αγορά, κατά το μέτρο που επηρεάζουν τις μεταξύ κρατών μελών συναλλαγές.
Στο παρόν στάδιο, το εξεταζόμενο μέτρο φαίνεται να αντιστοιχεί στον ορισμό αυτό, κατά την έννοια ότι χρηματοδοτείται από δημόσιους πόρους (όπως φαίνεται από τον μεγάλο αριθμό αναφορών στην παρέμβαση του κράτους), ότι ευνοεί ορισμένες επιχειρήσεις με την ελάφρυνσή τους από το βάρος ορισμένων τρεχουσών δαπανών και ότι δύναται να επηρεάσει τις συναλλαγές δεδομένου του έντονου ανταγωνισμού στον γεωργικό τομέα, για παράδειγμα, και του ότι, στον κτηνοτροφικό τομέα, για να αναφέρουμε πάλι ένα παράδειγμα, η Ελλάδα κατέχει την τέταρτη θέση στην Ευρώπη στην παραγωγή αιγείου και προβείου κρέατος [1].
237.
Εντούτοις, στις προβλεπόμενες από το άρθρο 87 παράγραφοι 2 και 3 της Συνθήκης περιπτώσεις, ορισμένα μέτρα δύνανται, κατά παρέκκλιση, να θεωρηθούν συμβιβάσιμα με την κοινή αγορά.
238.
Στη συγκεκριμένη περίπτωση, θα μπορούσε να προταθεί μόνον η παρέκκλιση που προβλέπεται από το άρθρο 87 παράγραφος 3 στοιχείο γ) της Συνθήκης, που αναφέρει ότι δύνανται να θεωρηθούν ότι συμβιβάζονται με την κοινή αγορά οι ενισχύσεις για την προώθηση της αναπτύξεως ορισμένων οικονομικών δραστηριοτήτων ή οικονομικών περιοχών, εφόσον δεν αλλοιώνουν τους όρους των συναλλαγών κατά τρόπο που θα αντέκειτο προς το κοινό συμφέρον.
239.
Η Επιτροπή θα ήθελε, πάνω απ' όλα, να τονίσει ότι τα εξεταζόμενα στο πλαίσιο του παρόντος φακέλου μέτρα είναι συνολικά παρόμοια με εκείνα που εφαρμόστηκαν στους νομούς Καστοριάς και Εύβοιας, και τα οποία αποτελούν τώρα το αντικείμενο διαδικασίας εξέτασης που κινήθηκε βάσει του άρθρου 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης, στο πλαίσιο του φακέλου C 23/04 (ex NN 153/03) και εκείνα που εφαρμόστηκαν στους νομούς Φλώρινας και Κιλκίς τα οποία αποτελούν επίσης το αντικείμενο διαδικασίας εξέτασης που κινήθηκε βάσει του άρθρου 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης στο πλαίσιο του φακέλου C 20/05 (ex NN 70/04).
Συνεπώς, ορισμένες από τις παρακάτω πληροφορίες προέρχονται από τους εν λόγω φακέλους.
240.
Σύμφωνα με τις πληροφορίες που διαθέτει η Επιτροπή επί του παρόντος, το σύνολο των περιγραφόμενων μέτρων εμπεριέχουν ενδεχομένως ορισμένες μορφές κρατικών ενισχύσεων, λαμβανομένου υπόψη του γεγονότος ότι έχουν θεσπιστεί και χρηματοδοτηθεί από τις δημόσιες αρχές:
α) οι πολλαπλές ομαδοποιήσεις, ληξιπρόθεσμων ή μη οφειλών, σε δάνεια που ήταν δυνατό να περιλαμβάνουν περίοδο χάριτος·
β) η χορήγηση επιδότησης επιτοκίων για τα δάνεια που απορρέουν από τη ρύθμιση οφειλών ή για νέα δάνεια·
γ) η ανάληψη από το Ελληνικό Δημόσιο των τόκων υπερημερίας·
δ) η παροχή της εγγύησης του Δημοσίου στους τόκους και στο κεφάλαιο των ρυθμιζόμενων οφειλών (αυτό ισχύει για όλα τα δάνεια στα οποία αναφέρεται η παρούσα απόφαση)·
ε) η κεφαλαιοποίηση των τόκων οι οποίοι, με τον τρόπο αυτό, τυγχάνουν των πλεονεκτημάτων που παρέχονται στα δάνεια και μετατρέπονται σε μέρος του κεφαλαίου τους.
241.
Όλα αυτά τα στοιχεία πιθανών ενισχύσεων πρέπει να τύχουν ανάλυσης από δύο απόψεις: αυτή της εφαρμογής τους στον γεωργικό τομέα και αυτή της εφαρμογής τους στο βιομηχανικό και βιοτεχνικό τομέα, λαμβανομένων γενικότερα υπόψη των παρατηρήσεων που διατυπώθηκαν από τις ελληνικές αρχές την 1η Ιουλίου 2004, σε απάντησή τους στις ερωτήσεις των υπηρεσιών της Επιτροπής, της 22ας Απριλίου 2004.
Δεδομένου ότι οι ενισχύσεις είναι της ίδιας φύσης με τις εξεταζόμενες στο πλαίσιο του εκκρεμούντος φακέλου C 23/04, οι αμφιβολίες τις οποίες διατυπώνει η Επιτροπή στο πλαίσιο του φακέλου αυτού εξακολουθούν, στο στάδιο αυτό, να ισχύουν.
Οι εν λόγω αμφιβολίες εκτίθενται παρακάτω, τηρουμένων των αναλογιών.
Στη συνέχεια θα πραγματοποιηθεί χωριστή ανάλυση για τις ενισχύσεις που χορηγήθηκαν στους νομούς Λέσβου, Σάμου, Χίου και Δωδεκανήσου, λαμβανομένης υπόψη της ιδιαιτερότητάς τους.
Όσον αφορά τον γεωργικό τομέα
242.
Η Επιτροπή σημειώνει ότι, στην επιστολή τους της 27ης Ιανουαρίου 2005, οι ελληνικές αρχές αναφέρονται στις επιστολές τους της 18ης Ιουνίου 2004 και της 5ης Αυγούστου 2004 προκειμένου να εξηγήσουν ότι οι προαναφερθείσες ενισχύσεις δεν συνεπάγονται υψηλή δημοσιονομική επιβάρυνση ούτε καταστρατηγούν, κατά την άποψή τους, τους κανόνες του κοινοτικού ανταγωνισμού.
243.
Οι δύο προαναφερθείσες επιστολές απεστάλησαν στο πλαίσιο των φακέλων C 20/05 και C 23/04 και φέρουν ημερομηνίες 1η Ιουλίου 2004 και 9 Αυγούστου 2004 αντιστοίχως.
Οι ημερομηνίες αυτές αντιστοιχούν στις ημερομηνίες κατά τις οποίες απεστάλησαν από την Μόνιμη Αντιπροσωπεία της Ελλάδας στην Ευρωπαϊκή Ένωση (αυτές είναι οι ημερομηνίες που θα χρησιμοποιηθούν στη συνέχεια ως αναφορά στις εν λόγω επιστολές, στο πλαίσιο της παρούσας ανάλυσης).
244.
Σύμφωνα με ένα από τα επιχειρήματα που αναπτύσσονται σ' αυτές, το κυριότερο μέρος των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν αφορούσαν ποσά που εμπίπτουν στον κανόνα de minimis, πράγμα που μας επιτρέπει να θεωρήσουμε ότι δεν πληρούσαν όλες τις προϋποθέσεις του άρθρου 87 παράγραφος 1 της Συνθήκης και ότι, συνεπώς, δεν συνιστούσαν κρατικές ενισχύσεις.
245.
Καθώς πρόκειται για μη κοινοποιηθείσες ενισχύσεις, θα πρέπει να εξεταστούν με βάση τους ισχύοντες κατά το χρόνο της χορήγησής τους κανόνες και κατευθυντήριες γραμμές, σύμφωνα με τις διατάξεις του σημείου 23.3 δεύτερο εδάφιο των κατευθυντηρίων γραμμών της Κοινότητας όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις στον γεωργικό τομέα [2].
246.
Αλλά, κατά τις ημερομηνίες έναρξης ισχύος των αποφάσεων που αναφέρονται στην περιγραφή, ο κανόνας de minimis, ο οποίος είχε προσδιοριστεί στο κοινοτικό πλαίσιο των ενισχύσεων στις μικρομεσαίες επιχειρήσεις του 1992 [3], δεν είχε εφαρμογή στον γεωργικό τομέα [4].
247.
Βεβαίως, θεσπίστηκε ένας κανόνας de minimis στο πλαίσιο του γεωργικού τομέα με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ.
1860/2004 της Επιτροπής, της 6ης Δεκεμβρίου 2004, σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της Συνθήκης ΕΚ στις ενισχύσεις ήσσονος σημασίας στους τομείς της γεωργίας και της αλιείας [5].
Ο εν λόγω κανονισμός, ο οποίος εφαρμόζεται επίσης στις χορηγηθείσες πριν από την έναρξη της ισχύος του ενισχύσεις, εφόσον αυτές πληρούν τους όρους των άρθρων 1 και 3, ορίζει στο άρθρο 3 παράγραφος 2 ότι το σύνολο των ενισχύσεων ήσσσονος σημασίας που χορηγούνται σε οιαδήποτε επιχείρηση δεν μπορεί να υπερβαίνει το ποσό των 3000 ευρώ σε περίοδο τριών ετών, το δε ανώτατο όριο αυτό εφαρμόζεται ανεξάρτητα από τη μορφή ή τον επιδιωκόμενο στόχο των ενισχύσεων.
248.
Ωστόσο, δεδομένου ότι οι ελληνικές αρχές δεν παρέχουν ακριβή αριθμητικά στοιχεία στην επιστολή τους της 27ης Ιανουαρίου 2005 (πρβλ. σημείο 10), η Επιτροπή δεν διαθέτει, στο παρόν στάδιο, κανένα δεδομένο που να της επιτρέπει να προσδιορίσει το μέτρο κατά το οποίο τα εισπραχθέντα από τις γεωργικές επιχειρήσεις ποσά κατ' εφαρμογή των αποφάσεων που αναφέρονται στην περιγραφή μπορούν ενδεχομένως να εμπίπτουν στο πεδίο εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
1860/2004 της Επιτροπής.
249.
Λαμβανομένων υπόψη των σκέψεων που αναπτύχθηκαν στα σημεία 245 έως 248, η Επιτροπή δεν μπορεί παρά να αμφιβάλλει, στο παρόν στάδιο, σχετικά με τη δυνατότητα εφαρμογής του κανόνα de minimis στις χορηγηθείσες στον γεωργικό τομέα ενισχύσεις και, κατ' επέκταση, σχετικά με το συμβιβάσιμό τους με την κοινή αγορά.
250.
Πράγματι, βασική αρχή του εξεταζόμενου συστήματος είναι ότι οι επιχειρήσεις θα πρέπει να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση των οφειλών τους, άρα εξυπακούεται ότι κατά το χρόνο της πράξης ρύθμισης οι επιχειρήσεις ήταν προβληματικές (πρβλ. σημεία 19, 109 και 149).
251.
Κατά τον χρόνο έναρξης ισχύος της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, πολιτική της Επιτροπής ήταν να θεωρεί ότι οι ενισχύσεις στις προβληματικές επιχειρήσεις, όπως είναι οι ανωτέρω περιγραφόμενες, συνιστούσαν ενισχύσεις στη λειτουργία, οι οποίες δεν μπορούσαν, καταρχήν, να θεωρηθούν συμβιβάσιμες με την κοινή αγορά παρά μόνον εάν πληρούσαν τις κατωτέρω τρεις προϋποθέσεις:
α) οι εν λόγω ενισχύσεις έπρεπε να αφορούν χρηματοοικονομικά βάρη δανείων συναφθέντων για τη χρηματοδότηση επενδύσεων που είχαν ήδη πραγματοποιηθεί,
β) το σωρευτικό ισοδύναμο επιδότησης των ενισχύσεων που ενδεχομένως είχαν χορηγηθεί κατά τη σύναψη των δανείων και των εν λόγω ενισχύσεων δεν μπορούσε να υπερβαίνει τους γενικώς παραδεκτούς συντελεστές, ήτοι:
- για τις επενδύσεις στο επίπεδο της πρωτογενούς γεωργικής παραγωγής: 35 % ή 75 % στις μειονεκτικές περιοχές κατά την έννοια της οδηγίας 75/268/ΕΟΚ·
- για τις επενδύσεις στο επίπεδο της μεταποίησης ή της εμπορίας γεωργικών προϊόντων: 55 % ή 75 % στις περιοχές στόχου 1, για τα σχέδια που είναι σύμφωνα με τα τομεακά προγράμματα ή με κάποιον από τους στόχους του άρθρου 1 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ.
866/90, και 35 % (ή 50 % στις περιοχές του στόχου 1) για τα λοιπά σχέδια, στο μέτρο που δεν αποκλείονται βάσει των κριτηρίων επιλογής που αναφέρονται στο σημείο 2 του παραρτήματος της απόφασης 90/342/ΕΟΚ (ή της απόφασης 94/173/ΕΟΚ)·
γ) οι εν λόγω ενισχύσεις θα έπρεπε να ήταν μεταγενέστερες αναπροσαρμογών των επιτοκίων των νέων συναπτόμενων δανείων ώστε να λαμβάνεται υπόψη η διακύμανση των επιτοκίων (το δε ποσό των ενισχύσεων έπρεπε να είναι κατώτερο από ή ίσο προς τη διαφορά των επιτοκίων των νέων δανείων) ή οι εν λόγω ενισχύσεις έπρεπε να αφορούν γεωργικές εκμεταλλεύσεις που παρείχαν εγγυήσεις βιωσιμότητας, ιδίως στην περίπτωση που τα χρηματοοικονομικά βάρη των υφιστάμενων δανείων είναι τέτοια που θέτουν σε κίνδυνο τη βιωσιμότητα των εκμεταλλεύσεων ή μπορούν να οδηγήσουν τις εκμεταλλεύσεις σε χρεωκοπία.
252.
Το 1997, οι προϋποθέσεις αυτές αντικαταστάθηκαν από τις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων [6].
Το σημείο 4.4 των εν λόγω κατευθυντηρίων γραμμών ορίζει ότι "όσον αφορά τον γεωργικό τομέα, [οι κατευθυντήριες γραμμές] θα αρχίσουν να ισχύουν την 1η Ιανουαρίου 1998 για τις νέες κρατικές ενισχύσεις και για τις υφιστάμενες κρατικές ενισχύσεις ισχύει η ίδια ημερομηνία, σε περίπτωση δε που η Επιτροπή έχει κινήσει στο πλαίσιο αυτό τη διαδικασία του άρθρου 93 (σήμερα άρθρου 88), παράγραφος 2 της Συνθήκης κατά ενός ή περισσοτέρων κρατών μελών, αφότου η Επιτροπή εκδώσει την οριστική απόφαση έναντι του(των) συγκεκριμένου(ων) κράτους(κρατών) μέλους(μελών) βάσει του άρθρου 93 (σήμερα άρθρου 88) παράγραφος 2 της Συνθήκης".
253.
Οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1997, των οποίων η εφαρμογή παρατάθηκε με την Ανακοίνωση της Επιτροπής του 1998 σχετικά με την παράταση ισχύος των κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων [7], αντικαταστάθηκαν από νέες κατευθυντήριες γραμμές στις 9 Οκτωβρίου 1999 [8].
Στο σημείο 6.3 των νέων αυτών κατευθυντηρίων γραμμών, αναφέρεται ότι "τα κράτη μέλη πρέπει να προσαρμόσουν τα καθεστώτα ενισχύσεων διάσωσης και αναδιάρθρωσης που εφαρμόζουν και που παραμένουν σε ισχύ μετά τις 30 Ιουνίου 2000 και να τα ευθυγραμμίσουν με τις … κατευθυντήριες γραμμές … μετά την ημερομηνία αυτή".
Επίσης, "για να μπορέσει η Επιτροπή να ελέγξει την προσαρμογή αυτή, τα κράτη μέλη [πρέπει να της διαβιβάσουν] πριν τις 31 Δεκεμβρίου 1999, κατάσταση με όλα αυτά τα καθεστώτα.
Εν συνεχεία, και εν πάση περιπτώσει, πριν από τις 30 Ιουνίου 2000, πρέπει να της διαβιβάσουν επαρκή στοιχεία που θα της επιτρέψουν να διαπιστώσει κατά πόσον τα καθεστώτα αυτά τροποποιήθηκαν σύμφωνα με τις ... κατευθυντήριες γραμμές".
254.
Από τις 10 Οκτωβρίου 1999, οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1999 αντικαταστάθηκαν από νέες κατευθυντήριες γραμμές [9].
Σ' αυτές, και συγκεκριμένα στο σημείο 104, ορίζεται:
"104.
Η Επιτροπή θα εξετάζει κατά πόσον συμβιβάζεται με την κοινή αγορά κάθε ενίσχυση διάσωσης και αναδιάρθρωσης η οποία χορηγείται χωρίς την άδειά της και, επομένως, κατά παράβαση του άρθρου 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης, με βάση τις παρούσες κατευθυντήριες γραμμές, εάν η ενίσχυση ή μέρος αυτής χορηγήθηκε χωρίς τη δημοσίευσή τους στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
Όλες τις άλλες περιπτώσεις, η Επιτροπή θα τις εξετάζει με βάση τις κατευθυντήριες γραμμές που ισχύουν κατά το χρόνο χορήγησης της ενίσχυσης".
255.
Στη συγκεκριμένη περίπτωση, οι ελληνικές αρχές δεν διευκρίνισαν, στην επιστολή τους της 27ης Ιανουαρίου 2005, κατά πόσον η υπουργική απόφαση αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και οι τροποποιήσεις της, παρέμεναν σε ισχύ.
Συνεπώς, η Επιτροπή δεν δύναται να αποκλείσει ότι ορισμένες ενισχύσεις καταβλήθηκαν μετά την 10η Οκτωβρίου 2004, πράγμα που θα δικαιολογούσε να γίνει ανάλυση αποκλειστικά βάσει των κατευθυντηρίων γραμμών του 2004.
Λαμβανομένης όμως υπόψη της αβεβαιότητας που περιβάλλει την εφαρμογή της υπουργικής απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και των τροποποιήσεών της, μετά τη 10η Οκτωβρίου 2004, η Επιτροπή θα προχωρήσει επίσης σε ανάλυση των ενισχύσεων με βάση όλες τις προαναφερόμενες στα σημεία 251 έως 253 διατάξεις.
Ενισχύσεις που χορηγήθηκαν μεταξύ 25ης Ιανουαρίου 1994 [10] και 31ης Δεκεμβρίου 1997
256.
Όσον αφορά τους κανόνες που εφαρμόζονται στις κρατικές ενισχύσεις για προβληματικές επιχειρήσεις μεταξύ της ημερομηνίας έναρξης ισχύος της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 (την 25η Ιανουαρίου 1994) και 31ης Δεκεμβρίου 1997 (για τους παρατιθέμενους στο σημείο 252 λόγους), η Επιτροπή διαπιστώνει τα εξής:
- οι ενισχύσεις θα έπρεπε να αφορούν αποκλειστικώς δάνεια για επενδύσεις· όμως, στην περίπτωση των εν λόγω μέτρων, τα δάνεια που έχουν υπαχθεί σε ρύθμιση φαίνεται ότι είχαν επίσης ως σκοπό τη σύσταση και/ή τροφοδότηση κεφαλαίων κίνησης,
- στο παρόν στάδιο και λόγω έλλειψης πληροφοριών, η Επιτροπή δεν γνωρίζει κατά πόσον τα επενδυτικά δάνεια που υπήχθησαν στη ρύθμιση είχαν ήδη τύχει κρατικής ενίσχυσης· της είναι συνεπώς αδύνατο να προσδιορίσει κατά πόσον το ισοδύναμο επιδότησης της ενίσχυσης ή των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν για τα δάνεια παραμένει εντός των αποδεκτών ορίων, δηλαδή στη συγκεκριμένη περίπτωση του 35 % ή 75 % των δαπανών στις μειονεκτικές περιοχές κατά την έννοια της οδηγίας 75/268/ΕΟΚ, καθώς φαίνεται ότι στην περίπτωση αυτή οι ενισχύσεις που έχουν χορηγηθεί στον γεωργικό τομέα αφορούν αποκλειστικά κτηνοτροφικές εγκαταστάσεις.
257.
Λαμβανομένων υπόψη των σκέψεων αυτών, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει, στο παρόν στάδιο, σχετικά με την τήρηση των προαναφερόμενων στο σημείο 251 προϋποθέσεων και, κατ' επέκταση, όσον αφορά το συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά των εν λόγω ενισχύσεων που χορηγήθηκαν μεταξύ 25ης Ιανουαρίου 1994 και 31ης Δεκεμβρίου 1997.
258.
Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι, μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από το Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό μορφή εγγυήσεων, κανόνες που εφαρμόζονταν κατά την ημερομηνία έναρξης ισχύος της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 [11].
Ενισχύσεις που χορηγήθηκαν μεταξύ 1ης Ιανουαρίου1998 και 30ής Ιουνίου2000
259.
Ελλείψει πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι ελληνικές αρχές έχουν προσαρμόσει τα εν λόγω μέτρα ενισχύσεων στις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, του 1997.
260.
Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των εν λόγω μέτρων ενίσχυσης με την κοινή αγορά στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου.
261.
Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από το Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό μορφή εγγυήσεων, οι οποίοι ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [12].
Ενισχύσεις που χορηγήθηκαν μεταξύ 1ης Ιουλίου 2000 και 9ης Οκτωβρίου 2004
262.
Ελλείψει πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι ελληνικές αρχές έχουν προσαρμόσει τα εν λόγω μέτρα ενισχύσεων στις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, του 1999.
263.
Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των εν λόγω μέτρων ενίσχυσης με την κοινή αγορά στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου.
264 .
Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από το Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό μορφή εγγυήσεων, οι οποίοι ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [13].
Ενισχύσεις μεταγενέστερες της 9ης Οκτωβρίου 2004
265.
Ελλείψει πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι ελληνικές αρχές έχουν προσαρμόσει τα εν λόγω μέτρα ενισχύσεων στις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, του 2004.
266.
Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των εν λόγω μέτρων ενίσχυσης με την κοινή αγορά στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου.
267.
Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από το Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό μορφή εγγυήσεων, οι οποίοι ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [14].
Όσον αφορά τους τομείς εκτός του γεωργικού (βιοτεχνικός και βιομηχανικός τομέας, με εξαίρεση τον ναυτιλιακό τομέα· μεταλλευτικές επιχειρήσεις με εξαίρεση τις επιχειρήσεις που ειδικεύονται στον άνθρακα)
268.
Στους τομείς αυτούς εφαρμόζεται πράγματι ο κανόνας de minimis.
Ωστόσο, παρόλες τις υποδείξεις των ελληνικών αρχών σύμφωνα με τις οποίες οι εν λόγω ενισχύσεις δεν συνεπάγονται υψηλή δημοσιονομική επιβάρυνση (πρβλ. σημείο 242), και λαμβανομένου υπόψη του γεγονότος ότι οι εν λόγω αρχές δεν κοινοποίησαν ούτε το ποσό των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν δυνάμει των αποφάσεων που αναφέρονται στο θέμα ούτε τον αριθμό των δικαιούχων, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει, στο παρόν στάδιο, αν οι εν λόγω ενισχύσεις εμπίπτουν στον κανόνα de minimis, δηλαδή αν χορηγήθηκαν τηρουμένων των όρων που καθορίζονται στα διάφορα κείμενα που αναφέρονται στο σημείο 246 και στην υποσημείωση αριθμός 4 (στις άγνωστες αυτές παραμέτρους προστίθεται και το γεγονός ότι τα ανώτατα όρια όσον αφορά τον κανόνα de minimis υπολογίζονται βάσει τριετούς περιόδου και όχι σε σχέση με μία μεμονωμένη πράξη).
269.
Σε μια τέτοια κατάσταση όπου, στο παρόν στάδιο, είναι αδύνατο να προσδιοριστεί κατά πόσον οι ενισχύσεις που χορηγήθηκαν στις βιομηχανικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις των εν λόγω νομών εμπίπτουν πράγματι στον κανόνα de minimis, ότι δηλαδή δεν συνιστούν κρατικές ενισχύσεις κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της Συνθήκης, η Επιτροπή οφείλει να διατυπώσει την υπόθεση περί υπάρξεως κρατικών ενισχύσεων και, ως εκ τούτου, να προβεί στην ανάλυση των εν λόγω μέτρων με βάση τους οικείους κοινοτικούς κανόνες.
Λαμβανομένων υπόψη των σκέψεων που αναπτύσσονται στο σημείο 250 ανωτέρω, οι εν λόγω κανόνες είναι αυτοί που διέπουν τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, από την έναρξη ισχύος της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, και συγκεκριμένα, κατά σειρά:
α) οι αρχές που διατυπώθηκαν στην Όγδοη έκθεση επί της πολιτικής ανταγωνισμού [15].
β) οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1994 [16], που επιβεβαιώθηκαν, όσον αφορά τους εξεταζόμενους τομείς, από τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1997 [17], και των οποίων η εφαρμογή παρατάθηκε με την ανακοίνωση της Επιτροπής του 1998 όσον αφορά την παράταση των κατευθυντηρίων γραμμών σχετικά με τις ενισχύσεις για τη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων [18]·
γ) τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1999 [19].
δ) τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 2004 [20].
270.
Στο στάδιο αυτό, και λαμβανομένων υπόψη των διαθέσιμων πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον η χορήγηση των ενισχύσεων με βάση τις εν λόγω αποφάσεις έγινε τηρουμένων των προαναφερομένων στο σημείο 269 κανόνων, οι οποίοι προβλέπουν ιδίως την κατάρτιση σχεδίων αναδιάρθρωσης.
271.
Κάτω από αυτές τις συνθήκες, και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει σχετικά με το συμβιβάσιμο των εν λόγω ενισχύσεων με την κοινή αγορά.
272.
Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από το Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό μορφή εγγυήσεων, οι οποίοι ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [21].
Όσον αφορά τον ναυτιλιακό τομέα
273.
Οι κρατικές ενισχύσεις στο ναυτιλιακό τομέα πρέπει να τύχουν ανάλυσης από δύο απόψεις δεδομένου ότι η έκφραση "ναυτιλιακός τομέας" περιλαμβάνει τόσο τη ναυπηγική βιομηχανία όσο και τις θαλάσσιες μεταφορές.
274.
Στον τομέα της ναυπηγικής βιομηχανίας, ο κανόνας de minimis εφαρμόζεται μετά την έναρξη ισχύος του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
69/2001 του Συμβουλίου, δηλαδή από τις 2 Φεβρουαρίου 2001.
Εν πάση περιπτώσει, δεδομένου ότι δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί, στο παρόν στάδιο, αν τα εν λόγω μέτρα εμπίπτουν στον κανόνα αυτό (πρβλ. σημείο 269), η Επιτροπή οφείλει να ακολουθήσει κατ' αναλογία την προσέγγιση που ακολούθησε για τον βιομηχανικό και τον βιοτεχνικό τομέα στα σημεία 268 και 269 και να αναλύσει τα υπό εξέταση μέτρα βάσει των ισχυόντων κοινοτικών κανόνων σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων.
275.
Όσον αφορά τη ναυπηγική βιομηχανία, οι κανόνες που εφαρμόζονται όσον αφορά τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων μετά την έναρξη της ισχύος της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 ήταν και είναι οι ακόλουθοι:
- μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 1998: οι κανόνες της οδηγίας 90/684/ΕΟΚ του Συμβουλίου της 21ης Δεκεμβρίου 1990, σχετικά με τις ενισχύσεις στις ναυπηγικές εργασίες [22],
- από την 1η Ιανουαρίου 1999 μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 2003: οι κανόνες του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
1540/98 του Συμβουλίου της 29 Ιουνίου 1998, περί των νέων κανόνων ενισχύσεως της ναυπηγικής βιομηχανίας [23],
- από την 1η Ιανουαρίου 2004: οι κανόνες του πλαισίου για τις κρατικές ενισχύσεις στη ναυπηγική βιομηχανία [24].
276.
Η οδηγία 90/684/EOK του Συμβουλίου περιλαμβάνει ένα άρθρο 5 αφιερωμένο στις ενισχύσεις λειτουργίας και ένα κεφάλαιο III (άρθρα 6 έως 8) αφιερωμένο στις ενισχύσεις αναδιάρθρωσης, στο οποίο φαίνεται ότι γίνονται δεκτές μόνο οι ενισχύσεις για επενδύσεις (με την προϋπόθεση ότι οι επενδύσεις διεξάγονται στο πλαίσιο σχεδίου αναδιάρθρωσης, το οποίο κατά κανόνα συνοδεύεται από μείωση της ικανότητας), οι ενισχύσεις για το κλείσιμο επιχειρήσεων και οι ενισχύσεις για την έρευνα και την ανάπτυξη.
Οι όροι που διέπουν τη χορήγηση όλων αυτών των ενισχύσεων είναι οι ακόλουθοι:
"Άρθρο 5
277.
1. Οι ενισχύσεις που προορίζονται να διευκολύνουν την εξακολούθηση της λειτουργίας των επιχειρήσεων ναυπήγησης και μετατροπής σκαφών, στις οποίες συμπεριλαμβάνεται η κάλυψη ζημιών, οι ενισχύσεις για τη διάσωση επιχειρήσεων και όλες οι υπόλοιπες μορφές ενισχύσεων λειτουργίας που δεν συνοδεύουν άμεσα συγκεκριμένα μέτρα αναδιάρθρωσης τα οποία καλύπτονται από το κεφάλαιο ΙΙΙ, είναι δυνατόν να θεωρηθεί ότι δεν αντιβαίνουν προς την κοινή αγορά, υπό την προϋπόθεση ότι το ποσό τους, προστιθέμενο στο ποσό των ενισχύσεων στην παραγωγή που χορηγούνται απευθείας σε μεμονωμένες συμβάσεις ναυπήγησης και μετατροπής πλοίων, κατ' εφαρμογή των διατάξεων του άρθρου 4 παράγραφος 4, δεν υπερβαίνει το όριο το οποίο εκφράζεται ως ποσοστό του ετήσιου κύκλου εργασιών του αποδέκτη της ενίσχυσης, στον τομέα της ναυπήγησης και μετατροπής πλοίων.
278.
2. Στα κράτη μέλη εναπόκειται να αποδεικνύουν σε ποιο βαθμό ο κύκλος εργασιών και οι ζημίες του αποδέκτη της ενίσχυσης προέρχονται, αφενός μεν από τη ναυπήγηση και μετατροπή πλοίων και, αφετέρου, από άλλες τυχόν δραστηριότητές του.
Επίσης, εάν μερικός προορισμός της ενίσχυσης είναι να καλυφθούν ζημίες ή δαπάνες οφειλόμενες στα μέτρα αναδιάρθρωσης του κεφαλαίου ΙΙΙ, τα κράτη μέλη οφείλουν να αναφέρουν σαφώς τα μέτρα αυτά.
ΚΕΦΑΛΑΙΟ ΙΙΙ — ΕΝΙΣΧΥΣΕΙΣ ΑΝΑΔΙΑΡΘΡΩΣΗΣ
Άρθρο 6
Ενισχύσεις των επενδύσεων
279.
1. Οι ενισχύσεις επενδύσεων, με ειδικό ή μη χαρακτήρα, δεν μπορούν να χορηγούνται για τη δημιουργία νέων ναυπηγείων ή για επενδύσεις σε υπάρχοντα ναυπηγεία εκτός αν συνδέονται με πρόγραμμα αναδιάρθρωσης το οποίο δεν συνεπάγεται καμία αύξηση του κατασκευαστικού δυναμικού του ναυπηγείου αυτού ή εκτός αν, σε περίπτωση αύξησης, είναι άμεσα συνδεδεμένες με αντίστοιχη μη αναστρέψιμη μείωση του δυναμικού άλλων ναυπηγείων του αυτού κράτους μέλους κατά την αυτή περίοδο.
280.
Οι ενισχύσεις αυτές δεν μπορούν να χορηγούνται στα ναυπηγεία επισκευής των πλοίων, εκτός αν συνδέονται με πρόγραμμα αναδιάρθρωσης το οποίο να οδηγεί σε μείωση του συνολικού δυναμικού επισκευής πλοίων του οικείου κράτους μέλους.
Στα πλαίσια αυτά, η Επιτροπή μπορεί να συνεκτιμά τις μειώσεις δυναμικού που έλαβαν χώρα κατά τα αμέσως προηγούμενα έτη.
281.
2. Οι διατάξεις της παραγράφου 1 δεν ισχύουν για το άνοιγμα νέου ναυπηγείου σε κράτος μέλος που δεν είχε προηγουμένως καμία ναυπηγική εγκατάσταση, ούτε για τις επενδύσεις που πραγματοποιούνται στο μοναδικό υφιστάμενο ναυπηγείο κράτους μέλους, υπό τον όρο ότι οι επιπτώσεις που έχει το εν λόγω ναυπηγείο στην κοινοτική αγορά είναι αμελητέες.
282.
3. Σύμφωνα με την παράγραφο 1, οι ενισχύσεις των επενδύσεων είναι δυνατόν να θεωρηθεί ότι δεν αντιβαίνουν προς την κοινή αγορά, εφόσον:
- το ποσό και η ένταση των ενισχύσεων αυτών δικαιολογούνται από την έκταση των προσπαθειών αναδιάρθρωσης που σχεδιάζεται να καταβληθούν,
- περιορίζονται στην κάλυψη δαπανών που συνδέονται άμεσα με την επένδυση.
283.
4. Κατά την εξέταση των ενισχύσεων που προβλέπονται από τις παραγράφους 1 και 3, η Επιτροπή λαμβάνει υπόψη της κατά πόσον το σχεδιαζόμενο επενδυτικό πρόγραμμα συνεισφέρει στους κοινοτικούς στόχους που έχουν καθοριστεί για τον τομέα αυτό, όπως στην καινοτομία, την εξειδίκευση, τις συνθήκες εργασίας, την υγεία, την ασφάλεια και το περιβάλλον.
Άρθρο 7
Ενισχύσεις για το κλείσιμο επιχειρήσεων
284.
1. Οι ενισχύσεις για την κάλυψη του συνήθους κόστους που προκύπτει από το μερικό ή ολικό κλείσιμο ναυπηγείων κατασκευής ή επισκευής πλοίων μπορεί να θεωρηθεί ότι δεν αντιβαίνουν προς την κοινή αγορά, εφόσον η μείωση της δυναμικότητας που προκύπτει από τη χορήγηση των ενισχύσεων αυτών είναι πραγματική και μη αναστρέψιμη.
285.
Για να εξακριβωθεί ο μη αναστρέψιμος χαρακτήρας του κλεισίματος μονάδων προς τις οποίες χορηγούνται ενισχύσεις, το ενεχόμενο κράτος μέλος μεριμνά ώστε οι εγκαταστάσεις ναυπήγησης και επισκευής πλοίων που έχουν κλείσει να παραμείνουν κλειστές για χρονικό διάστημα όχι κατώτερο των πέντε ετών.
286.
Κατά την πενταετία αυτή, το ναυπηγείο που έκλεισε δεν επιτρέπεται να χρησιμοποιηθεί για δραστηριότητες που αποσκοπούν σε επάνοδο στις ναυπηγικές εργασίες έπειτα από την παρέλευση της πενταετίας.
287.
Εάν, μετά την παρέλευση πενταετίας αλλά προτού παρέλθει δεκαετία από το κλείσιμο, ένα κράτος μέλος επιθυμεί να ανοίξει εκ νέου κάποια μονάδα κατασκευής ή επισκευής πλοίων, πρέπει να λάβει προηγουμένως την έγκριση της Επιτροπής.
288.
Η Επιτροπή αποφασίζει, αφού συνεκτιμήσει την ισορροπία προσφοράς και ζήτησης που επικρατεί τη δεδομένη στιγμή σε παγκόσμια κλίμακα, καθώς και το αν αντιμετωπίζεται η χορήγηση ενισχύσεων για την επαναλειτουργία των εγκαταστάσεων.
289.
2. Οι δαπάνες που ενδέχεται να δικαιολογούν τη χορήγηση των ενισχύσεων αυτών είναι ιδίως οι ακόλουθες:
- οι αποζημιώσεις που καταβάλλονται στους εργαζόμενους οι οποίοι απολύονται ή συνταξιοδοτούνται πριν από την κατά το νόμο ηλικία συνταξιοδότησης,
- οι δαπάνες των συμβουλευτικών υπηρεσιών για εργαζομένους οι οποίοι απολύονται ή συνταξιοδοτούνται πριν από την κατά το νόμο ηλικία συνταξιοδότησης, στις οποίες συμπεριλαμβάνονται καταβολές ποσών που πραγματοποιούν τα ναυπηγεία για να διευκολύνουν την ίδρυση μικρών επιχειρήσεων,
- τα ποσά που καταβάλλονται στους εργαζόμενους για την επαγγελματική τους επανεκπαίδευση,
- οι δαπάνες για τον προσανατολισμό του ναυπηγείου, των κτιρίων του, των εγκαταστάσεων και της υποδομής του προς χρήσεις διαφορετικές από την προσδιοριζόμενη στο άρθρο 1 στοιχεία α), β) και γ),
- στην περίπτωση πλήρους κλεισίματος ενός ναυπηγείου, η απομένουσα λογιστική αξία των εγκαταστάσεων ενός ναυπηγείου (χωρίς να λαμβάνεται υπόψη οποιαδήποτε ανατίμηση της αξίας αυτής που τυχόν επήλθε μετά την 1η Ιανουαρίου 1982 και υπερβαίνει το ποσοστό του πληθωρισμού σε εθνική κλίμακα).
290.
3. Το ποσό και η ένταση της ενίσχυσης πρέπει να δικαιολογούνται από τη σπουδαιότητα της συγκεκριμένης προσπάθειας αναδιάρθρωσης, με τον όρο ότι πρέπει να λαμβάνονται υπόψη τα διαρθρωτικά προβλήματα της συγκεκριμένης περιοχής και, στις περιπτώσεις μεταστροφής προς άλλες βιομηχανικές δραστηριότητες, η κοινοτική νομοθεσία και οι κοινοτικοί κανόνες που ισχύουν για τον εν λόγω νέο τομέα.
Άρθρο 8
Ενισχύσεις για την έρευνα και την ανάπτυξη
291.
1. Οι ενισχύσεις για την κάλυψη δαπανών τις οποίες πραγματοποιούν οι επιχειρήσεις ναυπήγησης και επισκευής πλοίων για ερευνητικά και αναπτυξιακά σχέδια είναι δυνατόν να θεωρηθεί ότι δεν αντιβαίνουν προς την κοινή αγορά.
292.
2. Για τους σκοπούς της παρούσας οδηγίας, τα έξοδα που ενδέχεται να ληφθούν υπόψη είναι αποκλειστικά τα έξοδα εκείνα που συνδέονται με τη βασική έρευνα, τη βασική βιομηχανική έρευνα, καθώς και την εφαρμοσμένη έρευνα και την ανάπτυξη, όπως ορίζονται από την Επιτροπή στο παράρτημα Ι του κοινοτικού πλαισίου των κρατικών ενισχύσεων για την έρευνα και ανάπτυξη (1) εξαιρουμένων των εξόδων των σχετικών με τη βιομηχανική εφαρμογή και την εμπορική εκμετάλλευση των συγκεκριμένων αποτελεσμάτων."
293.
Λαμβανομένων υπόψη των διαθέσιμων στο παρόν στάδιο πληροφοριών, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι οι προβλεπόμενες ενισχύσεις (για τη ρύθμιση οφειλών) δεν αντιστοιχούν στους τύπους ενισχύσεων που αναφέρονται στο κεφάλαιο III της οδηγίας 90/684/ΕΟΚ, εφόσον δεν πρόκειται ούτε για ενισχύσεις για επενδύσεις, ούτε για ενισχύσεις για το κλείσιμο επιχειρήσεων, ούτε για ενισχύσεις για έρευνα και ανάπτυξη.
Επιπλέον, όσον αφορά το θέμα του αν οι χορηγηθείσες ενισχύσεις είναι δυνατό να θεωρηθούν ενισχύσεις που μπορούν να επιτραπούν βάσει του άρθρου 5 της οδηγίας, η Επιτροπή δεν διαθέτει, στο παρόν στάδιο, πληροφορίες που να της επιτρέπουν να εξακριβώσει την τήρηση των διατάξεων του εν λόγω άρθρου.
294.
Στο πλαίσιο αυτό, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει, στο παρόν στάδιο, για το συμβιβάσιμο των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν με τις σχετικές διατάξεις της οδηγίας 90/684/ΕΟΚ .
295.
Όπως αναφέρθηκε στο σημείο 275, οι κανόνες που ίσχυαν όσον αφορά τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων από 1ης Ιανουαρίου 1999 έως 31ης Δεκεμβρίου 2003 ήταν οι κανόνες του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
1540/98 του Συμβουλίου.
Ο κανονισμός αυτός περιλαμβάνει ένα κεφάλαιο III αφιερωμένο στις ενισχύσεις για το κλείσιμο και την αναδιάρθρωση μονάδων της ναυπηγικής βιομηχανίας.
296.
Εφόσον κατέδειξε στο σημείο 293 ότι στη συγκεκριμένη περίπτωση δεν επρόκειτο για ενισχύσεις για το κλείσιμο επιχειρήσεων, η Επιτροπή οφείλει να εξετάσει προσεκτικά τις διατάξεις του κανονισμού που αφορούν την αναδιάρθρωση.
Οι διατάξεις αυτές, οι οποίες περιέχονται στο άρθρο 5 του κανονισμού, είναι οι εξής:
"Άρθρο 5
297.
1. Οι ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, συμπεριλαμβανομένων των εισφορών στο κεφάλαιο, της διαγραφής χρεών, της επιδότησης δανείων, της κάλυψης ζημιών και των εγγυήσεων, μπορούν κατ' εξαίρεση να θεωρηθούν συμβιβάσιμες με την κοινή αγορά, όταν τηρούν τις γενικές κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων.
Επιπλέον, σε περιπτώσεις αναδιάρθρωσης, πρέπει επίσης να πληρούνται οι ακόλουθες ειδικές προϋποθέσεις:
- η επιχείρηση δεν έχει λάβει καμία ενίσχυση αυτής της μορφής κατ' εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
1013/97 [25],
- η ενίσχυση χορηγείται άπαξ και συνοδεύεται από τη σαφή και κατηγορηματική δέσμευση του οικείου κράτους μέλους ότι η ενισχυόμενη επιχείρηση και οι νόμιμοι διάδοχοί της δεν πρόκειται να λάβουν καμία περαιτέρω ενίσχυση στο μέλλον,
- με την ενίσχυση επέρχεται πραγματική και οριστική μείωση του δυναμικού ναυπήγησης, μετατροπής ή επισκευής πλοίων της ενισχυόμενης επιχείρησης, η οποία πρέπει να αντιστοιχεί στο ύψος της χορηγούμενης ενίσχυσης (εν προκειμένω, αποφασιστικό στοιχείο προκειμένου να προσδιορισθεί το ύψος της απαιτούμενης μείωσης δυναμικού είναι το ύψος της πραγματικής παραγωγής της επιχείρησης κατά την προηγούμενη πενταετία),
- η μονάδα που κλείνει πρέπει να είχε χρησιμοποιηθεί τακτικά για ναυπήγηση, μετατροπή ή επισκευή πλοίων μέχρι την ημερομηνία κοινοποίησης της συγκεκριμένης ενίσχυσης σύμφωνα με το άρθρο 10,
- η μονάδα που κλείνει πρέπει να παραμείνει κλειστή για ναυπήγηση, μετατροπή ή επισκευή πλοίων για τουλάχιστον δέκα έτη από τη στιγμή που η Επιτροπή εγκρίνει την ενίσχυση,
- εάν η μονάδα που κλείνει επαναχρησιμοποιηθεί για εναλλακτικούς σκοπούς, αυτοί πρέπει να είναι ανεξάρτητοι από το εν λόγω ναυπηγείο και οι δραστηριότητες δεν πρέπει να αφορούν κατά κύριο λόγο τη ναυπήγηση, μετατροπή ή επισκευή πλοίων,
- το εκάστοτε κράτος μέλος πρέπει να συνεργάζεται πλήρως στο πλαίσιο του ελεγκτικού μηχανισμού που εφαρμόζει η Επιτροπή, παραδείγματος χάρη για την πραγματοποίηση επιτόπιων επιθεωρήσεων από ανεξάρτητους εμπειρογνώμονες όπου ενδείκνυται.
2. Όταν η Επιτροπή εξετάζει μια ενίσχυση από την άποψη της κανονικότητας της παραγωγής και της προκύπτουσας μειώσεως δυναμικού, θεμελιώνει την απόφασή της όχι μόνο στο θεωρητικό δυναμικό του ναυπηγείου ή των ναυπηγείων της οικείας επιχείρησης, αλλά επίσης στο επίπεδο της πραγματικής παραγωγής κατά την προηγούμενη πενταετία.
Δεν λαμβάνονται υπόψη τυχόν μειώσεις δυναμικού σε άλλες επιχειρήσεις στο ίδιο κράτος μέλος, εκτός αν οποιαδήποτε μείωση δυναμικού στην ενισχυόμενη επιχείρηση είναι αδύνατη χωρίς να υπονομευθεί η βιωσιμότητα του σχετικού προγράμματος αναδιάρθρωσης.
3. Η Επιτροπή συμβουλεύεται τα κράτη μέλη σχετικά με κάθε παρόμοια υπόθεση στην οποία η ενίσχυση υπερβαίνει τα 10 εκατομμύρια Ecu, πριν να λάβει θέση επ' αυτών.
4. Σε περίπτωση εργασιών αναδιάρθρωσης που διαρκούν αρκετά χρόνια και απορροφούν μεγάλα ποσά ενισχύσεων, η Επιτροπή μπορεί να απαιτήσει την καταβολή της ενίσχυσης σε δόσεις, με την προϋπόθεση προηγούμενης κοινοποίησης και έγκρισης από την Επιτροπή.
[…]".
298.
Λαμβανομένων υπόψη των διαθέσιμων πληροφοριών και των σκέψεων που έχουν ήδη αναπτυχθεί στα σημεία 269 και 270, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση, στο παρόν στάδιο, να προσδιορίσει εάν έχουν τηρηθεί οι διατάξεις των εκάστοτε ισχυουσών κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων.
Εξάλλου, η Επιτροπή δεν διαθέτει, στο παρόν στάδιο, στοιχεία που να της επιτρέπουν να προσδιορίσει αν έχουν τηρηθεί οι συμπληρωματικές προϋποθέσεις που αναφέρθηκαν πιο πάνω.
299.
Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν με τις σχετικές διατάξεις του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
1540/98.
300.
Τέλος, από την 1η Ιανουαρίου 2004, οι κανόνες που ισχύουν όσον αφορά την διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων στον τομέα της ναυπηγικής βιομηχανίας είναι οι κανόνες του πλαισίου των κρατικών ενισχύσεων στη ναυπηγική βιομηχανία, το οποίο προβλέπει τα εξής:
"12. Κατά γενικό κανόνα, οι ενισχύσεις μπορούν να χορηγηθούν σύμφωνα με τα άρθρα 87 και 88 της Συνθήκης ΕΚ, καθώς και κάθε νομοθεσία και μέτρα που θεσπίζονται βάσει αυτών, συμπεριλαμβανομένων των ακόλουθων διατάξεων:
[…]
στ) των κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για την διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, […]."
301.
Όπως αναφέρθηκε στα σημεία 270 και 298, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση, στο παρόν στάδιο, να προσδιορίσει αν έχουν τηρηθεί οι διατάξεις των εκάστοτε ισχυουσών κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων.
302.
Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν με τις διατάξεις των προαναφερόμενων κατευθυντηρίων γραμμών.
303.
Οι αμφιβολίες αυτές, σε συνδυασμό με εκείνες που εκφράστηκαν στα σημεία 294 και 299, κάνουν την Επιτροπή να αμφιβάλλει ως προς το συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά του συνόλου των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν στον τομέα της ναυπηγικής βιομηχανίας, στο πλαίσιο του μηχανισμού ρύθμισης των οφειλών που θεσπίστηκε με την έναρξη ισχύος της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994.
Οι αμφιβολίες αυτές, ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτα δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από το Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό μορφή εγγυήσεων, οι οποίοι ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [26].
304.
Στο τομέα των θαλάσσιων μεταφορών, δεν εφαρμόζεται ο προαναφερόμενος κανόνας de minimis.
Συνεπώς, η Επιτροπή είναι υποχρεωμένη να επικεντρώσει την προσοχή της στη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, κυρίως για τους λόγους που αναφέρονται στο σημείο 250.
305.
Από την έναρξη ισχύος της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, οι κανόνες που ισχύουν για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων στον ναυτιλιακό τομέα περιλαμβάνονται στα ακόλουθα έγγραφα και ρυθμίσεις:
- "Οικονομικά και φορολογικά μέτρα που αφορούν την εκμετάλλευση πλοίων που έχουν νηολογηθεί στην Κοινότητα [27]",
- Κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στον τομέα των θαλασσίων μεταφορών [28] του 1997,
- Κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στον τομέα των θαλασσίων μεταφορών του 2004 [29].
306.
Όσον αφορά την αναδιάρθρωση, στα "οικονομικά και φορολογικά μέτρα σχετικά με την εκμετάλλευση πλοίων που έχουν νηολογηθεί στην Κοινότητα" ορίζεται πως "οι ενισχύσεις διάσωσης που χορηγούνται στις προβληματικές επιχειρήσεις πρέπει να ανταποκρίνονται στις προϋποθέσεις που καθορίζει η Επιτροπή στην όγδοη έκθεσή της επί της πολιτικής ανταγωνισμού (βλ. σημείο 269 α)".
Όσον αφορά τις προαναφερόμενες κατευθυντήριες γραμμές του 1997 και του 2004, αυτές αναφέρουν ότι "παρά το γεγονός ότι οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για την αναδιάρθρωση και τη διάσωση προβληματικών επιχειρήσεων εφαρμόζονται στις μεταφορές μόνο στο βαθμό που λαμβάνεται υπόψη η ιδιάζουσα φύση του συγκεκριμένου τομέα, η Επιτροπή θα εφαρμόζει αυτές τις κατευθυντήριες γραμμές, ή όποια άλλη κοινοτική ρύθμιση τις αντικαταστήσει, κατά την εξέταση των ενισχύσεων για αναδιάρθρωση που προορίζονται για τις ναυτιλιακές εταιρίες".
307.
Λαμβανομένων υπόψη των διατάξεων αυτών, η ανάλυση των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν από την Ελλάδα πρέπει να διεξαχθεί βάσει των κανόνων που απαριθμούνται στο σημείο 269, και δεδομένου ότι το πλαίσιο στο οποίο εντάσσονται οι ενισχύσεις αυτές είναι ίδιο με εκείνο στο οποίο εντάσσονται οι ενισχύσεις στον βιομηχανικό και τον βιοτεχνικό τομέα, η Επιτροπή δεν μπορεί παρά να επαναλάβει τις σκέψεις που έχει ήδη διατυπώσει στο σημείο σχετικά με τις βιομηχανικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις, δηλαδή ότι:
- στο παρόν στάδιο, και λαμβανομένων υπόψη των διαθέσιμων πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσο η χορήγηση των ενισχύσεων βάσει των υπό εξέταση αποφάσεων έγινε τηρουμένων των προαναφερόμενων στο σημείο 269 κανόνων, οι οποίοι προβλέπουν ιδίως την κατάρτιση σχεδίων αναδιάρθρωσης,
- σε ένα πλαίσιο του είδους αυτού και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει σχετικά με το συμβιβάσιμο των εν λόγω ενισχύσεων με την κοινή αγορά,
- οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από το Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό μορφή εγγυήσεων, οι οποίοι ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [30].
Εξορυκτικές επιχειρήσεις που ειδικεύονται στον άνθρακα
308.
Στον τομέα του άνθρακα, όπως και στον ναυπηγικό τομέα, ο κανόνας de minimis εφαρμόζεται μόνο μετά την έναρξη ισχύος του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
69/2001 του Συμβουλίου, δηλαδή από τις 2 Φεβρουαρίου 2001.
Εν πάση περιπτώσει, εφόσον δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί, στο παρόν στάδιο, αν τα υπό εξέταση μέτρα είναι δυνατό να εμπίπτουν στον κανόνα αυτό (πρβλ. σημείο 269), η Επιτροπή οφείλει να ακολουθήσει κατ' αναλογία την προσέγγιση που ακολούθησε για τον βιομηχανικό και τον βιοτεχνικό τομέα στα σημεία 268 και 269 και να αναλύσει τα υπό εξέταση μέτρα βάσει των σχετικών κοινοτικών κανόνων όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για την διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων.
309.
Από την έναρξη ισχύος της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994, οι κανόνες που εφαρμόζονται όσον αφορά την διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων της βιομηχανίας άνθρακα περιλαμβάνονται στα ακόλουθα έγγραφα:
- απόφαση αριθ.
3632/93/CECA της Επιτροπής της 28ης Δεκεμβρίου 1993, για το κοινοτικό καθεστώς παρεμβάσεων των κρατών μελών υπέρ της βιομηχανίας άνθρακα [31]
- κανονισμός (ΕΚ) αριθ.
1407/2002 του Συμβουλίου της 23ης Ιουλίου 2002, σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις προς τη βιομηχανία άνθρακα [32].
310.
Απαιτούμενη προϋπόθεση για τη χορήγηση ενισχύσεων, όπως προβλέπεται στα έγγραφα αυτά, είναι η υποβολή σχεδίων αναδιάρθρωσης ή οριστικής παύσης της δραστηριότητας.
Όμως, η Επιτροπή δεν διαθέτει στο παρόν στάδιο καμία πληροφορία που να της επιτρέπει να συναγάγει το συμπέρασμα ότι οι εν λόγω επιχειρήσεις που έλαβαν ενισχύσεις είχαν υποβάλλει σχέδια του είδους αυτού.
311.
Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν σε επιχειρήσεις τις βιομηχανίας άνθρακα μετά την έναρξη ισχύος της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994.
Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από το Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό μορφή εγγυήσεων, οι οποίοι ίσχυαν κατά τη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [33].
Ενισχύσεις που χορηγήθηκαν στους νομούς Λέσβου, Σάμου, Χίου και Δωδεκανήσου
315.
Οι ενισχύσεις που αφορούν τους νομούς αυτούς, παρόλο που όπως φαίνεται ισχύουν και για τους νομούς Ροδόπης, Έβρου και Ξάνθης (πρβλ. σημεία 223 και 227), εξετάζονται χωριστά από εκείνες που χορηγήθηκαν στους τελευταίους αυτούς νομούς, διότι, λαμβανομένων υπόψη των στοιχείων που έχει στη διάθεσή της, η Επιτροπή δεν μπορεί να προσδιορίσει, στο παρόν στάδιο, αν χορηγήθηκαν στο ίδιο πλαίσιο με εκείνο των αποφάσεων που περιγράφονται στα σημεία 11 έως 221 ή αν εντάσσονται σε ένα σύστημα χρηματοδότησης που δεν στηρίζεται στις ίδιες βάσεις.
Στην ανάλυσή της, η Επιτροπή οφείλει να τις μελετήσει βάσει και των δύο υποθέσεων.
316.
Αν οι χορηγηθείσες ενισχύσεις στους νομούς Λέσβου, Σάμου, Χίου και Δωδεκανήσου δυνάμει των αποφάσεων που αναφέρονται στα σημεία 222 έως 235 εντάσσονται σε ένα σύστημα παρέμβασης ανάλογο με εκείνο των αποφάσεων 11 έως 221, αν δηλαδή συνιστούν και αυτές ενισχύσεις για τη ρύθμιση οφειλών με υψηλή επιβάρυνση, η Επιτροπή, εφόσον διαπιστώνει στο παρόν στάδιο ότι δικαιούχοι των ενισχύσεων αυτών είναι μόνο εμπορικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις, δεν μπορεί παρά να εκφράσει και πάλι τις αμφιβολίες που έχει ήδη εκφράσει στα σημεία 268 έως 272, και να διερωτηθεί αν οι εν λόγω αποφάσεις είναι οι μόνες που προβλέπουν ενισχύσεις για τους νομούς Λέσβου, Σάμου, Χίου και Δωδεκανήσου.
Οι ελληνικές αρχές θα πρέπει να παράσχουν περισσότερα στοιχεία σχετικά με το θέμα αυτό και να κοινοποιήσουν, εφόσον απαιτείται, όλες τις άλλες αποφάσεις σχετικά με τη χορήγηση ενισχύσεων για τη ρύθμιση οφειλών με υψηλή επιβάρυνση στους εν λόγω νομούς από 1994 και μετά.
317.
Αν οι χορηγηθείσες ενισχύσεις στους νομούς Λέσβου, Σάμου, Χίου και Δωδεκανήσου δυνάμει των αποφάσεων που αναφέρονται στα σημεία 222 έως 235, οι οποίες σύμφωνα με όλες τις ενδείξεις ισχύουν και για τις βιοτεχνικές και εμπορικές επιχειρήσεις των νομών Ροδόπης, Έβρου και Ξάνθης, συνιστούν παρέμβαση χωρίς να συνδέονται με οποιαδήποτε ρύθμιση οφειλών με υψηλή επιβάρυνση, η Επιτροπή δεν μπορεί, στο παρόν στάδιο, παρά να διαπιστώσει τα εξής:
- αν οι δικαιούχες επιχειρήσεις είναι προβληματικές, η Επιτροπή οφείλει να εκφράσει και πάλι τις αμφιβολίες που έχει ήδη διατυπώσει ως συμπέρασμα των σκέψεων που εκτίθενται στα σημεία 268 έως 272,
- αν οι δικαιούχες επιχειρήσεις δεν είναι προβληματικές, τα διαθέσιμα στοιχεία δεν επιτρέπουν να διαπιστωθεί κατά πόσο το κεφάλαιο κίνησης που έχει συσταθεί χάρη στη χορήγηση δανείου με επιδοτούμενο επιτόκιο χρησιμοποιήθηκε για τη χρηματοδότηση επενδύσεων που είναι επιλέξιμες κατά την έννοια των κοινοτικών κανόνων για τις ενισχύσεις περιφερειακού χαρακτήρα [από την έναρξη της ισχύος της απόφασης αριθ.
2041901/ 16.5.1989 που αναφέρεται στο σημείο 222, οι κανόνες αυτοί περιγράφηκαν αρχικά στην ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με τη μέθοδο για την εφαρμογή του άρθρου 92 παράγραφος 3 στοιχεία α) και γ) στις περιφερειακές ενισχύσεις [34] και, στη συνέχεια, στις κατευθυντήριες γραμμές σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις περιφερειακού χαρακτήρα [35]],
- αν το κεφάλαιο κίνησης δεν χρησιμοποιήθηκε για τη χρηματοδότηση επενδύσεων επιλέξιμων κατά την έννοια των κοινοτικών κανόνων σχετικά με τις ενισχύσεις περιφερειακού χαρακτήρα, δεν μπορεί να αποκλειστεί ότι οι χορηγηθείσες ενισχύσεις συνιστούν ενισχύσεις λειτουργίας οι οποίες, στην περίπτωση των βιοτεχνικών και των εμπορικών επιχειρήσεων, μπορούν να χορηγηθούν μόνον εφόσον πληρούνται ορισμένες προϋποθέσεις (οι οποίες προβλέπονται στην ανακοίνωση και στις κατευθυντήριες γραμμές που αναφέρθηκαν στην προηγούμενη περίπτωση), για τις οποίες όμως δεν είναι δυνατόν, από τα διαθέσιμα στοιχεία, να εξακριβωθεί κατά πόσο πληρούνται,
- για τους λόγους που έχουν ήδη εκτεθεί στο σημείο 268, δεν είναι δυνατό να προσδιοριστεί αν οι χορηγηθείσες ενισχύσεις εμπίπτουν στον κανόνα de minimis.
318.
Λαμβανομένων υπόψη των διαπιστώσεων αυτών και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή δεν μπορεί παρά να αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν δυνάμει των αποφάσεων που περιγράφονται στα σημεία 222 έως 235 με την κοινή αγορά.
Συμπέρασμα
319.
Λαμβανομένων υπόψη όλων των αμφιβολιών που διατυπώθηκαν στην ανωτέρω ανάλυση, η Επιτροπή αποφάσισε να κινήσει τη διαδικασία εξέτασης που προβλέπεται από το άρθρο 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης.
320.
Στο πλαίσιο της διαδικασίας αυτής, η Επιτροπή καλεί την Ελλάδα να υποβάλει τις παρατηρήσεις της, όπως και κάθε άλλη πληροφορία χρήσιμη για την αξιολόγηση των εν λόγω ενισχύσεων, εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία παραλαβής της παρούσας.
Καλεί επίσης τις αρχές της χώρας σας να διαβιβάσουν αμέσως αντίγραφο της επιστολής αυτής στους πιθανούς δικαιούχους-αποδέκτες των ενισχύσεων.
321.
Η Επιτροπή υπενθυμίζει στην Ελλάδα το ανασταλτικό αποτέλεσμα της διατάξεως του άρθρου 88 παράγραφος 3 της συνθήκης ΕΚ και παραπέμπει στο άρθρο 14 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, το οποίο προβλέπει ότι κάθε παράνομη ενίσχυση είναι δυνατόν να αποτελέσει το αντικείμενο ανάκτησης από τον αποδέκτη της.
322.
Με την παρούσα, η Επιτροπή γνωστοποιεί στην Ελλάδα ότι θα ενημερώσει τα ενδιαφερόμενα μέρη με δημοσίευση της παρούσας επιστολής όπως και περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Όλοι οι ανωτέρω ενδιαφερόμενοι θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία της δημοσίευσης αυτής."
[1] Πηγή: Η γεωργία στην Ευρωπαϊκή Ένωση — Στατιστικά και οικονομικά στοιχεία για το 2004.
[2] ΕΕ C 232 της 12.8.2000, σ.
17.
[3] ΕΕ C 213 της 19.8.1992, σ.
2.
[4] Ο κανόνας αυτός στη συνέχεια επαναπροσδιορίστηκε, στην ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με τις ενισχύσεις de minimis του 1996 (ΕΕ C 68 της 6.3.1996, σ.
9) και μετά στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ.
69/2001 της Επιτροπής, της 12ης Ιανουαρίου 2001, για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις ενισχύσεις ήσσονος σημασίας (ΕΕ L 10 της 13.1.2001, σ.
30).
[5] ΕΕ L 325 της 28.10.2004, σ.
4.
[6] EE C 283 της 19.9.1997, σ.
2.
[7] ΕΕ C 74 της 10.3.1998, σ.
31.
[8] ΕΕ C 288 της 9.10.1999, σ.
2.
[9] ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ.
2.
[10] Ημερομηνία δημοσίευσης της απόφασης αριθ.
1648/B.22/ 13.1.94 στην Εφημερίδα της Κυβερνήσεως, η οποία συμπίπτει με την ημερομηνία έναρξης της ισχύος των διατάξεών της.
[11] Πρβλ. επιστολές της Επιτροπής στα κράτη μέλη SG(89)D/4328 της 5ης Απριλίου 1989 και SG(89)D/12772 της 12ης Οκτωβρίου 1989 καθώς και σημείο 38 της ανακοίνωσης της Επιτροπής προς τα κράτη μέλη σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 92 και 93 της Συνθήκης και του άρθρου 5 της οδηγίας 80/723/ΕΟΚ της Επιτροπής στις δημόσιες επιχειρήσεις του τομέα μεταποίησης (ΕΕ C 307 της 13.11.1993, σ.
3).
[12] Πρβλ. υποσημείωση 11 + ανακοίνωση της Επιτροπής για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της Συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις με τη μορφή εγγυήσεων (ΕΕ C 71 της 11.3.2000, σ.
14).
[13] Ανακοίνωση της Επιτροπής του 2000 (πρβλ. υποσημείωση 12).
[14] Βλ. υποσημείωση 13.
[15] Ειδικότερα στα σημεία 177, 227 και 228 της εν λόγω έκθεσης.
[16] EE C 368 της 23.12.1994, σ.
12.
[17] Πρβλ. υποσημείωση 7.
[18] Πρβλ. υποσημείωση 8.
[19] Πρβλ. υποσημείωση 9.
[20] Πρβλ. υποσημείωση 10
[21] Πρβλ. υποσημείωση 11.
[22] ΕΕ L 380 της 31.12.1990, σ.
27.
[23] ΕΕ L 202 της 18.7.1998, σ.
1.
[24] ΕΕ C 317 της 30.12.2003, σ.
11.
[25] Κανονισμός του Συμβουλίου της 2ας Ιουνίου 1997 για την ενίσχυση ορισμένων ναυπηγείων που τελούν υπό αναδιάρθρωση (ΕΕ L 148 της 6.6.1997, σ.
1).
[26] Πρβλ. υποσημείωση 11.
[27] Έγγραφο SEC(1989) 921 τελικό της 3ης Αυγούστου 1989.
[28] ΕΕ C 205 της 5.7.1997, σ.
5.
[29] ΕΕ C 13 της 17.1.2004, σ.
3.
[30] Πρβλ. υποσημείωση 11.
[31] ΕΕ L 329 της 30.12.1993, σ.
12.
[32] ΕΕ L 205 της 2.8.2002, σ.
1.
[33] Πρβλ. υποσημείωση 11.
[34] ΕΕ C 212 της 12.8.1988, σ.
2.
[35] ΕΕ C 74 της 10.3.1998, σ.
4.
--------------------------------------------------
Stažení návrhů Komise v návaznosti na prověření jejich všeobecného významu, jejich vlivu na konkurenceschopnost a dalších aspektů
(2006/C 64/03)
V návaznosti na prověření návrhů v legislativním procesu, kterým Komise usiluje o zlepšení právní úpravy v rámci partnerství pro růst a zaměstnanost v Evropské unii, se Komise rozhodla stáhnout některé návrhy, u nichž zákonodárce ještě nedospěl k rozhodnutí a má se za to, že nejsou v souladu s lisabonskými cíly nebo se zásadami zlepšení právní úpravy, že jejich další pokrok v legislativním procesu je nepravděpodobný nebo že z objektivních důvodů již nejsou aktuální.
Komise se rovněž rozhodla stáhnout návrh o přístavních službách, 2004/024/COD.
SEZNAM STAŽENÝCH NÁVRHŮ
Dokument _BAR_ Interinstitucio nální postup _BAR_ Název [1] _BAR_ Vyhlášení v Úředním věstníku [2] _BAR_
Zemědělství
KOM(1988) 431-2 _BAR_ _BAR_ Návrh Směrnice rady, kterou se stanoví podmínky pro státem podporované vývozní úvěry pro zemědělské produkty _BAR_ _BAR_
KOM(1994) 480 _BAR_ 1994/0254/CNS _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES) o připisování jistot, kaucí nebo záruk, které byly poskytnuty v rámci společné zemědělské politiky a následně propadly, a o zrušení nařízení (EHS) č. 352/78 _BAR_ _BAR_
KOM(2000) 278-2 _BAR_ 2000/0152/CNS _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1251/1999 o režimu podpor pro producenty některých plodin na orné půdě za účelem zahrnout rýži _BAR_ Úř. věst.
C 311 E, 31.10.2000, s. 342-344 _BAR_
KOM(2003) 89 _BAR_ _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se povoluje nabízení nebo dodávání některých vín dovážených z Austrálie, u nichž mohlo být použito enologických postupů nestanovených v nařízení (ES) č. 1493/1999, k přímé lidské spotřebě _BAR_ Úř. věst.
C 76, 25.3.2004, s. 2 _BAR_
Hospodářská soutěž
KOM(1997) 218-2 _BAR_ 1997/0137/CNS _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES), kterým se mění nařízení (EHS) č. 3975/87, kterým se stanoví postup pro použití pravidel hospodářské soutěže pro podniky v odvětví letecké dopravy _BAR_ Úř. věst.
C 165, 31.5.1997, s. 14 _BAR_
KOM(1997) 218-3 _BAR_ 1997/0138/CNS _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES) o použití čl. 85 odst. 3 Smlouvy na určité kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy mezi Společenstvím a třetími zeměmi _BAR_ _BAR_
Rozvoj
KOM(1999) 273 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady a zástupců členských států zasedajících v Radě, kterým se Komise pověřuje, aby zahájila jednání se státy AKT s cílem změnit třetí úmluvu AKT-EHS podepsanou v Lomé dne 8. prosince 1984, čtvrtou úmluvu AKT-EHS podepsanou v Lomé dne 15. prosince 1989 a čtvrtou úmluvu AKT-ES pozměněnou Mauricijskou dohodou ze dne 4. listopadu 1995 _BAR_ _BAR_
Hospodářské a finanční záležitosti
SEK(2004) 485-2 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zveřejnění doporučení o poskytnutí včasného varování Itálii s cílem zabránit vzniku nadměrného schodku _BAR_ _BAR_
Rozšíření
KOM(1996) 260 _BAR_ 1996/0153/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů v oblasti osvědčování průmyslových výrobků v rámci Evropské dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Polskou republikou na straně druhé _BAR_ _BAR_
KOM(1999) 675 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Maďarskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí předpisů pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení _BAR_ _BAR_
KOM(1999) 676 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Polskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí předpisů pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení _BAR_ _BAR_
KOM(1999) 678 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Estonskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí předpisů pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení _BAR_ Úř. věst.
C 247 E, 31.8.1999, s. 23-25 _BAR_
KOM(1999) 679 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Českou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí předpisů pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení _BAR_ _BAR_
KOM(1999) 680 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Lotyšskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí předpisů pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení _BAR_ _BAR_
KOM(1999) 681 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Litevskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí předpisů pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení _BAR_ _BAR_
KOM(1999) 682 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Slovinskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí předpisů pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení _BAR_ _BAR_
KOM(1999) 684 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Slovenskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí předpisů pro koordinaci systémů sociálního zabezpečení _BAR_ _BAR_
SEK(2002) 495-2 _BAR_ 2002/0213/CNS _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady a Komise/ES/ESUO o uzavření dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Českou republikou na straně druhé, pokud jde o prodloužení období stanoveného v čl. 8 odst. 4 protokolu 2 Evropské dohody s Českou republikou _BAR_ _BAR_
KOM(2002) 34 _BAR_ 2002/0027/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství ve výboru pro přidružení zřízeném Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Slovenskou republikou na straně druhé, pokud jde o přijetí mapy regionální podpory, na jejímž základě bude posuzována veřejná podpora udělovaná Slovenskou republikou _BAR_ _BAR_
KOM(2002) 363 _BAR_ 2002/0145/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dodatkového protokolu, kterým se upravují obchodní aspekty Evropské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Polskou republikou na straně druhé za účelem zohlednění výsledků jednání mezi dotčenými stranami o nových vzájemných zemědělských koncesích _BAR_ Úř. věst.
C 262, 29.10.2002, s. 406 _BAR_
Podniky a průmysl
KOM(1991) 273 _BAR_ 1991/0386/COD _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o statutu evropského sdružení _BAR_ Úř. věst.
C 99, 21.4.1992, s. 1 _BAR_
KOM(1991) 273 _BAR_ 1991/0390/COD _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o statutu evropské vzájemné společnosti _BAR_ Úř. věst.
C 99, 21.4.1992, s. 40 _BAR_
KOM(1991) 273 _BAR_ 1991/0387/COD _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se doplňuje statut evropského sdružení s ohledem na zapojení zaměstnanců _BAR_ Úř. věst.
C 99, 21.4.1992, s. 14 _BAR_
KOM(1991) 273 _BAR_ 1991/0391/COD _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se doplňuje statut evropské vzájemné společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců _BAR_ Úř. věst.
C 99, 21.4.1992, s. 57 _BAR_
SEK(90) 431 _BAR_ _BAR_ Návrh nařízení Rady (EHS), kterým se mění nařízení (EHS) č. 428/89 o vývozu některých nebezpečných chemických látek _BAR_ _BAR_
KOM(2000) 568 _BAR_ 2000/0235/COD _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice 80/232/EHS, pokud jde o řady jmenovitých hmotností pro kávové a cikorkové extrakty _BAR_ Úř. věst.
C 365 E, 19.12.2000, s. 274 _BAR_
KOM(2003) 759 _BAR_ 2003/0289/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Maďarskou republikou na straně druhé, pokud jde o zlepšení právní úpravy obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty stanovené v Protokolu 3 Evropské dohody mezi Evropským společenstvím a Maďarskou republikou _BAR_ Úř. věst.
C 96, 21.4.2004, s. 31 _BAR_
KOM(2004) 23 _BAR_ 2004/0005/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Slovenskou republikou na straně druhé, pokud jde o zlepšení právní úpravy obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty stanovené v Protokolu 3 Evropské dohody mezi Evropským společenstvím a Slovenskou republikou _BAR_ Úř. věst.
C 98, 23.4.2004, s. 35 _BAR_
KOM(2004) 34 _BAR_ 2004/0006/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Slovinskou republikou na straně druhé, pokud jde o zlepšení právní úpravy obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty stanovené v Protokolu 3 Evropské dohody mezi Evropským společenstvím a Slovinskou republikou _BAR_ Úř. věst.
C 98, 23.4.2004, s. 35 _BAR_
KOM(2004) 56 _BAR_ 2004/0015/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Lotyšskou republikou na straně druhé, pokud jde o zlepšení právní úpravy obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty stanovené Protokolu 2 Evropské dohody mezi Evropským společenstvím a Lotyšskou republikou _BAR_ Úř. věst.
C 98, 23.4.2004, s. 37 _BAR_
KOM(2004) 59 _BAR_ 2004/0021/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Estonskou republikou na straně druhé, pokud jde o zlepšení právní úpravy obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty stanovené v Protokolu 2 Evropské dohody mezi Evropským společenstvím a Estonskou republikou _BAR_ Úř. věst.
C 98, 23.4.2004, s. 37 _BAR_
KOM(2004) 63 _BAR_ 2004/0019/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Litevskou republikou na straně druhé, pokud jde o zlepšení právní úpravy obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty stanovené v Protokolu 2 Evropské dohody mezi Evropským společenstvím a Litevskou republikou _BAR_ Úř. věst.
C 98, 23.4.2004, s. 37 _BAR_
KOM(2004) 84 _BAR_ 2004/0034/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Maltou, pokud jde o zlepšení právní úpravy obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty _BAR_ Úř. věst.
C 98, 23.4.2004, s. 38 _BAR_
KOM(2004) 1 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení zřízené Evropskou dohodou mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Českou republikou na straně druhé, pokud jde o zlepšení právní úpravy obchodování se zpracovanými zemědělskými produkty stanovené v Protokolu č. 3 Evropské dohody mezi Evropským společenstvím a Českou republikou _BAR_ Úř. věst.
C 98, 23.4.2004, s. 35 _BAR_
Životní prostředí
KOM(2001) 483 _BAR_ 2001/0188/CNS _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o vodě a zdraví k Úmluvě o ochraně a využívání vodních toků přesahujících hranice států a mezinárodních jezer z roku 1992 jménem Společenství _BAR_ Úř. věst.
C 332 E, 27.11.2001, s. 222 _BAR_
KOM(2003) 263 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Protokolu o občanskoprávní odpovědnosti a náhradě škody způsobené účinky průmyslových havárií přesahujícími hranice států na vodních tocích přesahujících hranice států jménem Společenství _BAR_ Úř. věst.
C 76, 25.3.2004, s. 18 _BAR_
Rybolov a námořní záležitosti
KOM(2001) 201 _BAR_ 2001/0096/CNS _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2847/93 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku _BAR_ Úř. věst.
C 213 E, 31.7.2001, s. 245 _BAR_
KOM(2001) 724 _BAR_ 2001/0299/CNS _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví opatření pro obnovení populací tresky obecné a štikozubce obecného _BAR_ Úř. věst.
C 75 E, 26.3.2002, s. 362 _BAR_
KOM(2002) 672 _BAR_ 2002/0275/CNS _BAR_ Návrh nařízení Rady o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů _BAR_ Úř. věst.
C 68 E, 18.3.2004, s. 321 _BAR_
KOM(2004) 783 _BAR_ _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 2287/2003, pokud jde o rybolovná práva na humra severského v Severním moři _BAR_ Úř. věst.
C 13, 19.1.2005, s. 13 _BAR_
KOM(2004) 797 _BAR_ _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 2287/2003, pokud jde o rybolovná práva na sledě obecného v Baltském moři _BAR_ Úř. věst.
C 13, 19.1.2005, s. 13 _BAR_
Vnitřní trh a služby
KOM(2001) 546 _BAR_ 2001/0227/COD _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře prodeje na vnitřním trhu _BAR_ Úř. věst.
C 75 E, 26.3.2002, s. 11 _BAR_
KOM(1997) 691 _BAR_ 1997/0356/COD _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o sbližování právních nástrojů na ochranu vynálezů užitným vzorem _BAR_ Úř. věst.
C 36, 3.2.1998, s. 13 _BAR_
Spravedlnost, svoboda a bezpečnost
KOM(2001) 386 _BAR_ 2001/0154/CNS _BAR_ Návrh směrnice Rady o podmínkách vstupu a pobytu pracovníků, kteří jsou státními příslušníky třetích států, za účelem placeného zaměstnání a samostatně výdělečných hospodářských činností _BAR_ Úř. věst.
C 332 E, 27.11.2001, s. 248 _BAR_
KOM(2001) 388 _BAR_ 2001/0155/CNS _BAR_ Návrh směrnice Rady týkající se podmínek, za kterých mají státní příslušníci třetích států svobodu pohybu na území členských států po dobu nepřesahující 6 měsíců _BAR_ Úř. věst.
C 270 E, 25.9.2001, s. 244 _BAR_
KOM(2003) 808 _BAR_ 2003/0311/COD _BAR_ Návrh nařízení Rady o Evropském monitorovacím centru pro drogy a drogovou závislost (přepracovaná verze) _BAR_ _BAR_
Vnější vztahy
KOM(2000) 24 _BAR_ 2000/0027/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o předložení sporu týkajícího se postupu při státní registraci (obnovení registrace) lékařských výrobků a souvisejících poplatků na Ukrajině a o určení postoje, který by měla Komise zaujmout v Radě spolupráce při urovnání sporu _BAR_ _BAR_
KOM(2000) 388 _BAR_ 2000/0166/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady poskytnout Radě spolupráce všechny příslušné informace nezbytné pro důkladné prošetření situace, pokud jde o zákaz dovozu čerstvých vajec k lidské spotřebě z Evropského společenství uvalený Ruskou federací _BAR_ _BAR_
KOM(2000) 452 _BAR_ 2000/0196/ACC _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady poskytnout Radě spolupráce všechny příslušné informace nezbytné pro důkladné prošetření situace, pokud jde o nesplnění závazků ze strany Ruské federace v rámci dohody o přátelství a spolupráci týkající se obchodu s alkoholickými nápoji _BAR_ _BAR_
KOM(2000) 616 _BAR_ 2000/0247/ACC _BAR_ Návrh nařízení Rady o protiopatřeních zavedených v důsledku nesplnění závazků ze strany Ruské federace v rámci dohody o přátelství a spolupráci týkající se obchodu s alkoholickými nápoji _BAR_ _BAR_
KOM(2002) 340 _BAR_ 2002/0139/COD _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o spolupráci Společenství s asijskými a latinskoamerickými zeměmi a o změně nařízení Rady (ES) č. 2258/96 _BAR_ Úř. věst.
C 331 E, 31.12.2002, s. 12 _BAR_
KOM(2003) 255-2 _BAR_ _BAR_ Pozměněný návrh rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření Dohody o mnohostranném programu Ruské federace pro životní prostředí v jaderné oblasti a jejího protokolu o právních nárocích, soudním řízení a náhradě škody Komisí jménem Evropského společenství pro atomovou energii _BAR_ Úř. věst.
C 76, 25.3.2004, s. 17 _BAR_
Výzkum
KOM(2003) 149 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1980, kterým se zřizuje Poradní výbor pro program jaderné syntézy _BAR_ Úř. věst.
C 76, 25.3.2004, s. 9 _BAR_
Zdraví a ochrana spotřebitele
KOM(1997) 20 _BAR_ 1997/0027/COD _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 79/112/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy _BAR_ Úř. věst.
C 106, 4.4.1997, s. 5 _BAR_
KOM(2000) 438 _BAR_ 2000/0180/COD _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví podrobná pravidla pro organizaci úředních kontrol výrobků živočišného původu určených k lidské spotřebě _BAR_ Úř. věst.
C 365 E, 19.12.2000, s. 102 _BAR_
Kodifikace
KOM(2003) 737 _BAR_ 2003/0288/CNS _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví obecná prováděcí pravidla pro opatření ke zlepšení produkce medu a jeho uvádění na trh (konsolidované znění) _BAR_ Úř. věst.
C 96, 21.4.2004, s. 30 _BAR_
Daně a celní unie
KOM(1998) 377 _BAR_ 1998/0210/CNS _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES) o kontrolních opatřeních, opatřeních týkajících se režimu náhrad a opatřeních pro správní spolupráci nutných pro uplatňování směrnice 98/xxx/ES _BAR_ Úř. věst.
C 219, 15.7.1998, s. 20 _BAR_
KOM(1998) 377 _BAR_ 1998/0209/CNS _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 77/388/EHS, pokud jde o pravidla týkající se práva na odpočet daně z přidané hodnoty _BAR_ Úř. věst.
C 219, 15.7.1998, s. 16 _BAR_
KOM(2001) 547 _BAR_ 2001/0266/CNS _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 92/81/EHS, pokud jde o možnost uplatnit sníženou sazbu spotřební daně u některých minerálních olejů obsahujících biopaliva a u biopaliv _BAR_ Úř. věst.
C 103 E, 30.4.2002, s. 217 _BAR_
KOM(2002) 410 _BAR_ 2002/0191/CNS _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 92/81/EHS a směrnice 92/82/ EHS za účelem zavedení zvláštní daňové úpravy pro dieselová paliva používaná pro obchodní účely a sjednocení spotřební daně z benzínu a motorové nafty _BAR_ Úř. věst.
C 291 E, 26.11.2002, s. 221 _BAR_
Obchod
_BAR_ 2004/0101/ACC _BAR_ Návrh směrnice Rady o uplatňování některých pravidel v oblasti státem podporovaných vývozních úvěrů _BAR_ _BAR_
KOM(2004) 697 _BAR_ _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí Rady 2001/855/ES ze dne 15. listopadu 2001, kterým se povoluje automatické prodloužení nebo pokračování platnosti ustanovení o věcech, které jsou předmětem společné obchodní politiky, obsažených ve smlouvách o přátelství, obchodu a plavbě a v obchodních dohodách uzavřených mezi členskými státy a třetími zeměmi _BAR_ Úř. věst.
C 321, 28.12.2004, s. 12 _BAR_
Energetika a doprava
KOM(1997) 382 _BAR_ 1997/0212/COD _BAR_ Návrh směrnice Rady o bezpečnostních požadavcích a ověřování odborné způsobilosti pro palubní průvodčí v civilním letectví _BAR_ Úř. věst.
C 263, 29.8.1997, s. 5 _BAR_
KOM(1998) 115 _BAR_ 1998/0096/COD _BAR_ Návrh směrnice Rady o průhledném systému harmonizovaných pravidel týkajících se přepravních omezení pro těžká nákladní vozidla v mezinárodní dopravě na určených pozemních komunikacích ("zákaz jízdy o víkendu") _BAR_ Úř. věst.
C 198, 24.6.1998, s. 17 _BAR_
KOM(1996) 634 _BAR_ 1996/0301/CNS _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody o podmínkách pro přepravu zboží a cestujících po vnitrozemských vodních cestách mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Českou republikou, Polskou republikou a Slovenskou republikou na straně druhé _BAR_ Úř. věst.
C 68, 5.3.1997, s. 11 _BAR_
_BAR_ 1998/0349/COD _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES), kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3922/91 ze dne 16. prosince 1991 o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví _BAR_ _BAR_
KOM(2001) 520 _BAR_ 2001/0225/CNS _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření "Mezinárodní společné úmluvy o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady" jménem Evropského společenství (ES) _BAR_ Úř. věst.
C 51 E, 26.2.2002, s. 260 _BAR_
KOM(2004) 654 _BAR_ 2004/0240/COD _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvolnění trhu přístavních služeb _BAR_ Úř. věst.
C 24, 29.1.2005, s. 9 _BAR_
[1] Názvy návrhů byly přeloženy pro účely tohoto sdělení, protože tyto návrhy dosud nebyly přeloženy a zveřejněny v češtině.
[2] U některých návrhů nejsou k dispozici žádné údaje o vyhlášení
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 67/03)
(Text s významem pro EHP)
Číslo pomoci: _BAR_ XS 6/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Plán na podporu rozvojové pomoci – investice – projekty na rozvoj podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge 27.10.1994, n. 598, art. 11 come modificato ed integrato da: Legge 8.8.1995, n. 341, art. 3;Legge 23.12.1999, n. 488, art. 54;Legge 5.3.2001, n. 57, art. 15;Legge 28.11.1965, n. 1329;Legge 19.12.1983, n. 696, art. 3;Legge 16.2.1987, n. 44;Decreto del Ministro dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato del 21.2.1973;Decreto del Ministro del Tesoro del 30.4.1987;Decreto legislativo 31.3.1998, n. 112, art. 19;Decreto legislativo 31.3.1998, n. 123;Regolamento (CE) n. 70 del 12.1.2001Deliberazione della Giunta Regionale n. 14094 dell' 8.8.2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 45 milionů EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V rámci horních limitů stanovených ve stávajících právních předpisech EU _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 21. prosince 2003 (podpora nebude v žádném případě udělena dříve, než Komisi bude předloženo toto shrnutí) _BAR_
Trvání režimu _BAR_ do 31. prosince 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Podpora má sloužit na pořízení moderního technického zařízení, kterým se sníží vliv výroby na životní prostředí, a programů pro zvyšování produktivity, zlepšování podmínek životního prostředí spojených s výrobním procesem, pro technickou modernizaci, transfery technologií, obnovu, regorganizace a diverzifikace výroby a modifikaci výrobních cyklů _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Malé a střední podniky s výjimkou omezení stanovených v právních předpisech Společenství pro ocelářský průmysl, lodní stavitelství, syntetická vlákna, výrobu motorových vozidel a dopravu.
Režim podpory se nevztahuje na činnosti spojené s výrobou, zpracováním a uváděním na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy o EU _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Lombardia Direzione Generale Industria, Piccola e media Impresa Cooperazione e Turismo U.O. Servizi alle Imprese _BAR_
Adresa: Via Cantarana, 17 I-20124 Milano Tel: 02/67655294 Fax: 02/67656361 _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 42/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice ministerstva hospodářství na podporu projektů výzkumu a vývoje v malých a středních podnicích ve spolkové zemi Braniborsko _BAR_
Právní základ _BAR_ Landeshaushaltsordnung und dazu ergangene Verfahrensvorschriften _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 18 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 4. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Název: Investitionsbank des Landes Brandenburg _BAR_
Adresa: Steinstr.
104-106 D-14480 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 65/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Jižní Holandsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory týkající se hospodářských záležitostí Jižního Holandska, Rozvoj znalostní ekonomiky, Věstník provincie Jižní Holandsko 49, 29. června 2004 _BAR_
Právní základ _BAR_ Algemene subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5,8 milionů EUR (2005) předpoklad pro rok 2006 a roky následující: 3 miliony EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 7. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 1. 1. 2009 [1] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům: _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincie Zuid-Holland _BAR_
Adresa: Postbus 90602 2509 LP Den Haag Nizozemsko _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 70/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Rakousko _BAR_
Region _BAR_ Vídeň _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program D směrnice pro "Výzkum, technologický rozvoj a inovace ve Vídni"; Název programu: "Initiative Start-Up Wien" _BAR_
Právní základ _BAR_ Beschluss des Wiener Gemeinderates folgt; Basis für die Anmeldung ist die Empfehlung des Präsidiums des Wiener Wirtschaftsförderungsfonds unter dem Vorsitz des Wiener Finanz- und Wirtschaftsstadtrates _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,3 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31 prosince 2006 (včetně lhůty pro dokončení až do 30. června 2007) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název Magistrat der Stadt Wien – Magistratsabteilung 5 _BAR_
Adresa Ebendorferstraße 2, A-1082 Wien příslušná kontaktní osoba: Robert Mayer-Unterholzner c/o ZT Zentrum für Innovation und Technologie GmbH Ebendorferstraße 4 A-1010 Wien Tel.
(43-1) 40 00 – 86 77 rmu@zit.co.at _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 77/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na Monmouthshirskou širokopásmou infrastrukturu _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 2 of Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 110000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 23. srpna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. července 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Monmouthshire County Council _BAR_
Adresa: County Hall Cwmbran NP44 2XH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 133/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region: _BAR_ Všech 16 vojvodství _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Investiční podpora malým a středním podnikům se sídlem na území Polska _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 6b ust.
2 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. z dnia 13 grudnia 2000 r., nr 109, poz.
1158 z późn. zm.).
Rozporządzenie Ministra Gospodarki i pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz.
2010 z 7 września 2004 r.) — w zakresie inwestycji _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 359,03 milionů EUR [2] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 9. 2004 – den, kdy vyhláška nabyla účinnosti _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Uzavírání smluv do 31. 12. 2006, rozdělování finančních prostředků do 31. 12. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości _BAR_
Adresa Ul.
Pańska 81/83 PL-00-834 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 134/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Všech 16 vojvodství _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Konzultační podpora pro malé a střední podniky se sídlem na území Polska _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 6b ust.
10 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości (Dz.U. z dnia 13 grudnia 2000 r., nr 109, poz.
1158 z późn. zm.).
Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 27 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego — Wzrost konkurencyjności przedsiębiorstw (Dz.U. z 2004 r., nr 195, poz.
2010 z 7 września 2004 r.) — w zakresie doradztwa _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 33,07 milionů EUR [3] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 9. 2004 – den, kdy vyhláška nabyla účinnosti _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Uzavírání smluv do 31. 12. 2006, rozdělování finančních prostředků do 31. 12. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název: Prezes Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości _BAR_
Adresa Ul.
Pańska 81/83 PL-00-834 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 147/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Úlevy, které se automaticky poskytují v podobě "závěrečného bonusu" malým a středním podnikům působícím ve zpracovatelském odvětví a v odvětví služeb podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreto legge 23 giugno 1995, n. 244, convertito con legge 8 agosto 1995, n. 341, Legge 7.8.1997 n. 266, art. 8 comma 2 Decreto del Ministero dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato n. 446 del 28.10.1998: Delibera Giunta regionale n. VII/11386 del 29.11.2002 Delibera Giunta regionale n. VI/15480 del 5.12.2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 3000000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Až 7,5 % pro střední podniky; až 15 % pro malé podniky. V oblastech podle čl.
87 odst. 3 písm.c): až 14 % pro střední podniky; až 18 % pro malé podniky. _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 12. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2007 v souladu s článkem 10 nařízení č. 70/2001 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Cílem režimu je poskytováním daňových úlev podporovat výrobní investice (počáteční investice) _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Z režimu podpory jsou vyňata tato odvětví: ocelářství, stavba lodí, dopravní služby, výroba, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů (příloha I Smlouvy o ES) a rybolov, dále pak ostatní činnosti, pro které je podle předpisů o poskytování státních podpor podpora vyloučena nebo omezena _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Lombardia Direzione Generale Industria, Piccola e Media Impresa Cooperazione e Turismo U.O. Servizi alle Imprese _BAR_
Adresa: Via Tramelli, 20 I-20124 Milano Tel.
02/67655294 Fax 02/67656-61 _BAR_
Další informace _BAR_ Tento režim přejímá režim zavedený v článku 8 zákona č. 266/97, který italské orgány tehdy oznámily; platnost tohoto zákona vypršela _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 37/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Kastilie a León _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům za účelem získání daňových výhod ve prospěch výzkumu a vývoje a technologické inovace _BAR_
Právní základ _BAR_ ACUERDO de 2 de febrero de 2005, del Consejo Rector de la Agencia de Desarrollo Económico de Castilla y León, por el que se aprueban las bases de la convocatoria para la concesión de determinadas ayudas o incentivos de la Agencia de Desarrollo Económico de Castilla y León para 2005 cofinanciados con fondos estructurales — Línea 4 A), Apoyo a las Pymes para la obtención de incentivos fiscales por la realización de actividades de investigación y desarrollo (I+D) e innovación tecnológica (IT), publicado en el Boletín Oficial de Castilla y León no 27 de 09/02/2005. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 600000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano (čl. 5) _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 3. ledna 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: ADE – Agencia de Desarrollo Económico de Castilla y León _BAR_
Adresa: C/ Duque de la Victoria 23 (47001) E-Valladolid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Režim podpory a veškerá jednotlivá opatření založená na tomto režimu s dobou trvání delší než do 31. prosince 2006 se upraví v souladu s pravidly použitelnými po změně nařízení (ES) č.
70/2001. Povinnost se vztahuje též na oznámení úprav provedených v souladu s nařízením 70/2001 nebo jeho změnami Evropské komisi.
[2] 359,03 milionů EUR vyčleněných na smluvní období do 31. prosince 2006.
[3] 33,07 milionů EUR vyčleněných na smluvní období do 31. prosince 2006.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 67/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 5/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Sasko _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Směrnice saského ministerstva životního prostředí a zemědělství o podporách podle programu na podporu investic v odvětví zemědělství Směrnice č.
21/2003 ze dne 25. června 2003 Bod 2.1.3 ve spojení s bodem 5.1 _BAR_
Právní základ _BAR_ Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft für die Förderung nach dem Agrarinvestitionsförderungsprogramm (AFP) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ 0,5 milionu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 40 % _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Za účelem podpory výkonného, multifunkčního zemědělství je nutné podpořit investiční opatření zemědělských podniků.
Diverzifikací zdrojů příjmu v oblastech blízkých zemědělství je nutné posílit hospodářskou sílu venkova a rozšířit ekonomický základ podniků. _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Veškerá hospodářská odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Landesanstalt für Landwirtschaft _BAR_
Adresa: Söbrigener Straße 3a D-01326 Dresden _BAR_
Další informace _BAR_ Text směrnice: http://www.smul.sachsen.de/de/wu/aktuell/foerderung/downloads/Ga2103.pdf _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 11/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Dolní Sasko – město Visselhövede _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Změna směrnice města Visselhövede ze dne 25. 2. 2003 o společném financování podpory určené jednotlivým podnikům v rámci dolnosaského programu pro období podpory 2000 – 2006, cíl 2, ze dne 18. prosince 2003 _BAR_
Právní základ _BAR_ § 108 der Niedersächsischen Landkreisordnung (NLO) in der Fassung vom 22.08.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 365) i. V. mit § 65 der Niedersächsischen Gemeindeordnung (NGO) in der Fassung vom 22.08.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 382) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka: 300000 EUR _BAR_
_BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ _BAR_
_BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článek 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 1. 1. 2004 – prodloužení _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malých a středních podniků _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory pro malé a střední podniky _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Stadt Visselhövede _BAR_
Adresa: Marktplatz 2 D-27374 Visselhövede _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá intenzita podpory alespoň 50 %;b)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 13/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Podporované oblasti a podnikové grantové oblasti v Anglii _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podnikového grantu _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982, Sections 7 and 8 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ GBP 11mil. _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 1. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název: Department of Trade and Industry, Small Business Service _BAR_
Adresa: Berkeley House Cross Lanes Guildford GU1 1YA United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Nepoužije se _BAR_ _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XS 28/2004 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Údolí Aosty _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Podpora v oblasti poradenských služeb pro malé a střední podniky dle opatření D3 regionálního operačního programu (ROP) pro strukturální opatření prováděná regionem Údolí Aosty v rámci cíle 3 v období 2000 – 2006 _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione di giunta regionale n. 1063 del 25.3.2003 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 235373,70 EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 10. 2003 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2004 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Omezeno na konkrétni odvětví _BAR_ _BAR_
—Veškerá zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione autonoma Valle d'Aosta – Dipartimento Industria, artigianato ed energia dell'assessorato Attività produttive e politiche del lavoro _BAR_
Adresa: Piazza della Repubblica, n. 15 I-Aosta _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 %; nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 87/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kampánie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "Smlouva o investici" v rámci integrovaného projektování _BAR_
Právní základ _BAR_ POR Campania 2000-2006 approvato dalla Commissione Europea con decisione C(2000) 2347 dell' 8 agosto 2000 e s.m.i.
Complemento di Programmazione, misure 1.12, 4.2 e 4.5 Disciplinare del "Contratto di investimento" nell'ambito della Progettazione integrata approvato con Deliberazione di Giunta Regionale N. 578 del 16.4.2004. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 42 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 9. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Campania Area Generale di Coordinamento n.12 "Sviluppo Attività Settore Secondario" Dirigente pro tempore Settore "Sviluppo e Promozione dell'Attività Industriali", responsabile della misura 4.2 . _BAR_
Adresa: Centro Direzionale –Isola A6 I-Napoli Telefon (39) 08 17 96 68 09 (39) 08 17 96 68 10 fax (39) 08 17 96 60 33 e-mail: asse4.mis4.2cdp@regione.campania.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 % nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz některých elektronických mikroobvodů nazývaných DRAM (dynamické paměti s libovolným přístupem) pocházejících z Korejské republiky
(2006/C 67/05)
Komise rozhodla z vlastní iniciativy zahájit částečný prozatímní přezkum podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení").
Přezkum je omezen na zkoumání subvencí, pokud jde o společnost Hynix Semiconductor Inc.
1. Přezkoumávaný výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou některé elektronické integrované obvody nazývané dynamické paměti s libovolným přístupem (DRAM) všech typů, hustot, variant, přístupových dob, konfigurací, obalů nebo pouzder atd., vyrobené pomocí variant technologie kovových oxidových polovodičů (MOS), včetně technologie CMOS, pocházející z Korejské republiky (dále jen "dotčený výrobek").
DRAM definované v předcházejícím odstavci mají tyto formy:
- DRAM wafery kódu KN ex85422101 (kód TARIC 8542210110),
- DRAM čipy kódu KN ex85422105 (kód TARIC 8542210510),
- zamontované DRAM kódů KN 85422111, 85422113, 85422115 a 85422117,
- multikombinované formy DRAM (paměťové moduly, paměťové desky nebo jiné agregované formy) kódů KN ex84733010 (kód TARIC 8473301010), ex84735010 (kód TARIC 8473501010) a ex85489010 (kód TARIC 8548901010),
- čipy a/nebo zamontované DRAM zabudované v multikombinovaných formách DRAM, pokud multikombinovaná forma DRAM pochází z jiných zemí než z Korejské republiky, kódů KN ex84733010 (kód TARIC 8473301010), ex84735010 (kód TARIC 8473501010) a ex85489010 (kód TARIC 8548901010).
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
2. Stávající opatření
Pokud jde o dovoz DRAM od společnosti Hynix Semiconductor Inc., je v současné době platným opatřením konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1480/2003 [2] o dovozu DRAM pocházejících z Korejské republiky ve znění nařízení Rady (ES) č. 2116/2005 [3].
3. Odůvodnění přezkumu
Komise obdržela informace od společnosti Hynix Semiconductor Inc., ve kterých se tvrdí, že účinky všech subvencí, které byly v šetření uznány za napadnutelné a které vedly k uložení opatření stanovených v nařízení (ES) č. 1480/2003, přestaly existovat.
Komise však také obdržela informace od výrobců ve Společenství, společností Infineon Technologies AG a Micron Europe Ltd, kteří tvrdí, že stávající opatření na současné úrovni týkající se dovozu přezkoumávaného výrobku společnosti Hynix Semiconductor Inc., již nejsou dostačující, aby vyrovnávala subvence, které působí újmu.
Tvrdí se, že částka subvence převýšila 34,8 %, což je sazba v současnosti použitelná na dovoz DRAM vyráběných společností Hynix Semiconductor Inc.
Společnost Hynix Semiconductor Inc. má po původním šetření (2001) údajně výhody z několika nových subvencí poskytovaných vládou Korejské republiky.
Mezi tyto údajné subvence patří konverze dluhu (debt roll-over), kapitalizace pohledávky (debt-to-equity swap), změny v podmínkách placení úroků, půjčky od bank vlastněných nebo řízených vládou na financování převodů aktiv, plán na snížení kapitálu, plán na výkup za hotové, termínované půjčky a dohoda o revolvingových úvěrech (revolving credit).
Tyto subvence údajně navazují na trend napadnutelných subvencí, které společnosti Hynix Semiconductor Inc. poskytuje vláda Korejské republiky a které způsobují újmu; zdá se tedy, že stávající opatření nejsou, anebo již nejsou dostačující.
Tvrdí se, že výše uvedené režimy jsou subvencemi, protože zahrnují finanční příspěvek od vlády Korejské republiky a společnosti Hynix Semiconductor Inc. přinášejí výhody.
Tvrdí se, že jsou poskytovány výhradně společnosti Hynix Semiconductor Inc., a jsou tedy specifické a napadnutelné.
Závěrem se tvrdí, že platné opatření již není dostačující k vyrovnání účinku napadnutelných subvencí.
Pokud jde o subvencování společnosti Hynix Semiconductor Inc., Komise se vzhledem k výše uvedeným skutečnostem domnívá, že existuje dostatečný přímý důkaz o významné změně okolností týkajících se subvencování, a platná opatření by proto měla být přezkoumána.
4. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zahajuje tímto přezkum podle článku 19 základního nařízení.
Uznává se, že platná opatření týkající se dovozu DRAM vyráběných společností Hynix Semiconductor Inc. by měla být změněna; bude přezkoumáno i to, do jaké míry by měla být změněna celní sazba použitelná na dovozy všech ostatních společností, jak je uvedena v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1480/2003.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky společnosti Hynix Semiconductor Inc., korejským orgánům a všem známým dotčeným finančním institucím.
Komise by měla tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) tohoto oznámení.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podkladovou dokumentaci.
Komise musí tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. b) tohoto oznámení.
5. Lhůty
a) Pro strany za účelem přihlášení, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
6. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědi na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [4] a v souladu s čl.
29 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
7. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 28 základního nařízení prozatímní nebo konečná, pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 28 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
[1] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 17. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Úř. věst.
L 212, 22.8.2003, s. 1.
[3] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 7.
[4] Rozumí se tím, že dokument je určený pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 29 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1) a článku 12 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Německo
Státní podpora C 39/2005 (ex NN 36/2005 & N 189/2005) – osvobození od daně z minerálních olejů pro skleníky
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 67/08)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 20. října 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách, jež následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně části výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž na adresu:
European Commission
Directorate-General for Agriculture and Rural Development
Directorate H.2
Rue de la Loi/Wetstraat, 130
B-1049-Brussels
Fax: (32-2) 296 76 72
Připomínky budou sděleny Německu.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
I. Postup
Při přezkumu státní pomoci N 499/01 (pokračování reformy ekologické daně), Komise zjistila, že Německo před touto reformou zavedlo ve prospěch odvětví zemědělství tato dvě neoznámená osvobození od daně: jedno pro motorovou naftu používanou v zemědělství a jedno pro topné materiály používané ve sklenících a v krytých zařízeních.
Zákon o ekologické dani stanoví dvouleté prodloužení tohoto opatření pro skleníky.
Dopisy ze dní 29. srpna 2001, 12. února 2003, 7. června 2005 a 2. srpna 2005 Německo předložilo dodatečné informace o výše uvedených osvobozeních od daně.
Mezitím bylo zahájeno projednávání záležitosti s číslem NN 36/2005.
Dopisem ze dne 19. dubna 2005 zaevidovaným a obdrženým dne 20. dubna 2005 Německo oznámilo nové opatření, kterým se původní program osvobození od daně pro skleníky prodlužuje na roky 2005 a 2006.
Jelikož je obsah opatření totožný, obě opatření byla posuzována společně.
Rozhodnutí se týká pouze osvobození od daně pro skleníky.
II. Popis
V roce 2001 Německo zavedlo sníženou základní sazbu daně z minerálních olejů u topných materiálů (topná paliva, methan, zkapalněný plyn) používaných ve sklenících.
Osvobození od daně bylo uděleno ve formě vrácení daně (Vergütung).
Toto opatření bylo prováděno do roku 2004.
III. Posouzení
Toto opatření představuje státní podporu.
Německé orgány trvají na tom, že Německo může využívat odchylku stanovenou ve směrnicích Rady o zdanění energetických produktů (směrnice 92/81/ES nahrazená od roku 2003 směrnicí 96/2003).
Podle těchto směrnic mohou členské státy používat snížené daňové sazby pro energetické produkty používané v zahradnictví.
Komise však tento názor nesdílí.
Směrnice o energetických produktech, zejména směrnice 96/2003, stanoví, že daňová opatření zaváděná členskými státy musí být v souladu s právem Společenství, a že odchylnými opatřeními nejsou dotčena pravidla hospodářské soutěže.
Opatření by neměla mít nepříznivý dopad na správné fungování vnitřního trhu a neměla by vést k narušení hospodářské soutěže.
Proto Komise zastává názor, že pravidla hospodářské soutěže musí mít přednost před možností členských států poskytovat preferenční zacházení, pokud jde o zdanění.
V tomto případě se zdá, že v právních předpisech pro státní podporu neexistuje žádný právní základ, který by toto opatření schvaloval.
Je důležité připomenout, že toto osvobození je velmi selektivní, jelikož i v rámci zahradnictví rozlišuje mezi producenty pěstujícími produkty na poli a ve skleníku.
Kromě toho je zřejmé, že má podpora zvláště rušivé účinky, jelikož snížení daňového zatížení produktů v odvětví náročném na energie, jako je skleníkové zahradnictví, má přímý dopad na výrobní náklady a tedy i na konkurenceschopnost.
Komise se domnívá, že v tomto stádiu může toto opatření představovat provozní podporu, která je v zásadě neslučitelná se společným trhem.
Na základě těchto úvah se Komise rozhodla zahájit postup podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v souvislosti s výše uvedeným opatřením.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno vrácení všech protiprávních podpor.
Kromě toho výdaje na vnitrostátní opatření přímo ovlivňující opatření Společenství nemusejí být způsobilé pro úhradu z rozpočtu EZOZF.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission setzt Deutschland mit diesem Schreiben davon in Kenntnis, dass sie nach Prüfung der von den deutschen Behörden übermittelten Informationen zu der eingangs genannten Beihilfe beschlossen hat, wegen der betreffenden Maßnahme das Verfahren gemäß Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
I. VERFAHREN
(1) Bei der Prüfung der staatlichen Beihilfe Nr. N 499/01 (Fortentwicklung der ökologischen Steuerreform) haben die Dienststellen der Kommission erfahren, dass Deutschland vor der Ökosteuerreform zwei nicht notifizierte Steuerbefreiungen zugunsten des Agrarsektors vorgenommen hat, nämlich für in der Landwirtschaft verwendeten Dieselkraftstoff (Agrardiesel) und für Brennstoffe zur Verwendung im Unterglasanbau.
Das Ökosteuergesetz sah eine Verlängerung der Maßnahme zugunsten von Unterglasanbaubetrieben um zwei Jahre vor.
(2) In ihrem Schreiben vom 27. Juli 2001 betreffend die Beihilfe Nr. N 499/01 ersuchte die Kommission Deutschland um Informationen über diese nicht notifizierten Maßnahmen.
Diese Informationen wurden mit Schreiben vom 29. August 2001 übermittelt.
(3) Am 30. August 2001 fand ein Treffen zwischen Deutschland und den Kommissionsdienststellen statt.
(4) Mit Entscheidung C (2002) 441 endg.
COR vom 13. Februar 2002 genehmigte die Kommission die zweite Phase der ökologischen Steuerreform im Rahmen der Beihilfe Nr. N 449/2001.
In dieser Entscheidung hieß es allerdings, dass die Genehmigung der Regelung sich nicht auf die Steuerbefreiung für Gewächshäuser bezieht und die Kommission sich das Recht vorbehält, die Maßnahme erneut zu prüfen.
(5) Mit Schreiben vom 6. Januar 2003 ersuchte die Kommission Deutschland, alle Informationen zu übermitteln, die sie benötigt, um die Vereinbarkeit der betreffenden Steuerbefreiungen mit dem Gemeinsamen Markt beurteilen zu können.
(6) Mit Schreiben vom 12. Februar 2003, das am 17. Februar 2003 eingetragen wurde, übermittelte Deutschland die betreffenden Informationen.
(7) Da Deutschland die vorgenannten Steuerbefreiungen nicht gemäß Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag notifiziert hat, wurde eine Beihilfesache unter der Nummer NN 36/2005 eingetragen.
April 2005, das am 20. April 2005 eingetragen wurde, notifizierte Deutschland eine neue Maßnahme, mit der die ursprüngliche Regelung für die Steuerbefreiung für Unterglasanbaubetriebe auf die Jahre 2005 und 2006 ausgedehnt wurde.
Diese Maßnahme enthält eine Suspensivklausel, die die Durchführung der Maßnahme von ihrer Genehmigung durch die Kommission abhängig macht.
Die Beihilfesache wurde unter der Nummer N 189/2005 eingetragen.
(9) Deutschland unterbreitete zusätzliche Informationen mit Schreiben vom 7. Juni 2005, eingetragen am 8. Juni 2005, und mit Schreiben vom 2. August 2005, eingetragen am 8. August 2005.
(10) Da die Maßnahmen für den Unterglasanbau inhaltlich identisch sind, werden die staatlichen Beihilfen Nrn.
NN 36/2005 und N 189/2005 gemeinsam geprüft.
(11) Diese Entscheidung betrifft nur die Steuerbefreiung für Unterglasanbaubetriebe.
II. BESCHREIBUNG
Rechtsgrundlage
(12) Mineralölsteuergesetz vom 21. Dezember 1992 (BGB1.
I 2150, 2185, 1993 I S. 169, 2000 I S. 147, 2003 I S. 96), zuletzt geändert durch Artikel des Gesetzes vom 25. Juni 2004 (BGB1 I S. 1381, 2105);
(13) Gesetz zur Änderung des Mineralölsteuergesetzes vom 16.08.2001 (BGBI I S. 2091);
(14) Gesetz zur Fortentwicklung der ökologischen Steuerreform (BGB1.
IS 4602);
Beihilfeempfänger
(15) Unterglasanbaubetriebe und Betreiber, die in geschlossenen Kulturräumen [1] erzeugen.
Ausführliche Beschreibung der Beihilfemaßnahmen
(16) Mit dem Gesetz zur Änderung des Mineralölsteuergesetzes führte Deutschland am 16. August 2001 eine zweijährige Steuerermäßigung für Brennstoffe (Heizöl, Erdgas, Flüssiggas) zur Verwendung im Unterglasanbau und in geschlossenen Kulturräumen ein.
Die Beihilfe wurde in Form einer Vergütung gewährt.
(17) Mit dem Gesetz zur Fortentwicklung der ökologischen Steuerreform wurde die Vergütung, die ursprünglich für zwischen dem 1. Januar 2001 und dem 31. Dezember 2002 verwendete Brennstoffe gewährt worden war, bis 31. Dezember 2004 verlängert.
(18) Deutschland beabsichtigt, diese Steuerbefreiung bis Ende 2006 beizubehalten und hat die Verlängerungsmaßnahme als staatliche Beihilfe N 189/2005 notifiziert.
(19) Es kommen folgende Vergütungssätze zur Anwendung:
- Heizöl: 0,0409 EUR/l (0,08 DM/l)
- Erdgas: 1,841 EUR/MWh (3,6 DM/MWh)
- Flüssiggas: 25,565 EUR/t (50 DM/t).
(20) Die nachstehenden Tabellen veranschaulichen die finanziellen Auswirkungen der Steuerbefreiung für den Unterglasanbau im Vergleich zum übrigen Agrarsektor.
(21) Mineralölsteuersätze, die für im Agrarsektor verwendete Brennstoffe gelten:
_BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ Seit 2003 _BAR_
Heizöl _BAR_ 120,00 DEM/1000 l _BAR_ 61,35 EUR/1000 l _BAR_ 61,35 EUR/1000 l _BAR_
Erdgas _BAR_ 6,80 DEM/MWh _BAR_ 3,476 EUR/MWh _BAR_ 5,50 EUR/MWh _BAR_
Flüssiggas _BAR_ 75,00 DEM/1000 kg _BAR_ 38,34 EUR/1000 kg _BAR_ 60,60 EUR/1000 kg _BAR_
(22) Ermäßigte Mineralölsteuersätze für dieselben, im Unterglasanbau verwendeten Brennstoffe:
_BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ Seit 2003 _BAR_
Heizöl _BAR_ 80,00 DEM/1000 l _BAR_ 40,90 EUR/1000 l _BAR_ 40,90 EUR/1000 l _BAR_
Erdgas _BAR_ 3,60 DEM/MWh _BAR_ 1,84 EUR/MWh _BAR_ 3,00 EUR/MWh _BAR_
Flüssiggas _BAR_ 50,00 DEM/1000 kg _BAR_ 25,56 EUR/1000 kg _BAR_ 38,90 EUR/1000 kg _BAR_
(23) Steuereinsparungen für den Unterglasanbau [2] insgesamt:
_BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_
Heizöl _BAR_ 0,400 Mio. DEM _BAR_ 10,203 Mio. EUR _BAR_ 11,250 Mio. EUR _BAR_ 10,098 Mio. EUR _BAR_
Erdgas _BAR_ 0,010 Mio. DEM _BAR_ 3,711 Mio. EUR _BAR_ 3,818 Mio. EUR _BAR_ 5,487 Mio. EUR _BAR_
Flüssiggas _BAR_ 0,001 Mio. DEM _BAR_ 0,062 Mio. EUR _BAR_ 0,064 Mio. EUR _BAR_ 0,137 Mio. EUR _BAR_
III. WÜRDIGUNG
Vorliegen einer Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag
(24) Artikel 87 EG-Vertrag zufolge sind staatliche Beihilfen (1) von einem Mitgliedstaat oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen, (2) die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen, (3) den Wettbewerb verfälschen, (4) soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.
Damit eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe darstellt, müssen alle Kriterien erfüllt sein.
(25) Derzeit erfüllt die Vergütung zugunsten des Unterglasanbaus offensichtlich die Kriterien des Artikels 87 Absatz 1 auf der Grundlage folgender Überlegungen:
(26) Die Maßnahme hat offensichtlich eine Übertragung staatlicher Mittel in Form eines Verzichts auf Steuereinnahmen zur Folge.
(27) Die Steuerbefreiung gilt nicht für den gesamten Agrarsektor, sondern unterscheidet, sogar innerhalb des Gartenbausektors, zwischen Unterglasanbau [3] und Freilanderzeugung.
Die Maßnahme ist daher äußerst selektiv.
(28) Die Maßnahme gewährt den Unterglasanbaubetrieben einen finanziellen Vorteil, da sie im Gegensatz zum übrigen Agrarsektor die Mineralölsteuer nicht in voller Höhe zu entrichten haben.
Dadurch wird die Wettbewerbsstellung dieser Betriebe gegenüber anderen Gartenbaubetrieben in der Gemeinschaft, die eine solche Beihilfe nicht erhalten können, verbessert.
(29) Die Maßnahme kann sich auf den innergemeinschaftlichen Handel auswirken und den Wettbewerb auf dem Markt für Gartenbauerzeugnisse (sowohl Unterglasanbau als auch Freilanderzeugung) verzerren, der in der Europäischen Union [4] stark wettbewerbsorientiert ist, wie das Bestehen einer gemeinsamen Marktorganisation zeigt.
(30) Zum gegenwärtigen Zeitpunkt fällt die Maßnahme daher offensichtlich unter das generelle Verbot staatlicher Beihilfen gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag und kann nur dann als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden, wenn sie für eine der im Vertrag vorgesehenen Ausnahmeregelungen in Betracht kommt.
Vereinbarkeit der Beihilfe
(31) Zum gegenwärtigen Zeitpunkt dürfte die einzige in Frage kommende Ausnahme zu der notifizierten Regelung die in Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c vorgesehene Regelung sein; demnach kann die Kommission eine Beihilfe als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ansehen, wenn sie der Förderung der Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete dient, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändert, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.
(32) Damit die Maßnahme die Voraussetzungen für diese Ausnahme erfüllt, muss dafür eine Rechtsgrundlage in den Gemeinschaftsvorschriften gefunden werden.
Generell wird eine Beihilfe für den Agrarsektor unter Berücksichtigung des Gemeinschaftsrahmens für staatliche Beihilfen im Agrarsektor [5] (nachstehend "Rahmenregelung für den Agrarsektor" genannt) bewertet.
(33) Deutschland führte in seinem Schreiben vom 8. Juni 2005 aus, dass der Rahmenregelung jedoch im EG-Vertrag oder dem sekundären Gemeinschaftsrecht vorgesehene Sonderregelungen vorgehen (siehe Abschnitt 3.4 der Rahmenregelung).
(34) Deutschland behauptet, dass im vorliegenden Fall eine solche Ausnahme in der Richtlinie 92/81/EWG vom 19. Oktober 1992 zur Harmonisierung der Struktur der Verbrauchsteuern auf Mineralöle vorgesehen ist, die durch die Richtlinie 2003/96/EG zur Restrukturierung der gemeinschaftlichen Rahmenvorschriften zur Besteuerung von Energieerzeugnissen und elektrischem Strom [6] (nachstehend als "Richtlinien über die Besteuerung von Energieprodukten" bezeichnet) ersetzt wurde.
(35) In Artikel 8 Absatz 2 der Richtlinie 92/81/EWG heißt es: "Unbeschadet anderer Gemeinschaftsvorschriften können die Mitgliedstaaten uneingeschränkte oder eingeschränkte Steuerbefreiungen oder Steuersatzermäßigungen für Mineralöle gewähren, welche unter Steueraufsicht verwendet werden: (…) ausschließlich bei Arbeiten in Landwirtschaft und Gartenbau, in der Forstwirtschaft sowie bei der Inlandsfischerei".
(36) Artikel 15 Absatz 3 der Richtlinie 2003/96/EG, die die Richtlinie 92/81/EWG ersetzte, enthält eine ähnliche Bestimmung: "Die Mitgliedstaaten können einen bis zu Null gehenden Steuerbetrag auf Energieerzeugnisse und elektrischen Strom anwenden, die für Arbeiten in Landwirtschaft und Gartenbau, in der Fischzucht und in der Forstwirtschaft verwendet werden".
(37) Deutschland zufolge ist diese Richtlinie die Rechtsgrundlage, die es der Kommission ermöglichen würde, die in Rede stehenden staatlichen Beihilfemaßnahmen zu genehmigen.
(38) Die Kommission hat jedoch Bedenken zu dieser Darstellung, und zwar aus folgenden Gründen:
(39) Der Rat kann in der Tat bestimmte Beihilfen als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar erklären; er hat dies im Agrarsektor wiederholt getan, in der Regel in Form von Ratsverordnungen.
(40) Im vorliegenden Fall allerdings ist in beiden Richtlinien ausdrücklich festgelegt, dass die steuerlichen Maßnahmen, die die Mitgliedstaaten aufgrund dieser Richtlinien verabschieden können, unbeschadet anderer Gemeinschaftsvorschriften durchgeführt werden müssen.
Was unter anderen Gemeinschaftsvorschriften zu verstehen ist, wird insbesondere in den Erwägungsgründen 15 und 24 der Richtlinie 2003/96/EG weiter verdeutlicht, in denen festgelegt ist, dass Maßnahmen, mit denen unterschiedliche Steuersätze eingeführt werden, im Einklang mit den Regeln des Binnenmarktes und des Wettbewerb stehen müssen, um nicht zu Wettbewerbsverzerrungen zu führen.
(41) Demnach soll den Wettbewerbsregeln offensichtlich größere Priorität eingeräumt werden als der Möglichkeit der Mitgliedstaaten, Steuervergünstigungen innerhalb der in den Richtlinien über die Besteuerung von Energieprodukten festgelegten Grenzen zu gewähren.
(42) Die Anwendung der Wettbewerbsregeln wird überdies in Artikel 26 der Richtlinie 2003/96/EG bekräftigt, in dem die Mitgliedstaaten darauf hingewiesen werden, dass sie auf der Grundlage dieser Richtlinie getroffene Maßnahmen wie Steuerbefreiungen gemäß Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag mitteilen müssen, insofern sie staatliche Beihilfen darstellen.
In diesem Artikel heißt es ausdrücklich, dass die der Kommission auf der Grundlage dieser Richtlinie übermittelten Informationen die Mitgliedstaaten nicht von der Mitteilungspflicht im Sinne von Artikel 88 Absatz 3 des Vertrags entbinden.
(43) Daher ist die Kommission in diesem Stadium der Auffassung, dass die betreffenden Steuerbefreiungen nicht auf der Grundlage der Richtlinien alleine gerechtfertigt werden können, sondern auch mit den Vorschriften für staatliche Beihilfen vereinbar sein müssen..
(44) Gegenwärtig enthalten die Vorschriften für staatliche Beihilfen allem Anschein nach keine Bestimmung, die es den Mitgliedstaaten ermöglichen würde, solche steuerlichen Vergünstigungen zu gewähren, die an keinerlei Bedingungen gebunden sind und daher offensichtlich eine Betriebsbeihilfe darstellen, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar ist.
(45) Es sei darauf hingewiesen, dass steuerliche Vergünstigungen, wie sie Deutschland beschlossen hat, besonders wettbewerbsverzerrend sein dürften, da sich eine geringere steuerliche Belastung von Energieprodukten in einem sehr energieintensiven Wirtschaftszweig wie dem Unterglasanbau unmittelbar auf die Produktionskosten und somit auf die Wettbewerbsfähigkeit auswirkt.
(46) Bei der Einführung der Vergütung in Deutschland wurde in den Erläuterungen zu dem Gesetz zur Änderung des Mineralölsteuergesetzes ausdrücklich darauf hingewiesen, dass die Wettbewerbsstellung des Unterglasanbaus in Deutschland gegenüber den Niederlanden verbessert werden soll, wo aufgrund eines günstigen Liefervertrags niedrige Gaspreise praktiziert werden.
(47) Des Weiteren unterscheidet die Maßnahme innerhalb des Gartenbausektors offensichtlich zwischen Freilanderzeugung und Unterglasanbau, weshalb sie äußerst selektiv und daher stärker wettbewerbsverzerrend ist als eine Maßnahme, die den gesamten Gartenbausektor betrifft.
(48) Auf der Grundlage dieser Bewertung, aus der deutlich wird, dass die Kommission ernsthaft bezweifelt, ob die Vergütung zugunsten des Unterglasanbaus mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, hat die Kommission beschlossen, wegen dieser Maßnahme das förmliche Prüfverfahren einzuleiten.
IV. BESCHLUSS
(49) Aus den oben dargelegten Gründen hat die Kommission beschlossen, ernsthafte Zweifel daran zu äußern, ob die ermäßigten Mineralölsteuersätze für im Unterglasanbau und in geschlossenen Kulturräumen verwendete Brennstoffe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind.
Daher fordert die Kommission Deutschland gemäß dem Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb einer Frist von einem Monat nach Erhalt dieses Schreibens Stellung zu nehmen und ihr alle sachdienlichen Informationen zu übermitteln, die eine Beurteilung der Maßnahme ermöglichen.
(50) Die Kommission fordert die deutschen Behörden auf, eine Kopie dieses Schreibens umgehend an die möglichen Beihilfeempfänger zu senden.
(51) Die Kommission erinnert Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.
(52) Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird.
Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben."
[1] Überwiegend für den Anbau von Pilzen.
[2] Vergütungsanträge für im Jahre 2001 verwendete Brennstoffe wurden überwiegend im Jahre 2002 eingereicht.
[3] Einschließlich geschlossene Kulturräume.
[4] Im Jahre 2003 beispielsweise belief sich in der EU-15 der Handel mit Gemüse auf 8346000 Tonnen und mit Obst auf 10081000 Tonnen (Quelle: Eurostat).
[5] ABl.
C 28 vom 1.2.2000, S. 2.
[6] ABl.
L 283 vom 31.10.2003.
Diese Richtlinie ist am 31. Oktober 2003 in Kraft getreten.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 67/13)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 6 _BAR_ _BAR_ 17. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise o podpoře vnitrozemské vodní dopravy "NAIADES" – Integrovaný evropský akční program pro vnitrozemskou vodní dopravu _BAR_
KOM(2006) 9 _BAR_ _BAR_ 17. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému účetnímu dvoru: Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly _BAR_
KOM(2006) 14 _BAR_ _BAR_ 23. 1. 2006 _BAR_ Pracovní dokument Komise o akčním plánu Společenství pro ochranu a dobré životní podmínky zvířat 2006 – 2010 _BAR_
KOM(2006) 22 _BAR_ _BAR_ 26. 1. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění směrnice Rady 98/49/ES ze dne 29. června 1998 o ochraně nároků zaměstnanců a samostatně výdělečně činných osob, kteří se pohybují ve Společenství, na penzijní připojištění _BAR_
KOM(2006) 23 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Tematický program na podporu demokracie a lidských práv na celém světě v rámci budoucích finančních výhledů (období 2007 – 2013) _BAR_
KOM(2006) 25 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému Parlamentu a Radě: Tematický program spolupráce s průmyslovými zeměmi a dalšími zeměmi s vysokými příjmy v rámci budoucího finančního výhledu (2007 – 2013) _BAR_
KOM(2006) 26 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě: Tematický program spolupráce se třetími zeměmi v oblasti migrace a azylu _BAR_
KOM(2006) 27 _BAR_ _BAR_ 27. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise: Západní Balkán na cestě do EU: upevňování stability a zvyšování prosperity _BAR_
KOM(2006) 30 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise jarnímu zasedání Evropské rady: Čas zařadit vyšší rychlost – Nové partnerství pro růst a zaměstnanost _BAR_
KOM(2006) 33 _BAR_ _BAR_ 13. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Plnění lisabonského programu Společenství: Podpora podnikatelského smýšlení prostřednictvím vzdělávání a školství _BAR_
KOM(2006) 34 _BAR_ _BAR_ 8. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise: Strategie Evropské unie pro biopaliva _BAR_
KOM(2006) 35 _BAR_ _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_ Bílá kniha o evropské komunikační politice _BAR_
KOM(2006) 36 _BAR_ _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_ Pracovní dokument Komise: Revidovaný návrh na obnovení Interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu _BAR_
KOM(2006) 37 _BAR_ _BAR_ 2. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o přezkoumání interoperability digitálních interaktivních televizních služeb podle sdělení KOM(2004) 541 ze dne 30. července 2004 _BAR_
KOM(2006) 43 _BAR_ _BAR_ 8. 2. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o používání předpisů v oblasti vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z některých dávek, cel, daní a jiných opatření _BAR_
KOM(2006) 62 _BAR_ _BAR_ 13. 2 .2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Společná zpráva o sociální ochraně a sociálním začlenění 2006 _BAR_
KOM(2006) 65 _BAR_ _BAR_ 20. 2. 2006 _BAR_ Zpráva Komise: Druhá zpráva založená na článku 14 rámcového rozhodnutí Rady ze dne 28. května 2001 o potírání podvodů a padělání bezhotovostních platebních prostředků _BAR_
KOM(2006) 67 _BAR_ _BAR_ 17. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o posílení praktické spolupráce nové struktury, nové přístupy: Zlepšování kvality rozhodovacího procesu ve společném evropském azylovém systému _BAR_
KOM(2006) 71 _BAR_ _BAR_ 22. 2. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o rovnosti žen a mužů – 2006 _BAR_
KOM(2006) 73 _BAR_ _BAR_ 21. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zákazy činnosti uložené na základě odsouzení za trestný čin
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 67/20)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 15 _BAR_ _BAR_ 18. 1. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o vyhodnocování povodní a protipovodňových opatřeních _BAR_
KOM(2006) 16 _BAR_ _BAR_ 31. 1. 20006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 883/2004 o koordinaci systémů sociálního zabezpečení _BAR_
KOM(2006) 24 _BAR_ _BAR_ 26. 1. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se prodlužuje doba použitelnosti opatření podle rozhodnutí 2002/148/ES o uzavření konzultací se Zimbabwe podle článku 96 dohody o partnerství AKT-ES _BAR_
KOM(2006) 29 _BAR_ _BAR_ 26. 1. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany _BAR_
KOM(2006) 32 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států _BAR_
KOM(2006) 39 _BAR_ _BAR_ 6. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Rev. 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech _BAR_
KOM(2006) 41 _BAR_ 1 _BAR_ 6. 2. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Čínskou lidovou republikou a mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými _BAR_
KOM(2006) 41 _BAR_ 2 _BAR_ 6. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o provádění dohody uzavřené Evropským společenstvím v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV.6 dohody GATT 1994, kterým se mění a doplňuje příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku _BAR_
KOM(2006) 47 _BAR_ _BAR_ 9. 2. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Evropského společenství k rozhodnutí Smíšeného výboru ES-Monako o jeho jednacím řádu _BAR_
KOM(2006) 54 _BAR_ _BAR_ 13. 2. 2006 _BAR_ Návrh na nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího mimo jiné z Indie a kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antisubvenčních opatření uložených na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie _BAR_
KOM(2006) 55 _BAR_ _BAR_ 13. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího mimo jiné z Indie _BAR_
KOM(2006) 56 _BAR_ _BAR_ 13. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového filmu (PET) pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97 _BAR_
KOM(2006) 57 _BAR_ _BAR_ 7. 2. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se zavádí postup pro evropský platební rozkaz _BAR_
KOM(2006) 60 _BAR_ _BAR_ 15. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 1461/93 o přístupu k veřejným zakázkám pro uchazeče ze Spojených států amerických _BAR_
KOM(2006) 61 _BAR_ _BAR_ 15. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o provedení Dohody o nulové celní sazbě na vícečipové integrované obvody (MCP) změnou přílohy I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku _BAR_
KOM(2006) 63 _BAR_ _BAR_ 17. 2. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k jednacímu řádu smíšeného výboru zřízeného článkem 27 Dohody mezi Evropským společenstvím a Kanadou o obchodu s vínem a lihovinami _BAR_
KOM(2006) 64 _BAR_ 1 _BAR_ 17. 2. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Uruguayskou východní republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2006) 64 _BAR_ 2 _BAR_ 17. 2. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Uruguayskou východní republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2006) 69 _BAR_ _BAR_ 21. 2. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady kterou se mění směrnice Rady 76/769/EHS, pokud jde o omezení uvádění na trh určitých měřicích zařízení obsahujících rtuť _BAR_
KOM(2006) 76 _BAR_ _BAR_ 22. 2. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady o osvobození zboží dováženého osobami cestujícími z třetích zemí od daně z přidané hodnoty a spotřební daně _BAR_
KOM(2006) 83 _BAR_ _BAR_ 21. 2. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o právu použitelném na mimosmluvní závazky ("Řím II") _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 68/05)
(Text s významem pro EHP)
RAKOUSKO
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Zenith Airways GmbH _BAR_ Promenadenweg 8 A-2522 Oberwaltersdorf _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 16. 2. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 68/06)
(Text s významem pro EHP)
ŠPANĚLSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
PIRINAIR EXPRESS, S.L. _BAR_ c/ Ramón Pignatilli, 50 E-50004 Zaragoza _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 21. 2. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 68/07)
(Text s významem pro EHP)
ŠVÉDSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Fly Logic Sweden AB 556383-5932 _BAR_ Box 45 S-230 32 MALMÖ-STURUP _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 17. 1. 2006 _BAR_
Osterman Helikopter i Göteborg AB 556318-1691 _BAR_ Säve Flygplatsväg 38 S-423 73 SÄVE _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 24. 2. 2006 _BAR_
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Ostermans Helicopter i Göteborg AB 556404-8121 _BAR_ PI 2005 S-423 73 SÄVE _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
European Executive Express AB 556158-7501 _BAR_ PO Box 599 S-651 13 KARLSTAD _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 20. 2. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 70/04)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 133 _BAR_ _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Urychlení pokroku směřujícího k dosažení rozvojových cílů tisíciletí – financování rozvoje a účinnost pomoci _BAR_
KOM(2005) 290 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Dialog s občanskou společností mezi EU a kandidátskými zeměmi _BAR_
KOM(2005) 320 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Zpráva o provádění nařízení Rady (ES) 866/2004 ze dne 29. dubna 2004 a o situaci vyplývající z jeho uplatňování _BAR_
KOM(2005) 532 _BAR_ _BAR_ 25. 10. 2005 _BAR_ Provádění Lisabonského programu Společenství – Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Příspěvek daňové a celní politiky k lisabonské strategii _BAR_
KOM(2005) 585 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Třetí balíček legislativních opatření pro námořní bezpečnost v Evropské unii _BAR_
KOM(2005) 626 _BAR_ _BAR_ 6. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o výsledcích konzultací, které byly zahájeny Zelenou knihou o veřejných zakázkách v oblasti obrany, a o příštích iniciativách Komise _BAR_
KOM(2005) 668 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Zpráva o postupu reformy Komise po ukončení reformního mandátu _BAR_
KOM(2005) 669 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Plán politiky v oblasti legální migrace _BAR_
KOM(2005) 675 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Druhá zpráva o používání směrnice Rady 93/7/EHS o navracení kulturních statků neoprávněně vyvezených z území členského státu _BAR_
KOM(2005) 696 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Zelená kniha o kompetenčních konfliktech a zásadě ne bis in idem v trestním řízení _BAR_
KOM(2005) 699 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Zpráva Komise rozpočtovému orgánu o zárukách krytých souhrnným rozpočtem;stav k 30. červnu 2005 _BAR_
KOM(2005) 701 _BAR_ _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_ Zpráva Komise – Zpráva za rok 2004 o programu Phare, předstupních a přechodových nástrojích _BAR_
KOM(2005) 706 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Pracujme společně, pracujme lépe: nový rámec pro otevřenou koordinaci politiky sociální ochrany a začlenění
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 70/05)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 498 _BAR_ _BAR_ 17. 10. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění a aktualizuje nařízení Rady (ES) č. 1334/2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití _BAR_
KOM(2005) 510 _BAR_ 1 _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Thajským královstvím _BAR_
KOM(2005) 510 _BAR_ 2 _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o provádění dohody uzavřené ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV:6 dohody GATT 1994, kterým se mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku _BAR_
KOM(2005) 539 _BAR_ _BAR_ 17. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2494/95, pokud jde o časový rozsah zjišťování cen harmonizovaného indexu spotřebitelských cen _BAR_
KOM(2005) 586 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o souladu s požadavky na stát vlajky _BAR_
KOM(2005) 590 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou se mění směrnice 1999/35/ES a 2002/59/ES _BAR_
KOM(2005) 592 _BAR_ _BAR_ 23. 11. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o odpovědnosti dopravců k cestujícím po moři a na vnitrozemských vodních cestách v případě nehod _BAR_
KOM(2005) 634 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o podpoře čistých silničních vozidel _BAR_
KOM(2005) 650 _BAR_ _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o právu rozhodném pro smluvní závazkové vztahy (Řím I) _BAR_
KOM(2005) 667 _BAR_ _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o odpadech _BAR_
KOM(2005) 674 _BAR_ _BAR_ 20. 12. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1975/2004 a 1976/2004, kterými se rozšiřují konečná antidumpingová a vyrovnávací cla u z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na dovozy polyethylentereftalátového (PET) filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již byl prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli _BAR_
KOM(2005) 687 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Ženevskému aktu Haagské dohody o mezinárodním zápisu průmyslových vzorů, přijatému
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2006/C 71/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 3/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Kantábrie _BAR_
Název režimu podpory: _BAR_ Podporovat vytváření zemědělských společností v Kantábrii _BAR_
Právní základ _BAR_ Artículo 6o.1.A de la Orden 55/2003, de 11 de diciembre, por la que se regulan y convocan ayudas para el fomento del asociacionismo agrario en Cantabria (BOC del 22 de diciembre) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,05 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 1. 2004 _BAR_
Doba trvání podpory _BAR_ 2004 – 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví [1] Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví [1] _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby [1] _BAR_ Ne _BAR_
—Ostatní (všechna zemědělská odvětví) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca Dirección General de Agricultura _BAR_
Adresa: C/Gutiérrez Solana, s/n. E-39011 Santander _BAR_
Další informace _BAR_ Další podpora řízená uvedeným schématem byla schválena Evropskou komisí podle článků 87 a 88 Smlouvy (podpora č. N 619/2002) _BAR_
Podpora podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ Opatření vylučuje poskytnutí podpory nebo uddělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, v souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 19/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Bavorsko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpora vzniku nových pracovních poměrů prostřednictvím grantů na přijetí do zaměstnání: Podpora poskytovaná prostřednictvím grantů na přijetí nedostatečně kvalifikovaných nezaměstnaných osob do zaměstnání v nových pracovních poměrech se sociálním pojištěním a jejich zapracování do provozu podniku Podpora se zaměřuje podle popisu cíle 2 v EPPD Bayern 2000 – 2006 na hlavní opatření 2 "Konkurenceschopné podniky – udržitelnost pracovních míst", opatření 4 "Podpora modernizace, konkurenceschopnosti a podpory skrytého potenciálu", jednorázové opatření e) "Podpora nových pracovních poměrů prostřednictvím grantů pro zaměstnavatele na přijetí nových pracovníků do zaměstnání" doplnění programu k cíli 2 Bayern 2000 – 2006 (režim programu) _BAR_
Právní základ _BAR_ BayVwVfG BayHO (insb.
Art. 23 und 44) EPPD zu Ziel 2 Bayern 2000-2006 und Programmergänzung zu Ziel 2 (Schwerpunkt 2, Maßnahme 4, Einzelmaßnahme e) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 600000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 27. 9. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ _BAR_
článek 5: přijímání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků do zaměstnání _BAR_ Ano _BAR_
článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví EU [2], v nichž mohou být poskytnuty podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Bayerisches Landesamt für Versorgung und Familienförderung _BAR_
Adresa: Hegelstraße 2 D-95447 Bayreuth _BAR_
Další informace _BAR_ Režim je částečně financován z prostředků ESF _BAR_
Oznamovací povinnost _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 7/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Poziom 3 podregion 1 (3.02.01.06) według nomenklatury NTS _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Osvobození podniků od daní z nemovistostí v rámci horizontální podpory _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała Rady Miasta Jeleniej Góry w sprawie zwolnienia przedsiębiorców z podatku od nieruchomości w ramach pomocy horyzontalnej.
Art. 7 ust.
1 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (jednolity tekst: Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84 ze zmianami) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,20 milionu EUR _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 23. listopadu 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [3] způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
—veškerý zpracovatelský průmysl [3], _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby [3] _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Prezydent Miasta Jeleniej Góry _BAR_
Adresa: Plac Ratuszowy 58 PL-58-500 Jelenia Góra _BAR_
Další informace _BAR_ Je-li daný program spolufinancován také z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím tuto větu: Tento program není spolufinancován z prostředků Společenství _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 14/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělské království _BAR_
Region _BAR_ Extremadura _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Program na podporu vytváření pracovních míst – vznikající sociální ekonomika _BAR_
Právní základ _BAR_ Capítulo V del Decreto 136/2005, de 7 de junio publicado en el Diario Oficial de Extremadura no 66, de 9 de junio de 2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,2 milonu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 1,2 milonu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 11. července 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 30. června 2007 ( 31. prosince 2006 plus šetiměsíční přechodné období) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví [4] Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví [4] _BAR_ _BAR_
—Všechny služby [4] _BAR_ _BAR_
—Ostatní: odvětví zemědělství _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Dirección General de Empleo – Consejería de Economía y Trabajo de la Junta de Extremadura _BAR_
Adresa: Paseo de Roma s/n. E-06800 Mérida Kontaktní osoba: José Ramón Sánchez González (vedoucí oddělení pro samostatnou výdělečnou činnost a sociální ekonomiku) Telefon: (34) 924 00 45 69 E-mail: jrsanchez@eco.juntaex.es _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ Opatření vylučuje podporu nebo vyžaduje předchozí oznámení Komisi v souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 16/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpora určená na tvorbu nových pracovních míst pro osoby opouštějící odvětví zemědělství a osoby ohrožené restrukturalizací _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz.
1206).
Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 grudnia 2004 r. w sprawie udzielania pomocy na wspieranie inwestycji w zakresie zatrudnienia (Dz.U. z 2004 r., nr 267, poz.
2653).
Rozporządzenie weszło w życie 17 grudnia 2004 r. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Plánované roční výdaje v rámci programu jsou tyto: v roce 2005: 28600000 EUR:21075000 představují prostředky z ESF,7525000 představují prostředky ze státního rozpočtu.v roce 2006: 28600000 EUR:21075000 představují prostředky z ESF,7525000 představují prostředky ze státního rozpočtu.Celkové výdaje se do konce programového období ( 31. prosince 2006) odhadují na přibližně 57200000 EUR.
Realizace programu se provede v rámci: Opatření 2.3 integrovaného orientačního programu pro regionální rozvoj – rekvalifikace osob opouštějících odvětví zemědělstvíOpatření 2.4 integrovaného orientačního programu pro regionální rozvoj – rekvalifikace osob ohrožených restrukturalizací _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 17. prosince 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [5] způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ne _BAR_
—veškerý zpracovatelský prùmysl [5], _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby [5] _BAR_ Ne _BAR_
—OstatníPříjemci pomoci mohou být jen podniky z odvětví, které neprocházejí restrukturalizací, tj. s výjimkou odvětví: těžby černého i hnědého uhlí, hutnictví železa a oceli [6] a stavby lodí _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Marszałek Województwa/Dyrektor Wojewódzkiego Urzędu Pracy właściwego ze względu na miejsce realizacji projektu/ _BAR_
Adresa: 16 Urzędów Marszałkowskich/Wojewódzkich Urzędów Pracy w całym kraju _BAR_
Další informace _BAR_ Program podpory je spolufinancován prostředky z Evropského sociálního fondu v rámci Opatření 2.3 – Rekvalifikace osob opouštějících odvětví zemědělství nebo Opatření 2.4 – Rekvalifikace osob ohrožených restrukutralizací integrovaného operačního programu pro regionální rozvoj _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[2] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic upravující státní podpory v daném odvětví.
[3] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[4] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[5] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[6] V souladu s dokumentem "Restukturalizace a rozvoj hutnictví železa a oceli
Státní podpora
(Články 87 až 89 Smlouvy o založení Evropského společenství)
Sdělení Komise podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES členským státům a dalším zúčastněným stranám
Státní podpora C 40/2003 (ex N 50/B/2002) – Podpory na výzkum a vývoj pro společnost Ibermática
(2006/C 71/03)
(Text s významem pro EHP)
Komise dopisem ze dne 24. března 2004 informovala Španělsko o svém rozhodnutí uzavřít řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
"Dopisem ze dne 16. ledna 2002, který Komise zaevidovala dne 17. ledna, oznámily španělské orgány režim podpory pro společnost Ibermática.
Tento spis byl rozdělen na dvě části.
První, evidovaná pod číslem N 50/A/02, se týká části podpory určené na produktivní investici schválenou Komisí dne 27. listopadu 2002 [1].
Druhá, evidovaná pod číslem N 50/B/02, se týká části podpory určené na investici do výzkumu a vývoje a je předmětem tohoto rozhodnutí.
Komise několikrát žádala španělské orgány o dodatečné informace k tomuto opatření. Španělské orgány tyto dotazy zodpověděly, naposledy v dopise ze dne 23. dubna 2003, který Komise zaevidovala téhož dne.
Dopisem ze dne 12. června 2003 zaslaným španělským orgánům Komise zahájila podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES řízení, v němž uvedené opatření důkladně přezkoumala. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno
Změna seznamu norem a/nebo specifikací pro elektronické komunikační sítě a služby a přiřazená zařízení a služby
(2006/C 71/04)
(Text s významem pro EHP)
VYSVĚTLIVKA KE ZMĚNĚ SEZNAMU NOREM A/NEBO SPECIFIKACÍ PRO ELEKTRONICKÉ KOMUNIKAČNÍ SÍTĚ A SLUŽBY A PŘIŘAZENÁ ZAŘÍZENÍ A SLUŽBY
Komise ve sdělení o interoperabilitě digitálních interaktivních televizních služeb [1] oznámila svůj záměr přidat na seznam norem další dvě normy pro digitální interaktivní televizi – MHEG-5 a WTVML – s výhradou jejich přijetí Evropským institutem pro normalizaci v telekomunikacích (ETSI).
Uvedené dvě normy – MHEG-5 a WTVML – byly nyní institutem ETSI přijaty, a seznam norem se tedy tímto reviduje.
Kapitola VI seznamu norem a/nebo specifikací pro elektronické komunikační sítě a služby a přiřazená zařízení a služby ve znění zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie, odkaz Úř. věst. C 331, 31.12.2002, s. 47, se mění takto:
Záhlaví ROZHRANÍ PRO APLIKAČNÍ PROGRAMY (API) a veškerý text na straně 47 pod tímto záhlavím se ruší a nahrazuje se tímto záhlavím a textem:
INTERAKTIVNÍ DIGITÁLNÍ TELEVIZE
Ustanovení čl. 18 odst. 1 písm. a) rámcové směrnice stanoví, že členské státy prosazují, aby v souladu s čl. 17 odst. 2 poskytovatelé digitálních interaktivních televizních služeb určených k šíření pro veřejnost ve Společenství na bázi digitální interaktivní televize používali otevřené API nezávisle na způsobu přenosu.
Rozhraní pro aplikační programy (API)
Technická rozhraní a/nebo charakteristiky služby _BAR_ Odkaz _BAR_ Poznámky _BAR_
Digitální obrazové vysílání (DVB); multimediální domácí platforma (MHP), specifikace 1.1.1 _BAR_ —ETSI TS 102812 _BAR_ verze 1.2.1 _BAR_
Digitální obrazové vysílání (DVB); multimediální domácí platforma (MHP), specifikace 1.0.3 _BAR_ —ETSI ES 201812 _BAR_ verze 1.1.1 dříve TS 101812 v. 1.3.1 _BAR_
Vysílací profil MHEG-5 _BAR_ —ETSI ES 202184 _BAR_ verze 1.1.1 _BAR_
Normy pro realizaci interaktivního televizního obsahu
Technická rozhraní a/nebo charakteristiky služby _BAR_ Odkaz _BAR_ Poznámky _BAR_
WTVML, specifikace pro jednoduchý mikroprohlížeč pro aplikace interaktivní televize založená na WML a kompatibilní s WML _BAR_ —ETSITS 102322 _BAR_ verze 1.1.1 _BAR_
[1] KOM(2004) 541.
--------------------------------------------------
Uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v Itálii
(2006/C 72/03)
(Text s významem pro EHP)
Dle ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla italská vláda na základě návrhu předloženého autonomním regionem Sardinie o uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou na některé trasy mezi letišti na Sardinii a hlavními vnitrostátními letišti.
Ostrovní charakter Sardinie značně omezuje příležitosti spojení, a proto hraje letecká doprava zásadní a nezastupitelnou roli, pro kterou neexistuje žádná možná a srovnatelná alternativa.
V této souvislosti je třeba pravidelnou leteckou dopravu považovat za službu ve veřejném zájmu, která má zásadní význam pro hospodářský a sociální rozvoj ostrova a pro zaručení volného pohybu osob a jejich práva na cestování.
1. VYBRANÉ TRASY A OBECNÁ PRAVIDLA PRO ZÁVAZEK K ZAJIŠTĚNÍ VEŘEJNÉ SLUŽBY
1.1 Trasami, na které se vztahuje uložení závazku k zajištění veřejné služby, jsou:
Alghero – Řím a zpět
Alghero – Milán a zpět
Cagliari – Řím a zpět
Cagliari – Milán a zpět
Olbia – Řím a zpět
Olbia – Milán a zpět
Ve smyslu přílohy II k nařízení EHS 2408/92 se místem určení Řím rozumí letištní systém Říma zahrnující letiště Řím-Fiumicino a Řím-Ciampino a místem určení Milán se rozumí letištní systém Milána zahrnující letiště Milán-Linate, Milán-Malpensa a Bergamo-Orio al Serio.
1.2 V souladu s článkem 9 nařízení Rady (EHS) č.
95/93 ze dne 18. ledna 1993 ve znění nařízení (ES) č. 793/2004 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství si mohou příslušné orgány vyhradit některé letištní časy pro poskytování služeb v souladu s tímto závazkem.
V závislosti na dostupnosti letištních časů bude alespoň 50 % spojů plánovaných mezi sardinskými letišti a letišti v Římě a Miláně provozováno z/na letiště Fiumicino a z/na letiště Linate.
1.3 Trasy Alghero – Řím, Alghero – Milán a trasy Olbia – Řím, Olbia – Milán představují každá samostatný balíček, který musí dopravci, jež mají o provozování tras zájem, přijmout kompletně a bezvýhradně, aniž by měli nárok na jakoukoli kompenzaci bez ohledu na její charakter či zdroj.
Trasy Cagliari – Řím a Cagliari – Milán budou dopravci, jež mají o provozování trasy zájem, přijímat jednotlivě, kompletně a bezvýhradně, aniž by měli nárok na jakoukoli kompenzaci bez ohledu na její charakter či zdroj.
1.4 Každý jednotlivý dopravce, který přijme závazek k zajištění veřejné služby, musí poskytnout provozní kauci k zajištění řádného dlouhodobého poskytování služby.
Výše kauce bude činit minimálně 5 % celkového odhadovaného obratu dle posouzení Národního úřadu pro civilní letectví (ENAC – Ente Nazionale dell'Aviazione Civile), který se vztahuje k plánovaným leteckým službám v rámci dotčeného balíčku tras.
Kauce bude poskytnuta ve prospěch úřadu ENAC, který ji použije na udržení kontinuity závazku k zajištění veřejné služby v případě jeho neodůvodněného neplnění.
50 % kauce bude tvořit bankovní záruka s podmínkou platby na první požádání a zbývajících 50 % bude tvořit záruka pojišťovací.
1.5 ENAC, jednající ve shodě s autonomním regionem Sardinie, ověří, zda jsou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby schopni zajistit vlastní prostředky a minimální požadavky potřebné pro přístup k vybraným trasám tak, aby byly naplněny cíle sledované uložením závazku k zajištění veřejné služby.
Na závěr takového ověřování bude dopravcům, kteří budou vybráni jako způsobilí k provozování služeb na vybraných trasách, povoleno provozovat linky na těchto trasách.
1.6 Aby nedošlo k překročení kapacity v důsledku přijetí závazku pro určitou trasu, na které provozuje služby více dopravců, vzhledem k omezením a podmínkám infrastruktury dotčených letišť, je Národní úřad pro civilní letectví po konzultaci s autonomním regionem Sardinie za účelem zajištění lepší péče o veřejný zájem pověřen zasáhnout do leteckých řádů dopravců přijímajících závazek veřejné služby tak, aby tyto zcela odpovídaly požadavkům na mobilitu v rámci uložení závazku k zajištění veřejné služby.
Cílem tohoto zásahu je rovnoměrné přerozdělení tras a četnosti letů mezi dopravci přijímajícími závazek k zajištění veřejné služby také na základě objemů přepravy na dotčených trasách (nebo balíčků tras) zjištěných u každého z nich v předchozích dvou letech.
1.7 Každý dopravce, který přijme výše zmíněný závazek k zajištění veřejné služby na vybraných trasách nebo balíčcích tras, musí splňovat minimálně tyto požadavky:
1. musí být leteckým dopravcem Společenství vlastnícím osvědčení AOC (osvědčení leteckého provozovatele) a požadovanou licenci na základě nařízení (EHS) č. 2407/92;
2. musí prokázat, že má odpovídající a přiměřený objem financí a likviditu nezbytnou ke splnění cílů sledovaných uložením závazku k zajištění veřejné služby, přičemž obrat za služby v letecké dopravě za rok předcházející uložení závazku provozovat vybrané trasy se musí rovnat minimálně celkovému obratu vybrané trasy nebo balíčku tras, nebo odpovídající kapitalizaci;
3. musí prokázat, že má dostatečný počet letadel, vlastních či pronajatých s garantovaným pronájmem po celou dobu trvání závazku k zajištění veřejné služby, odpovídající počtu prvních ranních odletů ze Sardinie v souladu s uložením závazku k zajištění veřejné služby a obecně dostatečný počet letadel, jejichž kapacita umožní uspokojit předepsaný závazek k zajištění veřejné služby;
4. musí na vybraných trasách zaměstnat pracovníky, kteří správně a plynule hovoří italsky;
5. musí distribuovat a prodávat letenky v nejméně jednom z hlavních rezervačních systémů CRS (Amadeus, Galileo, Sabre, World span), a to přes internet, telefonicky, na přepážkách leteckých společností na letištích a prostřednictvím sítě kanceláří, přičemž alespoň jeden z uvedených způsobů musí být bez jakéhokoli poplatku pro kupujícího;
6. musí prokázat, že v období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004 dosáhl celkový koeficient pravidelnosti nejméně 98 % a celkový koeficient přesnosti (na základě statistických dohod Mezinárodní asociace leteckých dopravců – IATA) alespoň 80 %, s maximální odchylkou patnácti minut;
7. musí poskytnout provozní kauci dle bodu 1.4 za stanovených podmínek.
1.8 K zajištění kontinuity, spolehlivosti, přesnosti a bezpečnosti služeb poskytnou dopravci, kteří chtějí přijmout závazek veřejné služby, ENAC potřebné dokumenty (v italském nebo anglickém jazyce) prokazující, že jsou schopni splnit výše uvedené požadavky a rovněž že disponují organizačními, technickými a finančními zdroji nezbytnými k provozování těchto služeb.
1.9 Dopravci přijímající tento závazek k zajištění veřejné služby se zavazují dodržovat a uplatňovat právní předpisy členských států, mezinárodní právní předpisy i právní předpisy Společenství týkající se ochrany cestujících v případech újmy na zdraví, rezervace nadměrného počtu míst (overbooking), zpožděných nebo zrušených letů a ztracených, pozdě doručených či poškozených zavazadel.
Dále se zavazují uplatňovat pravidla Společenství stanovená v nařízení ES č. 261/2004, které vstoupilo v platnost dne 17. února 2005, týkajícím se náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě rezervace nadměrného počtu míst (overbooking), zrušení nebo zpoždění letů, se zvláštním ohledem na práva zdravotně postižených cestujících a cestujících s omezenou pohyblivostí.
Současně s přijetím závazku k zajištění veřejné služby se dopravci zavazují přizpůsobit své jednání požadavkům cestujících a zákazníků na základě pravidel zakotvených v evropské a italské listině práv cestujících.
2. ROZČLENĚNÍ ZÁVAZKU K ZAJIŠTĚNÍ VEŘEJNÉ SLUŽBY
2.1 Závazek k zajištění veřejné služby je rozčleněn s ohledem na specifické podmínky dané ostrovním charakterem Sardinie.
Z hlediska minimální počtu leteckých spojení, letových časů a nabízené kapacity je závazek rozčleněn takto:
2.1.1 Na trase Alghero – Řím
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Alghero – Řím budou zaručena minimálně 3 až 4 [1] zpáteční letecká spojení v období od 1. října do 31. května a minimálně 5 až 6 [1] zpátečních leteckých spojení v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
b) Letový řád
Na trase Alghero – Řím bude zaručen alespoň:
1 let v době mezi 7.00 – 0.45
1 let v době mezi 13.30 – 15.30
1 let v době mezi 19.30 – 22.30
Na trase Řím – Alghero bude zaručen alespoň:
1 let v době mezi 7.00 – 8.30
1 let v době mezi 13.30 – 15.30
1 let v době mezi 19.30 – 22.30
c) Nabízená kapacita
Denní nabízená kapacita je stanovena s ohledem na různou četnost plánovaných letů během dvou období, jak je uvedeno v závazku veřejné služby.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. října do 31. května bude 450 míst na trase Alghero – Řím a 450 míst na trase Řím – Alghero.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 750 míst na trase Alghero – Řím a 750 míst na trase Řím – Alghero.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.2 Na trase Alghero – Milán
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Alghero – Milán budou zaručena minimálně 3 zpáteční letecká spojení v období od 1. října do 31. května a minimálně 4 až 5 [2] zpátečních leteckých spojení v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
b) Letový řád
Na trase Alghero – Milán bude zaručen alespoň:
1 let v době mezi 7.00 – 7.45
1 let v době mezi 13.30 – 15.30
1 let v době mezi 19.30 – 22.30
Na trase Milán – Alghero bude zaručen alespoň:
1 let v době mezi 7.00 – 8.30
1 let v době mezi 13.30 – 15.30
1 let v době mezi 19.30 – 22.30
c) Nabízená kapacita
Denní nabízená kapacita je stanovena s ohledem na různou četnost plánovaných letů během dvou období, jak je uvedeno v závazku veřejné služby.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. října do 31. května bude 450 míst na trase Alghero – Milán a 450 míst na trase Milán – Alghero.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 600 míst na trase Alghero – Milán a 600 míst na trase Milán – Alghero.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.3 Na trase Cagliari – Řím
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Cagliari – Řím bude zaručeno minimálně 9 až 10 [3] zpátečních leteckých spojení v období od 1. října do 31. května a minimálně 12 až 14 [3] zpátečních leteckých spojení v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
b) Letový řád
Na trase Cagliari – Řím budou zaručeny alespoň:
3 lety v době mezi 6.30 – 9.30
2 lety v době mezi 12.30 – 15.30
2 lety v době mezi 19.30 – 22.30
Na trase Řím – Cagliari budou zaručeny alespoň:
2 lety v době mezi 6.30 – 9.30
2 lety v době mezi 12.30 – 15.30
3 lety v době mezi 19.30 – 22.30
c) Nabízená kapacita
Denní nabízená kapacita je stanovena s ohledem na různou četnost plánovaných letů během dvou období, jak je uvedeno v závazku k zajištění veřejné služby.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. října do 31. května bude 1350 míst na trase Cagliari – Řím a 1350 míst na trase Řím – Cagliari.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 1800 míst na trase Cagliari – Řím a 1800 míst na trase Řím – Cagliari.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správu.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.4 Na trase Cagliari – Milán
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Cagliari – Milán bude zaručeno minimálně 5 až 6 [4] zpátečních leteckých spojení v období od 1. října do 31. května a minimálně 8 až 10 [4] zpátečních leteckých spojení v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
b) Letový řád
Na trase Cagliari – Milán budou zaručeny alespoň:
2 lety v době mezi 6.30 – 8.30
1 let v době mezi 13.00 – 15.30
2 lety v době mezi 19.30 – 22.30
Na trase Milán – Cagliari budou zaručeny alespoň:
2 lety v době mezi 7.00 – 9.00
1 let v době mezi 13.30 – 15.30
2 lety v době mezi 19.30 – 22.30
c) Nabízená kapacita
Denní nabízená kapacita je stanovena s ohledem na různou četnost plánovaných letů během dvou období, jak je uvedeno v závazku k zajištění veřejné služby.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. října do 31. května bude 750 míst na trase Cagliari – Milán a 750 míst na trase Milán – Cagliari.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 1200 míst na trase Cagliari – Milán a 1200 míst na trase Milán – Cagliari.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.5 Na trase Olbia – Řím
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Olbia – Řím budou zaručena minimálně 3 až 4 [5] zpáteční letecká spojení v období od 1. října do 31. května a minimálně 5 až 9 [5] zpátečních leteckých spojení v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
b) Letový řád
Na trase Olbia – Řím bude zaručen alespoň:
1 let v době mezi 7.00 – 7.45
1 let v době mezi 13.30 – 15.30
1 let v době mezi 19.30 – 22.30
Na trase Řím – Olbia bude zaručen alespoň:
1 let v době mezi 7.00 – 8.30
1 let v době mezi 13.30 – 15.30
1 let v době mezi 19.30 – 22.30
c) Nabízená kapacita
Denní nabízená kapacita je stanovena s ohledem na různou četnost plánovaných letů během dvou období, jak je uvedeno v závazku k zajištění veřejné služby.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. října do 31. května bude 450 míst na trase Olbia – Řím a 450 míst na trase Řím – Olbia.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 750 míst na trase Olbia – Řím a 750 míst na trase Řím – Olbia.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase, získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.6 Na trase Olbia – Milán
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Olbia – Milán budou zaručena minimálně 2 až 3 [6] zpáteční letecká spojení v období od 1. října do 31. května a minimálně 7 až 13 [6] zpátečních leteckých spojení v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
b) Letový řád
Na trase Olbia – Milán bude zaručen alespoň:
1 let v době mezi 7.00 – 7.45
1 let v době mezi 13.30 – 15.30
1 let v době mezi 19.30 – 22.30
Na trase Milán – Olbia bude zaručen alespoň:
1 let v době mezi 7.00 – 8.30
1 let v době mezi 13.30 – 15.30
1 let v době mezi 19.30 – 22.30
c) Nabízená kapacita
Denní nabízená kapacita je stanovena s ohledem na různou četnost plánovaných letů během dvou období, jak je uvedeno v závazku k zajištění veřejné služby.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. října do 31. května bude 300 míst na trase Olbia – Milán a 300 míst na trase Milán – Olbia.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 1050 míst na trase Olbia – Milán a 1050 míst na trase Milán – Olbia.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
3. TYPY LETADEL POUŽÍVANÝCH NA JEDNOTLIVÝCH TRASÁCH
Letadla používaná na trasách
Alghero – Řím – Alghero
Alghero – Milán – Alghero
Cagliari – Řím – Cagliari
Cagliari – Milán – Cagliari
Olbia – Řím – Olbia
Olbia – Milán – Olbia
budou mít každé jednotlivě kapacitu minimálně 150 míst.
3.1 Celá kapacita každého použitého letadla, i pokud překročí minimální výše stanovený limit, bude pro každý let nabídnuta k prodeji v souladu s uložením závazku k zajištění veřejné služby bez jakéhokoli omezení počtu míst ve prospěch rezidentů a/nebo nerezidentů.
Stejně tak budou přijímány rezervace a vytvářena čekací listina bez jakéhokoli znevýhodnění cestujících, na něž se vztahuje závazek k zajištění veřejné služby.
3.2 Jakékoli nedodržování zde uvedených požadavků, zvláště odmítnutí vydat letenku se zvýhodněným jízdným, přestože je v letadle ještě místo, bude považováno za vážné porušení závazku k zajištění veřejné služby.
4. JÍZDNÉ
4.1 Struktura jízdného pro všechny dotčené trasy předpokládá:
- maximální cenu zvýhodněného jízdného, která je maximální cenou požadovanou po cestujících, kteří patří do zvýhodněných kategorií uvedených níže;
- maximální cenu nezvýhodněného jízdného, která je maximální cenou požadovanou po všech cestujících, kteří nepatří do zvýhodněných kategorií.
Dopravci, kteří přijmou závazek k zajištění veřejné služby, se zavazují dodržovat strukturu jízdného zohledňující různé kategorie a garantovat prodej odpovídajícího množství zvláštních a zlevněných letenek tak, aby průměrná prodejní cena byla významně nižší než maximální cena nezlevněné letenky.
Jízdné bude členěno takto:
Vybraná trasa _BAR_ Maximální cena zvýhodněné letenky (EUR) _BAR_ Maximální cena nezvýhodněné letenky (EUR) _BAR_
Alghero – Řím _BAR_ 45,00 _BAR_ 100,00 _BAR_
Alghero – Milán _BAR_ 55,00 _BAR_ 115,00 _BAR_
Cagliari – Řím _BAR_ 45,00 _BAR_ 100,00 _BAR_
Cagliari – Milán _BAR_ 55,00 _BAR_ 115,00 _BAR_
Olbia – Řím _BAR_ 45,00 _BAR_ 100,00 _BAR_
Olbia – Milán _BAR_ 55,00 _BAR_ 115,00 _BAR_
4.2 Všechny uvedené ceny letenek jsou včetně DPH, bez letištních poplatků a bez příplatku za překročení hmotnosti zavazadel, přičemž částka nesmí překročit 6 EUR.
Jakmile budou odstraněny nebo znovu posouzeny příčiny, které vedly k uplatňování příplatku za překročení hmotnosti zavazadel, bude tento příplatek zrušen nebo úměrně snížen.
K výše uvedenému jízdnému nebudou účtovány žádné další příplatky jakéhokoli druhu bez ohledu na jejich pojmenování.
4.3 Na zvýhodněné jízdné se nevztahují žádná omezení a nebudou uplatňovány žádné pokuty, tzn. poplatky za změnu data/hodiny/letenky, ani poplatky za vrácení peněz.
4.4 K dispozici bude alespoň jeden zcela bezplatný systém distribuce a prodeje lístků, který pro cestujícího nebude přestavovat žádné další výdaje.
4.5 Každý rok, počínaje 1. lednem 2007, příslušné orgány jízdné přezkoumají s ohledem na míru inflace v předchozím roce stanovenou na základě obecného indexu spotřebních cen ISTAT/FOI.
Přezkum bude oznámen všem dopravcům, kteří provozují dotčené trasy a uplatňují posuzované jízdné, a dále pak Evropské komisi, která ji zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
4.6 Pokud dojde k poklesu/nárůstu průměrné ceny pohonných hmot sledované od druhého pololetí roku 2006 a/nebo kurzu eura vůči americkému dolaru o více než 5 %, musí být jízdné procentuálně upraveno s ohledem na zjištěný pokles/nárůst, a to v poměru k ceně pohonných hmot a jejího dopadu na provozní náklady dopravce.
Případné úpravy cen jízdného provádí pololetně ministr infrastruktury a dopravy po dohodě s autonomním regionem Sardinie na základě šetření technické komise. Tuto technickou komisi bude tvořit vždy jeden určený zástupce ministerstva infrastruktury a dopravy, ENAC a autonomního regionu Sardinie.
V případě nárůstu nad uvedené procento iniciuje výše uvedená technická komise postup úpravy cen jízdného na základě oznámení dopravců provozujících vybrané trasy.
V případě poklesu komise uvedený postup iniciuje i bez obdržení žádosti dopravců.
V průběhu výše uvedeného šetření musí komise vyslechnout dopravce provozující vybrané trasy.
Případné úpravy cen jízdného budou platné od pololetí následujícího po pololetí, v němž byla zjištěna změna.
4.7 Zvýšení cen jízdného v jakékoli výši či z jakéhokoli důvodu, které nebude výsledkem výše uvedeného postupu, bude považováno za protiprávní.
4.8 Ceny zvýhodněných letenek tak, jak je uvedeno výše, jsou dopravci povinni poskytovat alespoň těmto skupinám cestujících:
- obyvatelé Sardinie;
- osoby, které se na Sardinii narodily, a to i v případě, že na Sardinii nemají bydliště;
- osoby zdravotně postižené [7];
- děti a mladí lidé ve věku 2 až 21 let [7];
- starší lidé ve věku nad 70 let [7];
- vysokoškolští studenti až do věku 27 let [7].
5. KONTINUITA SLUŽEB
1 písm. c) nařízení EHS č. 2408/92 musí dopravce, který přijme závazek k zajištění veřejné služby, zaručit poskytování služby po dobu alespoň 36 po sobě jdoucích měsíců a nesmí poskytování služby přerušit bez toho, aby takové přerušení oznámil ENAC a autonomnímu regionu Sardinie alespoň 6 měsíců předem.
5.1 K zajištění kontinuity, pravidelnosti a přesnosti letecké dopravy se dopravci, kteří přijmou závazek k zajištění veřejné služby:
- zavazují v každém roce uskutečnit 98 % svých plánovaných letů s maximálním počtem zrušených letů odpovídajícím 2 %;
- zavazují zaplatit regulačnímu úřadu pokutu ve výši 2500 EUR za každý zrušený let, který přesáhne uvedená 2 % jejich zrušených letů za rok.
Tyto částky budou převedeny na účet určený k financování dalšího územního rozvoje Sardinie;
- zavazují v každém roce uskutečnit 85 % letů při dodržení letového řádu, tedy maximálně s dvacetiminutovou odchylkou oproti plánovanému příletu/odletu;
- zavazují, v případě zpoždění o více než 20 minut, poskytnout každému cestujícímu částku ve výši 15 EUR, kterou bude moci použít na nákup příští letenky.
5.2 Výše uvedená pravidla neplatí v případě, že je let zrušen nebo zpožděn z důvodu meteorologických podmínek, stávky či události mimo odpovědnost a/nebo kontrolu dopravce.
6. SANKCE
Přerušení poskytování služby bez předchozího upozornění nebo s předchozím upozorněním, které nesplňuje výše uvedené podmínky, bude podléhat správním a peněžním sankcím, jejichž výše zohlední škody způsobené veřejné správě a také cestujícím.
6.1 K zajištění řádného dodržování těchto závazků dopravci, kteří přijmou závazek k zajištění veřejné služby, je při Radě pro dopravu autonomního regionu Sardinie (Assessorato ai Trasporti della Regione Autonoma della Sardegna) zřízen paritní výbor pro dohled nad poskytováním veřejných služeb (dále jen "paritní výbor pro dohled"). Tento výbor tvoří zástupce navržený územním radou pro dopravu, zástupce ministerstva infrastruktury a dopravy, zástupce ENAC a zástupce každého dopravce, který přijal závazek k zajištění veřejné služby.
6.2 Paritní výbor pro dohled:
- zasedá pravidelně každé tři měsíce s výjimkou naléhavých případů, kdy předseda rozhodne jinak, a zasedáním předsedá územní rada pro dopravu;
- využívá informace týkající se provozování veřejných služeb poskytnuté ředitelstvím letišť Sardinie (ENAC), provozovateli letišť, jednotlivými občany nebo sdruženími na ochranu spotřebitelů;
- zjišťuje případná porušení povinností daných tímto závazkem k zajištění veřejné služby, tato porušení dokumentuje a navrhuje úřadu ENAC přijetí opatření pro obnovení řádného poskytování služeb nebo uložení sankcí. V případě sankcí navrhuje jejich typ a výši.
7. PLATNOST
Závazek k zajištění veřejné služby obsažený v této příloze nabývá platnosti dne 2. května 2006 a jeho platnost vyprší dne 1. května 2009.
8. VYJÁDŘENÍ PŘIJETÍ ZÁVAZKU
Dopravci, kteří se rozhodli přijmout závazek k zajištění veřejné služby tak, jak je uvedeno v tomto dokumentu, musí do třiceti dní od zveřejnění sdělení Komise týkajícího se uložení výše uvedeného závazku v Úředním věstníku Evropské unie předložit Národnímu úřadu pro civilní letectví (ENAC) formální přijetí závazku.
[1] Počet plánovaných letů označených hvězdičkou (*) se může v průběhu sezóny lišit podle období a dne v týdnu.
Letový řád, uspořádaný dle období a dnů v týdnu, bude společnostmi, které přijaly závazek k zajištění veřejné služby, sestaven v předstihu.
Na základě letového řádu bude zajištěno úplné pokrytí poptávky. Dopravci, kteří přijali závazek veřejné služby, letové řády předloží ENAC alespoň 15 dní před začátkem každé letecké sezóny a dají je na vědomí autonomnímu regionu Sardinie.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
[2] Počet plánovaných letů označených hvězdičkou (*) se může v průběhu sezóny lišit podle období a dne v týdnu.
Letový řád v konečné podobě, uspořádaný dle období a dnů v týdnu, bude společnostmi, které přijaly závazek k zajištění veřejné služby, sestaven v předstihu.
Na základě letového řádu bude zajištěno úplné pokrytí poptávky. Dopravci, kteří přijali závazek veřejné služby, letové řády předloží ENAC alespoň 15 dní před začátkem každé letecké sezóny a dají je na vědomí autonomnímu regionu Sardinie.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
[3] Počet plánovaných letů označených hvězdičkou (*) se může v průběhu sezóny lišit podle období a dne v týdnu.
Letový řád v konečné podobě, uspořádaný dle období a dnů v týdnu, bude společnostmi, které přijaly závazek k zajištění veřejné služby, sestaven v předstihu.
Na základě letového řádu bude zajištěno úplné pokrytí poptávky. Dopravci, kteří přijali závazek k zajištění veřejné služby, letové řády předloží ENAC alespoň 15 dní před začátkem každé letecké sezóny a dají je na vědomí autonomnímu regionu Sardinie.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
[4] Počet plánovaných letů označených hvězdičkou (*) se může v průběhu sezóny lišit podle období a dne v týdnu.
Letový řád v konečné podobě, uspořádaný dle období a dnů v týdnu, bude společnostmi, které přijaly závazek k zajištění veřejné služby, sestaven v předstihu.
Na základě letového řádu bude zajištěno úplné pokrytí poptávky. Dopravci, kteří přijali závazek k zajištění veřejné služby, letové řády předloží ENAC alespoň 15 dní před začátkem každé letecké sezóny a dají je na vědomí autonomnímu regionu Sardinie.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
[5] Počet plánovaných letů označených hvězdičkou (*) se může v průběhu sezóny lišit podle období a dne v týdnu.
Letový řád v konečné podobě, uspořádaný dle období a dnů v týdnu, bude společnostmi, které přijaly závazek k zajištění veřejné služby, sestaven v předstihu.
Na základě letového řádu bude zajištěno úplné pokrytí poptávky. Dopravci, kteří přijali závazek k zajištění veřejné služby, letové řády předloží ENAC alespoň 15 dní před začátkem každé letecké sezóny a dají je na vědomí autonomnímu regionu Sardinie.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
[6] Počet plánovaných letů označených hvězdičkou (*) se může v průběhu sezóny lišit podle období a dne v týdnu.
Letový řád v konečné podobě, uspořádaný dle období a dnů v týdnu, bude společnostmi, které přijaly závazek k zajištění veřejné služby, sestaven v předstihu.
Na základě letového řádu bude zajištěno úplné pokrytí poptávky. Dopravci, kteří přijali závazek k zajištění veřejné služby, letové řády předloží ENAC alespoň 15 dní před začátkem každé letecké sezóny a dají je na vědomí autonomnímu regionu Sardinie.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
[7] Bez ohledu na místo narození, bydliště a národnost.Děti mladší dvou let cestují zdarma bez nároku na vlastní sedadlo.
--------------------------------------------------
Oznámení o žádosti podle článku 30 směrnice 2004/17/ES – Prodloužení lhůty
Žádost členského státu
(2006/C 72/05)
Dne 20. února 2006 obdržela Komise žádost podle čl. 30 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb [1].
Žádost, kterou podala Finská republika, se týká výroby (včetně kombinované) a prodeje elektřiny v této zemi.
Žádost byla zveřejněna
Ministerská vyhláška o revizi maximálních sazeb na leteckých trasách mezi Kanárskými ostrovy, na které se vztahují závazky veřejné služby
(2006/C 73/02)
(Text s významem pro EHP)
Vzhledem ke zvýšení nákladů způsobenému vývojem cen pohonných hmot, indexu spotřebitelských cen i poplatků a daní v odvětví letectví požádaly letecké společnosti o zvýšení maximálních sazeb stanovených rozhodnutím Rady ministrů ze dne 10. července 1998, kterým se stanoví závazky veřejné služby na trasách mezi Kanárskými ostrovy.
Příloha tohoto rozhodnutí stanoví, že v případě zvýšení provozních nákladů leteckých služeb může Ministerstvo infrastruktury na základě žádosti leteckých společností změnit maximální sazby poměrně ke zvýšení nákladů, a to postupem přesně stanoveným k tomuto účelu.
Podle této přílohy a v souladu s uvedeným rozhodnutím přijímám následující ustanovení:
Maximální sazby uvedené v bodě 1.2 přílohy rozhodnutí Rady ministrů ze dne 10. července 1998 se pro každou trasu za jednosměrnou letenku stanoví na:
a) Gran Canaria – Tenerife Norte: 52 EUR
b) Gran Canaria – Tenerife Sur: 52 EUR
c) Gran Canaria – Fuerteventura: 60 EUR
d) Gran Canaria – El Hierro: 88 EUR
e) Gran Canaria – Lanzarote: 67 EUR
f) Gran Canaria – La Palma: 82 EUR
g) Tenerife Norte – Fuerteventura: 83 EUR
h) Tenerife Norte – El Hierro: 60 EUR
i) Tenerife Norte – Lanzarote: 88 EUR
j) Tenerife Norte – La Palma: 55 EUR
k) La Palma – Lanzarote: 88 EUR
l) Gran Canaria – La Gomera: 82 EUR
m) Tenerife Norte – La Gomera: 60 EUR
Tuto změnu je nutno oznámit dopravcům, kteří provozují spoje na těchto trasách.
--------------------------------------------------
Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 73/03)
Podpora č. : XA 65/05
Členský stát : Španělské království
Region : Comunidad Autónoma de la Región de Murcia
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Udělování podpor na rok 2005 za účelem provádění projektů a realizace studií a auditů v oblasti energetických úspor, energetické účinnosti a energetické diverzifikace
Právní základ : Orden de 28 de julio de 2005 de la Consejería de Industria y Medio Ambiente, de modificación de la Orden de 20 de enero de 2005, de la Consejería de Economía, Industria e Innovación, por la que se establecen las bases y la convocatoria para la concesión de ayudas para el año 2005 con destino a la ejecución de proyectos y realización de estudios y auditorias en materia de ahorro, eficiencia y diversificación energética
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Pro podniky: 485000 EUR
Maximální míra podpory : 40 % hrubé podpory odpovídající způsobilým nákladům
Datum uskutečnění : Podpora se bude poskytovat od data zveřejnění tohoto nařízení v Úředním věstníku regionu Murcie (Boletín Oficial de la Región de Murcia)
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : prosinec 2005
Cíl podpory - Poskytnutí podpory na rok 2005 malým a středním podnikům na území regionu Murcie za účelem provádění projektů a realizace studií a auditů v oblasti energetických úspor, energetické účinnosti a energetické diverzifikace.
- Poskytnout malým a středním podnikům v regionu zabývajícím se produkcí, zpracováním a uváděním zemědělských produktů na trh podporu za účelem provádění projektů a realizace studií a auditů v oblasti energetických úspor, energetické účinnosti a energetické diverzifikace na hospodářský rok 2005, jak je uvedeno v nařízení Regionálního ministerstva hospodářství, průmyslu a inovace ze dne 20. ledna 2005, zveřejněném v Úředním věstníku regionu Murcie č. 25 ze dne 1. února 2005
- Podpory jsou v souladu s článkem 4 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 a způsobilé náklady pro tento režim podpory jsou tyto:
Projekty: Jako způsobilý náklad se považuje část investice týkající se hmotného majetku (inženýrské stavby, vybavení, montáž a instalace), jejichž majitelem je příjemce podpory.
Studie proveditelnosti a energetické audity: Za způsobilý náklad se považuje celková výše investice spojená s provedením studie nebo auditu, kromě DPH.
Dotčená odvětví : Odvětví zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Comunidad Autónoma de la Región de Murcia
Consejería de Industria y Medio Ambiente
C/San Lorenzo, no 6
E-30071 Murcia
Adresa internetových stránek :
www.carm.es (Consejería de Industria y Medio Ambiente/ Ayudas y subvenciones:
http://www.carm.es/ceii/subv_detalle_ini.asp?S=TODOS)
Podpora č. : XA 69/05
Členský stát : Spolková republika Německo
Název režimu podpory : Pokyny Spolkového ministerstva pro ochranu spotřebitelů, výživu a zemědělství (BMVEL) k použití účelového fondu státu u Landwirtschaftliche Rentenbank, bod 2.2 Uvádění na trh a do praxe
Právní základ : § 2 Abs.
1 des Gesetzes über das Zweckvermögen des Bundes bei der Landwirtschaftlichen Rentenbank vom 12. August 2005 (BGBl.
I, S. 2363)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 5 mil. EUR jako zvýhodněná půjčka, z toho 1 mil. EUR s vyjmutím z odpovědnosti
Maximální míra podpor : 40 %
Datum uskutečnění : Ode dne následujícího po dni zveřejnění uvedených pokynů ve Spolkovém věstníku.
Proces zveřejnění ve Spolkovém věstníku již byl zahájen; ke zveřejnění dojde nejdříve 10 pracovních dní poté, co Komise oznámí číslo podpory
Doba trvání režimu podpory : 30. 6. 2007
Cíl podpory : Podpora malých a středních podniků při uvádění inovací na trh a do praxe prostřednictvím podpory investic v zemědělství a v zahradnictví (čl. 4 a 7 nařízení (ES) č. 1/2004)
Dotčená hospodářská odvětví : zemědělství a zahradnictví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu : Landwirtschaftliche Rentenbank, Hochstr.
2, D-60313 Frankfurt am Main
Adresa internetových stránek : http://www.rentenbank.de/d/Kredite/Richtlinie_Zweckvermoegen.pdf
Podpora č. : XA 70/05
Členský stát : Itálie
Region : Lombardie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Služby pro technickou pomoc zemědělským podnikům při využívání výhod zemědělské politiky
Právní základ - Legge regionale 7 febbraio 2000, n. 7, "Norme per gli interventi regionali in agricoltura" e, in particolare, i seguenti articoli:
- art.
3, "Tavolo istituzionale per le politiche agricole regionali e Tavolo agricolo regionale";
- art.
10, "Assistenza tecnica alle aziende agricole, formazione e qualificazione professionale";
- Piano di Sviluppo Rurale della Regione Lombardia — Misura "n";
- Delibera di Giunta Regionale n. VIII/791 del 19 settembre 2005.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku :
775000 EUR na rok 2005
Na další roky bude částka stanovena v regionálním rozpočtu a nepřekročí 1000000 EUR za rok
Maximální míra podpory :
Podle čl. 14 odst. 13 nařízení (ES) č. 1/2004 nepřekročí částka podpory na jednotlivý zemědělský podnik 100000 EUR
Při prvém uplatnění může podpora vyjádřená v ekvivalentu podpory představovat 8 EUR na hospodářský podnik
Datum uskutečnění : Od provedení ustanovení článku 3 nařízení č. 1/2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 5 let
Cíl podpory :
Režim podpory má za cíl lépe informovat lombardské zemědělce o možnostech, které poskytují nové programy Společenství pro období 2007/13.
Nástroje Společenství pro technickou pomoc při využívání podpor Společenství neumožňují zemědělcům prohloubit informace o nových možnostech, které nabízejí podpory Společenství a vnitrostátní podpory.
Je třeba mobilizovat ostatní odborné subjekty, které představují zemědělskou veřejnost, aby podpořily iniciativy technické pomoci a poskytování informací, které jsou po kvantitativní a kvalitativní stránce doplňkem iniciativ ze strany institucí, a aby je přizpůsobily požadavkům vyplývajícím z otevření trhů a z globalizace zemědělského hospodářství.
Subjekty pověřené řízením podpory je možné identifikovat i na základě výše uvedeného regionálního zákona v zemědělských oborových organizacích považovaných za nejreprezentativnější na území Lombardie, které mají širokou členskou základnu na celém území regionu a disponují rozsáhlou sítí provozních středisek v různých pododvětvích lombardského zemědělského a zemědělsko-potravinářského odvětví.
Subjekty pověřené řízením podpory budou vybrány prostřednictvím nabídkového řízení, které stanoví kritéria výběru a způsob poskytování technické pomoci malým a středním zemědělským podnikům.
V souladu s předpisy Společenství je podpora poskytována malým a středním zemědělským podnikům vykonávajícím činnost na území Lombardie, které jsou stanovené v příloze I nařízení (ES) č. 70/2001.
Tento režim podpor se zavádí podle článku 14 nařízení (ES) č. 1/2004 za účelem pokrytí výdajů spojených s poskytováním služeb technické pomoci
Dotčené odvětví /dotčená odvětví : Malé a střední podniky působící v oblasti produkce, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Lombardia
Direzione Generale Agricoltura
Via Pola, 12/14
I-20124 Milano
Adresa internetových stránek :
www.regione.lombardia.it
www.agricoltura.regione.lombardia.it
Podpora č : XA 71/05
Členský stát : Lotyšsko
Název režimu podpory nebo název podniku přijímajícího individuální podporu : Režim podpory: "Podpora na uznání a podporu činností nových skupin pěstitelů ovoce a zeleniny"
Právní základ : Ministru kabineta 2005. gada 25. janvāra noteikumi Nr. 70 "Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība" 7. pielikuma 4. nodaļa.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Celková částka podpory na rok 2005 představuje 26000 LVL (36995 EUR)
Maximální míra podpory : 30 % způsobilých nákladů, tj. nákladů na pronájem kancelářských prostorů, nákup počítačů, hardwaru a softwaru, platy pro zaměstnance atd
Datum provedení : Říjen 2005
Doba trvání podpory nebo jednotlivé podpory : Do 30. prosince 2005
Cíl podpory : Cílem podpory je podpořit vznik a provoz skupin pěstitelů ovoce a zeleniny a jejich činností
Dotčené(-á) odvětví :
Podpora je určena pro malé a střední zemědělské podniky
Podpora pro ovocnářsko-zelinářské odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Latvijas Republikas Zemkopības ministrija
Rīga, LV-1981
Internetová adresa : www.zm.gov.lv
Podpora č : XA 72/05
Členský stát : Lotyšsko
Název režimu podpory nebo název podniku přijímajícího jednotlivou podporu : Režim podpory: "Podpora investic do zemědělství"
Právní základ : Ministru kabineta 2005. gada 25. janvāra noteikumi Nr. 70 "Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība" 13. pielikums.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Celková částka podpory v roce 2005 představuje 3579426 LVL (5093064 EUR)
Maximální míra podpory : Maximální míra podpory je vypočítaná na pokrytí 30 % výdajů na nákup prvozpracovatelského zařízení a zařízení na uskladnění obilovin, olejnin a přadných rostlin (včetně instalace automatických vah a laboratorního vybavení), rekonstrukce a renovace budov, nákup materiálů k tomuto účelu, stavebních materiálů, vyasfaltování a vybetonování prostorů v prvozpracovatelských závodech ve výši do 20 LVL na čtvereční metr, stroje na sběr lnu, na rekonstrukci budov určených na výrobu mléka a medu a nákup materiálů na stavbu těchto budov; na nákup strojů používaných v zemědělské výrobě (k obdělávání půdy, hnojení, setí a sadbě, chemickému ošetření, nákup speciálních vozidel na převoz mléka a/nebo nákup cisteren na mléko, na nákup zařízení na lisování oleje, nákup vybavení k setí, sadbě a pěstování ovoce a zeleniny, zařízení na zpracování ovoce a bobulovin, zařízení na přípravu krmiva pro chovatelské odvětví.
Celková částka poskytnutá jednomu žadateli je 30000 LVL, ale pro schválená družstva tato částka představuje 100000 LVL. Celková částka použitých prostředků, na základě nichž se podpora vypočítá, se stanoví podle počátečních cen uvedených na potvrzeních o nákupu (bez DPH).
Přepravní náklady nejsou zahrnuty do podpory
Datum provedení : 25. listopadu 2005
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory : 30. prosince 2005
Cíl podpory : Účelem je podpořit investice do zemědělství s cílem zvýšit přidanou hodnotu a zvýšit jakost zemědělských produktů
Dotčené (-á) hospodářské (-á) odvětví :
Podpora je určena pro malé a střední podniky zabývající se zemědělskou činností
Je určena pro odvětví chovu dobytka a pěstování rostlin
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Zemkopības ministrija
Rīga. 4.10.2005.
Latvijas Republikas Zemkopības ministrija
Rīga, LV-1981
Internetová adresa : www.zm.gov.lv
Další informace : Po vstupu tohoto režimu v platnost se ruší režim podpor XA-29/05
Podpora č. : XA 73/05
Členský stát : Spojené království
Region : Severozápadní Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Collaborative Advisory Service (severozápadní Anglie)
Právní základ : Section 5 of the Regional Development Agencies Act 1998
10. listopadu 2005 – 31. března 2006 _BAR_ 80000 GBP _BAR_
1. dubna 2006 – 31. března 2007 _BAR_ 160000 GBP _BAR_
1. dubna 2007 – 30. června 2007 _BAR_ 40000 GBP _BAR_
Výdaje plánované v rámci režimu podpory Maximální míra podpory : Míra podpory je 100 %
Datum uskutečnění : 10. listopadu 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Režim podpory bude ukončen dne 31. března 2007.
Podpora bude vyplácena do 30. června 2007
Cíl podpory :
Rozvoj odvětví.
Režim umožní poskytovat poradenské služby zemědělcům, podnikům řízeným zemědělci (FCB) a dalším družstevním podnikům v rámci zemědělského dodavatelského řetězce v severozápadní Anglii.
Režim umožní poskytovat poradenství o tom, jak zlepšit výkonnost a účinnost zemědělských podniků prostřednictvím spolupráce a účinného dodavatelského řetězce.
Podpora bude vyplácena v souladu s článkem 14 nařízení č. 1/2004 a způsobilými náklady budou výdaje na poradenské služby
Dotčená hospodářská odvětví : Tento režim je v první řadě určen podnikům působícím v oblasti zemědělské produkce.
Způsobilými se však mohou stát i některé podniky působící v jiných částech šířeji chápaného dodavatelského řetězce (včetně zpracování a uvádění na trh).
Režim je otevřen podnikům, které vyrábějí (či zpracovávají nebo uvádějí na trh) jakýkoli typ zemědělských produktů
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu North West Regional Development Agency
PO Box 37
Renaissance House
Centre Park
Warrington
Cheshire WA1 1XB
United Kingdom
Internetové stránky :
www.effp.org.uk/intradoc-cgi/idc_cgi_isapi.dll?IdcService=GET_DOC_PAGE&Action=GetTemplatePage&Page=EFFP_NORTH_WEST_PAGE.
Klikněte na "Collaborative Advisory Service (North West England)".
Případně můžete informace o tomto režimu získat prostřednictvím ústředního webového seznamu Spojeného království, v němž jsou uvedeny režimy státních podpor v zemědělství, na které se vztahuje výjimka (www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm)
Další informace :
Tento režim bude k dispozici všem podnikům, které působí v šířeji chápaném dodavatelském řetězci zemědělských produktů.
Některé podniky proto nemusí působit ve výrobě nebo zpracování produktů uvedených v příloze 1 nebo jejich uvádění na trh (např. podniky, které zpracovávají produkty uvedené v příloze 1 na produkty, které zde uvedeny nejsou).
Podpora nezemědělským podnikům bude vyplácena v souladu s nařízením Komise č. 69/2001 o podpoře de minimis.
Příjemci si nebudou moci vybrat poskytovatele služby. Poskytovatelem služby bude společnost English Farming and Food Partnerships, která vzešla z výběrového řízení na základě tržních zásad podle čl. 14 odst. 5 nařízení č. 1/2004
Podpora č. : XA 74/2005
Členský stát : Itálie
Region : Regionální vláda KAMPÁNIE – Regionální ministerstvo zemědělství a produkce –Všeobecná koordinace rozvoje činností v primárním sektoru – Oblast příspěvků ve prospěch zemědělské a zemědělsko-potravinové činnosti, zemědělských trhů a poradenských služeb v obchodu.
Název režimu podpory : Pobídky ve prospěch malých a středních podniků působících v odvětví produkce, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů za účelem produkce a využívání obnovitelných zdrojů energie a pro zlepšení energetické účinnosti v zemědělství
Právní základ - art. 1, commi 3 e 4 del Decreto legislativo 30 aprile 1998, n.
173 (Gazzetta ufficiale n. 129 del 5.6.1998) che ha istituito un regime di aiuti per l'incentivazione dell'utilizzo di fonti rinnovabili di energia e di sistemi idonei a limitare l'inquinamento e l'impatto ambientale o comunque a ridurre i consumi energetici;
- DM n. 401 dell' 11.9.1999 (GU 260 del 5.11.1999), che ha emanato le norme di attuazione dell'art.
1, commi 3 e 4 del Decreto legislativo 30 aprile 1998 n. 173 per la concessione di aiuti a favore della produzione e utilizzazione di fonti energetiche rinnovabili nel settore agricolo;
- Decisione della Commissione europea SG (99) D/981, del 9 novembre 1999, relativa al regime di aiuto n. 307/B/98, approvato in attuazione dell'articolo 1, commi 3 e 4, del decreto legislativo 30 aprile 1998, n. 173;
- art.
4 del Regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione del 23 dicembre 2003 a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli (Gazzetta ufficiale L 1 del 3.1.2004)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory :
Předpokládá se využití finančních zdrojů ve výši 1990941,22 EUR přidělených Ministerstvem pro zemědělskou a lesnickou politiku (Ministero delle Politiche Agricole e Forestali) regionu Kampánie na základě ministerského dekretu č. 156409 ze dne 8. listopadu 2001 za účelem provádění iniciativy podle čl. 1 odst. 3 a 4 legislativního dekretu č. 173/98 v souladu s kritérii provádění stanovenými v ministerském dekretu č. 401/99.
Maximální výdaje způsobilé pro jednotlivé podpory poskytnuté tímto režimem pro hospodářství činná v oblasti produkce, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh nesmí překročit maximální limity stanovené v čl. 1 odst. 3 nařízení 1/2004
Maximální míra podpory :
Hrubá míra podpory nesmí překročit 40 % způsobilých nákladů s možným zvýšením na 50 % ve znevýhodněných oblastech ve smyslu článku 17 nařízení (ES) č. 1257/1999.
V případě, že investice uskuteční mladí zemědělci do pěti let od zahájení činnosti, se maximální výše podpory zvyšuje na 60 % ve znevýhodněných oblastech a 50 % v ostatních oblastech.
"Mladými zemědělci" se rozumí producenti zemědělských produktů, jak jsou definováni v článku 8 nařízení (ES) č. 1257/1999
Datum uskutečnění : Režim podpory vstoupí v platnost třicátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku regionu Kampánie (BURC), nejpozději však do 10 pracovních dnů následujících po zaslání tohoto dokumentu podle čl. 19 odst 1 nařízení (ES) č. 1/2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Režimu je možno využít až do vyčerpání fondů, nesmí se však překročit období platnosti nařízení (ES) č. 1/2004
Cíl podpory Výslovný odkaz na nařízení Komise (ES) č. 1/2004
Režim podpor odkazuje na článek 4 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (Úř. věst.
L 1, 3.1.2004)
Způsobilé výdaje
Jedná se o tyto způsobilé výdaje:
1. náklady na zařízení a na produkci zemědělsko-lesní biomasy;
2. nákup tepelných zařízení pro podnikové účely sloužících pro spalování biomasy rostlinného původu a zařízení a prostředků na snížení nákladů na produkci energie;
3. nákup nových strojů nebo příslušenství pro sběr, skladování a používání biomasy a počítačových nástrojů a programů;
4. režijní náklady, jako odměna architektům, inženýrům a odborníkům, studie proveditelnosti, získání patentů a licencí, až do výše 12 % výdajů uvedených v předchozích bodech.
Dotčená odvětví : Tento režim podpory se použije na zemědělskou a zemědělsko-průmyslovou regionální produkci.
Patří sem všechna odvětví živočišné a rostlinné výroby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Giunta Regionale della Campania
Assessorato all'Agricoltura ed Attività Produttive
Area Generale di Coordinamento Sviluppo Attività Settore Primario
Settore Interventi per la Produzione Agricola, Produzione Agro Alimentare, Mercati Agricoli, Consulenza Mercantile.
Centro Direzionale – Isola A/6
I-80143 Napoli
tel.
(39-81) 796 74 25-4
fax: (39-81) 796 75 30
Adresa internetových stránek : www.regione.campania.it
Podpora č. : XA 75/2005
Členský stát : Nizozemsko
Region : Provincie Overijssel
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Prováděcí rozhodnutí o subvencích pro Overijssel na rok 2005, odstavec 4.2. nazvaný Rozvoj perspektivního zemědělství
Právní základ : Algemene Wet Bestuursrecht; Algemene Subsidieverordening Overijssel 2005
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : 721000 EUR ročně
Maximální míra podpory - Na investice do zemědělských podniků ve výši 40 %, v maximální výši 100000 EUR na investici, přičemž investice musí být zaměřena na jeden nebo více z následujících cílů:
a) snížení výrobních nákladů;
b) zlepšení a další rozvinutí produkce;
c) zlepšení jakosti;
d) zachování a zlepšení přirozeného životního prostředí, hygienických podmínek a norem týkajících se dobrých životních podmínek zvířat,
e) podporu diverzifikace činností v zemědělství.
- Na technickou pomoc zemědělským podnikům na nejvýše 80 % způsobilých nákladů v maximální částce 100000 EUR na konečného příjemce podpory na období tří let.
Datum uskutečnění : Prováděcí rozhodnutí o subvencích pro Overijssel na rok 2005 vstupuje v platnost dne 1. října 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Část "Rozvoj perspektivního zemědělství" Prováděcího rozhodnutí o subvencích pro Overijssel na rok 2005 má platnost do 31. prosince 2006
Cíl podpory - zlepšení územní struktury zemědělství založeného na využití zemědělské půdy;
- zlepšení a posílení hospodářského základu zemědělství prostřednictvím pobídek v oblasti podnikání se zaměřením na budoucnost a v oblasti inovací.
a) investiční náklady související se stavbou, pořízením nebo zkvalitněním nemovitostí, nového strojního zařízení a vybavení a na všeobecné náklady v maximální výši 12 % uvedených výdajů;
b) technickou pomoc: náklady na poradenství, odbornou přípravu, jakož i náklady na pořádání burz a předváděcích akcí atd.
- Článek 4: Investice do zemědělských podniků;
- Článek 14: Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství
Dotčené hospodářské odvětví : Prováděcí rozhodnutí o subvencích pro Overijssel na rok 2005, část "Rozvoj perspektivního zemědělství" se použije na zemědělská seskupení, tzv. "agroclusters" (pro produkci, zpracování a uvádění na trh) u chovu hospodářských zvířat za využití zemědělské půdy (skotu, pasoucích se hospodářských zvířat, koz, ovcí), u intenzivního chovu hospodářských zvířat (drůbež, prasata a telata), pěstování rostlin na orné půdě, zahradnictví na nekrytých plochách a skleníková zahradnictví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu : Gedeputeerde Staten van Overijssel
Adresa internetových stránek : www.prv-overijssel.nl
Podpora č. : XA 76/05
Členský stát : Lotyšsko
Název režimu podpory nebo název podniku přijímajícího jednotlivou podporu : Režim podpory: "Podpora na rekonstrukci odvodňovacích systémů půdy"
Právní základ : Ministru kabineta 2005. gada 25. janvāra noteikumi Nr. 70 "Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība" 7. pielikuma 1. nodaļa.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Celková částka na rok 2005 představuje 500000 LVL
Maximální míra podpory : Podpora je určena na rekonstrukci odvodňovacích systémů půdy: na výměnu tranzitních potrubí, nahrazení odvodňovacích systémů odvodňovacími kanály, instalaci dodatečných odvodňovacích větví.
Podpora kryje 40 % nákladů na stavební práce.
Míra podpory se zvýší o 10 %, jestliže se příslušné hospodářství nachází ve znevýhodněné oblasti, definované v nařízení o rozvoji venkova, a o 5 %, pokud je žadateli méně než 40 let
Datum provedení : 15. září 2005
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory : 30. prosince 2005
Cíl podpory 1. Prodloužení vegetačního období (na urychlení odvodnění nadměrné vlhkosti během 1 – 2 týdnů);
2. Regulace odvodnění povrchové vody;
3. Zvýšení průtoku.
Dotčené (-á) hospodářské (-á) odvětví : Podpora je určena pro malé a střední podniky zabývající se zemědělskou činností
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Zemkopības ministrijas Valsts sekretāre L. Straujuma
Rīga. 08.09.2005.
Latvijas Republikas Zemkopības ministrija
Rīga, LV-1981
Internetová adresa : www.zm.gov.lv
--------------------------------------------------
Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 73/04)
Podpora č. : XA 77/2005
Členský stát : Itálie
Region : Piemonte
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Podpory investicím do technologické inovace a ochrany životního prostředí, organizační a obchodní inovace a bezpečnosti na pracovištích
17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) "Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese.
Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28.11.1965 n. 1329 ed all'art.
11 comma 2 lett. b) L. 27.10.1994 n. 598 e s.m.i." modificativa della L. 598/84-art.
11 e s.m.i già approvata dalla Commissione con Lettera D/53877 del 17 luglio 2000 — Aiuto N/487/95
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : 25 milionů EUR
Maximální míra podpory :
Příspěvěk na úroky
Výše financování může dosáhnout až 100 % investičního programu po dobu 7 let, včetně doby s odkladem splátek nepřekračující 2 roky.
Výška příspěvku představuje 100 % referenční sazby uvedené a aktualizované vyhláškou ministerstva průmyslu, obchodu a řemeslné výroby (čl. 2 odst. 2 legislativního dekretu č. 123/98) platné v den uzavření smlouv a nepřekračující míru podpory povolenou Evropskou unií
Datum uskutečnění : 27. září 2005: v každém případě se podpora poskytne až po oznámení identifikačního čísla přiděleného Komisí po přijetí souhrnných informací
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 31. prosince 2006
Cíl podpory : Článek 4 a článek 7 nařízení (ES) č. 1/2004.
Druhy přijatelných investic a nákladů: zvýhodnění pro investice do technologické inovace a ochrany životního prostředí, organizační a obchodní inovace a bezpečnosti na pracovištích podle článku 4 nebo 7 nařízení (ES) č. 1/2004
Dotčené odvětví/dotčená odvětví : Režim se vztahuje na malé a střední podniky působící v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh, které jsou uvedené v příloze I Smlouvy o ES
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Piemonte
Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio
Direzione Industria.
Via Pisano, 6
I-10152 Torino
Tel.
(39-11) 432 14 61
Fax (39-11) 432 34 83
e-mail: direzione16@regione.piemonte.it
Adresa internetových stránek : www.regione.piemonte.it/industria/index.htm
Další informace : Uvedené roční výdaje jsou kumulativní pro oba předpisy uvedené v právním základě a jsou v nich obsaženy rovněž roční výdaje plánované v rámci režimu založeném na stejném právním základě a určeném všem malým a středním podnikům, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1/2004, ale do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 70/2001
Podpora č. : XA 78/2005
Členský stát : Nizozemsko
Region : Zeeuws-Vlaanderen (provincie Zeeland)
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Vlasverwerkend bedrijf P.A. van Looij en Zn. B.V. te Sint-Jansteen (podnik na zpracování lnu P.A. van Looij en Zn.
B.V. se sídlem v Sint-Jansteen )
Právní základ : Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling (EFRO), programma Doelstelling 5B-phasing out voor de regio Zeeuwsch-Vlaanderen (7,5 % subsidie), alsmede provinciale co-financiering Vitaal Platteland Zeeland (eveneens 7,5 %)
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté : Celková výše podpory činí 33525 EUR
Maximální míra podpory : Podle předpisů EU (dodatek k programu Doelstelling 5B-phasing out) činí maximální výše podpory 15 %.
Tato výše se shoduje se procentním podílem skutečné podpory pro podnik P.A. van Looij en Zn.
B.V., jež činí 15 %
Datum uskutečnění : Podpora se s konečnou platností přidělí a realizuje od 10 dnů po odeslání přislušných informací (očekávané období – prosinec 2005)
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Celková částka jednotlivé podpory bude poskytnuta jednorázově
Cíl podpory : Investice do zemědělských podniků (článek 4).
Podpora představuje příspěvek na investice do inovativních zařízení v zemědělském podniku na provoz, jenž by byl ohleduplnější k životnímu prostředí.
Účelem podpory není zvýšení produkce, ani nejde o investiční podporu poskytnutou výhradně na konkrétní zemědělské produkty
Dotčené hospodářské odvětví (dotčená hospodářská odvětví) : Zpracování lnu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincie Zeeland
Postbus 153
4330 AD Middelburg
Nederland
Kontaktní osoba: V.B. van Dijk, manažer programu Doelstelling 5B phasing out Zeeuwsch-Vlaanderen
Adresa internetových stránek : www.zeeland.nl
Podpora č. : XA 79/2005
Členský stát : Nizozemsko
Region : Zeeuws-Vlaanderen (provincie Zeeland)
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Vlasverwerkend bedrijf J. van Gremberghe & Zn te Koewacht (Podnik na zpracování lnu J. van Gremberghe & Zn se sídlem v Koewachtu)
Právní základ : Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling (EFRO), programma Doelstelling 5B-phasing out voor de regio Zeeuwsch-Vlaanderen (7,5 % subsidie), alsmede provinciale co-financiering Vitaal Platteland Zeeland (eveneens 7,5 %)
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Celková výše podpory činí 27000 EUR
Maximální míra podpory : Podle předpisů EU (dodatek k programu Doelstelling 5B-phasing out programma) činí maximální výše podpory 15 %.
Tato výše se shoduje se procentním podílem skutečné podpory pro podnik J. van Gremberghe & Zn, jež činí 15 %.
Datum uskutečnění : Podpora bude s konečnou platností přidělena a realizována od 10 dnů po odeslání příslušných informací (očekávané období – prosinec 2005)
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Celková částka jednotlivé podpory bude poskytnuta jednorázově
Cíl podpory : Investice do zemědělských podniků (článek 4).
Podpora představuje příspěvek na investice do inovativních zařízení v zemědělském podniku na provoz, jenž by byl ohleduplnější k životnímu prostředí.
Účelem podpory není zvýšení produkce, ani nejde o investiční podporu poskytnutou výhradně na konkrétní zemědělské produkty
Dotčené hospodářské odvětví (dotčená hospodářská odvětví) : Zpracování lnu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincie Zeeland
Postbus 15
4330 AD Middelburg
Nederland
Kontaktní osoba: V.B. van Dijk, manažer programu Doelstelling 5B phasing out Zeeuwsch-Vlaanderen
Adresa internetových stránek : www.zeeland.nl
Podpora č. : XA 80/05
Členský stát : Francie
Region : Provence – Alpes – Côte d'Azur (PACA)
Název režimu podpory : Investiční podpora na výstavbu zemědělských skladovacích prostor pro družstva CUMA (Coopératives d'Utilisation de Matériel Agricole – Družstva užívání společné zemědělské techniky).
Právní základ - Article 4 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission européenne susvisé
- Articles L 1511-1 et suivants du code général des collectivités territoriales
- Délibération no 05-110 du 24/06/2005 du Conseil régional de la région PACA
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 200000 EUR
Maximální míra podpory : Podpora bude poskytnuta formou příspěvku ve výši 20 % částky způsobilých investic bez daně do maximální výše příspěvku 40000 EUR.
Je určena Družstvům užívání společné zemědělské techniky (CUMA)
Datum uskutečnění : Jakmile dojde k zápisu a potvrzení o přijetí od Evropské komise
Doba trvání režimu podpory : Až do 31. prosince 2006
Cíl podpory :
Cílem tohoto opatření, které je v souladu s článkem 4 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003, je podporovat investice, které přispívají k uskladňování techniky družstev CUMA v místě usnadňujícím jejich údržbu a bezpečnost, čehož mohou využívat všichni členové družstev CUMA.
Podpora umožní zaplatit část investičních nákladů, které vynaložily družstva CUMA na výstavbu zemědělských skladovacích prostor (z lepenky, dřeva nebo plechu: zdi a krov) a na jejich zapojení (elektrika, voda, kanalizace).
Jde o to podpořit skladování vybavení v družstvech CUMA
Dotčené odvětví :
Odvětví zemědělské produkce omezené na družstva užívání společné zemědělské techniky.
Družstva CUMA sdružují zemědělské podniky
O podporu mohou požádat pouze družstva CUMA, která vlastní pozemky pod budoucími skladovacími prostorami nebo která je mají v dlouhodobém pronájmu na 25 let, pokud pozemek patří obci, nebo na 50 let, pokud pozemek patří soukromé osobě.
Družstva CUMA musejí mít nejméně čtyři členy, je-li dlouhodobý pronájem uzavřen s obcí, a nejméně šest členů, je-li dlouhodobý pronájem uzavřen s jednotlivcem
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Monsieur le Président du Conseil régional de la région PACA
Hôtel de région
27, place Jules Guesde
F-13481 Marseille
Cedex 20
Internetové stránky : www.cr-paca.fr
Podpora č. : XA 81/05
Členský stát : Španělsko
Region : Autonomní oblast Asturie.
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : "Podpory na provádění inovačních projektů"
Právní základ : Resolución del Presidente del Instituto de Desarrollo Económico del Principado de Asturias, por la que se establecen ayudas a empresas en el marco del programa INNOVA EMPRESAS
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : 3000100 EUR na období od roku 2005 do roku 2007 (na rok 2005 se roční výdaje plánují na 1000000 EUR, na rok 2006 se roční výdaje plánují na 1000050 EUR, na rok 2007 se roční výdaje plánují na 1000050 EUR)
Maximální míra podpory : 100000 EUR na období tří let na příjemce
Datum uskutečnění : Od data oficiálního zveřejnění režimu podpor
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 31. prosince 2007
Cíl podpory : Předmětné podpory mají za cíl podporovat malé a střední podniky v tom, aby prováděly inovační projekty za účelem přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti podniku, přičemž podle článku 14 uvedeného nařízení se za způsobilé považují náklady na smluvní zabezpečení externího poradenství při provádění projektu
Dotčená hospodářská odvětví : Odvětví zaměřená na zpracování produktů, které jsou vyjmenovány v příloze I Smlouvy, kromě produktů rybolovu a akvakultury
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Instituto de Desarrollo Económico del Principado de Asturias, Parque Tecnológico de Asturias
E-33412-Llanera, Asturias
Internetová adresa : www.idepa.es
Podpora č. : XA 83/2005
Členský stát : Nizozemsko
Název organizace, která je příjemcem podpory : Centraal Bureau Levensmiddelenhandel (CBL), organizace poboček nizozemských supermarketů
Právní základ : Subsidiebeschikking op basis van de Kaderwet LNV-subsidies
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory poskytnuté organizaci :
2005: v maximální výši 100000 EUR
2006: v maximální výši 100000 EUR
2007: v maximální výši 100000 EUR
Maximální míra podpory : 50 %
Datum uskutečnění : závěr roku 2005
Doba poskytování jednotlivé podpory : 3 roky
Cíl podpory :
obeznámení chovatelů hospodářských zvířat a producentů zemědělských plodin s dodacími podmínkami supermarketů (EurepGap) v souvislosti s novými právním předpisy v oblasti hygienických pravidel pro potraviny ("balíček předpisů o hygieně") a jinými systémy (zajišťování) jakosti, jakými je u masa Integrale Ketenbeheersing (IKB), systémy v oblasti mlékárenských podniků a systém British Retail Consortium (BRC).
Projekt je slučitelný se společným trhem a spadá pod výjimku podle článku 14 nařízení Komise (ES) č. 1/20004 (zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství) a zahrnuje vzdělávání a školení zemědělců
Dotčené odvětví/dotčená odvětví : prvovýrobci (zemědělci), zpracovatelé zemědělských produktů, obchodníci a supermarkety.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerstvo zemědělství přírody a jakosti potravin
Postbus 20401
2500 EK Den Haag
Nederland
Adresa internetových stránek : www.minlnv.nl/loket
Různé : Primární cílová skupina zahrnuje přibližně 50000 chovatelů hospodářských zvířat a producentů zemědělských plodin
Sdělení v souladu s článkem 12 odst. 5 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992 o informacích poskytnutých celními orgány členských států týkajících se zařazení zboží do celní nomenklatury
(2006/C 73/05)
Závazná informace o sazebním zařazení zboží pozbývá platnosti ode dne, kdy již není v souladu s výkladem celní nomenklatury v důsledku následujících mezinárodních tarifních opatření:
Změny vysvětlivek k Harmonizovanému systému a seznamu stanovisek k sazebnímu zařazení zboží, schválených Radou pro celní spolupráci (CCC dok. NC0892, NC0938 – zpráva z 34. a 35. zasedání Výboru pro HS):
ZMĚNY VYSVĚTLIVEK K HS URČENÉ NA ZAPRACOVÁNÍ V SOULADU S ČLÁNKEM 8 PROCEDURY ÚMLUVY O HS A STANOVISKA K SAZEBNÍMU ZAŘAZENÍ ZBOŽÍ UPRAVENÁ VÝBOREM PRO HS SVĚTOVÉ CELNÍ ORGANIZACE
(34. ZASEDÁNÍ VÝBORU PRO HS V ZÁŘÍ 2004, 35. ZASEDÁNÍ VÝBORU PRO HS V BŘEZNU 2005)
DOK.
NC0892, DOK.
NC0938
Změny vysvětlivek nomenklatury uvedené v příloze k Úmluvě o HS
HSC/35 – březen 2005
0210.9 _BAR_ O/25 _BAR_
15.16 _BAR_ O/5 _BAR_
15.17 _BAR_ O/5 _BAR_
15.18 _BAR_ O/5 _BAR_
29.36 _BAR_ O/16 _BAR_
29.41 _BAR_ O/6 _BAR_
Kapitola 29: (seznam III. Prekurzory) _BAR_ O/8 _BAR_
34.07 _BAR_ O/4 _BAR_
42.02 _BAR_ O/11 _BAR_
73.04 _BAR_ O/23 _BAR_
73.12 _BAR_ O/12 _BAR_
83.06 _BAR_ O/13 _BAR_
84.24 _BAR_ O/9 _BAR_
84.79 _BAR_ O/9 _BAR_
85.24 _BAR_ O/24 _BAR_
Třída XVII: Všeobecné vysvětlivky _BAR_ O/12 _BAR_
95.07 _BAR_ O/13 _BAR_
96.03 _BAR_ O/22 _BAR_
Stanoviska k sazebnímu zařazení zboží schválená Výborem pro HS
HSC/34 – září 2004
8471.80/7 _BAR_ IJ/10 _BAR_
8471.80/8 _BAR_ IJ/10 _BAR_
8525.30/1 _BAR_ IJ/10 _BAR_
HSC/35 – březen 2005
2106.90/24 _BAR_ O/15 _BAR_
3926.90/9 _BAR_ O/17 _BAR_
3926.90/10 _BAR_ O/17 _BAR_
4418.30/3 _BAR_ O/18 _BAR_
4418.30/4 _BAR_ O/18 _BAR_
4418.30/5 _BAR_ O/18 _BAR_
6405.20/1 _BAR_ O/19 _BAR_
8533.29/1 _BAR_ O/20 _BAR_
9503.90/3 _BAR_ O/14 _BAR_
9503.90/4 _BAR_ O/14 _BAR_
9504.90/1 _BAR_ O/21 _BAR_
Informace týkající se obsahu těchto opatření je možno získat na Generálním ředitelství pro daňovou a celní unii Evropské Komise (rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels) nebo na internetové stránce tohoto Generálního ředitelství:
http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska
(2006/C 75/04)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], ve kterém se uvádí, že dovozy některé připravené nebo konzervované cukrové kukuřice v podobě zrn, pocházející z Thajska (dále jen "dotčená země"), jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podalo dne 13. února 2006 Evropské sdružení zpracovatelů kukuřice cukrové (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby připravené nebo konzervované cukrové kukuřice ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový je kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, obvykle kódu KN ex20019030 a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, obvykle kódu KN ex20058000, pocházející z Thajska (dále jen "dotčený výrobek").
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání běžné hodnoty stanovené na základě domácích cen s cenami dotčeného výrobku při vývozu do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Thajska celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a na jím stanovované ceny, což vede k závažným nepříznivým důsledkům na celkový výkon a finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda dotčený výrobek pocházející z Thajska je předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Thajsku
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem žádají, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem prodeje vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem prodeje vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [2] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, bude to považováno za nedostatečnou spolupráci při šetření.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v odstavci 8.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti v eurech v době od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku,
- objem prodeje vyjádřený v tunách a hodnotu prodeje vyjádřenou v eurech u dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Thajska na trh Společenství a u dalšího prodeje uskutečněného na tomto trhu za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, bude to považováno za nedostatečnou spolupráci při šetření.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v odstavci 8.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
S cílem umožnit Komisi vybrat vzorek se žádají všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, bude to považováno za nedostatečnou spolupráci při šetření.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v odstavci 8.
iv) Závěrečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Thajsku zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců uvedeným v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
Vývozci/výrobci v Thajsku, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podkladovou dokumentaci.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody, proč by jim mělo být poskytnuto slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti od zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany.
Veškeré písemně předkládané informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [4] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 75/05)
Podpora č. : XA 1/2006
Region : Provincie Gelderland
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Subsidieregeling Vitaal Gelderland (SvG) (Režim podpory pro životaschopnost provincie Gelderland).
Odstavec 2.2.4 Udržitelné zemědělství.
SvG zahrnuje více oblastí politiky, pro něž se udělují subvence.
Většina subvencí je poskytována jiným orgánům, nebo nedosahuje prahu de minimus, a proto se neuvádí.
Pro oddíl Voda již byl zahájen zvláštní postup oznamování.
Právní základ : Artikel 2.2.4.1 van de SvG.
Aanvragen die voldoen aan de voorwaarden van Verordening (EG) nr.
1/2004, artikelen 4, 7 of 14, tweede lid, onderdelen c, d III en d IV, kunnen voor subsidie in aanmerking komen
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku celý odstavec Příroda, krajina a zemědělství: 7760000 EUR
pouze oddíl Zemědělství: 1700000 EUR
Maximální míra podpory Investiční opatření (články 4 a 7): 25 % v minimální výši 10000 EUR a maximální výši 30000 EUR.
Poradenské služby (článek 14): 75 % v maximální výši 30000 EUR.
Organizování výstav (článek 14): 25 % v maximální výši 30000 EUR
Datum uskutečnění : 10. ledna 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 1. ledna 2008
Cíl podpory : Zemědělství a zahradnictví v provincii Gelderland představuje odvětví, v němž probíhají změny zásadního významu.
Politika v oblasti trhu, cen a životního prostředí tyto změny významně ovlivňuje.
Jednotlivé podniky mají tři možnosti – mohou dále růst, může dojít k jejich rozšíření, nebo k ukončení jejich činnosti.
Cílem podpory je pomoci zemědělcům v procesu volby mezi jednotlivými možnostmi a při výměně zkušeností.
Dalším cílem je podnítit zemědělce k investicím v oblasti životního prostředí nad stávající právní rámec a v oblasti diverzifikace (další rozvinutí produkce).
Pro tyto účely se použijí části článků 4, 7 a 14
Dotčené hospodářské odvětví/dotčená hospodářská odvětví : Režim se vztahuje na zemědělce (v rostlinné i živočišné výrobě), zemědělské organizace a jiná zemědělská sdružení.
Jde výhradně o podniky z oblasti produkce.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincie Gelderland
Dienst REW/EU programmasecretariaat
Postbus 9090
6800 GX Arnhem
Nederland
Internetová adresa : www.gelderland.nl
Podpora č. : XA 82/2005
Členský stát : Itálie
Region : Abruzzo
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Doplňkový regionální příspěvek až do výše státního příspěvku určeného na náklady na pojistné, pokud je ministerský příspěvek nižší než výše stanovená v zákonném dekretu. 102/04 (80 %)
Právní základ Normativa nazionale: Decreto Legislativo 29 marzo 2004 n. 102
Normativa regionale: Legge Regionale 7 novembre 2005 n. 32
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : až do výše 500000 EUR
Maximální míra podpory : Rozdíl mezi částkou poskytnutou ministerstvem a 80 % nákladů na pojistné.
Datum uskutečnění : 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : podle doby platnosti vnitrostátního předpisu.
Cíl podpory : Podpora na úhradu nákladů spojených s pojištěním proti nepříznivým povětrnostním podmínkám považovaným za přírodní kalamitu. Článek 11 nařízení (ES) č.
1/2004. Režim podpory pokrývá až 80 % nákladů na pojistné, pokud státní příspěvek nedosahuje tohoto procentního podílu
Dotčené/dotčená hospodářská odvětví : Rostlinná výroba. Režim se použije pro náklady spojené s pojištěním, které obsahuje odškodnění v případě, že škoda stanovená podle kritérií uvedených v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2004 přesáhne 20 % produkce ve znevýhodněných oblastech a 30 % v ostatních oblastech
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Abruzzo
Direzione agricoltura foreste e sviluppo rurale
Alimentazione caccia e pesca
Via Catullo, 17
Pescara (Italia)
Adresa internetových stránek : www.regione.abruzzo.it/
Podpora č. : XA 84/05
Členský stát : Finsko
Region : Provincie Laponsko a Oulu, region Kainuu
Název režimu podpory : Nuorten porotalouden harjoittajien aloitustuki (Podpora na zahájení činnosti mladých chovatelů sobů)
Právní základ : Porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslaki
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 150000 až 300000 EUR
Maximální míra podpory : V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1257/1999
Datum provedení : Od 1. ledna 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Neomezená
Cíl podpory : Článek 8: Strukturální rozvoj chovu sobů.
Dotčené (á) hospodářské (á) odvětví : Zemědělství: chov sobů
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Lapin työvoima- ja elinkeinokeskus
Ruokasenkatu 2
FIN-96200 Rovaniemi
Pohjois-Pohjanmaan työvoima- ja elinkeinokeskus
PL 86
FIN-90101 Oulu
Kainuun työvoima- ja elinkeinokeskus
Kalliokatu 4
FIN-87100 Kajaani
Internetová adresa : www.mmm.fi/tuet/valtiontuet/ryhmapoikkeusasetus
Podpora číslo : XA 85/05
Členský stát : Francie
Region : Pays de la Loire
Název režimu podpory : Podpora na vydávání osvědčení v ekologickém zemědělství (odvětví zemědělské produkce a odvětví zpracování)
Právní základ - Article 13. 2 g) du règlement (CE) no 1/2004 du 23 décembre 2003 de la Commission
- Articles L 1511-1 et L 1511-2 du code général des collectivités territoriales
- Délibération du conseil régional du 21 octobre 2005
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 400000 EUR ročně, po dobu 2 let
Maximální míra podpory - pro ekologické producenty: 100 % nákladů bez daně výdajů potvrzených certifikačním orgánem
- pro ekologické zpracovatele: 50 % nákladů bez daně výdajů potvrzených certifikačním orgánem, s individuální maximální výší podpory 1000 EUR/ročně
Datum uskutečnění : Ode dne obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise
Doba trvání režimu podpory : Dva roky s možností obnovení
Cíl podpory : Převzetím celých nákladů nebo jejich části povinných nákladů na certifikaci prováděnou nezávislými subjekty podle nařízení Rady (ES) č. 2092/91 ze dne 22. července 1991 doprovázet a podporovat produkci ekologických produktů
Dotčená hospodářská odvětví : Všechny podniky, které produkují v rámci ekologickém zemědělství a všichni zpracovatelé produktů ekologického zemědělství, kteří jsou certifikovaní a již se na ně nevztahuje podpora na přeměnu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Monsieur le Président du Conseil régional de Pays de la Loire
Hôtel de la Région
1 rue de la Loire
F-44966 Nantes
Cedex 9
Interlocuteur: M. Alain THEBAUD
Internetové stránky : www.paysdelaloire.fr/entreprendre
Podpora číslo : XA 86/2005
Členský stát : Lotyšsko
Název režimu podpory nebo název podniku přijímajícího jednotlivou podporu : Režim podpory: "Podpora investic do zemědělství"
Právní základ : Ministru kabineta 2005. gada 25. janvāra noteikumi Nr. 70 "Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība" 13. pielikums.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Celková částka podpory v roce 2005 představuje 4792505 LVL (6819120 EUR)
Maximální míra podpory :
Maximální míra podpory je vypočítaná na pokrytí 30 % výdajů na nákup prvozpracovatelského zařízení a zařízení na uskladnění obilovin, olejnin a přadných rostlin (včetně instalace automatických vah a laboratorního vybavení), rekonstrukce a renovace budov, nákup materiálů k tomuto účelu, stavebních materiálů, vyasfaltování a vybetonování prostorů v prvozpracovatelských závodech ve výši do 20 LVL na čtvereční metr, stroje na sběr lnu, na rekonstrukci budov určených na výrobu mléka a medu a nákup materiálů na stavbu těchto budov; na nákup strojů používaných v zemědělské výrobě (k obdělávání půdy, hnojení, setí a sadbě, chemickému ošetření, nákup speciálních vozidel na převoz mléka a/nebo nákup cisteren na mléko, na nákup zařízení na lisování oleje, nákup vybavení k setí, sadbě a pěstování ovoce a zeleniny, zařízení na zpracování ovoce a bobulovin, zařízení na přípravu krmiva pro chovatelské odvětví. Celková částka poskytnutá jednomu žadateli je 30000 LVL, ale pro schválená družstva tato částka představuje 100000 LVL.
Celková částka použitých prostředků, na základě nichž se podpora vypočítá, se stanoví podle počátečních cen uvedených na potvrzeních o nákupu (bez DPH).
Přepravní náklady nejsou zahrnuty do podpory
Datum provedení : 25. listopadu 2005
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory : Do 30. prosince 2005
Cíl podpory : Účelem je podpořit investice do zemědělství s cílem zvýšit přidanou hodnotu a zvýšit jakost zemědělských produktů
Dotčené (-á) hospodářské (-á) odvětví Podpora je určena pro malé a střední podniky zabývající se zemědělskou činností. Je určena pro odvětví chovu dobytka a pěstování rostlin
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Zemkopības ministrija
Rīga 04.10.2005.
Latvijas Republikas Zemkopības ministrija
Rīga, LV — 1981
Internetová adresa : www.zm.gov.lv
Další informace : Po vstupu tohoto režimu v platnost se ruší režimy podpor XA-29/05 a XA-72/05
Podpora č. : XA 87/2005
Členský stát : Itálie
Region : Regione del Veneto
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Aktualizační kurzy pro správné používání přípravků na ochranu rostlin
Právní základ : Legge regionale 30 gennaio 1990, n. 10 "Ordinamento del sistema della formazione professionale e organizzazione delle politiche regionali del lavoro".
Deliberazione della Giunta regionale n. 3306 del 22.10.2004, Direttive Generali realizzazione corsi.
Il testo della legge è pubblicato sul Bollettino Ufficiale della Regione del Veneto n. 8/1990.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Roční rozpočet na režim podpory je stanoven finančním zákonem každoročně schvalovaným orgánem Consiglio regionale.
Podle předpokladu může roční rozpočtová částka na režim podpory dosáhnout výše 220000 EUR.
Uvedená částka je čistě orientační
Maximální míra podpory : Až do výše 100 % způsobilých výdajů na základě ceny za hodinu odborné přípravy, která je v současnosti stanovena na 110 EUR za hodinu
Datum uskutečnění : 2. ledna 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 30. června 2007
Cíl podpory 1. Odborné vzdělávání.
Článek 14 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Způsobilé investice, na něž se režim vztahuje: výdaje spojené s organizací a prováděním programů odborného vzdělávání a zvyšování odborné kvalifikace určených zemědělcům a jiným pracovníkům v příslušném odvětví
Dotčené odvětví/dotčená odvětví : Režim podpor se týká odborného vzdělávání určeného zemědělcům působícím v produkci, zpracování a/nebo uvádění na trh zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione del Veneto
Giunta Regionale
Direzione agroambiente e Servizi per l'agricoltura
Via Torino, 110
I-30174 Mestre Venezia (VE)
Adresa internetových stránek http://www.consiglioveneto.it/crvportal/leggi/1990/90lr0010.htlm
http://www.regione.veneto.it/Bandi+e+concorsi
http://www.regione.veneto.it/Economia/Agricoltura+e+Foreste/Agricoltura/Servizi+per+Agricoltura/Formazione+e+aggiornamento
Podpora č. : XA 88/05
Členský stát : Itálie
Region : Molise
Název režimu podpory : "Opatření na podporu zemědělského odvětví v rámci programu Leader Plus Molise – režim podpory vyńaté z nařízení (ES) č.
1/2004, Úř. věst. L 1, 3.1.2004"
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 3500000 EUR do 31. prosince 2006
Datum uskutečnění : Podpora se poskytuje ode dne 15. listopadu 2005
Doba trvání režimu podpory : do 31. prosince 2006
Cíl podpory - článek 4: investice v zemědělských podnicích;
- článek 5: zachování krajiny a tradičních staveb;
- článek 7: investice do zpracování a uvádění na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu - GAL Moligal
Via Zurlo n. 5
I-86100 Campobasso
- GAL Innova Plus
Via Sturzo, 22
I-86035 Larino (CB)
- GAL Molise Verso il 2000
C.da Pesco Farese, 22
I-86025 Ripalimosani (CB)
Adresa internetových stránek www. europa.molisedati.it
www.siar.molise.it
--------------------------------------------------
Oznámení týkající se platných antidumpingových opatření, pokud jde o dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Thajska do Společenství: Změna názvu společnosti podléhající individuální sazbě antidumpingového cla
(2006/C 78/05)
Dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Thajska podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému nařízením Rady (ES) č. 1890/2005 [1].
Siam Screws (1994) Co. Ltd., společnost nacházející se v Thajsku, jejíž vývoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do Společenství podléhá individuální sazbě antidumpingového cla ve výši 11,0 % podle výše uvedeného nařízení, informovala Komisi, že dne 19. září 2005 změnila svůj název na TPC Stainless & Steel Fasteners Co., Ltd.
Společnost uvedla, že změna názvu neovlivňuje její právo využívat individuální celní sazby, která jí byla přidělena pod jejím předchozím názvem Siam Screws (1994) Co., Ltd.
Komise prověřila předložené informace a dospěla k závěru, že změna názvu nemá v žádném případě vliv na zjištění uvedená v nařízení Rady (ES) č. 1890/2005. Proto se odkaz na společnost Siam Screws (1994) Co. Ltd. v čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1890/2005 považuje za odkaz na společnost TPC Stainless & Steel Fasteners Co. Ltd.
Doplňkový kód Taric A661 původně přidělený společnosti Siam Screws (1994) Co. Ltd. se vztahuje na TPC Stainless & Steel Fasteners Co. Ltd.
[1] Úř. věst.
L 302, 19.11.2005, s. 1.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení nového šetření podle článku 12 nařízení Rady (ES) č. 384/96 antidumpingových opatření použitelných na dovoz ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí pocházejících z Čínské lidové republiky
(2006/C 78/06)
Komise obdržela žádost podle článku 12 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení"), [1] naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 [2] o prošetření, zda antidumpingová opatření uložená na dovoz ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí pocházejících z Čínské lidové republiky měla vliv na vývozní ceny, ceny při dalším prodeji nebo pozdější prodejní ceny ve Společenství.
1. Žádost o nové šetření
Žádost podali dne 16. února 2006 čtyři výrobci ve Společenství (BT Products AB, Franz Kahl GmbH, Bolzoni Auramo SpA, Pramac Lifter S.p.A. (dále jen "žadatelé") představující významný podíl, v tomto případě více než 70 % celkové výroby ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí ve Společenství.
2. Výrobek
Dotčeným výrobkem jsou ruční paletové vozíky a jejich hlavní součásti, tj. podvozky a hydraulika pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek"), v současnosti zařaditelný do kódů KN ex84279000 a ex84312000.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1174/2005 [3].
4. Odůvodnění nového šetření
Žadatelé předložily dostatečné důkazy o tom, že antidumpingové clo uložené na dovoz ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí pocházejících z Čínské lidové republiky nepřivodilo žádné nebo dostatečné změny cen při dalším prodeji nebo pozdějších prodejních cen ve Společenství.
Důkazy obsažené v žádosti ve skutečnosti ukazují, že ceny dotčeného výrobku při dalším prodeji ve Společenství zůstaly stabilní nebo v některých případech od uložení antidumpingových opatření klesly, což vedlo ke zvýšení dumpingu, který narušil zamýšlené vyrovnávací účinky platných opaření.
Žadatelé poskytli důkazy o tom, že dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky pokračují ve významném množství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že žádost byla podána výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení šetření, zahajuje nové šetření podle článku 12 základního nařízení, které se zaměří na ruční paletové vozíky a jejich hlavní součásti pocházející z Čínské lidové republiky.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky stranám uvedeným v žádosti nebo stranám, které spolupracovaly při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto nového šetření, zejména vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům, sdružením dovozců, spotřebitelům a orgánům dotčených zemí vývozu.
V každém případě by měly všechny zúčastněné strany neprodleně faxem kontaktovat Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v žádosti, a aby si případně vyžádaly ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) dotazník, neboť lhůta stanovená v odst. 6 písm. b) se vztahuje na všechny zúčastněné strany.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Komise musí tyto informace a podpůrné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c).
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany řízení, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k uložení opatření, jež jsou předmětem tohoto nového šetření, by si měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
b) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jakýchkoli jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
c) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [4] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Je-li zjištěno, že jakýkoli účastník řízení předložil nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled, a podle článku 18 základního nařízení se proto mohou použít dostupné údaje.
Nespolupracuje-li zúčastněná strana vůbec nebo jen částečně a použijí-li se informace z jiných dostupných zdrojů, může to vést k výsledku, který pro ni bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracovala.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[3] Úř. věst.
L 189, 21.7.2005, s. 1.
[4] Rozumí se tím, že dokument je určený pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 80/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 35/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Bremen _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice na podporu aspektu pracovního trhu v projektu "Zdravotnictví v regionu Brémy" ("Gesundheitswirtschaft im Lande Bremen") _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung der Freien Hansestadt Bremen http://www2.bremen.de/finanzsenator/frames.html?Seite=/finanzsenator/Kapl/aktuell.html _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 2. 2005 (vstup v platnost) _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2007 resp. do vypršení platnosti výjimky k 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: BIA Bremer Innovations-Agentur GmbH für den Senator für Arbeit, Frauen, Gesundheit, Jugend und Soziales der freien Hansestadt Bremen _BAR_
Adresa: Bahnhofsplatz 29 D-28215 Bremen _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 47/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Friuli-Venezia Giulia; _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora výrobním podnikům na financování výzkumu, rozvoje a převodu technologií podle čl. 53 odst. 1, písm. a), c) a d) regionálního zákona 12/2002 _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreto del Presidente della Regione 11 gennaio 2005, n. 05/Pres.: "Regolamento concernente criteri e modalità per la concessione alle imprese artigiane dei finanziamenti per ricerca, sviluppo e trasferimento tecnologico ai sensi dell'articolo 53 bis, comma 1, lettere a), c) e d) della legge regionale 12/2002 — Approvazione" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka (odhadovaná) _BAR_ 1 milionů EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Režim zůstane v platnosti po dobu stanovenou v článku 10 nařízení (ES) 70/2001, ve znění pozdějších předpisů (článek 18 nařízení schváleného D.P.Reg č. 5 ze dne 11. 1. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Direzione centrale attività produttive Servizio sostegno e promozione comparto produttivo artigiano _BAR_
Adresa: Via Giulia 75/1 I-34126 Trieste _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 126/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Město Madrid _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na modernizaci podniků působících v oblasti dopravy a podniků poskytujících přidružené a doplňkové služby _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 12 de abril de 2005 de la Consejería de Transportes e Infraestructuras _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka za rok _BAR_ 0,075 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a s čl. 5 nařízení _BAR_ Ano 50 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Consejería de Transportes e Infraestructuras _BAR_
Adresa: C/ Orense 60 E-28020 Madrid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 146/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Katalánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "Pobídky na přeorientování výrobní činnosti podniků, které čelí silné mezinárodní konkurenci" _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden TRI/298/2005, de 15 de junio, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a la reorientación de actividades productivas para empresas fuertemente expuestas a la competencia internacional, y se abre la convocatoria para el año 2005 (DOGC núm.
4417 de 1.7.2005) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka za rok _BAR_ 0,8 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a s čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) _BAR_
Adresa: Paseo de Grácia, 129 E-08008 Barcelona _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS162/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Město Madrid _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na modernizaci podniků působících v oblasti dopravy a podniků poskytujících přidružené a doplňkové služby, a to na investice směřující k zaměstnávání žen _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 8 de julio de 2005 de la Consejería de Transportes e Infraestructuras _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka za rok _BAR_ 0,075 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a s čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 22. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Consejería de Transportes e Infraestructuras _BAR_
Adresa: C/ Orense 60 E-28020 Madrid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 166/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Město Murcia _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory podnikům určené na investice do zařízení využívajících obnovitelné zdroje energie na rozpočtový rok 2005 _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 20 de enero de 2005, de la Consejería de Economía, Industria e Innovación, reguladora de las bases y convocatoria de ayudas a empresas con destino a la ejecución y explotación de proyectos de instalaciones de aprovechamiento de recursos energéticos renovables para el ejercicio 2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka za rok _BAR_ 0,4 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a s čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 11. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Excmo.
Sr. D. Patricio Valverde Megías Consejería de Economía, Industria e Innovación _BAR_
Adresa: C/ San cristobal no 6 E-30071 Muria _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Oznámení o ukončení ochranného šetření zahájeného dne 6. července 2005 podle nařízení Rady (ES) č. 3285/94 a (ES) č. 519/94 v souvislosti s dovozem zmrazených jahod
(2006/C 80/03)
Na žádost Polska bylo dne 6. července 2005 podle nařízení Rady (ES) č. 3285/94 a (ES) č. 519/94 v souvislosti s dovozem zmrazených jahod zahájeno ochranné šetření, které bylo zveřejněno v oznámení 2005/C 165/02.
V souladu s příslušnými ustanoveními podle hlavy III nařízení Rady (ES) č. 3285/94 a hlavy III nařízení Rady (ES) č.
519/94 zahájila Komise šetření, aby zjistila, zda dotčeným výrobcům ve Společenství dovozem dotčeného výrobku vzniká nebo hrozí vážná újma. Šetření Komise, jehož cílem je získat od dovozců, obchodníků, výrobců, uživatelů a vývozců informace, které jsou považovány za nezbytné, stále probíhá, a proto nelze ve stávající fázi šetření vyvodit žádné závěry.
Dne 23. prosince 2005 Polsko svou žádost o ochranná opatření stáhlo.
Stažení žádosti se časově shodovalo s antidumpingovým podnětem podaným dne 5. prosince 2005 v souvislosti s dovozem stejného výrobku pocházejícího z Číny.
Vzhledem k tomu, že žádost o ochranná opatření byla stažena, a s ohledem na výsledek konzultace s členskými státy se Komise domnívá, že pokračování stávajícího šetření již není odůvodněné.
Ochranné šetření v souvislosti s dovozem zmrazených jahod, které bylo zahájeno dne 6. července 2005, se tímto ukončuje.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 80/04)
(Text s významem pro EHP)
PORTUGALSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Netjes Europe — Transportes Aéreos SA _BAR_ Avenida das Descobertas, Galerias Alto da Barra, Piso 4 P-2780-053 Oeiras _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 6. 3. 2002 _BAR_
Luzair — Transportes Aéreos, SA _BAR_ Rua Tierno Galvan, Torre 3, 4°, sala 408 P-1070-274 Lisboa _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 8. 4. 2005 _BAR_
Masterjet — Aviação Executiva, SA _BAR_ Av.
Da República n.o 101, 7° andar P-1050-190 Lisboa _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 5. 5.
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Helitours Douro — Transportes Aéreos, Lda. _BAR_ Rua de S. Francisco, 4 — 2o Direito P-4050-548 Porto _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 30. 5. 2003 _BAR_
Změna názvu držitele licence
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
White Airways, S. A. — Linhas Aéreas Charter, SA _BAR_ Edificio Concórdia, 1B — 6o C/D — Rot.
Nuno Rodrigues dos Santos P-2685-223 Portela LRS _BAR_ cestující, náklad _BAR_ 15. 12.
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz křemíku pocházejícího z Ruska
(2006/C 82/17)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 [2].
1. Žádost o přezkum
Žádost byla podána společnostmi SKU LLC, Sual-Kremny-Ural, Kamensk, region Ural, Rusko a ZAO KREMNY, Irkutsk, region Irkutsk, Rusko (dále jen "žadatel"), vývozci z Ruska, kteří jsou ve spojení.
Žádost je omezena pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je křemík pocházející z Ruska (dále jen "dotčený výrobek"), který je v současnosti zařazen do kódu KN 28046900.
Tento kód KN se uvádí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 2229/2003 [3], naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č.
821/2004 [4] o dovozu křemíku pocházejícího z Ruska. Závazek ze strany žadatele byl přijat rozhodnutím Komise ze dne 13. dubna 2004 [5].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost podle čl. 11 odst. 3 se opírá o přímý důkaz žadatele, že okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, se trvale změnily.
Žadatel mimo jiné tvrdí, že jeho ceny dotčeného výrobku při vývozu do Společenství významně vzrostly, podstatně více než ceny na domácím trhu v Rusku.
V důsledku toho došlo ke snížení nebo odstranění dumpingu.
Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
5. Postup pro stanovení dumpingu
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro ospravedlnění zahájení částečného prozatímního přezkumu, Komise zahajuje přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
Šetření posoudí nutnost pokračování, změny nebo zrušení stávajících opatření ve vztahu k žadateli.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise žadateli a orgánům dotčené země vývozu dotazníky.
Tyto informace a podkladová dokumentace musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily i jiné informace než odpovědi na dotazník a poskytly podkladovou dokumentaci.
Komise musí tyto informace a podkladovou dokumentaci obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží, že existují konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem přihlášení se, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že kontaktují Komisi, a předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba upozornit na to, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědi na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [6] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Je-li zjištěno, že jakýkoli účastník řízení předložil nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled, a podle článku 18 základního nařízení se mohou použít dostupné údaje.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
[1] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[3] Úř. věst.
L 339, 24.12.2003, s. 3.
[4] Úř. věst.
L 127, 29.4.2004, s. 1.
[5] Úř. věst.
L 127, 29.4.2004, s. 114.
[6] Rozumí se tím, že dokument je určený pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 82/18)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 34/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Rakousko _BAR_
Region _BAR_ Korutany _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Korutanská kvalifikační ofenzíva pro podniky _BAR_
Právní základ _BAR_ Ziel-2-Programm Kärnten 2000 — 2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ ca. 1,2 milionů EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ Obecné vzdělávání Velké podniky 50 %Malé a střední podniky 70 %Maximální míra podpory: 70 % způsobilých nákladůSpecifické vzděláváníVelké podniky 25 %Malé a střední podniky 35 %Maximální míra podpory: 35 % způsobilých nákladů _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 1. června 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Posílení potenciálu lidských zdrojů prostřednictvím vzdělávání, podpora růstových příležitostí podniku prostřednictvím strategií vzdělávání zaměstnanců orientovaných do budoucnosti _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezena pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ Ne _BAR_
—Rybolov a/nebo akvakultura _BAR_ Ne _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Výroba strojů a zařízení (ÖNACE 29, 34, 35) Dřevařský a dřevozpracující průmysl (ÖNACE 20) Výroba chemikálií (ÖNACE 24) Výzkum a vývoj (ÖNACE 73) Výroba vlákniny, papíru a lepenky (ÖNACE 21) _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Elektronika, software, hardware a datová komunikace (ÖNACE 30 – 33, 72) _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Amt der Kärntner Landesregierung, Unterabteilung 6 – Bildungs- und Arbeitsmarktpolitik _BAR_
Adresa: Mießtaler Straße 12 A-9020 Klagenfurt _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 87/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Dolní Sasko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice o poskytování příspěvků na podporu opatření v rámci programu "Ofenziva dalšího vzdělávání pro střední vrstvy" (ESF – cíl 3) _BAR_
Právní základ _BAR_ § 44 der Niedersächsischen Landeshaushaltsordnung (LHO) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 9,0 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 7. října 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH (NBank) _BAR_
adresa: Günther-Wagner-Allee 12-14 D-30177 Hannover Tel.: 0511/30031 – 0 info@nbank.de _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 94/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Česká republika _BAR_
Region _BAR_ NUTS III – Jihomoravský kraj, Zlínský kraj, Moravskoslezský kraj _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ INTERREG IIIA Česká republika – Slovensko _BAR_
Právní základ _BAR_ Usnesení vlády ČR č.
432/2004 ze dne 5. května 2004 k programu Iniciativy Společenství INTERREG IIIA České republiky a Polska, Slovenska, Rakouska, Bavorska a Saska _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,274860 milión(ů) EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 4 – 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo pro místní rozvoj ČR _BAR_
Adresa: Staroměstské nám.
6 CZ-110 15 Praha 1 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 6/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ The Merthyr Tydfil Institute for the Blind _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 65014 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 6. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 1. září 2007 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Všeobecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Jiná zpracovatelská odvětví (vnitřní a venkovní nábytek) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 45/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ celé Spojené království _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory infrastruktury bioenergie _BAR_
Právní základ _BAR_ Environmental Protection Act 1990 (UK legislation) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5,1 miliónů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 29. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Zemědělství _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Department for Environment, Food and Rural Affairs _BAR_
adresa: Katherine Donne Crops for Energy Branch, Area 5A Ergon House Horseferry Road London SWIP 2AL United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být Komisi předem oznámeno: jestliže částka poskytnutá jednomu podniku na konkrétní projekt vzdělávání překročí 1 milión EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 60/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severozápad _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Greater Merseyside Learning & Skills Council Merseyside LSC Investiční návrhy pro vzdělávání v oblasti priority I 2005 – 2008. (Opatření 4 a 12) _BAR_
Právní základ _BAR_ Learning and Skills Act 2000, Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 20 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Odesílatel: 1. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do: 31. 12. 2006 (projekt bude ukončen 31. 7. 2008) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East (GONW) _BAR_
Adresa: Cunard Building, Pier Head, Water Street Liverpool L3 1QB United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Státní podpory – Itálie
Státní podpora C 34/2005 (ex N 113/2005) – Legge Regionale n. 17/2004 Art. 60 – Regione Sicilia
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 82/19)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 21. září 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedených opatření.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatřením, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
Evropská komise
Directorate-General for Competition
Directorate State Aid I
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Itálii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o utajení své totožnosti.
SHRNUTÍ
POPIS OPATŘENÍ
60 odst. 1 regionálního zákona Legge Regionale č.17 ze dne 28. prosince 2004 (LR 17/2004) stanoví, že v roce 2005 by mělo pro družstva (přesněji pro "società cooperative a mutualità prevalente") tak, jak jsou definována v italském občanském zákoníku, dojít ke snížení sazby IRAP (daň z regionálních výrobních činností) o 1 %, v roce 2006 o 0,75 % a v roce 2007 o 0,5 %.
Odstavec 2 téhož článku toto právo rozšiřuje na společnosti zabývající se bezpečnostními službami tak, jak jsou definovány v královském dekretu č.
773/1931. O těchto sníženích rozhodl region Sicílie (Regione Sicilia) na základě práva upravit sazbu IRAP, které mají všechny italské regiony.
Italské orgány odhadují, že dopad článku 60 na rozpočet bude v tomto případě pro období 2005 – 2007 činit přibližně 2 miliony EUR.
POSOUZENÍ OPATŘENÍ
Podle názoru Komise se zdá, že výše uvedená výhoda splňuje všechny příslušné podmínky čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
Zdá se, že uvedené opatření příjemcům umožňuje hospodářskou výhodu spočívající ve snížení IRAP po dobu tří let.
Výhoda se zdá být rovněž selektivní, neboť se omezuje na družstva a společnosti zabývající se bezpečnostními službami.
Kromě toho lze poskytnutí výhod přičíst státu, neboť spočívají ve vzdání se daňových příjmů ze strany sicilské vlády.
Opatření také pravděpodobně naruší hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy, neboť jeho příjemci – ať už družstva nebo společnosti zabývající se bezpečnostními službami – konkurují ostatním podnikům na trzích otevřených hospodářské soutěži.
Družstva skutečně mohou mít podle informací italských orgánů jakoukoli velikost a mohou podnikat ve všech odvětvích, a tudíž konkurují ostatním podnikům na trzích otevřených hospodářské soutěži.
Podobně, i když italské orgány v předložených materiálech argumentují, že bezpečnostní služby obvykle nejsou poskytovány mimo území, na němž mají podniky zabývající se bezpečnostními službami své sídlo, se Komise v tomto kroku řízení domnívá, že italské orgány neposkytly dostatek informací, jež by prokázaly, že žádné ze služeb společností zabývajících se bezpečnostními službami nejsou poskytovány na nadnárodní úrovni a že neovlivňují obchod a hospodářskou soutěž.
Komise má pochybnosti o tom, zdali je státní podpora poskytnutá družstvům a společnostem zabývajícím se bezpečnostními službami slučitelná s jednotným trhem. V této fázi řízení se zdá, že výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 písm. b), c) a d) nelze použít na dotčené opatření. Italské orgány přednesly některé argumenty uvádějící, že výjimka stanovená v čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, v rámci které by provozní státní podpora mohla být považována za slučitelnou se společným trhem, se v tomto případě použije vzhledem k tomu, že Sicílie je způsobilým regionem pro takové odchylky.
Komise ovšem podotýká, že opatření ve formě podpory musí být považováno za provozní státní podporu, neboť daňová výhoda poskytnutá režimem se nevztahuje na konkrétní investice, na vytváření pracovních příležitostí nebo na konkrétní projekty, ale představuje snížení poplatků, které by za normálních okolností dotyčné podniky hradily v průběhu své podnikatelské činnosti – v tomto případě daňové povinnosti, pokud jde o IRAP.
V souladu se svou zavedenou praxí má Komise za to, že provozní podpora je za normální situace zakázaná.
Taková podpora může být výjimečně poskytnuta za předpokladu, že i) je odůvodněná z hlediska svého přispění k regionálnímu rozvoji a své povahy a ii) její úroveň je přiměřená znevýhodněním, která hodlá zmírnit.
Je na členském státu, aby prokázal existenci veškerých znevýhodnění a posoudil jejich význam.
V této fázi řízení má Komise pochybnosti, že členský stát prokázal existenci příslušného znevýhodnění a posoudil jeho význam.
V každém případě Komise podotýká, že dosud předložené informace Komisi neumožňují, aby ověřila, zdali je uvedená podpora odůvodněná z hlediska jejího přispění k regionálnímu rozvoji a zdali je poskytnutá částka úměrná znevýhodnění, které se snaží zmírnit.
Protože se v této fázi řízení nezdá, že by opatření ve formě podpory splňovalo kritéria některé z výjimek stanovených ve Smlouvě, má Komise v souvislosti se svým předběžným hodnocením podle článku 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 [nyní 88] Smlouvy o ES, pochybnosti o slučitelnosti opatření se společným trhem.
S ohledem na pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory navrhuje Komise zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"Con la presente la Commissione si pregia informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura menzionata in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.
PROCEDIMENTO
1) Con lettera del 9 marzo 2005 (A/2484), le autorità italiane hanno notificato l'articolo 60 della legge regionale 28 dicembre 2004, n. 17 (denominata nel prosieguo "LR 17/2004").
Con lettere del 29 marzo 2005 (D/52385) e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane.
Queste ultime hanno risposto con lettera del 18 maggio 2005 (A/34055), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).
2) La LR 17/2004 è entrata in vigore il 29 dicembre 2004, ma l'articolo 60 dispone che, fino all'autorizzazione da parte della Commissione europea, la misura è soggetta al regolamento de minimis [1].
1. DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA
3) Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.
4) Inoltre, la misura in questione è finalizzata ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine.
5) L'articolo 60, comma 1 della LR 17/2004 prevede una riduzione dell'aliquota dell'IRAP dell'1 % nel 2005, dello 0,75 % nel 2006 e dello 0,5 % nel 2007 per le cooperative (più precisamente per le "società cooperative a mutualità prevalente") quali definite nel Codice civile italiano [2].
6) Il comma 2 dello stesso articolo estende lo stesso beneficio agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773, che definisce le condizioni alle quali enti e privati possono essere autorizzati dal prefetto a prestare servizi di vigilanza o custodia di proprietà mobiliari od immobiliari e servizi di investigazione privata [3].
7) L'IRAP è stata istituita con il decreto legislativo 15 dicembre 1997, n. 446 (in appresso LD 446/97) con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti.
Le principali caratteristiche dell'IRAP possono essere così riassunte:
i) soggetti passivi dell'IRAP sono persone fisiche, società ed enti che svolgono un'attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi;
ii) l'imposta si applica sul valore della produzione netta derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione.
Di norma, per le imprese commerciali, tale valore è determinato dalla differenza, risultante nel conto economico, tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale [4];
iii) l'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %;
iv) l'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di base fino ad un massimo di un punto percentuale e di differenziare l'aggiustamento per settore di attività.
8) Le riduzioni dell'aliquota dell'IRAP di cui all'articolo 60, commi 1 e 2, della LR 17/2004 sono state decise dalle autorità regionali siciliane in virtù della facoltà di modificare l'aliquota, riconosciuta a qualsiasi regione italiana.
9) I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.
10) Le autorità italiane stimano che l'articolo 60 avrà un impatto sul bilancio quantificabile in circa 2 milioni di EUR per l'intero periodo 2005-2007.
11) Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di giustizia [5] è pendente una causa riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva 77/388/CE del Consiglio, del 17 maggio 1977.
In base alle conclusioni dell'avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1, della sesta direttiva.
Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.
2. VALUTAZIONE DELLA MISURA
Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE
12) Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.
Vantaggio economico
13) La Commissione ritiene che la misura sembra conferire ai beneficiari un vantaggio economico consistente nella riduzione dell'IRAP pagata dai beneficiari per un importo corrispondente all'1 %, allo 0,75 % ed allo 0,5 % del valore della produzione netta dell'impresa, quale definito sopra.
14) L'abbattimento del carico fiscale effettivo consente alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.
Favorire talune imprese o attività economiche
15) I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.
Comma 1
16) La Commissione osserva che il comma 1 sembra avere carattere selettivo, in quanto il vantaggio che comporta è riservato esclusivamente alle cooperative siciliane.
Pertanto, il comma 1 esclude dai potenziali beneficiari del regime le imprese siciliane operanti in qualsiasi settore, non aventi forma di cooperative.
Sebbene talune misure fiscali riguardanti le cooperative possano essere giustificate dalla natura e dalla struttura generale del sistema, in particolare quando è previsto che l'imposta sia riscossa in capo ai soci [6], una simile giustificazione non sembra riscontrarsi nel caso in esame.
L'IRAP, quale definita dal legislatore nazionale, si applica nella stessa maniera alle cooperative e ad altri tipi di imprese, cosicché la riduzione dell'aliquota decisa da una particolare regione per talune cooperative può difficilmente essere considerata un elemento intrinseco alla logica del sistema fiscale.
Comma 2
17) La Commissione osserva che il comma 2 sembra fornire un vantaggio selettivo per le ragioni seguenti.
Innanzitutto, le misure sembrano favorire l'attività economica consistente nella prestazione di servizi di vigilanza.
Conformemente ad una giurisprudenza consolidata [7], ciò equivarrebbe ad una misura selettiva che favorisce l'attività di cui sopra, poiché non è rivolta alle imprese operanti in altri settori.
18) In secondo luogo, le imprese di vigilanza offrono i servizi seguenti: i) deposito temporaneo di valori e trasporto e scorta di beni e persone; ii) vigilanza sulle proprietà; iii) gestione di impianti specializzati per l'archiviazione e iv) produzione di apparecchi e sistemi di sicurezza.
La Commissione ritiene che parte di questi servizi possa essere prestata da imprese che non siano istituti esercenti attività di vigilanza privata ai sensi del Regio decreto n. 773/1931.
19) Poiché le autorità italiane non hanno fornito alcuna informazione in proposito, nella fase attuale del procedimento, la Commissione ritiene che questa distinzione sembra porre le altre imprese operanti in almeno uno dei sottosettori di cui sopra in una posizione svantaggiata rispetto agli istituti esercenti attività di vigilanza privata quali definiti nel Regio decreto n. 773/1931.
Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri
20) Secondo una giurisprudenza consolidata [8], perché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.
21) La Commissione osserva che le misure di cui ai commi 1 e 2 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri, in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.
22) Nella fattispecie, secondo le informazioni trasmesse dalle autorità italiane, i beneficiari sono cooperative (comma 1) di tutte le dimensioni, operanti in tutti i settori.
Giacché le cooperative competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, il comma 1 è atto a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata.
23) Analogamente la Commissione ritiene che la misura di cui al comma 2 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri.
Sebbene, nelle informazioni trasmesse, le autorità italiane sostengano che di norma i servizi di vigilanza non sono prestati al di fuori del territorio nel quale le imprese di vigilanza sono stabilite e che queste imprese devono ottenere una particolare licenza per esercitare le loro attività, la Commissione considera che, in questa fase del procedimento, le autorità italiane non hanno fornito informazioni sufficienti per dimostrare che per i quattro servizi di cui sopra prestati da imprese di vigilanza non vi sia una concorrenza tra Stati membri e che la misura non incida sugli scambi e sulla concorrenza.
Presenza di risorse statali
24) La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui ai punti precedenti.
Compatibilità
25) La Commissione nutre dubbi sul fatto che l'aiuto di Stato sia compatibile con il mercato unico.
Le autorità italiane hanno presentato alcuni argomenti volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga.
Le autorità italiane non hanno tuttavia presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.
26) Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2, del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.
27) Analogamente, non sembra possibile considerare che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE.
Il regime non è neanche destinato a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), del trattato CE.
28) Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE.
Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.
La Commissione osserva che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono legate ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici.
Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa.
Anche qualora si constatasse che la misura contribuisce allo sviluppo di determinate attività economiche, conformemente alla sua prassi costante, la Commissione non è in grado di escludere che la sua incidenza sugli scambi intracomunitari possa essere contraria al comune interesse; il regime non prevede del resto che i beneficiari siano tenuti a compensare tali distorsioni.
29) Occorre infine esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione.
30) Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento.
In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati.
In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare.
Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza [9].
31) Nelle loro osservazioni le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni illustrate in appresso.
Comma 1
i) Il comma 1 contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e alla riduzione del gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;
ii) le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate perché la Sicilia è una regione insulare ed ultraperiferica, collocata a grande distanza dai centri economici continentali.
Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane.
Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;
iii) l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare.
L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la "normale" impresa siciliana, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti, operante nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero versi un'imposta IRAP più elevata della "normale" impresa lombarda con caratteristiche comparabili.
Comma 2
i) Il comma 2 contribuirebbe ad aumentare le prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza e la prevenzione del crimine;
ii) il rapporto tra costo del lavoro e valore della produzione netta per le imprese di vigilanza siciliane è in media superiore a quello delle imprese operanti in altre regioni italiane.
Ciò è dovuto alla rigidità del mercato del lavoro siciliano, caratterizzato da un basso turnover dei dipendenti.
Si dovrebbero inoltre prendere in considerazione gli effetti dei vincoli tariffari che il prefetto può imporre per i servizi del settore (cosiddette "tariffe di legalità") e la necessità di remunerare la professionalità dei dipendenti del settore.
iii) l'aiuto è limitato nel tempo, ha carattere decrescente ed è proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare.
L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la normale impresa di servizi di vigilanza siciliana versi un'imposta IRAP più elevata rispetto ad una normale impresa operante in altre regioni italiane.
32) Sotto questo profilo, la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al trattato sull'Unione europea [10], ovvero i dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie.
La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica.
Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato.
33) In secondo luogo, la Commissione osserva quanto segue:
Comma 1
i) Il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP per tutte le cooperative e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;
ii) per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane, in base al quale l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di microimprese e dalle conseguenze che ne derivano, una riduzione dell'IRAP generalizzata per le cooperative di qualsiasi dimensione non sembra risolvere il problema, non essendo essa mirata alle microimprese.
Né l'aiuto dovrebbe essere concesso solo alle microcooperative.
In secondo luogo, l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia, in quanto non presenta alcun rapporto con i costi supplementari legati all'insularità, come i costi di trasporto.
Infine, differenze tra le aliquote fiscali effettive, quali quelle rilevate dalle autorità italiane, sembrano verificarsi per tutte le imposte ed essere implicite nella loro natura.
Ciò non sembra tuttavia costituire una ragione sufficiente per concedere aiuti di Stato differenziati per tipologie di imprese e, nel caso in esame, le autorità italiane non hanno fornito prove concrete del fatto che le cooperative siano eccessivamente penalizzate da aliquote IRAP effettive elevate;
iii) ad ogni modo, poiché il comma 1 conferisce aiuti a cooperative di qualsiasi dimensione e settore, l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, con esclusione delle aziende chimiche e petrolchimiche, nel settore dell'ITC e in quello turistico/alberghiero non sembrano poter dimostrare la proporzionalità della misura in questione.
Comma 2
i) Il legame tra il comma 2 e l'aumento delle prospettive di investimento in Sicilia attraverso il miglioramento degli standard di sicurezza non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo;
ii) gli argomenti relativi alla pertinenza dello svantaggio ed alle aliquote fiscali effettive, illustrati al precedente punto ii), valgono, mutatis mutandis, anche per il comma 2. Inoltre, le ragioni del costo del lavoro più elevato per le imprese di servizi di vigilanza siciliane rispetto alle imprese operanti in altre regioni italiane non sono sufficientemente spiegate.
Il mercato del lavoro siciliano non sembra presentare caratteristiche tali, rispetto al mercato del lavoro di altre regioni, da giustificare salari più elevati in questo settore.
Le autorità italiane non chiariscono del resto neanche l'incidenza delle differenze relative alle "tariffe di legalità" sull'aumento del costo del lavoro in Sicilia.
34) Pertanto, in questa fase del procedimento, la Commissione nutre dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza.
In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non le consentono, in questa fase del procedimento, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionale agli svantaggi che esso intende compensare.
35) Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.
3. CONCLUSIONE
36) Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.
37) La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente.
Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione."
[1] Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore ("de minimis"), GU L 10 del 13.1.2001, pag.
1.
[2] Titolo VI del Libro V del Codice Civile, così come modificato dall'articolo 8 del decreto legislativo 17 gennaio 2003, n. 6.
[3] Titolo IV del Regio decreto 18 giugno 1931, n. 773 e successive modifiche e integrazioni.
Il prefetto può negare la licenza anche in considerazione del numero o della importanza degli istituti già esistenti.
[4] Regole speciali disciplinano la determinazione della base imponibile per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.
[5] Causa C-475/03.
[6] Comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese (GU C 384 del 10.12.1998, pag.
3, punto 25).
[7] Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc.
2001, pag.
I-8365, riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.
[8] Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Commissione, Racc.
1998, pag.
II-717.
[9] Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag.
9.
[10] Cfr. nota 27 degli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale citati.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 83/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 56/01 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Usnesení vlámské vlády, kterým se stanoví bližší podrobnosti k podmínkám a pravidlům, na základě kterých budou pracovníkům a podnikům poskytovány podpory na průběžné vzdělání a odbornou přípravu, část "Hefboomkrediet – opleidingen" (půjčka s pákovým efektem – odborná příprava) _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreet van 8 december 2000 houdende diverse bepalingen, inzonderheid artikel 16 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Částky se liší v závislosti na rozpočtovém roce.
V období 2002 – 2006 se očekává, že z vlámského rozpočtu bude vyhrazena roční (předběžná) částka ve výši 6 až 9 milionů EUR, průměrně 7,5 milionu EUR ročně.
Z prostředků ESF je na období 2002 – 2006 vyhrazena v průměru roční (předběžná) částka ve výši 4 miliony EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Maximální míra podpory (přípustná podpora z veřejných prostředků členského státu a Evropské unie) pro vzdělávací projekty byla stanovena na základě nařízení Komise (ES) č. 68/2001 a v souladu s čl. 29 odst. 3 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999. —Podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 platí: pro opatření týkající se vzdělávání následující maximální míra podpory z prostředků Společenství a Flander, vyměřená na způsobilém základě: _BAR_
_BAR_ střední a malé podniky _BAR_ velké podniky _BAR_
obecné vzdělávání _BAR_ 70 % _BAR_ 50 % _BAR_
V podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES je přípustné navýšení o 5 procentních bodů. —Podle čl. 29 odst. 3 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 činí přípustný příspěvek z ESF nejvýše 50 % celkových nákladů, na které lze poskytnout podporu, a zpravidla alespoň 25 % způsobilých veřejných výdajů _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Opatření bylo vlámskou vládou přijato dne 27. září 2002 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Úprava platí do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podniky mohou požádat o podporu jen na obecné vzdělávání pracovníků; specifické vzdělávání nepřichází v úvahu.
Zároveň je brán zřetel na definici "obecného vzdělávání" podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání.
Vzdělávání musí být zaměřeno na přizpůsobení zaměstnanců a osob samostatně výdělečně činných rychlému vývoji a procesům přinášejícím změny v podnikovém prostředí a/nebo ve společnosti.
Musí se týkat nejméně deseti účastníků a zahrnovat minimálně 8 hodin na účastníka v rámci jedné vzdělávací akce.
Projekty budou odstupňovány podle hodnocení, přičemž bude možno kumulativně uznat bonusové body na základě různých kritérií výběru, mj. zacílení na znevýhodněné skupiny, udržitelné podnikání, podniky v oblasti informačních a komunikačních technologií, nedostatkové pracovní obory.
Maximálně lze dosáhnout 21 bonusových bodů.
Na základě dostupných finančních prostředků budou vybrány ty projekty, které se umístí nejlépe _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ všechna odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: ESF-Agentschap Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap _BAR_
adresa: Markiesstraat 1 B-1000 Brussel _BAR_
Další informace _BAR_ Usnesení o "Hefboomkrediet – opleidingen" (půjčka s pákovým efektem – odborná příprava) přijaté vlámskou vládou dne 28. září 2001 se zrušuje a nahrazuje novým usnesením prijatým vlámskou vládou dne 27. září 2002.
Změny obsažené v novém návrhu mají spíše omezený dopad.
V podstatě se jedná o lepší pojetí znevýhodněných skupin, omezení obsahu na obecné vzdělávání, změnu poradního postupu subregionálních výborů pro zaměstnanost a revizi systému bonusových bodů _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 59/02 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Veneto _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpory pro vzdělávání pracovníků malých a středních podniků v regionu Veneto, které poskytují komory pro obchod, průmysl, zemědělství a řemesla v regionu Veneto přímo, popř. nepřímo prostřednictvím zvláštní správy, regionální unie a jejího ústředí v zahraničí _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibere e/o provvedimenti delle CCIAA e/o delle loro aziende speciali, Unione regionale e del loro Centro estero, che contemplano precisa indicazione del Regolamento comunitario di esenzione in parola _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 1841504 EUR Pokud by mělo dojít ke zvýšení této celkové částky o více než 20 % do roku 2006, zavazují se komory, že oznámí Evropské komisi změnu tohoto režimu _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Podle kategorií pro maximální míru podpory uvedených v článku 4 předmětného nařízení nepřekročí podpora tyto procentuální sazby: a)35 % – pro specifické vzdělávání pracovníků malých a středních podniků;b)70% – pro obecné vzdělávání pracovníků malých a středních podniků;c)35 % – v takových případech, ve kterých nemůže být rozlišováno mezi specifickým a obecným vzděláváním.Jednotlivý záměr neobdrží v žádném případě podporu vyšší než 200000 EUR a podle článku 5 předmětného nařízení nesmí být poskytnuta žádná jednotlivá podpora, která se blíží 1 milionu EUR _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od data doručení těchto údajů _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné a specifické vzdělávání podle definic, kritérií a předpokladů článku 2 předmětného nařízení.
Obecné vzdělávání se týká všech odvětví, a zejména těchto oblastí: 1.správy a financí podniku;2.organizace podniku;3.informačních technologií včetně internetu a elektronického obchodního styku;4.kvality, životního prostředí a bezpečnosti;5.uvádění na trh;6.logistiky;7.správy lidských zdrojů a komunikace;8.správy zákazníků.Některá vzdělávací opatření slouží k tomu, aby znalosti pracovníků v určitých oborech (kosmetici, zlatníci, fotografové) odpovídaly nejnovějšímu vývoji _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechny malé a střední podniky se sídlem v regionu Veneto jsou oprávněné k využívání tohoto režimu podpory včetně seznamu v příloze I Smlouvy o ES _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Camere di Commercio Industria Agricoltura artigianato (CCIAA) della Regione Veneto [1]. Pro koordinaci je příslušná Unione Regionale delle Camere di Commercio del Veneto _BAR_
Adresa: via Sansovino 9 I-30173 Mestre (VE) Tel.: (39-41) 258 16 66 Fax: (39-41) 258 16 00 E-mail: europa@eicveneto.it _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 1/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpora vzdělávání zaměstnanců: podpora se vztahuje na určité skupiny zaměstnanců, kteří absolvují vzdělání na žádost jejich zaměstnavatele;zaměstnavatelé budou částečně osvobozeni od úhrady určitých nákladů na vzdělání;to platí pouze pro obecné vzdělávání spadající pod vlastní správu VDAB _BAR_
Příjemci _BAR_ Které skupiny zaměstnanců připadají v úvahu pro toto částečné osvobození? 1.Ohrožení zaměstnanci, pokud absolvují vzdělání do šesti měsíců po svém přijetí do zaměstnání.
Ohrožení zaměstnanci jsou:zaměstnanci, kteří byli před vstupem do zaměstnání alespoň dvanáct měsíců nezaměstnaní;zaměstnanci, kteří před vstupem do zaměstnání alespoň šest měsíců pobírali finanční podporu (tzv. leefloon);zaměstnanci, kteří byli před vstupem do zaměstnání registrováni u Fondu pro opětovné sociální začlenění tělesně postižených (Rijksfonds voor sociale reclassering van mindervaliden);zaměstnanci mladší 18 let, kteří podléhají částečné povinné školní docházce;zaměstnanci starší 18 let bez středního vzdělání ukončeného maturitou;zaměstnanci, kteří před nástupem do zaměstnání v uplynulých třech letech nepobírali žádnou odměnu, nevykonávali žádnou pracovní činnost, přerušili pracovní činnost na dobu tří let nebo pracovní činnost nikdy nevykonávali.2.Zaměstnanci ohrožení nezaměstnaností:v případě masového propouštěnív případě individuálního propouštěnípokud pracují v podniku v obtížích [2] pokud pracují v podniku procházejícím restrukturalizací [3]3.Zaměstnanci, kteří pracují v podniku s 25 a méně zaměstnanci.zaměstnanci z podniků s méně než 10 zaměstnancizaměstnanci z podniků s 10 až 25 zaměstnanci4.Zaměstnanci, kteří ze zdravotních důvodů již nadále nemohou vykonávat činnost ve svém stávajícím pracovním zařazení _BAR_
Právní základ _BAR_ Wijziging van het besluit van de Vlaamse regering van 21-12-1988 houdende de organisatie van de arbeidsbemiddeling en de beroepsopleiding.
Deze besluitswijziging wordt voorgelegd aan de Vlaamse regering op 6-12-2002. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Mezi 800000 a 1,5 milionu EUR ročně _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ VDAB účtuje svým zákazníkům–zaměstnavatelům za vzdělávání jejich zaměstnanců pouze náklady na školitele, materiál a opotřebení vybavení.
Na základě těchto nákladů bude vypočítána podpora uvedená ve změně rozhodnutí.
Ostatní náklady, které připadají v úvahu jako náklady na vzdělávání (srov. nařízení 68/2001), nese v každém případě zaměstnavatel (viz také příloha 2).
Míra podpory se liší podle cílové skupiny, různé simulace však ukázaly, že nikdy nečinila více než 50 %.
Simulace vždy vycházely z nejvyšší možné intervence VDAB a z minimální mzdy pro zaměstnance v odvětví podle kolektivní pracovní smlouvy. nejdražší vzdělání VDAB: míra podpory: 49,03 % (představuje pouze 0,13 % obratu)nejběžnější vzdělání: míra podpory: 44,44 % (představuje 18,45 % obratu)V uvedeném rozhodnutí se tato "nejvyšší možná intervence VDAB" objevuje nejvíce ve zvláštních případech, ve kterých lze na zaměstnance často "de facto" pohlížet jako na nezaměstnaného (masové propouštění, individuální propouštění, zdravotní nezpůsobilost nadále vykonávat činnosti ve svém stávajícím pracovním zařazení); v ostatních případech je podpora VDAB o polovinu nižší.
Navíc je podle nařízení pro velké podniky povolena podpora až do výše 50 %, VDAB však poskytuje služby především pro určité cílové skupiny a malé a střední podniky, pro něž je podle téhož nařízení povolena vyšší míra.
Pokud by míra podpory byla však přece jen vyšší, než předpokládá nařízení, je v rozhodnutí stanoveno omezení míry podpory na přípustné maximum _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007. Režim je rozhodnutím vlámské vlády stanoven na dobu časově neomezenou. V zásadě bude režim po uvedeném datu dále pokračovat, s výhradou přijetí případných změn vlámskou vládou prostřednictvím vyhlášky. V případě nutnosti budou opatření přizpůsobena nařízení, které vstoupí v platnost po 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Úkolem VDAB je mimo jiné poskytování vzdělávání zaměstnancům na žádost jejich zaměstnavatele, a to za úhradu.
S cílem podpořit vzdělávání u určitých skupin zaměstnanců bude jejich zaměstnavateli nabídnuta podpora.
Tato podpora platí pouze pro obecné vzdělávání poskytované VDAB. Vzdělávací programy VDAB zahrnují širokou škálu oblastí.
V současnosti dosahuje nabídka vzdělávání pro zaměstnance na celém území Flander počtu 1622 kurzů.
V příloze 3 je uvedeno několik příkladů. Úplný přehled lze nalézt na internetové stránce www.vdab.be/opleidingen _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví jsou způsobilá pro tyto podpory _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Vlaamse Dienst voor Arbeidsbemiddeling en Beroepsopleiding (VDAB) Keizerslaan 11 te B-1000 Brussel _BAR_
Adresa: Kontaktní osoba: Frank Roegiest Dienst betalende opleidingen Keizerslaan 11 B-1000 Brussel tel.
(32-2) 506 15 78 fax (32-2) 506 15 15 e-mail: froegies@vdab.be _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 89/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Autonomní provincie Trento _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Financování vzdělávacích akcí určených pracovníkům v zaměstnaneckém poměru na základě čl. 6 odst. 4 zákona č. 53/2000 – v roce 2004 _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Provinciale n. 2410 di data 22/10/2004 pubblicata sul Bollettino della Regione Trentino Alto Adige del 2/11/04 n 44 supp.1. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka za rok 2004 _BAR_ 522301,09 EUR (0,52 milionu EUR) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. 11. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincia Autonoma di Trento – Dipartimento Politiche Sociali e del Lavoro – Ufficio Fondo Sociale Europeo _BAR_
Adresa: via Giusti, 40 I-38100 Trento _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno v případech, kdy částka podpory, která byla podniku poskytnuta na jednotlivý vzdělávací projekt, překračuje 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 90/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Autonomní provincie Trento _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Financování projektů na vzdělávání pracovníků v podnicích (včetně podnikatelů a vedoucích pracovníků v podnicích) Opatření D1 Evropského sociálního fondu – v roce 2004 _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Provinciale n. 2409 di data 22/10/2004 (pubblicata sul Bollettino della Regione Trentino Alto Adige del 2/11/04 n.44 sup.1) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka za rok 2004 _BAR_ 3430000 EUR (3,43 milionu EUR) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. 11. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincia Autonoma di Trento – Dipartimento Politiche Sociali e del Lavoro – Ufficio Fondo Sociale Europeo _BAR_
Adresa: via Giusti, 40 I-38100 Trento _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno v případech, kdy částka podpory, která byla podniku poskytnuta na jednotlivý vzdělávací projekt, překračuje 1 milión EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Zejména se jedná o komory pro obchod, průmysl, zemědělství a řemesla v regionech Venezia, Verona, Belluno, Vicenza a Treviso: Veneto přímo, popř. nepřímo prostřednictvím zvláštní správy, regionální unie a jejího ústředí v zahraničí.
Obchodní komory Padua a Rovigo v současné době neposkytují žádné významné podpory ve smyslu tohoto nařízení.
[2] Podnikem v obtížích se rozumí podnik, který v roční účetní závěrce ve dvou finančních rocích předcházejících datu podání žádosti o uznání účtoval před zdaněním ztrátu z obvyklé hospodářské činnosti, jestliže v posledním finančním roce tato ztráta překročí částku odpisů a snížení hodnoty na náklady spojené se zahájením činnosti a na nehmotný a hmotný majetek.
[3] Podnikem procházejícím restrukturalizací se rozumí podnik, který v souladu s postupem stanoveným v kolektivní pracovní smlouvě č. 24 ze dne 2. října 1975 o postupu informování a konzultace zástupců zaměstnanců, pokud jde o masové propouštění, a v královském výnosu ze dne 24. května 1976 o masovém propouštění přikročí k masovému propouštění.
Nebo podnik, u kterého se při použití článku 51 zákona ze dne 3. července 1978 o pracovních smlouvách v průběhu roku, který předchází podání žádosti o uznání, počet dní bez práce rovnal alespoň 20 % celkového počtů dní uvedených pro zaměstnance u úřadu pro sociální zabezpečení (Rijksdienst voor Sociale Zekerheid).
Nebo podnik, který splňuje předpoklady pro přikročení k masovému propouštění, jak je uvedeno v první podmínce, který k němu však ve skutečnosti nepřikročil, pokud tento podnik doloží, že udělením odchylky lze zabránit propuštění příslušných zaměstnanců.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle postupu stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v Itálii
(2006/C 83/05)
Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla italská vláda v souladu s rozhodnutími přijatými na konferenci o službách, která se konala v sídle správních orgánů Regionu Ligurie, o uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou na této lince:
1. Linka
Albenga – Řím a zpět.
1.1 Na základě článku 9 nařízení Rady (EHS) č.
95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství, ve znění nařízení Komise (ES) č. 793/2004, si příslušné orgány mohou vyhradit určité letištní časy pro poskytování služeb podle ustanovení tohoto sdělení.
2. Dotyčný závazek k zajištění veřejných služeb zahrnuje
2.1 Minimální počet leteckých spojení:
Minimální počet leteckých spojení je na výše uvedené lince následující:
každý den dva odlety a dva přílety od pondělí do pátku po celý rok;
v sobotu ráno jeden odlet z Albengy do Říma po celý rok;
v neděli večer jeden odlet z Říma do Albengy po celý rok.
Celková kapacita každého letadla musí být nabízena k prodeji bez kvót a za podmínek závazku k zajištění veřejných služeb.
2.2 Letový řád:
Na lince Albenga – Řím od pondělí do pátku:
- 1 let odlétající mezi 6.30 – 7.30 hod.
- 1 let odlétající mezi 17.00 – 18.00 hod.
na lince Albenga – Řím v sobotu:
- 1 let odlétající mezi 6.30 – 7.30 hod.
na lince Řím – Albenga od pondělí do pátku
- 1 let odlétající mezi 8.30 – 9.30 hod.
- 1 let odlétající mezi 19.00 a 20.00 hod.
na lince Řím – Albenga v neděli:
- 1 let odlétající mezi 19.00 – 20.00 hod.
2.3 Typ letadla nebo nabízená kapacita:
Služby musí zajišťovat dvoumotorová turbovrtulová letadla nebo dvoumotorová proudová letadla s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 40 míst na lince Albenga – Řím a 40 míst na lince Řím – Albenga po celý rok.
Bude – li to trh vyžadovat, zvýší se nabízená kapacita přidáním dalších letů, na jejich základě nedojde k dalším náhradám.
Dopravce, jenž přijme závazek k zajištění veřejné služby, aniž jsou dotčeny bezpečnostní důvody, pro něž může být odmítnut vstup na palubu, přijme všechna nezbytná opatření, jimiž usnadní přepravu zdravotně postižených cestujících a cestujících se sníženou pohyblivostí.
2.4 Ceny letenek:
a) Maximální ceny letenek pro jednotlivé linky jsou tyto:
Albenga – Řím 78 EUR
Řím – Albenga 78 EUR
Všechny tyto ceny nezahrnují DPH a letištní poplatky; nesmí být vybírán ani žádný druh příplatku.
Nejméně jeden způsob distribuce a prodeje letenek musí být poskytován bezplatně a nesmí dále ekonomicky zatěžovat cestující.
Všichni cestující na linkách Albenga – Řím a zpět mají nárok na výše uvedenou cenu letenek.
b) Příslušné orgány budou upravovat každoročně maximální ceny letenek s ohledem na inflaci z minulého roku, a to podle italského statistického indexu pro rodiny, pracující a zaměstnance (ISTAT/FOI) vztahujícího se na spotřební ceny.
Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
c) V případě, že průměrná výše směnného kurzu mezi EUR a USD a/nebo průměrná cena pohonných hmot za každé pololetí klesnou nebo vzrostou o více než 5 %, ceny musejí být znovu upraveny s ohledem na tento nárůst/pokles, a to v míře, v jaké ceny pohonných hmot ovlivňují cenu letu.
Případné úpravy cen letenek provádí každých šest měsíců ministr infrastruktury a dopravy po dohodě s předsedou správních orgánů Regionu Ligurie na základě vyšetřování vedeného smíšeným technickým výborem, jenž je tvořen jedním zástupcem Národního úřadu pro civilní letectví (ENAC) a jedním zástupcem Regionu Ligurie a jenž konzultuje dopravce provozující služby na dotčených linkách.
Všechny případné úpravy začnou platit od následujícího pololetí.
Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
Kontinuita služeb:
Za účelem zajištění kontinuity, pravidelnosti a přesnosti letů, se dopravce, který přijímá závazek veřejné služby, zavazuje, že:
- službu bude poskytovat po dobu nejméně 12 po sobě následujících měsíců a že jejich přerušení oznámí nejméně šest měsíců dopředu;
- přizpůsobí své chování vůči spotřebitelům zásadám uvedeným
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některých sedel pocházejících z Čínské lidové republiky
(2006/C 84/03)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], ve kterém se uvádí, že dovozy některých sedel pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčená země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podalo dne 22. února 2006 Evropské sdružení výrobců sedel (European Saddle Manufacturers Association) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sedel ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový jsou sedla a jejich základní části a součásti (kostra, polstrování nebo potahy) jízdních kol a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek), též s motorem a též s postranními vozíky, posilovacích strojů a rotopedů, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen dotčený výrobek), obvykle kódů KN 87149500, ex87149990 a ex95069110.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě početně zjištěné běžné hodnoty v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d).
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a na jím stanovované ceny, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v jednotkách, dotčeného výrobku vyrobeného společností a prodaného na vývoz do Společenství v roce 2005 a/nebo stejné informace pro dotčený výrobek, který byl koupen a vyvezen,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v jednotkách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu v roce 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [2] (o individuální dumpingová rozpětí může žádat pouze vyvážející výrobce),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby a/nebo prodeje dotčeného výrobku,
- názvy, vztah a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku, a
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.
Poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za rok 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem, vyjádřený v jednotkách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za rok 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
Aby mohla Komise vzorek vybrat, žádají se všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za rok 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- hodnotu prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za rok 2005,
- objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v jednotkách za rok 2005,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v jednotkách za rok 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců uvedených v podnětu a orgánům dotčené země vývozu.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bude za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou pravděpodobně vybrána Brazílie. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a všem sdružením vývozců/výrobců uvedeným v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Brazílie, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d), pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [6] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst. 1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] O individuální dumpingové rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností nezařazených do vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o statut tržního hospodářství. O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a o status tržního hospodářství je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[3] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[4] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[6] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2006/C 85/04)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1]
Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství [2] se mění následovně:
Na straně 357:
871200 Jízdní kola a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek), bez motoru:
Vložit následující text:
"Toto číslo zahrnuje nekompletní jízdní kola, která mají podstatné rysy kompletních jízdních kol (všeobecné pravidlo 2 a) pro výklad kombinované nomenklatury).
Nekompletní jízdní kolo, též nesmontované, se zařazuje do čísla 8712, pokud se skládá z rámu, vidlice a alespoň ze dvou z následujících prvků:
- kol,
- pedálového ústrojí (včetně osyklik, kliky),
- jednotky řízení jízdního kola (včetně řídítek a sloupku řídítek),
- brzdového systému."
[1] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízení Rady (ES) č. 426/2006 (Úř. věst. L 79, 16.3.2006, s. 1).
[2] Úř. věst.
C 50, 28.2.2006, s. 1.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu
(2006/C 89/02)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], ve kterém se uvádí, že dovozy syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Malajsie a Tchaj-wanu (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podalo dne 3. března 2006 Mezinárodní sdružení výrobců chemických vláken (CIRFS) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby syntetických polyesterových střižových vláken ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Malajsie a Tchaj-wanu (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódu KN 55032000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Malajsie a Tchaj-wanu vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho vývozu do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené země vývozu.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Malajsie a Tchaj-wanu celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a na jím stanovované ceny, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Malajsie a Tchaj-wanu předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců na Tchaj-wanu
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [2] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v Tchaj-wanu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem, vyjádřený v tunách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Malajsie a Tchaj-wanu na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
Aby mohla Komise vzorek vybrat, žádají se všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- hodnotu prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku, poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Tchaj-wanu zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Malajsii, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců uvedeným v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
i) Vývozci/výrobci v Malajsii
Všechny tyto zúčastněné strany by se měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) prostřednictvím faxu obrátit na Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu, a aby si případně vyžádaly dotazník, vzhledem k tomu, že se lhůta stanovená v odst. 6 písm. a) bodě ii) vztahuje na všechny tyto zúčastněné strany.
ii) Vývozci/výrobci v Tchaj-wanu, kteří žádají o individuální rozpětí
Vývozci/výrobci na Tchaj-wanu, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
(iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [4] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Sdělení Komise o výsledcích hodnocení rizik a strategiích snižování rizik pro látky: dibutyl-ftalát; 3,4-dichloranilin; di(isodecyl)-ftalát; 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C9-11-rozvětvené alkylestery, bohaté na C10-alkylestery; di(isononyl)-ftalát; 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C8-10-rozvětvené alkylestery, bohaté na C9-alkylestery; ethylendiamintetraoctová kyselina; methyl-acetát; chloroctová kyselina; n-pentan; tetranatrium-ethylendiamintetraacetát
(2006/C 90/04)
Nařízení Rady (EHS) č. 793/93 ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek [1] zahrnuje oznamování údajů, stanovení priorit, hodnocení rizik a tam, kde je to nutné, vypracování strategií na snížení rizik existujících látek.
V rámci nařízení (EHS) č. 793/93 byly následující látky označeny za látky prioritní pro hodnocení v souladu s nařízeními Komise (ES) č. 1179/94 [2], (ES) č. 2268/95 [3] a (ES) č. 143/97 [4], která se týkají prvního, druhého a třetího seznamu prioritních látek ve smyslu nařízení (EHS) č. 793/93:
- dibutyl-ftalát;
- 3,4-dichloranilin;
- ethylendiamintetraoctová kyselina;
- methyl-acetát;
- tetranatrium-ethylendiamintetraacetát;
- di(isodecyl)-ftalát;
- 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C9-11-rozvětvené alkylestery, bohaté na C10-alkylestery;
- di(isononyl)-ftalát;
- 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C8-10-rozvětvené alkylestery, bohaté na C9-alkylestery;
- n-pentan;
- chloroctová kyselina.
Státy v rolích zpravodajů určené v souladu s těmito nařízeními dokončily pro tyto látky hodnocení rizik s ohledem na člověka a na životní prostředí podle nařízení Komise (ES) č. 1488/94 ze dne 28. června 1994, kterým se stanoví zásady hodnocení rizik existujících látek pro člověka a životní prostředí [5], a navrhly strategii snižování rizik v souladu s nařízením (EHS) č. 793/93.
Vědecký výbor pro toxicitu, ekotoxicitu a životní prostředí (SCTEE) byl konzultován a vydal stanovisko s ohledem na hodnocení rizik provedená zpravodaji.
Tato stanoviska jsou k dispozici na internetových stránkách Vědeckého výboru.
Čl. 11 odst. 2 nařízení (EHS) č. 793/93 stanoví, že výsledky vyhodnocení rizik a doporučená strategie pro snižování rizik budou přijaty na úrovni Společenství a zveřejněny Komisí. Toto sdělení, spolu s odpovídajícím doporučením Komise [6] uvádí výsledky hodnocení rizik [7] a strategie pro snižování rizik pro výše uvedené látky.
Výsledky hodnocení rizik a strategie pro snižování rizik uvedené v tomto sdělení jsou v souladu se stanoviskem výboru ustaveného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EHS) č. 793/93.
ČÁST 1
č.
CAS 84-74-2
č.
Einecs 201-557-4
Strukturní vzorec : C6H4 – (COOC4H9)2
Název podle Einecs : dibutyl-ftalát
Název podle IUPAC : dibutyl-ftalát
Zpravodaj : Nizozemsko
Klasifikace [8] :
Repr. kat.
2: R61
Repr. kat.
3: R62
N: R50
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsáno v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát [9] předal Komisi.
Závěr pro atmosféru je výsledkem dalšího testování a je popsán v dodatcích zprávy o hodnocení rizik.
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka využívá především jako změkčovadlo v pryskyřicích a polymerech.
Další použití je v tiskařských barvách, lepidlech, těsnicích hmotách/injektážních činidlech, nitrocelulózových barvách, filmových povlacích a skleněných vláknech a kosmetických produktech.
Nebylo možné získat informace o použití celkového objemu látky vyráběného v Evropském společenství nebo do něj dováženého, proto mohou existovat použití, která nejsou tímto hodnocením rizik pokryta.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěry hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY
jsou takové, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav z všeobecné systémové toxicity následkem opakované dermální expozice, k níž dochází v důsledku činností, při nichž se vytváří aerosol,
- obav z nepříznivého místního vlivu na dýchací soustavu následkem opakované inhalační expozice ve všech expozičních scénářích na pracovišti.
Závěry hodnocení rizik pro
SPOTŘEBITELE a OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
jsou takové, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující [10].
Závěr hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěry hodnocení rizik pro životní prostředí pro
VODNÍ EKOSYSTÉM a SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
jsou takové, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika související s výše uvedenými složkami životního prostředí.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU
je takový, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- očekávaného rizika pro rostliny v důsledku místní úrovně atmosférické expozice ze zpracování polymerů, přípravy lepidel, použití v tiskařských barvách a zpracování skleněných vláken.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika související s výše uvedenými složkami životního prostředí.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
pro PRACOVNÍKY
Právní předpisy pro ochranu pracovníků, které jsou v současnosti platné na úrovni Společenství, podle obecného mínění poskytují dostatečný rámec pro snížení rizik látek v potřebné míře a mají se uplatňovat.
V tomto rámci je doporučeno
- v souladu se směrnicí 98/24/ES [11] stanovit na úrovni Společenství limitní hodnoty expozice na pracovišti pro dibutyl-ftalát.
pro SPOTŘEBITELE
- na úrovni Společenství zvážit omezení podle směrnice Rady 76/769/EHS [12] (směrnice o uvádění na trh a používání) pro použití dibutyl-ftalátu v hračkách a předmětech pro péči o děti v důsledku klasifikace dibutyl-ftalátu v kategorii 2 látek toxických pro reprodukci a zabránit používání dibutyl-ftalátu jako náhrady za jiná změkčovadla pro tyto účely.
Co se týče ostatních použití, má se za to, že existující právní opatření pro ochranu spotřebitele, zejména ustanovení směrnice Rady 76/769/EHS (směrnice o uvádění na trh a používání), pokud jde o látky CMR, dostatečně pokrývají zjištěná rizika pro spotřebitele.
pro ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
- za účelem usnadnění povolování a sledování podle směrnice Rady 96/61/ES (integrovaná prevence a omezování znečištění) by měl být dibutyl-ftalát začleněn do pokračující práce na tvorbě pokynů k "nejlepším dostupným technikám" (BAT).
ČÁST 2
č.
CAS 95-76-1
č.
Einecs 202-448-4
+++++ TIFF +++++
Strukturní vzorec Název podle Einecs : 3,4-dichloranilin (3,4-DCA)
Název podle IUPAC : 1-amino-3,4-dichlorbenzen
Zpravodaj : Německo
Klasifikace [13] :
T: R23/24/25
Xi: R41, R43
N: R50-53
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát [14] předal Komisi.
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka používá především jako chemický meziprodukt při výrobě fenylmočovinových a fenylkarbamátových herbicidů.
Další uvedené použití je při výrobě disperzních azobarviv pro polyesterová vlákna a při výrobě trichlorkarbanilidu, který se používá jako baktericidní prostředek ve výrobcích pro domácnost.
Nebylo možné získat informace o použití celkového objemu látky vyráběného v Evropském společenství nebo do něj dováženého, proto mohou existovat použití, která nejsou tímto hodnocením rizik pokryta.
Hodnocení rizik identifikovalo další zdroje expozice látce, která je významná pro člověka a životní prostředí, zvláště jako metabolit z jejích následných produktů, např. přípravky na ochranu rostlin diuron, linuron a propanil a baktericid trichlorkarbanilid (TCC).
Hodnocení rizik plynoucích z těchto expozic jsou v tomto hodnocení rizik brána v úvahu.
Je třeba očekávat emise 3,4-dichloranilinu do životního prostředí z používání diuronu jako protihnilobného činidla a jako algicidu ve stavebnictví.
Tato uvolňování nemohla být brána v úvahu při charakterizaci rizik, ale mohou být v příhodné době zhodnocena podle směrnice o biocidech (98/8/ES) [15].
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěr hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY
je takový, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav ze senzibilizace kůže následkem dermální expozice, k níž dojde při čištění, údržbě a opravách během výroby a dalšího zpracování 3,4-dichloranilinu.
Závěr hodnocení rizik pro
SPOTŘEBITELE, OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ a LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěry hodnocení rizik pro
VODNÍ EKOSYSTÉM jsou:
1. pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav z vlivů na výše uvedenou složku životního prostředí následkem expozice plynoucí z nezemědělského použití diuronu jako totálního herbicidu na nepropustných površích.
a 2. je třeba dalších informací a/nebo zkoušek.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- potřeby lepších informací, aby bylo možno patřičně charakterizovat rizika pro vodní ekosystém, která plynou z uvolňování diuronu při nezemědělském použití jako totálního herbicidu na nepropustných površích.
Požadavky na informace a/nebo zkoušky jsou:
- dlouhodobá zkouška na organismu Hyalella azteca žijícím v sedimentech.
Tento požadavek na další zkoušky však závisel na výsledcích strategie snížení rizik pro vodní prostředí.
Vzhledem k tomu, že se očekává, že doporučená opatření dostatečně sníží koncentrace ve vodním prostředí, není již tato zkouška považována za nezbytnou.
Závěry hodnocení rizik pro
SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
NEJVYŠŠÍ PREDÁTORY PROSTŘEDNICTVÍM AKUMULACE V POTRAVNÍM ŘETĚZCI
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
ČÁST 3
č.
CAS 26761-40-0
č.
Einecs 247-977-1
Strukturní vzorec Název podle Einecs : di(isodecyl)-ftalát (DIDP)
Název podle IUPAC Zpravodaj : Francie
Klasifikace : neklasifikováno
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát [16] předal Komisi.
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka využívá především jako změkčovadlo ve výrobcích z PVC.
Dále se používá v polymerních aplikacích nebo jako složka tiskařských barev, nátěrů a těsnicích hmot.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěr hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY, SPOTŘEBITELE a OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující [17].
Pokud by byla látka použita jako změkčovadlo v PVC používaném na hračky a předměty pro péči o děti, bylo by pak zapotřebí zvláštních opatření pro snížení rizik.
Tohoto závěru by bylo dosaženo v důsledku:
- obav před všeobecnou systémovou toxicitou pro kojence a novorozence následkem orální expozice z hraček a předmětů pro péči o děti obsahujících látku.
Závěr hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU, VODNÍ EKOSYSTÉM a SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
pro SPOTŘEBITELE
- na úrovni Společenství zvážit omezení podle směrnice Rady 76/769/EHS [18] (směrnice o uvádění na trh a používání) pro použití DIDP v hračkách a předmětech pro péči o děti.
ČÁST 4
č.
CAS 68515-49-1
č.
Einecs 271-091-4
Strukturní vzorec Název podle Einecs : 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C9-11-rozvětvené alkylestery, bohaté na C10-alkylestery
Název podle IUPAC Zpravodaj : Francie
Klasifikace : není klasifikováno
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát [19] předal Komisi.
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka využívá především jako změkčovadlo ve výrobcích z PVC.
Dále se používá v polymerních aplikacích nebo jako složka tiskařských barev, nátěrů a těsnicích hmot.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěr hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY, SPOTŘEBITELE a OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující [20].
Pokud by byla látka použita jako změkčovadlo v PVC používaném na hračky a předměty pro péči o děti, bylo by pak zapotřebí zvláštních opatření pro snížení rizik.
Tohoto závěru by bylo dosaženo v důsledku:
- obav před všeobecnou systémovou toxicitou pro kojence a novorozence následkem orální expozice z hraček a předmětů pro péči o děti obsahujících látku.
Závěr hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU, VODNÍ EKOSYSTÉM a SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
pro SPOTŘEBITELE
- na úrovni Společenství zvážit omezení podle směrnice Rady 76/769/EHS [21] (směrnice o uvádění na trh a používání) pro použití látky v hračkách a předmětech pro péči o děti.
ČÁST 5
č.
CAS 28553-12-0
č.
Einecs 249-079-5
Strukturní vzorec Název podle Einecs : di(isononyl)-ftalát (DINP)
Název podle IUPAC Zpravodaj : Francie
Klasifikace : neklasifikováno
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát [22] předal Komisi.
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka využívá především jako změkčovadlo ve výrobcích z PVC.
Dále se používá v polymerních aplikacích nebo jako složka lepidel, nátěrů, laků a těsnicích hmot.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěr hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY, SPOTŘEBITELE a OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující [23].
Závěr hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU, VODNÍ EKOSYSTÉM a SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
pro SPOTŘEBITELE
- s ohledem na odlišné vědecké stanovisko mezi CSTEE [24] a závěry hodnocení rizik pro spotřebitele podle tohoto nařízení a s ohledem na nejistoty v hodnocení expozice DINP z hraček a předmětů pro péči o děti je z hlediska prevence vhodné zvážit na úrovni Společenství přiměřená omezení podle směrnice Rady 76/769/EHS [25] (směrnice o uvádění na trh a používání) pro použití DINP v hračkách a předmětech pro péči o děti.
Takováto opatření by měla být po 3 – 4 letech přezkoumána ve světle dalšího vědeckého vývoje.
ČÁST 6
č.
CAS 68515-48-0
č.
Einecs 271-090-9
Strukturní vzorec Název podle Einecs : 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C8-10-rozvětvené alkylestery, bohaté na C9-alkylestery
Název podle IUPAC Zpravodaj : Francie
Klasifikace : neklasifikováno
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát [26] předal Komisi.
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka využívá především jako změkčovadlo ve výrobcích z PVC.
Dále se používá v polymerních aplikacích nebo jako složka lepidel, nátěrů, laků a těsnicích hmot.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěr hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY, SPOTŘEBITELE a OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující [27].
Závěr hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU, VODNÍ EKOSYSTÉM a SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
pro SPOTŘEBITELE
- S ohledem na odlišné vědecké stanovisko mezi CSTEE [28] a závěry hodnocení rizik pro spotřebitele podle tohoto nařízení a s ohledem na nejistoty v hodnocení expozice této látce z hraček a předmětů pro péči o děti je z hlediska prevence vhodné na úrovni Společenství zvážit přiměřená omezení podle směrnice Rady 76/769/EHS [29] (směrnice o uvádění na trh a používání) pro použití látky v hračkách a předmětech pro péči o děti.
Takováto opatření by měla být po 3–4 letech přezkoumána s ohledem na další vědecký vývoj.
ČÁST 7
č.
CAS 60-00-4
č.
Einecs 200-449-4
+++++ TIFF +++++
Strukturní vzorec Název podle Einecs : ethylendiamintetraoctová kyselina (EDTA)
Název podle IUPAC : {[2-(bis-karboxymethyl)-amino-ethyl]-karboxymethyl-amino}-octová kyselina
Zpravodaj : Německo
Klasifikace [30] : Xi: R36
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát předal Komisi.
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka využívá především jako komplexotvorné činidlo v mnoha průmyslových odvětvích, např. v čisticích prostředcích pro průmysl a odborné profese, ve fotochemických látkách, v zemědělství, v papírenském průmyslu, v pracích a čisticích prostředcích pro domácnosti, v textilním průmyslu, v galvanickém pokovování, v kosmetice a při úpravě vody.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěr hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
SPOTŘEBITELE
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU a SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
VODNÍ EKOSYSTÉM
je takový, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav z environmentálních vlivů na výše uvedené složky životního prostředí následkem expozice plynoucí z používání EDTA v průmyslových detergentech, v papírnách a při výrobě desek s elektrickými obvody a z uvolňování během opětovného využití odpadů obsahujících EDTA.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
se doporučuje:
- za účelem usnadnění povolování a sledování podle směrnice Rady 96/61/ES (integrovaná prevence a omezování znečištění), by měl být EDTA začleněn do pokračující práce na tvorbě pokynů k "nejlepším dostupným technikám" (BAT),
- při udělování evropské ekoznačky papírenským výrobkům brát v úvahu perzistentní komplexotvorná činidla a rozšířit existující systém podle nařízení 1980/2000/ES [31] pro udělování evropské ekoznačky čisticím prostředkům na průmyslové čisticí prostředky.
ČÁST 8
č.
CAS 79-20-9
č.
Einecs 201-185-2
+++++ TIFF +++++
Strukturní vzorec Název podle Einecs : methyl-acetát
Název podle IUPAC : methyl-acetát
Zpravodaj : Německo
Klasifikace [32] :
F; R11
Xi; R36
R66, R67
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát předal Komisi [33].
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka využívá především jako rozpouštědlo v lepidlech, nátěrových systémech, kosmetických činidlech a čisticích prostředcích.
Dále se látka používá jako meziprodukt při výrobě přípravků na ochranu rostlin, vitamínů, a jako meziprodukt výroby sladidel.
Nebylo možné získat informace o použití celkového objemu látky vyráběného v Evropském společenství nebo do něj dováženého, proto mohou existovat použití, která nejsou tímto hodnocením rizik pokryta.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěr hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY
je takový, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav z podráždění dýchací soustavy následkem akutní inhalační expozice plynoucí z podlahářských prací a stavebnictví,
- obav z místního vlivu na dýchací soustavu následkem opakované inhalační expozice plynoucí z výroby a dalšího zpracování látky jako chemického meziproduktu, z výroby přípravků (nátěry, laky, lepidla, čističe), z úprav kovů, elektrotechniky, úprav dřeva, z výroby papíru a celulózy (barvy a lepidla), z podlahářských a stavebních prací a z používání kosmetických přípravků,
- obav ze systémových vlivů následkem opakované inhalační expozice plynoucí z výroby přípravků (barvy, laky, lepidla, čističe), z úprav kovů, elektrotechniky, úprav dřeva, výroby papíru a celulózy (barvy a lepidla), z podlahářských a stavebních prací,
- obav z vývojové toxicity následkem inhalační expozice plynoucí z podlahářských a stavebních prací.
Závěr hodnocení rizika pro
SPOTŘEBITELE
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU, VODNÍ EKOSYSTÉM a SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
pro PRACOVNÍKY
Právní předpisy pro ochranu pracovníků, které jsou v současnosti platné na úrovni Společenství, podle obecného mínění poskytují dostatečný rámec pro snížení rizik látek v potřebné míře a mají se uplatňovat.
V rámci tohoto doporučení se doporučuje:
- v souladu se směrnicí 98/24/ES [34] stanovit na úrovni Společenství limitní hodnoty expozice na pracovišti pro methyl-acetát.
ČÁST 9
č.
CAS 79-11-8
č.
Einecs 201-178-4
+++++ TIFF +++++
Strukturní vzorec Název podle Einecs : chloroctová kyselina (MCAA)
Název podle IUPAC : 2-chlorethanová kyselina
Zpravodaj : Nizozemsko
Klasifikace [35] :
T; R23/24/25
C; R34
N; R50
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát předal Komisi [36].
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka používá především jako chemický meziprodukt pro syntézu jiných produktů, jako jsou karboxymethylcelulóza (CMC), karboxymethylovaný škrob, chemické látky na ochranu plodin (např. 2,4D a MCPA), plasty, kyselina thioglykolová, sodné soli MCAA a jiné produkty, jako např. estery a amidy.
Dále se používá jako součást odstraňovačů nátěrů nebo odstraňovačů graffiti na bázi kyselin, potahu plechovek na potraviny (tj. jako modifikátor pro pryskyřice), leptavých činidel, odstraňovačů bradavic, antimikrobiálních přísad do potravin a analytických činidel.
Tato použití však nejsou uvedena jako současná nebo významná použití spotřebiteli v EU, proto hodnocení rizik neidentifikovalo žádná rizika pro spotřebitele.
Hodnocení rizik identifikovalo pro člověka a životní prostředí další zdroje expozice látce, zejména se látka může tvořit (nepřímo) v atmosféře z průmyslových chlorovaných chemikálií.
Mimo antropogenních zdrojů se očekává, že látka vzniká v životním prostředí, což nevyplývá z životního cyklu látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené.
Hodnocení rizik vyplývajících z těchto expozic nejsou součástí tohoto hodnocení rizik.
Úplná zpráva o hodnocení rizik, jak byla předána zpravodajským členským státem Komisi, však poskytuje informace, které by mohly být použity pro hodnocení těchto rizik.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěry hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY
1. jsou takové, že existuje varování, že roztavená/tekutá MCAA je při dermální expozici velmi nebezpečná.
Po náhodné dermální expozici roztavené/tekuté MCAA byly popsány smrtelné i závažné případy akutní systémové intoxikace;
2. jsou takové, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav z akutních toxických vlivů následkem krátkodobé dermální expozice plynoucí z použití MCAA v odstraňovačích nátěrů,
- obav z akutních toxických vlivů následkem krátkodobé inhalační expozice plynoucí z většiny expozičních scénářů (výjimkami jsou dílčí scénáře: "výroba a čištění a údržba ve výrobě" a "použití pevných látek"),
- obav z podráždění kůže následkem expozice plynoucí z použití MCAA v odstraňovačích nátěrů bez opatření na ochranu pracovníků, např. použití osobních ochranných pomůcek,
- obav z podráždění dýchacího systému (nebo smyslů) následkem expozice plynoucí z výroby chloroctové kyseliny: přeprava roztavené chloroctové kyseliny a přeprava 80 % chloroctové kyseliny,
- obav ze systémových vlivů následkem opakované dermální expozice plynoucí z použití MCAA v odstraňovačích nátěrů,
- obav ze systémových vlivů následkem opakované inhalační expozice plynoucí z výroby chloroctové kyseliny: přeprava roztavené chloroctové kyseliny a přeprava 80 % chloroctové kyseliny a použití MCAA v odstraňovačích nátěrů;
3. jsou takové, že je zapotřebí dalších informací a/nebo zkoušek.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- je třeba lepších informací, aby bylo možno patřičně charakterizovat rizika s ohledem na obavy z vlivů na reprodukci následkem expozice MCAA.
Požadavkem na informace a/nebo zkoušky je:
- měla by být provedena studie vývojové toxicity, přičemž se očekává stanovisko Vědeckého výboru pro limitní hodnoty expozice na pracovišti o nezbytnosti takové studie.
Závěry hodnocení rizik pro
SPOTŘEBITELE
jsou takové, že je zapotřebí dalších informací a/nebo zkoušek.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- je třeba lepších informací, aby bylo možno patřičně charakterizovat rizika s ohledem na obavy z vlivů na reprodukci následkem expozice choroctové kyselině.
Požadavkem na informace a/nebo zkoušky je:
- měla by být provedena studie vývojové toxicity, přičemž se očekává stanovisko Vědeckého výboru pro limitní hodnoty expozice na pracovišti o nezbytnosti takové studie (viz oddíl pracovníci).
Závěry hodnocení rizik pro
OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
1. jsou takové, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav ze systémových vlivů následkem možné opakované expozice prostřednictvím pitné vody plynoucí z jedné místní lokality výroby,
- obav ze systémových vlivů následkem možné opakované expozice prostřednictvím listových plodin plynoucí z vysokých emisí do ovzduší z jedné místní lokality zpracování.
2. jsou takové, že je zapotřebí dalších informací a/nebo zkoušek.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- je třeba lepších informací, aby bylo možno patřičně charakterizovat rizika pro reprodukci nastávající v důsledku expozice.
Požadavky na informace a/nebo zkoušky jsou:
- měla by být provedena studie vývojové toxicity, přičemž se očekává stanovisko Vědeckého výboru pro limitních hodnoty expozice chemickým činitelům při práci o nezbytnosti takové studie (viz oddíl pracovníci).
Závěry hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
jsou takové, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěry hodnocení rizik pro
VODNÍ EKOSYSTÉM
jsou takové, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obavy o místní vodní složky životního prostředí následkem expozice plynoucí ze dvou lokalit výroby/zpracování látky.
Závěry hodnocení rizik pro
SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
jsou takové, že je zapotřebí dalších informací a/nebo zkoušek.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
je třeba lepších informací, aby bylo možno patřičně charakterizovat rizika pro suchozemské složky životního prostředí s ohledem na přírodní a antropogenní zdroje emisí MCAA na úrovni pozadí z nezamýšlených zdrojů.
Požadavky na informace a/nebo zkoušky jsou:
- další údaje odrážející poměrné příspěvky z přírodních a antropogenních zdrojů emisí MCAA.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obavy o čistírny odpadních vod následkem expozice plynoucí z jedné lokality výroby/zpracování látky.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
pro PRACOVNÍKY
Právní předpisy pro ochranu pracovníků, které jsou v současnosti platné na úrovni Společenství, podle obecného mínění poskytují dostatečný rámec pro snížení rizik látky v potřebné míře a mají se uplatňovat.
V tomto rámci se doporučuje:
- v souladu se směrnicí 98/24/ES [37] stanovit na úrovni Společenství limitní hodnoty expozice na pracovišti pro MCAA;
pro ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ a OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
- za účelem usnadnění povolování a sledování podle směrnice Rady 96/61/ES (integrovaná prevence a omezování znečištění) by MCAA měla být začleněna do pokračující práce na tvorbě pokynů k "nejlepším dostupným technikám" (BAT).
ČÁST 10
č. CAS 109-66-0
č.
EINECS 203-692-4
Strukturní vzorec : CH3-CH2-CH2-CH2-CH3
Název podle Einecs : n-pentan
Název podle IUPAC : n-pentan
Zpravodaj : Norsko
Klasifikace [38] :
F+; R12
Xn; R65, R66, R67
N; R51-53
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát předal Komisi.
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka využívá především jako pěnicí činidlo pro polystyren a polyuretan v odvětví polymerů.
Používá se také jako rozpouštědlo v aerosolech a jako rozpouštědlo v procesech polymerace.
Dále se používá jako rozpouštědlo při přípravě lepidel a jako laboratorní chemikálie.
Hodnocení rizik identifikovalo další zdroje expozice látce pro člověka a životní prostředí, zejména při použití a spalování ropných produktů, které nevyplývají z životního cyklu látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené.
Hodnocení rizik plynoucích z těchto expozic není součástí tohoto hodnocení rizik.
Úplná zpráva o hodnocení rizik, jak byla předána zpravodajským členským státem Komisi, však poskytuje informace, které by mohly být použity pro hodnocení těchto rizik.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěr hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
SPOTŘEBITELE
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
je takový, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav z vlivů na člověka vzhledem k tomu, že izolovaný n-pentan přispívá k vytváření ozónu v okolním ovzduší.
Závěr hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU
je takový, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav z toho, že izolovaný n-pentan přispívá k tvorbě ozónu v okolním ovzduší.
Závěr hodnocení rizik pro
VODNÍ EKOSYSTÉM A SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
pro ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ a OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
- Platné právní předpisy, které mají zabránit škodlivým vlivům znečištění ozonem, nebo je snížit (směrnice 2002/3/ES) [39] dle obecného mínění poskytují dostatečný rámec pro snížení rizik n-pentanu.
Směrnice stanoví opatření a doporučení pro sledování prekurzorů ozonu, jako např. těkavých organických sloučenin (VOC) (příloha IV směrnice).
Hlavními cíli těchto měření je analýza trendů koncentrací prekurzorů ozonu a kontrola účinnosti strategií snižování emisí, kontrola návaznosti emisních inventur a přiřazení zdrojů emisí koncentracím znečišťujících látek.
Dalším cílem je zlepšení porozumění mechanismům vytváření ozonu a rozptylu prekurzorů, jakož i uplatnění fotochemických modelů.
Seznam těkavých organických sloučenin doporučených pro sledování ve vnějším ovzduší uvádí více než třicet jednotlivých sloučenin, z nichž jednou je n-pentan.
ČÁST 11
č.
CAS 64-02-8
č.
Einecs 200-573-9
+++++ TIFF +++++
Strukturní vzorec Název podle Einecs : tetranatrium-ethylendiamintetraacetát (Na4EDTA)
Název podle IUPAC : tetranatrium-{[2-(bis-karboxymethyl)-amino-ethyl]-karboxymethyl-amino}-acetát
Zpravodaj : Německo
Klasifikace [40] :
Xn: R22
Xi: R41
Hodnocení rizik je založeno na současné praxi související s životním cyklem látky vyráběné v Evropském společenství nebo do něj dovážené, jak je popsán v úplné zprávě o hodnocení rizik, kterou zpravodajský členský stát předal Komisi.
Na základě dostupných informací hodnocení rizik stanovilo, že v Evropském společenství se látka využívá především jako komplexotvorné činidlo v mnoha odvětvích průmyslu, např. v čisticích prostředcích pro průmysl a odborné profese, ve fotochemických látkách, v zemědělství, v papírenském průmyslu, v pracích a čisticích prostředcích pro domácnosti, v textilním průmyslu, v galvanickém pokovování, v kosmetice a v úpravě vody.
HODNOCENÍ RIZIK
A. Lidské zdraví
Závěr hodnocení rizik pro
PRACOVNÍKY
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
SPOTŘEBITELE
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
OSOBY EXPONOVANÉ PROSTŘEDNICTVÍM ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
LIDSKÉ ZDRAVÍ (fyzikálněchemické vlastnosti)
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
B. Životní prostředí
Závěr hodnocení rizik pro
ATMOSFÉRU a SUCHOZEMSKÝ EKOSYSTÉM
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
Závěr hodnocení rizik pro
VODNÍ EKOSYSTÉM
je takový, že pro snížení rizik je zapotřebí zvláštních opatření.
Tohoto závěru bylo dosaženo v důsledku:
- obav z environmentálních vlivů na výše uvedené složky životního prostředí následkem expozice plynoucí z použití Na4EDTA v průmyslových detergentech, v papírnách, při výrobě desek elektronických obvodů a z uvolňování během opětovného využití odpadu obsahujícího Na4EDTA.
Závěr hodnocení rizik pro
MIKROORGANISMY V ČISTÍRNÁCH ODPADNÍCH VOD
je takový, že v současnosti není třeba dalších informací a/nebo zkoušek ani opatření na snížení rizik kromě těch, která se již uplatňují.
Tohoto závěru bylo dosaženo, neboť:
- hodnocení rizik ukazuje, že se neočekávají žádná rizika.
Již uplatňovaná opatření na snížení rizik jsou považována za dostačující.
STRATEGIE PRO SNÍŽENÍ RIZIK
se doporučuje:
- za účelem usnadnění povolování a sledování podle směrnice Rady 96/61/ES (integrovaná prevence a omezování znečištění) by měl být Na4EDTA začleněn do pokračující práce na tvorbě pokynů k "nejlepším dostupným technikám" (BAT),
- při udělování evropské ekoznačky papírenským výrobky brát v úvahu perzistentní komplexotvorná činidla a rozšířit existující systém podle nařízení 1980/2000/ES [41] pro udělování evropské ekoznačky čisticím prostředkům na průmyslové čisticí prostředky.
[1] Úř. věst.
L 84, 5.4.1993, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 131, 26.5.1994, s. 3.
[3] Úř. věst.
L 231, 28.9.1995, s. 18.
[4] Úř. věst.
L 25, 28.1.1997, s. 13.
[5] Úř. věst.
L 161, 29.6.1994, s. 3.
[6] Úř. věst.
L 104, 13.4.2006.
[7] Úplnou zprávu o hodnocení rizik, stejně jako její shrnutí, najdete na internetových stránkách Evropského úřadu pro chemické látky: http://ecb.jrc.it/existing-substances/
[8] Směrnice Komise 2001/59/ES ze dne 6. srpna, kterou se po dvacáté osmé přizpůsobuje technickému pokroku směrnice 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek, Úř. věst.
L 225, 21.8.2001, s. 30.
[9] Úplnou zprávu o hodnocení rizik a její dodatky, stejně jako její shrnutí, najdete na internetových stránkách Evropského úřadu pro chemické látky: http://ecb.jrc.it/existing-substances/
[10] Rozhodnutí Komise 1999/815/ES podle článku 9 směrnice Rady 92/59/EHS (Úř. věst.
L 315, 9.12.1999) a jeho následná prodloužení.
[11] Úř. věst.
L 131, 5.5.1998, s. 11.
[12] Úř. věst.
L 262, 27.9.1976, s. 201.
[13] Směrnice Komise 2004/73/ES ze dne 29. dubna 2004, kterou se po dvacáté deváté přizpůsobuje technickému pokroku směrnice 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek, Úř. věst.
L 152, 30.4.2004, s. 1 – 311.
[14] Úplnou zprávu o hodnocení rizik a její dodatky, stejně jako její shrnutí, najdete na internetových stránkách Evropského úřadu pro chemické látky: http://ecb.jrc.it/existing-substances/
[15] Úř. věst.
L 123, 24.4.1998, s. 1.
[16] Úplnou zprávu o hodnocení rizik, stejně jako její shrnutí, najdete na internetových stránkách Evropského úřadu pro chemické látky: http://ecb.jrc.it/existing-substances/
[17] Rozhodnutí Komise 1999/815/ES podle článku 9 směrnice Rady 92/59/EHS (Úř. věst.
L 315, 9.12.1999) a jeho následná prodloužení.
[18] Úř. věst.
L 262, 27.9.1976, s. 201.
[19] Úplnou zprávu o hodnocení rizik, stejně jako její shrnutí, najdete na internetových stránkách Evropského úřadu pro chemické látky: http://ecb.jrc.it/existing-substances/
[20] Rozhodnutí Komise 1999/815/ES podle článku 9 směrnice Rady 92/59/EHS (Úř. věst.
L 315, 9.12.1999) a jeho následná prodloužení.
[21] Úř. věst.
L 262, 27.9.1976, s. 201.
[22] Úplnou zprávu o hodnocení rizik, stejně jako její shrnutí, najdete na internetových stránkách Evropského úřadu pro chemické látky: http://ecb.jrc.it/existing-substances/
[23] Rozhodnutí Komise 1999/815/ES podle článku 9 směrnice Rady 92/59/EHS (Úř. věst.
L 315, 9.12.1999) a jeho následná prodloužení.
[24] Stanovisko k výsledkům hodnocení rizika: 1,2-benzendikarboxylová kyselina, di-C8-10-rozvětvené alkylestery, bohaté na C9-alkyly a di(isononyl)-ftalát, verze v podobě zprávy (Vliv na lidské zdraví), 27. plenární schůze CSTEE, Brusel, 30. října 2001.
[25] Úř. věst.
L 262, 27.9.1976, s. 201.
[26] Úplnou zprávu o hodnocení rizik, stejně jako její shrnutí, najdete na internetových stránkách Evropského úřadu pro chemické látky: http://ecb.jrc.it/existing-substances/
[27] Rozhodnutí Komise 1999/815/ES podle článku 9 směrnice Rady 92/59/EHS (Úř. věst.
L 315, 9.12.1999) a jeho následná prodloužení.
[28] Stanovisko k výsledkům hodnocení rizika: 1,2-benzendikarboxylové kyseliny, di-C8-10-rozvětvených alkylesterů, bohatých na C9-alkyly a di-(isononyl)ftalát, verze zprávy (Vliv na lidské zdraví), 27. plenární schůze CSTEE, Brusel, 30. října 2001.
[29] Úř. věst.
L 262, 27.9.1976, s. 201.
[30] Směrnice Komise ..., kterou se po třicáté přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek, bude zveřejněna.
[31] Úř. věst.
L 237, 21.9.2000, s. 1.
[32] Směrnice Komise ...., kterou se po třicáté přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek, bude zveřejněna.
[33] Úplnou zprávu o hodnocení rizik, stejně jako její shrnutí, najdete na internetových stránkách Evropského úřadu pro chemické látky: http://ecb.jrc.it/existing-substances/
[34] Úř. věst.
L 131, 5.5.1998, s. 11.
[35] Směrnice Komise..., kterou se po třicáté přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek, bude zveřejněna.
[36] Úplnou zprávu o hodnocení rizik, stejně jako její shrnutí, najdete na internetových stránkách Evropského úřadu pro chemické látky: http://ecb.jrc.it/existing-substances/
[37] Úř. věst.
L 131, 5.5.1998, s. 11.
[38] Směrnice Komise 98/98/ES ze dne 15. prosince 1998, kterou se po dvacáté páté přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek, Úř. věst L 355, 30.12.1998, s. 1.
[39] Úř. věst.
L 67, 9.3.2002, s. 14.
[40] Směrnice Komise ..., kterou se po třicáté přizpůsobuje technickému pokroku směrnice Rady 67/548/EHS o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek, bude zveřejněna.
[41] Úř. věst.
L 237, 21.9.2000, s. 1.
--------------------------------------------------
Státní Podpora – Německo
Státní podpora C 6/06 (ex N 417/05) — Volkswerft Stralsund
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 90/07)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 22. února 2006 reprodukovaném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Spolkové republice Německo své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž na adresu:
European Commission
Directorate-General Competition
State aid Greffe
B-1049 Brussels
Fax č.: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Spolkové republice Německo.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
Dne 26. srpna 2005 oznámilo Německo Komisi svůj záměr poskytnout regionální investiční podporu společnosti Volkswerft Stralsund (VWS).
Oznámení bylo doplněno dopisy ze dne 17. října 2005 a ze dne 19. prosince 2005.
Popis
VWS je loděnice se sídlem ve městě Stralsund ve spolkové zemi Meklenbursko-Přední Pomořansko, tj. v oblasti podporované podle čl. 87 odst.
3 písm. a) Smlouvy. Jedná se o velký podnik.
VWS zamýšlí realizovat investiční projekt zaměřený na zvýšení produktivity loděnice a na konstrukci větších plavidel třídy Panamax.
Investice se týkají výroby desek a dílů lodní zdviže, prodloužení její obslužné dráhy a nezbytné ochrany před korozí.
Způsobilé investiční náklady činí 18699000 EUR.
Na základě dvou schválených režimů regionální podpory zamýšlí Německo udělit státní podporu ve výši 4200500 EUR, což činí 22,5 % způsobilých investičních nákladů.
Posouzení
Podpora se posuzuje podle Rámce pro státní podporu pro stavbu lodí ("rámec pro stavbu lodí").
Rámec pro stavbu lodí umožňuje poskytování regionální podpory na investice do modernizace současných loděnic s cílem zlepšit produktivitu provozovaných zařízení.
Míra podpory nesmí přesáhnout hranici 22,5 % v regionech podporovaných podle čl. 87 odst.
Komise má pochybnosti o tom, zda jsou splněny podmínky stanovené rámcem pro stavbu lodí. Komise není zcela přesvědčena o tom, že lze investice do výroby desek a dílů považovat za investice do používaných zařízení. Komise rovněž není přesvědčena o tom, že investice do ochrany lodní zdviže před korozí a prodloužení její obslužné dráhy jsou způsobilými investicemi, protože jejich cíl se nejeví jako zvýšení produktivity provozovaných zařízení.
Kromě toho si není Komise zcela jistá, jestli by investice společnosti VWS nevedly ke zvýšení kapacit loděnice a zda by takové zvýšení kapacity bylo slučitelné s rámcem pro stavbu lodí a se společným trhem.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von Ihren Behörden zu der erwähnten Beihilfe vorgelegten Informationen beschlossen hat, ein Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
I. VERFAHREN
(1) Mit Schreiben vom 22. August 2005, das am 26. August eingetragen wurde, meldete Deutschland der Kommission ihre Absicht an, der Volkswerft Stralsund eine regionale Investitionsbeihilfe zu gewähren. Mit Schreiben vom 13. September 2005 erbat die Kommission Auskünfte, die mit Schreiben vom 14. Oktober 2005, das am 17. Oktober eingetragen wurde, erteilt wurden. Die Kommission ersuchte um weitere Auskünfte mit Schreiben vom 18. November 2005, die mit Schreiben vom 19. Dezember 2005, das am 20. Dezember eingetragen wurde, vorgelegt wurden.
II. BESCHREIBUNG
(2) Begünstigter der Beihilfe ist die Volkswerft Stralsund GmbH (VWS), eine Werft in Stralsund (Mecklenburg-Vorpommern), einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag.
VWS gehört zum dänischen A.P. Möller Konzern und ist als solches Bestandteil der Werftengruppe unter der Führung der Odense Steel Shipyard Ltd. VWS ist ein Großunternehmen.
(3) VWS ist im Entwurf und der Fertigung von seegehenden Schiffen sowie in der Schiffsreparatur und dem Schiffsumbau tätig.
Es fertigt überwiegend mittelgroße Containerschiffe aber auch Fahrgastschiffe, Fährschiffe und Spezialschiffe wie Laderaum-Saugbagger, Ankerzieh- und Versorgungsschiffe, Kabelleger und Schadstoff-Bekämpfungsschiffe.
VWS kann Schiffe bis zu einer Länge von 260 m fertigen.
(4) Die Vorfertigung der Schiffsbauteile bis hin zur Sektionsgröße erfolgt in spezialisierten Fertigungsstrassen.
Die Endmontage erfolgt nach vorheriger Konservierung und Farbgebung in der Schiffbauhalle, die Schiffskörper bis zu einer Länge von 300 m zulässt.
Das Aufschwimmen der Schiffe erfolgt mit Hilfe eines Schiffslifts von 230 m Länge.
Dieser Schiffslift begrenzt das Schiffbauprogramm von VWS auf Schiffe bis zu 260 m.
(5) VWS beabsichtigt, seine Produktion zu modernisieren und zu rationalisieren sowie sich den Veränderungen der internationalen Marktanforderungen anzupassen, um auf dem Weltmarkt wettbewerbsfähig bleiben zu können.
Es geht davon aus, dass die günstigen Marktbedingungen für Handelsschiffe noch für mehrere Jahre anhalten werden, glaubt jedoch, dass sich die Nachfrage zunehmend zugunsten von Schiffe der Panamax-Klasse verschieben wird, die VWS gegenwärtig nicht herstellen kann.
Panamaxschiffe sind die größten Schiffe, die den Panamakanal durchfahren können, d.h. Schiffe mit einer maximalen Länge von 300 m und einer maximalen Breite von 32,2 m.
(6) VWS führt daher gegenwärtig ein Investitionsvorhaben durch, um die Produktivität der Werft zu erhöhen sowie die Herstellung größerer Schiffe der Panamax-Klasse zu ermöglichen.
Das Investitionsvorhaben wird VWS die Erschließung des Marktsegment Panamaxschiffe ermöglichen und damit das Absatzpotenzial der Werft erhöhen.
VWS geht davon aus, dass dies zu einer gleichmäßigeren Auslastung der vorhandenen Produktionsanlagen führen wird und somit zu einer Degression der Herstellungskosten pro Schiff, wodurch sich die Produktivität der Werft erhöhen wird.
(7) Die Investitionen betreffen die Stahlverarbeitung (Paneel-/ Sektionsbau; Konservierung), um den Bau und die Bearbeitung größere Stahlkonstruktionen (Sektionen) zu ermöglichen, und die Verlängerung des Schifflifts um 40 m, so dass größere Schiffe gehoben und gesenkt werden können.
(8) Im Bereich des Paneel- und Sektionsbaus soll in einer bestehenden Halle eine neue Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen für größere Schiffstypen errichtet werden.
Auf der Helling sollen außerdem vier zusätzliche Bauplätze zur Herstellung von Sektionen errichtet werden.
Hinsichtlich der Konservierung betreffen die Investitionen die Vergrößerung von zwei der vier bestehenden Kabinen der Konservierungsanlagen, um größere Sektionen unterbringen zu können.
Die Fähigkeit, größere Stahlsektionen bauen und bearbeiten zu können, ist aus wirtschaftlicher und technischer Sicht für die Herstellung von größeren Schiffen erforderlich, da die Endmontage von größeren Schiffen aus kleineren Sektionen ineffizient wäre.
Die Kapazität des Schiffslifts wird durch die Verlängerung auf die Kapazität der Schiffsbauhalle eingestellt.
(9) Das Vorhaben begann Anfang des Jahres 2005 und wird am 28. Februar 2006 abgeschlossen sein.
Das Vorhaben wird 207 neue direkte Arbeitsplätze schaffen.
(10) Das Investitionsvorhaben bedingt eine Verringerung der vertikalen Integration der Schiffswerft.
Der Anteil der fremdvergebenen Leistungen soll von 17 % der Fertigungsstunden im Jahr 2005 auf 28 % bis Ende des Jahres 2007 erhöht werden.
Es wird erwartet, dass mit zunehmender Fremdvergabe 400 neue Arbeitsplätze in der Region Stralsund entstehen.
(11) Den von Deutschland angemeldeten Informationen zufolge belaufen sich die Kosten des Vorhabens auf 18,669 Mio. EUR, was den förderbaren Kosten entspricht.
Diese Kosten lassen sich der Anmeldung zufolge wie folgt aufschlüsseln:
EUR _BAR_
Schiffslift _BAR_ 10512000 _BAR_
Paneel-/Sektionsbau _BAR_ 6910000 _BAR_
Konservierung _BAR_ 4347000 _BAR_
INSGESAMT _BAR_ 18669000 _BAR_
(12) Deutschland beabsichtigt, staatliche Beihilfen in Höhe von 4200500 EUR zu gewähren, was 22,5 % der förderbaren Investitionskosten von 18669000 EUR entspricht.
Die Beihilfe wird auf der Grundlage von zwei genehmigten Regionalbeihilferegelungen gewährt [1].
III. WÜRDIGUNG
3.1.
Staatliche Beihilfen im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag
(13) Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.
Gemäß der ständigen Rechtsprechung der europäischen Gerichte ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen eine Wirtschaftstätigkeit ausübt, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten berührt.
(14) Die Beihilfe wird vom Land Mecklenburg-Vorpommern gewährt und ist somit dem Staat zuzuordnen.
Sie gewährt VWS einen Vorteil, den das Unternehmen auf dem Markt nicht erlangt hätte.
VWS fertigt seegängige Schiffe.
Da diese Produkte gehandelt werden, droht die Maßnahme den Wettbewerb zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten.
Somit stellt der Zuschuss eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag dar und muss entsprechend gewürdigt werden.
3.2.
Ausnahme gemäß Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag
(15) Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag sehen Ausnahmen von der allgemeinen Unvereinbarkeit gemäß Absatz 1 dieses Artikels vor.
(16) Zur Bewertung von Beihilfen an den Schiffbau hat die Kommission Rahmenbestimmungen für Beihilfen an den Schiffbau erlassen ("Rahmenbestimmungen") [2].
Demnach bezeichnet Schiffbau den Bau in der Gemeinschaft von seegängigen Handelsschiffen mit Eigenantrieb.
Die Tätigkeiten von VWS fallen unter diese Definition und die Beihilfe an VWS muss somit angesichts dieser Rahmenbestimmungen bewertet werden.
Die Kommission hat zum jetzigen Zeitpunkt keine Hinweise darauf, dass VWS auch Fischereifahrzeuge herstellen würde.
Den Leitlinien für die Prüfung staatlicher Beihilfen im Fischerei- und Aquakultursektor [3] zufolge dürfen keine Beihilfen an Werften für den Bau von Fischereifahrzeuge gewährt werden.
(17) In Randnr.
26 der Rahmenbestimmungen heißt es, dass Regionalbeihilfen für den Schiffbau, die Schiffsreparatur oder den Schiffsumbau nur dann für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden, wenn die Beihilfen für Investitionen zur Sanierung oder Modernisierung gewährt werden, die nicht mit deren finanzieller Umstrukturierung verknüpft sind, um die Produktivität der vorhandenen Anlagen zu erhöhen.
(18) Die Beihilfeintensität darf in Regionen gemäß Artikel 87 Absatz 3 a) EG-Vertrag 22,5 % bzw. die anwendbare Obergrenze für Regionalbeihilfen, wenn diese niedriger ist, nicht überschreiten.
Ferner ist die Beihilfe auf die förderbaren Ausgaben gemäß der Definition in den anwendbaren Gemeinschaftsleitlinien für Regionalbeihilfen zu beschränken.
(19) Wie oben zitiert, sind Beihilfen an den Schiffbau auf Investitionen zur Modernisierung oder Sanierung bestehender Werften mit dem Ziel, die Produktivität bestehender Anlagen zu erhöhen, begrenzt.
(20) Nach Auffassung der Kommission muss die Frage, ob die Beihilfe eine bestehende oder eine neue Anlage betrifft, einige spezifische Faktoren, die in Randnr.
3 der Rahmenbestimmungen dargelegt sind, berücksichtigen.
Zu diesen Faktoren zählen überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt.
Neue Anlagen können zu Kapazitätssteigerungen führen.
Staatliche Beihilfen für solche Investitionen könnten somit dem grundlegenden Ziel der Rahmenbestimmungen zuwiderlaufen, wonach zu berücksichtigen ist, dass der Schiffbausektor regelmäßig mit Phasen der Überkapazität konfrontiert gewesen ist.
(21) Die Kommission hat Zweifel, dass die Investitionen in den Paneel-/Sektionsbau die Voraussetzungen von Randnr.
26 der Rahmenbestimmungen erfüllen.
Die Errichtung einer neuen Fertigungsstraße für Paneele und Subsektionen und von vier zusätzlichen Bauplätzen könnten zusätzliche Ausrüstungsanlagen darstellen und könnten damit mehr als bloße Investitionen zur Verbesserung der Produktivität einer bestehenden Anlage sein.
(22) Die Kommission hat auch Zweifel, ob die Investitionen in die Konservierungsanlagen, d.h. die Vergrößerung von zwei der vier Kabinen, und die Verlängerung des Schifflifts förderbare Investitionen gemäß Randnr.
26 der Rahmenbestimmungen sind.
Obwohl diese Investitionen bestehende Anlagen betreffen, hat die Kommission gegenwärtig Zweifel, dass ihr Ziel in der Erhöhung der Produktivität dieser Anlagen besteht.
Vielmehr scheinen diese Investitionen VWS in die Lage zu versetzen, seine Schiffbautätigkeiten durch die Bearbeitung größerer Sektionen in der Konservierungshalle und die Beförderung größerer Schiffe zu erweitern.
(23) Außerdem hat die Kommission Bedenken, dass die Investitionen von VWS zu einer Erweiterung der Kapazitäten führen könnten, die mit den Schiffbau-Rahmenbestimmungen nicht zu vereinbaren wäre.
(24) In Randnr.
3 a) in der Einleitung zu den Rahmenbestimmungen sind bestimmte, den Schiffbausektor betreffende Faktoren genannt, die die Kommission in ihrer Politik der Beihilfenkontrolle berücksichtigen sollte.
Zu diesen besonderen Faktoren zählen u.a. überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt.
Seit Anfang der 90er Jahre bis vor kurzem war der fortdauernde Kapazitätsüberhang im Schiffbau einer der Hauptgründe für niedrige Preise, die sogar in nachfragestarken Zeiten anhielten.
Die Kommission weist darauf hin, dass die Schiffbauindustrie von ihrer Natur her zyklisch ist und dass die gegenwärtige Weltmarktsituation von einem hohen Neuauftragsniveau, höheren Preisen und, wenn überhaupt, geringer freier Kapazität gekennzeichnet ist.
Es sollten jedoch auch Prognosen angemessen berücksichtigt werden, die steigende Überkapazitäten, v.a. infolge von Investitionen in China und anderen asiatischen Ländern, vorhersagen.
(25) Daher ist die Kommission gegenwärtig der Auffassung, dass sie die Auswirkungen einer geförderten Investition auf die Kapazitätslage der betreffenden Schiffswerft untersuchen sollte.
Das Ausmaß, mit dem eine solche mögliche Kapazitätszunahme den Wettbewerb auf dem Markt zu verfälschen droht, muss von der Kommission bei der Bestimmung der Vereinbarkeit der betroffenen Beihilfe mit den Rahmenbestimmungen für den Schiffbau sorgfältig geprüft werden.
Die Kommission konnte bisher in sämtlichen Regionalbeihilfefällen zunächst ausdrücklich ausschließe, dass die zu fördernde Investition nicht zu einer Kapazitätserweiterung führen würde, bevor sie die Beihilfe genehmigt [4].
(26) Die Kapazität einer Schiffswerft ist als potenziellen Output definiert, d.h. die in Anbetracht der verfügbaren Anlagen unter normal günstigen Bedingungen erzielbare Produktion.
Eine Schiffswerft besteht aus mehreren Anlagen (Paneelfertigung, Sektionsbau, Kran, Dock, Schiffslift usw.)
Einige dieser Anlagen werden als technische Engpässe (sog. "bottlenecks") einer Werft betrachtet, die effektiv die Kapazität der Werft bestimmen.
Die Kapazität wird normalerweise in CGT (compensated gross tons, gewichtete Schiffstonnage) gemessen.
(27) Deutschland hat bis jetzt noch keine eingehenden Angaben über die technischen Engpässe der Werft und ihrer Kapazitäten vorgelegt.
Vielmehr hat Deutschland geltend gemacht, dass das Investitionsvorhaben nicht zu einer Erhöhung der Kapazität führen würde, da sich die Produktionsfläche insgesamt nur geringfügig vergrößern werde.
(28) Die Kommission merkt jedoch an, dass das Vorhaben zur Schaffung von 200 neuen Arbeitsplätzen bei VWS sowie weiteren Arbeitsplätzen bei den Zulieferern und Unterauftragnehmern der VWS führen wird.
In Anbetracht dieser spürbaren Beschäftigungszunahme und der Tatsache, dass sich die vertikale Integration von VWS nicht erhöhen wird, d.h. dass VWS keine Arbeiten übernehmen wird, die es zuvor fremdvergeben hat, kann die Kommission gegenwärtig nicht ausschließen, dass sich die Kapazität der Schiffswerft erhöhen wird.
(29) Damit daher die Kommission die Auswirkung der Investition auf die Kapazität der Werft und die Vereinbarkeit hiervon mit dem Gemeinsamen Markt beurteilen kann, müssen der Kommission weitere Informationen, insbesondere zu den Auswirkungen der verschiedenen Investitionen, den technischen Engpässe der Werft, der Marktlage und -aussichten übermittelt werden.
Die Kommission wird die Auswirkung des Vorhabens als ganzes auf die Kapazität der Werft würdigen.
IV. ENTSCHEIDUNG
(30) Aus den dargelegten Gründen bezweifelt die Kommission, dass die geplante Regionalbeihilfe zugunsten von VWS mit den in den Rahmenbestimmungen dargelegten Voraussetzungen für Regionalbeihilfen in Einklang steht.
Sie hat deshalb Zweifel, ob die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt zu vereinbaren ist.
Daher fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Beihilfe sachdienlichen Informationen zu übermitteln.
Sie bittet die deutschen Behörden, dem etwaigen Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.
Die Kommission wird alle Interessierten durch eine Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung seines wesentlichen Inhalts im Amtsblatt der Europäischen Union hiervon unterrichten.
Außerdem wird sie die EFTA-Länder, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Mitteilung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übersendung einer Kopie dieses Schreibens ebenfalls in Kenntnis setzten.
Alle Interessierten werden aufgefordert, ihre Bemerkungen binnen einem Monat vom Datum dieser Veröffentlichung an zu unterbreiten."
[1] Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" — 34. Rahmenplan; Investitionszulagengesetz 2005.
[2] ABl.
C 317 vom 30.12.2003, S. 11.
[3] ABl.
C 229, vom 14.9.2004, S. 5.
[4] Siehe z.B. C 23/2001 Flender Werft Lübeck, ABl.
L 203, 12.8.2000, S. 60; N 306/2002 Flensburger Schiffbaugesellschaft mbH & Co. KG (Deutschland), ABl.
C 277, 14.11.2002, S. 2; N 383/2002 Neorion Shipyards, ABl.
C 6, 10.1.2004, S. 21; N 617/2003 Lamda-Werft, ABl C 24, 29.1.2005, S. 5.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 89/686/EHS ze dne 21. prosince 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se osobních ochranných prostředků
(2006/C 91/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ První zveřejnění v Úř. věst. _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 132:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Definice názvů a piktogramy _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 132:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 133:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Rozdělení _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 133:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 134:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Názvosloví součástí _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ EN 134:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 135:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Seznam ekvivalentních názvů _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 135:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 136:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Obličejové masky – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ EN 136-10:1992 EN 136:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1998) _BAR_
EN 136:1998/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 137:1993 Ochranné prostředky dýchacích orgánů. Autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem na tlakový vzduch. Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ EN 137:1986 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 23. 12. 1993) _BAR_
EN 137:1993/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 138:1994 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje s přívodem vzduchu s maskou, polomaskou nebo ústenkou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 140:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Polomasky a čtvrtmasky – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ EN 140:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
EN 140:1998/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 142:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ústenky – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 142:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 143:2000 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtry proti částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ EN 143:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 1. 2001) _BAR_
Varování: Pokud jde o filtry proti částicím, u nichž se filtrační účinnosti dosahuje výhradně nebo částečně použitím materiálů na základě netkaných vláken nabitých elektřinou, toto zveřejnění se netýká bodu 8.7. 2.
4 poslední věty, bodu 8.7.3.4 poslední věty a bodu 10 normy; v souvislosti s těmito body neexistuje předpoklad shody se základními požadavky na ochranu zdraví a na bezpečnost podle směrnice 89/686/EHS. Toto varování se rovněž zohlední při používání těchto harmonizovaných norem: EN 149:2001, EN 405:2001, EN 1827:1999, EN 12083:1998, EN 12941:1998, EN 12941:1998/A1:2003, EN 12942:1998, EN 12942:1998/A1:2002, EN 13274-7:2002. _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-1:2000 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ventily plynových láhví – Část 1: Závitové spojení čepu ventilu _BAR_ 2. 1. 2001 _BAR_ EN 144-1:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 1. 2001) _BAR_
EN 144-1:2000/A1:2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
EN 144-1:2000/A2:2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-2:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ventily lahví na plyny – Část 2: Závitové spojení na výstupu _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-3:2003 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ventily lahví na plyny – Část 3: Závitové spojení na výstupu pro plyny Nitrox a kyslík určené k potápění _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 145:1997 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným dýchacím okruhem s tlakovým kyslíkem nebo se směsí tlakového kyslíku a dusíku – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ EN 145-2:1992 EN 145:1988 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 1998) _BAR_
EN 145:1997/A1:2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 1. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-1:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Závity pro lícnicové části – Část 1: Připojovací oblý závit _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-1:1987 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-2:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Závity pro lícnicové části – Část 2: Přípojka s centrálním závitem _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-2:1987 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-3:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Závity pro lícnicové části – Část 3: Připojovací závit M 45 x 3 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-3:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 149:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační polomasky k ochraně proti částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 149:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 12. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 165:2005 Osobní prostředky na ochranu očí – Slovník _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 165:1995 _BAR_ 31. 5. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 166:2001 Osobní prostředky k ochraně očí – Základní ustanovení _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 166:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 167:2001 Osobní prostředky k ochraně očí – Optické zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 167:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 168:2001 Osobní prostředky k ochraně očí – Neoptické zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 168:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 169:2002 Osobní prostředky k ochraně očí – Filtry pro svařování a podobné technologie – Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 169:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 170:2002 Osobní prostředky k ochraně očí – Filtry proti ultrafialovému záření – Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 170:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 171:2002 Osobní prostředky k ochraně očí – Filtry proti infračervenému záření – Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 171:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 172:1994 Osobní prostředky pro ochranu očí – Protisluneční filtry pro profesionální použití _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 172:1994/A1:2000 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2000) _BAR_
EN 172:1994/A2:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 174:2001 Prostředky k ochraně očí – Brýle pro sjezdové lyžování _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 174:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 12. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 175:1997 Osobní ochrana – Prostředky pro ochranu očí a obličeje při svařování a podobných postupech _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 207:1998 Osobní ochrana očí – Filtry a prostředky na ochranu očí proti laserovému záření (ochranné brýle proti laseru) _BAR_ 21. 11. 1998 _BAR_ EN 207:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
EN 207:1998/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 208:1998 Osobní prostředky na ochranu očí – Prostředky na ochranu očí pro seřizovací práce na laserech a laserových soustavách (ochranné brýle pro seřizování laserů) _BAR_ 21. 11. 1998 _BAR_ EN 208:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
EN 208:1998/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 250:2000 Dýchací přístroje – Potápěčské autonomní dýchací přístroje na tlakový vzduch s otevřeným okruhem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 8. 6. 2000 _BAR_ EN 250:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 19. 7. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 269:1994 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje s nuceným přívodem vzduchu na motorový pohon s kuklou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 340:2003 Ochranné oděvy – Všeobecné požadavky _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 340:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 341:1992 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky. Slaňovací zařízení _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 341:1992/A1:1996 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
EN 341:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 342:2004 Ochranné oděvy – Soupravy a oděvní součásti na ochranu proti chladu _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 343:2003 Ochranné oděvy – Ochrana proti dešti _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 348:1992 Ochranné oděvy. Stanovení odolnosti materiálu proti malým rozstříknutým částicím roztaveného kovu. Metoda zkoušení _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 348:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-1:2002 Chrániče sluchu – Všeobecné požadavky – Část 1: Mušlové chrániče sluchu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-1:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-2:2002 Chrániče sluchu – Všeobecné požadavky – Část 2: Zátkové chrániče sluchu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-2:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-3:2002 Chrániče sluchu – Všeobecné požadavky – Část 3: Mušlové chrániče sluchu na průmyslovou ochrannou přilbu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-3:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-4:2001 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 4: Mušlové chrániče s amplitudově závislým útlumem _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 352-4:2001/A1:2005 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 30. 4. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-5:2002 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 5: Mušlové chrániče sluchu s aktivním snižováním hluku _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-6:2002 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 6: Mušlové chrániče sluchu s elektrickým dorozumívacím zařízením _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-7:2002 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 7: Zátkové chrániče sluchu s hladinovou závislostí _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 353-1:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Část 1: Pohyblivé zachycovače pádu včetně pevného zajišťovacího vedení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 353-1:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 353-2:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Část 2: Pohyblivé zachycovače pádu včetně poddajného zajišťovacího vedení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 353-2:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003 _BAR_
CEN _BAR_ EN 354:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Spojovací prostředky _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 354:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 355:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Tlumiče pádu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 355:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 358:1999 Osobní ochranné prostředky pro pracovní polohování a prevenci pádů z výšky – Pásy pro pracovní polohování a zadržení a pracovní polohovací spojovací prostředky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 358:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 12. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 360:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Zatahovací zachycovače pádu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 360:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 361:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Zachycovací postroje _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 361:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 362:2004 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Spojky _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 362:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 363:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Systémy zachycení pádu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 363:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 364:1992 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky. Zkušební metody _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 364:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 365:2004 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Všeobecné požadavky na návody k používání, údržbě, periodické prohlídce, opravě, značení a balení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 365:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 367:1992 Ochranné oděvy. Ochrana proti teplu a ohni. Metoda stanovení prostupu tepla při vystavení účinku plamene _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 367:1992/AC:1992 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 373:1993 Ochranné oděvy. Posuzování odolnosti materiálů proti postřiku roztaveným kovem _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-1:2003 Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 1: Terminologie a požadavky na provedení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 374-1:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-2:2003 Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 2: Stanovení odolnosti proti penetraci _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 374-2:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-3:2003 Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 3: Stanovení odolnosti proti permeaci chemikálií _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 374-3:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 379:2003 Prostředky k ochraně očí – Automatické svářečské filtry _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 379:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-1:1993 Ochranný oděv pro uživatele ručních řetězových pil. Část 1: Zařízení ke zkoušení odolnosti proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-2:1995 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 2: Zkušební metody pro ochranu nohou _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-3:1996 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 3: Zkušební metody pro obuv _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-4:1999 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 4: Zkušební metody pro ochranné rukavice proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-5:1995 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 5: Požadavky pro ochranu nohou _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-7:1999 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 7: Požadavky na ochranné rukavice proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-8:1997 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 8: Zkušební metody pro ochranné kamaše proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-9:1997 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 9: Požadavky pro ochranné kamaše proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-10:2002 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 10: Metody zkoušení pro chrániče horní části těla _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-11:2002 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 11: Požadavky na chrániče horní části těla _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 388:2003 Ochranné rukavice proti mechanickým rizikům _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 388:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 393:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Plovací prostředky – 50 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 393:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
EN 393:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 394:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Doplňková příslušenství _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 395:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Záchranné plovací vesty – 100 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 395:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
EN 395:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 396:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Záchranné plovací vesty – 150 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 396:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998 _BAR_
EN 396:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 397:1995 Průmyslové ochranné přilby _BAR_ 12. 11. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 397:1995/A1:2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 1. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 399:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Záchranné plovací vesty – 275 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 399:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
EN 399:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 402:2003 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací sebezáchranný přístroj na tlakový vzduch s otevřeným okruhem a plicní automatikou s obličejovou maskou nebo ústenkou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ EN 402:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 2. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 403:2004 Dýchací sebezáchranné prostředky – Únikové filtrační dýchací přístroje s kuklou proti ohni – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 403:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 404:2005 Dýchací sebezáchranné prostředky – Sebezáchranné filtrační dýchací přístroje s ústenkou k ochraně proti oxidu uhelnatému – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 404:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 405:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační polomasky s ventily proti plynům nebo plynům a částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 405:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 407:2004 Ochranné rukavice proti tepelným rizikům (teplu a/nebo ohni) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 407:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 420:2003 Ochranné rukavice – Všeobecné požadavky a metody zkoušení Pozn. 4 _BAR_ 2. 12. 2005 _BAR_ EN 420:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 421:1994 Ochranné rukavice proti ionizujícímu záření a radioaktivnímu zamoření _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 443:1997 Přilby pro hasiče _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 458:2004 Chrániče sluchu – Doporučení pro výběr, používání, ošetřování a údržbu – Návod _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 458:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 463:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti kapalným chemikáliím – Zkušební metoda – Stanovení odolnosti proti pronikání proudu kapaliny (Jet-test) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 464:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Zkušební metoda – Stanovení těsnosti plynotěsných oděvů (Zkouška vnitřním přetlakem) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 468:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti kapalným chemikáliím – Zkušební metoda – Stanovení odolnosti vůči penetraci při postřiku (Spray Test) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 469:2005 Ochranné oděvy pro hasiče – Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy pro hasiče _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 469:1995 _BAR_ 30. 6. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 470-1:1995 Ochranné oděvy pro použití při svařování a podobných postupech – Část 1: Všeobecné požadavky _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 470-1:1995/A1:1998 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 471:2003 Výstražné oděvy s vysokou viditelností pro profesionální použití – Metody zkoušení a požadavky _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 471:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 510:1993 Požadavky na ochranné oděvy používané při riziku zachycení pohyblivými částmi _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 511:1994 Ochranné rukavice proti chladu _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 530:1994 Odolnost materiálů ochranných oděvů proti oděru – Zkušební metody _BAR_ 30. 8. 1995 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 530:1994/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 531:1995 Ochranné oděvy pro pracující v průmyslu vystavené teplu (s výjimkou oděvů pro hasiče a svářeče) _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 531:1995/A1:1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 4. 6. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 533:1997 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Materiály a sestavy materiálů s omezeným šířením plamene _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 564:1997 Horolezecká výzbroj – Pomocná šňůra – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 565:1997 Horolezecká výzbroj – Popruhy – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 566:1997 Horolezecká výzbroj – Smyčky – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 567:1997 Horolezecká výzbroj – Lanové svěry – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 568:1997 Horolezecká výzbroj – Kotevní prostředky do ledu – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 569:1997 Horolezecká výzbroj – Skalní skoby – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 659:2003 Ochranné rukavice pro hasiče _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ EN 659:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 2. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 702:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Zkušební metoda pro stanovení prostupu tepla ochranným oděvem nebo jeho materiály při dotyku _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 795:1996 Ochrana proti pádům z výšky – Kotvicí zařízení – Požadavky a zkoušení _BAR_ 12. 2. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Upozornění: Tato publikace se netýká zařízení popsaných v třídách A (konstrukční ukotvení), C (kotvicí zařízení využívající vodorovná flexibilní vedení) a D (kotvicí zařízení využívající vodorovné pevné kotvicí kolejnice) uvedených v odstavcích 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4. 3.1, 4. 3.3, 4. 3.4, 5. 2. 1, 5. 2. 2, 5. 2. 4, 5. 2. 5, 5.3.2 (pro třídu A1), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (pro třídy A, C a D), v příloze A (odstavce A.2, A.3, A.5 a A.6), v příloze B a v příloze ZA (pro třídy A, C a D), u kterých se nepředpokládá shoda s ustanoveními směrnice 89/686/EHS. _BAR_
_BAR_ EN 795:1996/A1:2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 812:1997 Průmyslové přilby chránící při nárazu hlavou _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 812:1997/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 813:1997 Osobní ochranné prostředky pro prevenci pádů z výšky – Sedací postroje _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 863:1995 Ochranné oděvy – Mechanické vlastnosti – Zkušební metoda: Odolnost proti propíchnutí _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 892:2004 Horolezecká výzbroj – Dynamická horolezecká lana – Bezpečnostní požadavky a zkoušební metody _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 892:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 893:1999 Horolezecká výzbroj – Stoupací železa – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 943-1:2002 Ochranné oděvy proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Část 1: Požadavky na účinnost protichemických oděvů ventilovaných a neventilovaných: "plynotěsných"(typ 1) a které nejsou "plynotěsné" (typ 2) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 943-2:2002 Ochranné oděvy proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Část 2: Požadavky na účinnost "plynotěsných" (typ 1) protichemických ochranných oděvů pro záchranná družstva (ET) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 958:1996 Horolezecká výzbroj – Tlumiče nárazu k použití na zajištěných cestách – Bezpečnostní požadavky a zkoušení _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 960:1994 Makety hlavy pro zkoušení ochranných přileb _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 960:1994/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 966:1996 Přilby pro létání a podobné sporty _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 966:1996/A1:2000 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1073-1:1998 Ochranné oděvy proti radioaktivní kontaminaci – Část 1: Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy s nucenou ventilací proti kontaminaci radioaktivními částicemi _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1073-2:2002 Ochranné oděvy proti radioaktivní kontaminaci – Část 2: Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy bez nucené ventilace proti kontaminaci radioaktivními částicemi _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1077:1996 Přilby pro sjezdové lyžování _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1078:1997 Přilby pro cyklisty a pro uživatele skateboardů a kolečkových bruslí _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1078:1997/A1:2005 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 30. 6. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 1080:1997 Ochranné přilby proti nárazu pro malé děti _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1080:1997/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
EN 1080:1997/A2:2005 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 30. 6. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-1:1996 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 1: Rukavice a chrániče horních končetin z kroužkového pletiva _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-2:2000 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 2: Rukavice a chrániče končetin z jiných materiálů než z kroužkového pletiva _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-3:2000 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 3: Zkouška nárazovým řezem pro textilie, usně a jiné materiály _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1095:1998 Palubní bezpečnostní postroje a bezpečnostní lana pro použití na rekreačních plavidlech – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1146:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem s tlakovým vzduchem a s kuklou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 1146:1997 _BAR_ 30. 4. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-1:1995 Ochranné oděvy – Elektrostatické vlastnosti – Část 1: Povrchový měrný odpor (Zkušební metody a požadavky) _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-2:1997 Ochranné oděvy – Elektrostatické vlastnosti – Část 2: Zkušební metoda pro měření vnitřního odporu _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-3:2004 Ochranné oděvy – Elektrostatické vlastnosti – Část 3: Metody zkoušení pro měření snížení náboje _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1150:1999 Ochranné oděvy – Výstražné oděvy s vysokou viditelností pro neprofesionální použití – Metody zkoušení a požadavky _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1384:1996 Přilby pro jezdce na koních _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1384:1996/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1385:1997 Přilby pro kanoistiku a sporty na divoké vodě _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1385:1997/A1:2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1486:1996 Ochranné oděvy pro hasiče – Požadavky a zkušební metody pro reflexní oděvy pro speciální hašení ohně _BAR_ 3. 12. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1621-1:1997 Ochranné oděvy pro motoristy proti mechanickým nárazům – Část 1: Požadavky a zkušební metody pro chrániče proti nárazu _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1621-2:2003 Ochranné oděvy pro motocyklisty proti mechanickým nárazům – Část 2: Chrániče zad pro motocyklisty – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1731:1997 Prostředky na ochranu očí a obličeje z pletiva pro průmyslové a jiné použití proti mechanickým nebezpečím a/nebo sálavému teplu _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1731:1997/A1:1997 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1809:1997 Potápěčská výzbroj – Kompenzátor vztlaku – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1827:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Polomasky bez vdechovacích ventilů a s vyměnitelnými filtry na ochranu proti plynům nebo proti plynům a částicím nebo pouze proti částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1836:2005 Osobní prostředky pro ochranu očí – Protisluneční brýle a protisluneční filtry pro všeobecné použití _BAR_ 2. 12. 2005 _BAR_ EN 1836:1997 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1868:1997 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Seznam ekvivalentních termínů _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1891:1998 Osobní ochranné prostředky pro prevenci pádů z výšky – Nízko průtažná lana s opláštěným jádrem _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1938:1998 Osobní prostředky na ochranu očí – Uzavřené brýle pro uživatele motocyklů a mopedů _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4869-2:1995 Akustika. Chrániče sluchu – Část 2: Odhad hladin akustického tlaku A za nasazeným chráničem sluchu (ISO 4869-2:1994) _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4869-4:2000 Akustika – Chrániče sluchu – Část 4: Měření hladiny akustického tlaku mušlových chráničů sluchu s amplitudově závislým útlumem (ISO/TR 4869-4:1998) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6529:2001 Ochranné oděvy – Ochrana proti chemikáliím – Stanovení odolnosti materiálů ochranných oděvů proti permeaci kapalin a plynů (ISO 6529:2001) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 369:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6530:2005 Ochranné oděvy – Odolnost proti kapalným chemikáliím – Metoda zkoušení odolnosti materiálu proti pronikání (penetraci) kapalin (ISO 6530:2005) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 368:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6942:2002 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Zkušební metoda: hodnocení materiálu a kombinací materiálů vystavených sálavému teplu (ISO 6942:2002) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 366:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10256:2003 Ochrana hlavy a obličeje hráčů ledního hokeje (ISO 10256:2003) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 967:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10819:1996 Vibrace a rázy – Vibrace ruky a paže – Metoda měření a hodnocení činitele přenosu vibrací rukavicemi na dlaň ruky (ISO 10819:1996) _BAR_ 3. 12. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12083:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtry s dýchací hadicí (filtry, které se nepřipevňují k masce) – Protiplynové filtry, filtry proti částicím a filtry kombinované – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12083:1998/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12270:1998 Horolezecká výzbroj – Vklíněnce – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12275:1998 Horolezecká výzbroj – Karabiny – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12276:1998 Horolezecká výzbroj – Mechanické vklíněnce – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12276:1998/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12277:1998 Horolezecká výzbroj – Navazovací úvazky – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12278:1998 Horolezecká výzbroj – Kladky – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12477:2001 Ochranné rukavice pro svářeče _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12477:2001/A1:2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12492:2000 Horolezecká výstroj – Přilby pro horolezce – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12492:2000/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12568:1998 Prostředky na ochranu chodidel a nohou – Požadavky a zkušební metody pro tužinky a kovové vložky odolné proti propíchnutí _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12628:1999 Potápěčská výzbroj – Kombinovaná vztlaková a záchranná zařízení – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12628:1999/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12941:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační prostředky s pomocnou ventilací připojené k přilbě nebo ke kukle – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 146:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 4. 6. 1999) _BAR_
EN 12941:1998/A1:2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12942:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační prostředky s pomocnou ventilací připojené k masce, polomasce a čtvrtmasce – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 147:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 4. 6. 1999) _BAR_
EN 12942:1998/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13034:2005 Ochranné oděvy proti kapalným chemikáliím – Požadavky na provedení ochranných protichemických oděvů poskytujících omezenou ochranu proti kapalným chemikáliím (prostředky typu 6 a typu PB [6]) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13061:2001 Ochranné oděvy – Holenní chrániče pro hráče kopané – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-1:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 1: Podmínky zkoušek a příprava před zkouškami (klimatizování) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-1:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-2:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 2: Odolnost proti nárazu (schopnost tlumení nárazu) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-2:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-3:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 3: Odolnost proti průrazu (proti úderu ostrým předmětem) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-3:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-4:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 4: Účinnost uchycení (upevnění) náhlavní vložky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-5:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 5: Pevnost náhlavní vložky _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-6:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 6: Zorné pole _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-6:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-7:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 7: Odolnost proti plameni _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-7:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-8:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 8: Elektrické vlastnosti _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-8:2000/A1:2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-10:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 10: Odolnost proti sálavému teplu _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13138-1:2003 Plovací pomůcky pro výuku plavání – Část 1: Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro plovací pomůcky, které uživatel obléká _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13158:2000 Ochranné oděvy – Ochranné kabáty, chrániče těla a ramen pro jezdce na koních – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13178:2000 Osobní prostředky k ochraně očí – Ochranné prostředky očí pro uživatele sněžných skútrů _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-1:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 1: Stanovení průniku a celkového průniku _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-2:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 2: Praktické zkoušky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-3:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Zkušební metody – Část 3: Stanovení dýchacího odporu _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-4:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 4: Zkoušky plamenem _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-5:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 5: Kondicionování _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-6:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Zkušební metody – Část 6: Stanovení koncentrace oxidu uhličitého ve vdechovaném vzduchu _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-7:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 7: Stanovení průniku aerosolu filtrem proti částicím _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-8:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 8: Stanovení zanášení dolomitovým prachem u filtrů proti částicím _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-1:2000 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 1: Všeobecné požadavky a zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-2:2000 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 2: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče nártu, holeně a předloktí _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-3:2000 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 3: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče trupu _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-4:2001 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 4: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče hlavy _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-5:2002 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 5: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče genitálií a břicha _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-6:2003 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 6: Doplňkové požadavky a metody zkoušení pro chrániče prsou pro ženy _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13287:2004 Osobní ochranné prostředky – Obuv – Metoda zkoušení odolnosti proti uklouznutí _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13356:2001 Výstražné doplňky pro neprofesionální použití – Metody zkoušení a požadavky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13484:2001 Přilby pro sáňkaře _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13546:2002 Ochranné oděvy – Chrániče horních končetin, trupu, dolních končetin a genitálií pro brankáře a chrániče holení pro hráče pozemního hokeje – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13567:2002 Ochranné oděvy – Ochranné prostředky horních končetin, trupu, dolních končetin, genitálií a obličeje pro šermíře – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13594:2002 Ochranné rukavice pro profesionální řidiče motocyklů – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-1:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 1: Všeobecné požadavky _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-2:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 2: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti oděru nárazy _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-3:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 3: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti roztržení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-4:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 4: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti nárazovému řezu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13634:2002 Ochranná obuv pro profesionální řidiče motocyklů – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13781:2001 Ochranné přilby pro řidiče a spolujezdce motorových saní a sportovních bobů _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13794:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Únikový autonomní dýchací přístroj s uzavřeným okruhem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 400:1993 EN 401:1993 EN 1061:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13819-1:2002 Chrániče sluchu – Zkoušení – Část 1: Fyzikální metody zkoušení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13819-2:2002 Chrániče sluchu – Zkoušení – Část 2: Akustické metody zkoušení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13911:2004 Ochranné oděvy pro hasiče – Požadavky a metody zkoušení pro kukly pro hasiče _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13949:2003 Dýchací přístroje – Potápěčské autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem na tlakový Nitrox a kyslík – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13982-1:2004 Ochranný oděv pro použití proti pevným částicím chemikálií – Část 1: Požadavky na provedení pro ochranné oděvy proti chemikáliím poskytující ochranu celého těla proti poletavým pevným částicím (oděv typu 5) (ISO 13982-1:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13982-2:2004 Ochranný oděv pro použití proti pevným částicím chemikálií – Část 2: Metoda zkoušení pro stanovení průniku aerosolů jemných částic dovnitř oděvu (ISO 13982-2:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13995:2000 Ochranné oděvy – Mechanické vlastnosti – Zkušební metody pro zjištění odolnosti materiálů proti protržení a dalšímu dynamickému trhání (ISO 13995:2000) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13997:1999 Ochranné oděvy – Mechanické vlastnosti – Stanovení odolnosti proti proříznutí ostrými předměty (ISO 13997:1999) _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 13997:1999/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13998:2003 Ochranné oděvy – Zástěry, kalhoty a vesty chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži (ISO 13998:2003) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 412:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 14021:2003 Ochranné štíty proti kamenům a úlomkům pro terénní motocyklisty – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14052:2005 Průmyslové přilby s vysokým stupněm ochrany _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14058:2004 Ochranné oděvy – Oděvní součásti na ochranu proti chladnému prostředí _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14120:2003 Ochranné oděvy – Chrániče zápěstí, dlaní, kolenou a loktů pro uživatele kolečkového sportovního náčiní – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14126:2003 Ochranné oděvy – Všeobecné požadavky a metody zkoušení ochranných oděvů proti infekčním agens _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14143:2003 Dýchací přístroje – Autonomní potápěčský dýchací přístroj typu rebreather _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-1:2005 Potápěčské oděvy a ochranné prostředky proti studené vodě a jiným kapalinám – Část 1: Potápěčské neoprenové oděvy – Požadavky, metody zkoušení a směrnice pro výběr a použití _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-2:2005 Potápěčské oděvy a ochranné prostředky proti studené vodě a jiným kapalinám – Část 2: Potápěčské pryžové oděvy – Požadavky, metody zkoušení a směrnice pro výběr a použití _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-3:2005 Potápěčské oděvy – Část 3: Aktivně zahřívaný nebo ochlazovaný oblek (systémy) – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-4:2005 Potápěčské oděvy – Část 4: Obleky s vnitřním atmosférickým tlakem – Požadavky na lidské faktory a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14325:2004 Ochranné oděvy proti chemikáliím – Metody zkoušení a klasifikace účinnosti pro materiály, švy, spoje a sestavy protichemických ochranných oděvů _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14328:2005 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče paží chránicí proti pořezání noži s pohonem – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14360:2004 Ochranné oděvy proti dešti – Metoda zkoušení pro hotové oděvní součásti – Působení kapek o vysoké energii shora _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14387:2004 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Protiplynové a kombinované filtry – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 372:1992 EN 371:1992 EN 141:2000 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 14404:2004 Osobní ochranné prostředky – Chrániče kolen pro práci vkleče _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14435:2004 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroj s otevřeným okruhem na tlakový vzduch s polomaskou navrženou pouze pro používání s přetlakem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14458:2004 Prostředky k ochraně očí – Ochranné obličejové štíty a hledí ochranných přileb pro hasiče, pracovníky sanitních vozů a záchranných služeb _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14460:1999 Ochranné oděvy pro řidiče závodních automobilů – Ochrana proti teplu a plameni – Technické požadavky a zkušební metody (ISO 14460:1999) _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 14460:1999/A1:2002 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2002) _BAR_
EN ISO 14460:1999/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14529:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroj s otevřeným okruhem na tlakový vzduch s polomaskou pro používání s přetlakem s plicní automatikou pouze pro únikové účely – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14572:2005 Ochranné přilby s vysokým stupněm ochrany pro jezdce na koních _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14593-1:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch s plicní automatikou – Část 1: Přístroje s obličejovou maskou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 139:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 14593-2:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch s plicní automatikou – Část 2: Přístroje s přetlakem s polomaskou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 139:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
EN 14593-2:2005/AC:2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14594:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch se stálým průtokem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 139:1994 EN 12419:1999 EN 1835:1999 EN 270:1994 EN 271:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
EN 14594:2005/AC:2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14605:2005 Ochrana proti kapalným chemikáliím – Požadavky na oděvy s vodotěsným spojením (typ 3) nebo těsnými při postřiku (typ 4), včetně prvků poskytujících ochranu pouze části těla (typy PB(3) a PB(4)) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 465:1995 EN 466:1995 EN 467:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14877:2002 Ochranné oděvy pro otryskávací práce při použití zrnitých otryskávacích prostředků (ISO 14877:2002) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15025:2002 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Metoda zkoušení pro omezené šíření plamene (ISO 15025:2000) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 532:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-1:2002 Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 1: Oděvy pro stálé nošení, požadavky včetně bezpečnosti (ISO 15027-1:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-2:2002 Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 2: Záchranné oděvy, požadavky včetně bezpečnosti (ISO 15027-2:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-3:2002 Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 3: Zkušební metody (ISO 15027-3:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15831:2004 Oděvy – Fyziologické účinky – Měření tepelné izolace pomocí tepelné figuríny (ISO 15831:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 17249:2004 Bezpečnostní obuv odolná proti pořezání řetězovou pilou (ISO 17249:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20344:2004 Osobní ochranné prostředky – Metody zkoušení obuvi (ISO 20344:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 344-2:1996 EN 344:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20345:2004 Osobní ochranné prostředky – Bezpečnostní obuv (ISO 20345:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 345-2:1996 EN 345:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20346:2004 Osobní ochranné prostředky – Ochranná obuv (ISO 20346:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 346:1992 EN 346-2:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20347:2004 Osobní ochranné prostředky – Pracovní obuv (ISO 20347:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 347-2:1996 EN 347:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 24869-1:1992 Akustika. Chrániče sluchu. Část 1: Subjektivní metoda měření vložného útlumu (ISO 4869-1:1990) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 24869-3:1993 Akustika – Chrániče sluchu – Část 3: Zjednodušená metoda měření vložného útlumu mušlových chráničů sluchu pro účely kontroly jakosti (ISO/TR 4869-3:1989) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50237:1997 Rukavice a palečnice s mechanickou ochranou pro elektrotechniku _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50286:1999 Elektricky izolační ochranné obleky pro instalace nízkého napětí _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50321:1999 Elektricky izolační obuv pro práci v instalacích nízkého napětí _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50365:2002 Elektricky izolující přilby pro použití v instalacích nízkého napětí _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60743:2001 Práce pod napětím – Terminologie pro nástroje, zařízení a vybavení (IEC 60743:2001) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 60743:1996 Pozn. 2. 1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60895:2003 Práce pod napětím – Vodivé oblečení používané v sítích se jmenovitým napětím AC do 800 kV a DC do ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Modifikovaná)) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 60895:1996 Pozn. 2. 1 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60903:2003 Práce pod napětím – Rukavice z izolačního materiálu (IEC 60903:2002 (Modifikovaná)) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 60903:1992 a její změna + EN 50237:1997 Pozn. 2. 1 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60984:1992 Rukávy z izolačního materiálu pro práce pod napětím (IEC 60984:1990 (Modifikovaná)) _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
EN 60984:1992/A11:1997 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 4. 6. 1999) _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn.
2.1 Nová (nebo změněná ) norma má stejnou oblast působnosti jako nahrazovaná norma.
K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
Pozn. 4 Na předpoklad shody daný normou EN 420:2003, pokud jde o bod 1.2.1.1 základních požadavků na ochranu zdraví a na bezpečnost, a týkající se obsahu Cr(VI) v materiálech na rukavice se vztahuje mez detekce zkušební metody pro Cr(VI), která je nejvýše 3 mg/kg.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Státní podpora – Portugalsko
Podpora C4/2006 (ex N 180/2005) – podpora pro společnost Djebel, S.A.
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 91/04)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 22. února 2006 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Portugalsku své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, ohledně nichž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na následující adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Registry
B-1049 Brussels
Fax č.: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Portugalsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Oznámené opatření spočívá v poskytnutí podpory společnosti Djebel – S.G.P.S., S.A.
("Djebel"), což je velká společnost se sídlem na Madeiře – Portugalsko.
Tato společnost je součástí Pestana Group, což je hlavní hoteliérskou skupinou v Portugalsku.
Cílem podpory je pokrýt část nákladů společnosti Djebel na získání podílu ve společnosti RASH – Administração de Hotéis de Turismo, Lda – bratzilská společnost, jejímž jediným majetkem je hotel Rio Atlântico nacházející se v Riu de Janeiru v Brazílii.
Kapitál společnosti RASH byl získán v říjnu 1999 a v době nabytí byl hotel již zcela v provozu.
Nástroj podpory pro tento účel má formu zvýhodněné půjčky. Způsobilé náklady investice činí 14720474 EUR a výše podpory činí 573464 EUR, což odpovídá čisté míře podpory ve výši 3,90 %.
Komise se domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
61 odst. 1 Dohody o EHS a posoudila slučitelnost této podpory se společným trhem na základě části výjimky uvedené v čl.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, která se týká podpor k usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
Dosud nebylo posouzeno, zda očekávaná podpora byla nezbytná k povzbuzení investice a zda měla motivační účinek. Komise má také pochybnosti, do jaké míry tato podpora přispěje k rozvoji turistického ruchu
Státní podpora – Francie
Státní podpora č. C 9/2006 (ex NN 85/2005) – Fond pro prevenci rizik v odvětví rybolovu
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 91/05)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 8. března 2006 uvedeném v závazném znění na stránkách, jež následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro rybolov Evropské komise:
European Commission
Directorate General for Fisheries
DG FISH/D/3 "Legal Issues"
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 295 19 42
Tyto připomínky budou sděleny Francii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Tento fond byl vytvořen v dubnu 2004 z iniciativy "Konfederace pro spolupráci, vzájemnost a námořní prostředky" ("Confédération de la Coopération, de la Mutualité et du Crédit maritimes").
V souladu se třemi dohodami, které byly uzavřeny mezi francouzským státem a fondem, byla fondu přidělena celková částka ve výši 65 milionů eur.
Tyto tři dohody stanoví, že částky budou muset být vráceny zpět s úrokovou sazbou ve výši 4,45 %, a to ke dni 1. listopadu 2006, 1. května 2007 a 1. července 2007.
Fond má dva cíle: zaprvé, zabránit kolísání cen ropy získáváním opcí na budoucích trzích s ropou, a zadruhé, částečně vyrovnat vysoké náklady na palivo pro plavidla podniků, které jsou členy tohoto fondu, když cena paliva převyšuje stanovenou částku.
Pokud jde o státní podporu, fond se musí posuzovat ze dvou hledisek: zaprvé, pokud se jeho prostředky používají na získání finančních opcí na budoucích trzích, a zadruhé, pokud se jeho prostředky používají na vyrovnání nákladů na palivo pro plavidla.
Získání opcí na budoucích trzích
V praxi lze financování ze strany francouzského státu považovat za krátkodobou půjčku s úrokovou sazbou 4,45 %.
Komise upozorňuje, že fond nemá žádné nemovitosti a jeho aktiva jsou navíc velmi nízká neboť je tvoří pouze příspěvky od členských států.
Z toho důvodu by banka nikdy neposkytla takovou půjčku.
Fond tak v porovnání s dalšími společnostmi, které působí na stejných budoucích trzích, využívá finanční výhodu.
Tato výhoda spočívá ve státní podpoře ve prospěch fondu.
Smlouva o ES neobsahuje ustanovení, které by ji považovalo za slučitelnou se společným trhem.
Rybářské podniky, které jsou členy fondu, mohou využívat nižších cen při nákupu paliva.
Toto opatření představuje podporu, díky níž se snižují provozní náklady podniků, které jsou podporovány z fondu.
V souladu s odstavcem 3.7 Pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu tato podpora, jejíž poskytování nevychází z žádného závazku, není slučitelná se společným trhem.
Vyrovnání částečných nákladů na palivo pro plavidla
Jak je uvedeno výše, existuje podpora, díky níž se snižují provozní náklady podniků, které jsou podporovány z fondu.
V souladu s odstavcem 3.7 Pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu tato podpora, jejíž poskytování nevychází z žádného závazku, není slučitelná se společným trhem.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno vrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"La Commission a l'honneur d'informer le Gouvernement de la France qu'après avoir examiné les informations fournies par ses autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen prévue par l'article 93 [devenu 88], paragraphe 2, du traité CE et par le règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de cet article [1].
1. PROCÉDURE
La Commission a eu connaissance de diverses informations relatives à l'existence d'un fonds destiné à compenser la hausse du carburant subie par les entreprises de pêche de France depuis l'année 2004.
Selon ces informations, ce fonds, dénommé fonds de prévention des aléas à la pêche (ci-après FPAP), avait pour objectif annoncé de lisser les variations à court terme du prix du carburant à la pêche et a eu en pratique pour effet de permettre à ces entreprises de bénéficier d'un prix pour le carburant nettement inférieur au prix du marché.
Il était apparemment prévu que ce fonds devait fonctionner uniquement grâce à des contributions des professionnels.
Le principe de fonctionnement aurait été simple: le fonds aurait pris en charge la partie du coût du carburant supérieur à un prix de référence déterminé par litre (27 centimes semble-t-il pendant une certaine période) et, en contrepartie, les entreprises auraient apporté des contributions au FPAP quand le prix du carburant serait redescendu au-dessous de ce prix de référence.
De cette manière, un équilibre aurait été atteint pour le financement du système sans qu'il y ait apport de fonds publics.
Cependant, étant donné que le prix de marché du carburant est toujours resté très largement au-dessus du prix de référence, la Commission a supposé que le fonctionnement du FPAP était possible seulement grâce à l'apport financier de l'État et que cet apport financier constituait une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.
Conformément à ce qui est prévu à l'article 10 du règlement (CE) no 659/1999, la Commission a demandé à la France, à deux reprises, de lui fournir les informations relatives à ce fonds afin qu'elle puisse examiner s'il y avait effectivement présence d'aide d'État et, le cas échéant, si cette aide d'État était ou non compatible avec le marché commun.
La France n'ayant pas répondu dans les délais impartis, la Commission a décidé, conformément au paragraphe 3 dudit article 10, de lui adresser une injonction de fournir les informations nécessaires à cet examen.
Cette injonction, datée du 5 décembre 2005, a été notifiée à la France le 6 décembre 2005 avec un délai de réponse de trois semaines.
La France a répondu par courrier daté du 21 décembre 2005 et reçu à la Commission le 27 décembre.
La Commission avait aussi reçu entre-temps, le 8 décembre 2005, un courrier de la France daté du 6 décembre.
Pour procéder à l'examen requis, la Commission a donc en sa possession les informations communiquées par ces deux courriers, datés des 6 et 21 décembre, ainsi que les documents joints à ces courriers.
Comme cela est indiqué ci-après (cf. paragraphe 3 "Appréciation"), la Commission n'a pas reçu toutes les informations qui lui auraient été nécessaires pour procéder à un examen exhaustif de cette mesure.
Dans ces conditions, conformément à l'article 13 du règlement (CE) no 659/1999, la présente décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen est prise sur la base des renseignements disponibles.
2. DESCRIPTION
Le FPAP est constitué, conformément à la loi française du 21 mars 1884 modifiée par la loi du 12 mars 1920, sous forme de syndicat professionnel.
Le projet de statuts a été approuvé par l'assemblée constitutive qui s'est tenue le 10 février 2004 et les statuts eux-mêmes portent la date du 9 avril 2004.
Selon ces statuts, ce syndicat est créé, pour une durée de 99 ans, à l'initiative de la Confédération de la Coopération, de la Mutualité et du Crédit Maritimes.
Le siège est fixé à Paris, 24, rue du Rocher.
Les adhérents postulants doivent apporter la preuve que leur activité se trouve être impliquée dans la pêche; toutefois, le syndicat peut admettre en son sein toute autre personne prête à apporter son appui moral au syndicat sous réserve que l'effectif de cette catégorie d'adhérents ne dépasse pas 5 % du nombre des adhérents du syndicat.
La France précise, dans son courrier du 6 décembre 2005, que le FPAP compte 2013 adhérents et 2385 navires représentant 30 % de la flotte française; 93,5 % des navires sont des navires de plus de 12 mètres.
L'article 2 des statuts indique que: "Le syndicat a pour objet de développer des produits destinés à permettre aux entrepreneurs de pêche d'assurer la couverture des risques suivants: fluctuation des prix du gazole, pollution maritime ou risque sanitaire relatif à la pollution, fermeture des quotas ou réduction importante des possibilités de pêche, risque relatif au marché.
Il prend le nom de Fonds de prévention des aléas pêche.".
La France a transmis les copies de trois conventions passées entre l'État et le FPAP et relatives à la mise en place d'avances remboursables par l'État en faveur de ce fonds.
Ces avances sont versées par l'intermédiaire de l'Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l'aquaculture (OFIMER).
La première convention, datée du 12 novembre 2004, porte sur un montant de 15 millions d'EUR; la seconde, datée du 27 mai 2005, sur un montant de 10 millions d'EUR; la troisième, datée du 11 octobre 2005, sur un montant de 45 millions d'EUR.
Selon ces trois conventions, c'est donc un montant de 65 millions d'EUR qui a été avancé au FPAP.
Selon l'article 1 de ces conventions, "le FPAP fonctionne sur la base de cotisations versées par ses adhérents de façon à couvrir la mise en place de couvertures financières contre les aléas résultant des fluctuations des cours du pétrole et des frais de gestion qui en découlent".
Selon l'article 2 de la convention du 12 novembre 2004, "l'avance de trésorerie a pour objet la mise en place d'un mécanisme de couverture contre les fluctuations des cours internationaux du pétrole à compter du 1er novembre 2004; cette avance pourra permettre l'acquisition sur les marchés à terme d'une option financière.
Les compensations versées à l'adhérent du fonds doivent correspondre au différentiel de prix constaté entre le prix maximum couvert et le prix moyen mensuel de l'indice de référence pour le mois considéré.".
L'article 2 de la convention du 27 mai 2005 a une rédaction presque similaire: il prévoit, au lieu de la "mise en place" d'un mécanisme de couverture, la "poursuite" de ce mécanisme et il indique le 1er mars 2005 comme date à partir de laquelle la couverture pourra opérer pour l'avance versée dans le cadre de cette convention.
Il en est de même pour la convention du 11 octobre 2005; l'article 2 prévoit que, pour l'avance versée, le fonds poursuit son activité de couverture "… à compter du 1er juillet 2005 et au moins jusqu'au 31 décembre 2005 en achetant des options financières sur les marchés à terme, à concurrence de 17 centimes d'EUR/l.".
Il est précisé que "les compensations versées à l'adhérent du fonds doivent correspondre, au maximum, au différentiel de prix constaté entre le prix de 30 centimes d'EUR/l et le prix moyen mensuel de référence pour le mois considéré, si ce dernier est supérieur à 30 centimes d'EUR/l".
L'article 3 de ces conventions indique que les avances ne peuvent être versées par l'OFIMER qu'après fourniture de certaines pièces justificatives.
Parmi ces pièces, doit figurer le procès-verbal de l'organe délibérant du FPAP détaillant l'utilisation qui sera faite de l'avance accordée par l'État.
Par sa note datée du 6 décembre 2005, la France a confirmé que les montants indiqués, représentant un total de 65 millions d'EUR, ont été effectivement consentis au FPAP.
Cette note précise que ces avances sont consenties "afin d'assurer le fonctionnement du FPAP, dans les plus brefs délais, pour la période allant de novembre 2004 à fin décembre 2005".
Par ailleurs, le FPAP s'engage à tenir une comptabilité permettant de connaître, sur demande, l'utilisation des avances ainsi que l'affectation des ressources et des dépenses.
Les pièces comptables doivent être conservées pendant dix ans.
L'article 4 fixe le taux d'intérêt qui affectera le remboursement de ces avances par le FPAP à l'OFIMER à 4,45 %.
Le montant de 10 millions d'EUR faisant l'objet de la convention du 12 novembre 2004 devra être remboursé au plus tard le 1er novembre 2006; celui de 10 millions d'EUR objet de la convention du 27 mai 2005 au plus tard le 1er mai 2007 et celui de 45 millions d'EUR objet de la convention du 11 octobre 2005 au plus tard le 1er juillet 2007.
3. APPRÉCIATION
La Commission constate que le FPAP a un objet qui doit être considéré, au regard des aides d'État, d'une manière double.
En premier lieu, le FPAP a pour objet de permettre l'acquisition d'options financières sur les marchés à terme.
Même si cela n'est pas explicitement précisé, les dits marchés à terme sont manifestement ceux du pétrole ou de ses produits dérivés.
Il apparaît ainsi, que le FPAP, tout en étant constitué sous la forme d'un syndicat, agit sur ces marchés à terme en achetant et vendant des options, comme le ferait une société privée ordinaire active sur ce genre de marchés et fonctionnant selon les règles de l'économie de marché.
En second lieu, le FPAP a pour objet de verser aux entreprises de pêche adhérentes la différence entre le prix moyen mensuel de référence et le "prix maximal couvert" selon les conventions des 12 novembre 2004 et 27 mai 2005 ou le prix de 30 centimes d'EUR par litre selon la convention du 11 octobre 2005.
La fonction du FPAP correspond alors en pratique à une fonction de gestion des fonds en provenance de l'État afin de les répartir entre les entreprises de pêche adhérentes en fonction du carburant qu'elles ont acheté pour la conduite de leur activité de pêche.
3.1.
Aide à l'acquisition d'options sur les marchés à terme
3.1.1.
Existence d'une aide d'État
Les sociétés intervenant sur les marchés à terme des produits des matières premières sont ordinairement des sociétés privées fonctionnant selon les règles de l'économie de marché.
Étant donné que le traité CE, selon son article 295, ne préjuge en rien le régime de la propriété dans les États membres, une société fonctionnant à partir de fonds d'origine publique peut théoriquement intervenir de la même manière sur ces marchés à terme si son fonctionnement est conforme aux règles de l'économie de marché.
Il convient donc d'apprécier si ces règles sont respectées ou non.
Le capital initial du FPAP est constitué des cotisations des adhérents.
Celles-ci sont probablement d'un montant très modique.
Aucune information communiquée à la Commission ne lui permet de penser que le montant global des cotisations aurait été suffisant pour permettre au FPAP d'intervenir sur un marché à terme sans apport de fonds extérieurs.
Ces fonds extérieurs ont été fournis par l'État, au moyen des avances octroyées par l'intermédiaire de l'OFIMER, et constituent donc une partie de ces avances qui ont représenté, selon les informations communiquées par la France, 65 millions d'EUR.
La France n'a donné à la Commission aucune indication sur le montant des fonds engagés par le FPAP sur ces marchés à terme.
Par ailleurs, la Commission observe que la France n'a fourni aucune information lui permettant de savoir si les trois avances déjà consenties sont les seules qui le seront ou bien si le versement de nouvelles avances est possible.
Ces fonds doivent être remboursés avec un taux d'intérêt de 4,45 %.
Cet apport de l'État correspond donc en pratique à un prêt accordé à ce taux.
La Commission constate que ce taux est supérieur au taux de référence utilisé par la Commission pour déterminer l'élément d'aide existant dans un prêt bonifié, taux de référence fixé à 4,43 % en 2004 [2] et à 4,08 % depuis le 1er janvier 2005 [3].
Par conséquent, théoriquement, il pourrait ne pas y avoir d'aide d'État dans les avances consenties si celles-ci l'avaient été dans les conditions normales d'une économie de marché.
Or, la Commission observe que le FPAP, d'une part, ne possède apparemment aucun bien immobilier et que, d'autre part, ses biens mobiliers sont très réduits puisqu'ils sont constitués uniquement des cotisations des adhérents.
Il n'y a aucune garantie que l'État puisse être remboursé par le FPAP.
Pour cette raison, elle estime qu'une banque, dans les conditions normales d'une économie de marché, n'aurait jamais prêté les sommes en question au FPAP, voire seulement une partie de ces sommes, pour intervenir sur un marché à terme sans avoir suffisamment de garanties que les dites sommes lui seront remboursées.
Par conséquent, ces avances de l'État représentent un avantage financier en faveur du FPAP accordé au moyen de ressources de l'État.
En outre, étant donné que les trois conventions passées entre l'État et le FPAP prévoient expressément que les fonds publics versés ont pour objet, entre autres, la mise en place d'un mécanisme de couverture contre les fluctuations des cours internationaux du pétrole, la Commission considère que cet avantage est imputable à l'État [4].
Cet avantage financier comporte deux aspects: l'avantage en faveur du FPAP lui-même et l'avantage qu'en retirent, par voie de conséquence, les entreprises de pêche adhérentes.
Avantage en faveur du FPAP lui-même
Le FPAP bénéficie d'un avantage financier par rapport aux autres sociétés intervenant sur les marchés à terme, qu'il s'agisse de sociétés habituellement actives sur ces marchés ou bien de sociétés étant ou pouvant être constituées de la même manière que le FPAP sous forme de syndicat professionnel dans les autres États membres, voire en France même.
Par conséquent, cet avantage financier affecte les échanges entre les États membres et fausse ou menace de fausser la concurrence.
Pour cette raison, il constitue une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.
Avantage en faveur des entreprises de pêche
Les fonds en provenance de l'État dont bénéficie le FPAP favorisent les entreprises de pêche qui ont adhéré à ce syndicat parce qu'elles sont les seules à pouvoir bénéficier des prix préférentiels obtenus pour le carburant à partir des options acquises sur les marchés à terme.
Par conséquent, étant donné que les entreprises de pêche bénéficiaires sont en concurrence sur le marché communautaire avec d'autres entreprises, qu'il s'agisse d'autres entreprises de pêche ou bien d'entreprises d'autres secteurs d'activité économique dont les produits sont en concurrence avec les produits de la pêche, ces fonds affectent les échanges entre les États membres et faussent ou menacent de fausser la concurrence.
Pour cette raison, cet avantage dont bénéficient les entreprises de pêche constitue aussi une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.
3.1.2.
Compatibilité avec le marché commun
3.1.2.1.
Aide d'État en faveur du FPAP lui-même
Comme l'indiquent les conventions passées entre l'État et le FPAP, cette aide d'État a eu pour objet de permettre le démarrage des interventions du FPAP sur les marchés à terme du pétrole et de ses produits dérivés ainsi que leur poursuite.
Il s'agit donc d'une aide au fonctionnement du FPAP.
Il convient d'apprécier si cette aide au fonctionnement en faveur du FPAP peut être considérée comme compatible avec le marché commun.
Selon l'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité, certaines catégories d'aide sont ou peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun.
Il convient d'examiner si cette aide au fonctionnement du FPAP peut entrer dans l'une de ces catégories.
La Commission observe d'abord que cette aide n'est pas destinée à remédier à des dommages causés par un événement extraordinaire.
La Commission rappelle que les fluctuations du cours du pétrole sont inhérentes à l'activité économique normale et ne peuvent pas être considérées comme un événement extraordinaire au sens de l'article 87 du traité.
Cette aide ne peut donc pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu du paragraphe 2, sous-paragraphe b), de l'article 87 du traité CE.
Ensuite, la Commission observe qu'aucune des lignes directrices qu'elle a adoptées pour l'analyse des aides d'État ne s'applique au présent régime d'aide.
Cette aide ne peut pas non plus être considérée comme compatible avec le marché commun sur la base d'une application directe du paragraphe 3 du même article, avec les différents cas de figure qui y sont prévus.
En effet, il ne s'agit manifestement pas d'une aide destinée à favoriser le développement économique de régions dans lesquelles le niveau de vie est anormalement bas ou dans lesquelles sévit un grave sous-emploi (cas prévu au sous-paragraphe a).
Cette aide a pour but de permettre au FPAP d'intervenir sur les marchés à terme pertinents.
Elle n'a donc pas de rapport avec les aides visées à ce sous-paragraphe a).
D'autre part, le FPAP ne peut pas être considéré comme un projet important d'intérêt européen ou comme une aide destinée à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre (cas prévus au sous-paragraphe b).
En effet, le FPAP est spécifiquement français et les autres États membres n'ont pas exprimé l'intention d'instituer des fonds du même genre; la dimension européenne de ce fonds fait par conséquent défaut.
Quant à considérer qu'il s'agit d'une aide destinée à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre, la Commission pourrait, à première vue, envisager d'adopter une telle position puisque la hausse du prix du carburant a entraîné une perturbation avérée de la situation du secteur de la pêche.
Cependant, tout en notant que le FPAP ne concerne qu'un seul secteur d'activité économique alors que différents secteurs sont touchés par la hausse du prix du pétrole, la Commission a toujours considéré qu'il n'appartient pas aux autorités publiques d'intervenir financièrement contre cette hausse du pétrole; leur rôle doit au contraire consister notamment à mener des politiques d'incitation envers les entreprises afin qu'elles s'adaptent aux nouvelles conditions économiques créées par cette hausse.
C'est pourquoi une aide ayant pour seul objectif d'intervenir sur les marchés à terme pertinents ne correspond pas à l'objectif souhaité.
En outre, l'existence du FPAP ne peut pas, par elle-même, répondre à la condition du sous-paragraphe c), qui prévoit que peuvent être compatibles avec le marché commun les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun.
En effet, aucun élément n'indique que le développement ou l'accroissement d'une activité d'intervention sur les marchés à terme du pétrole est souhaitable.
En outre, cette activité n'est pas liée à une région économique.
C'est pourquoi cette aide ne peut pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu de ce sous-paragraphe c).
Enfin, cette catégorie d'aide ne figure pas parmi les catégories d'aide qui seraient considérées comme compatibles avec le marché commun par décision du Conseil adoptée conformément au sous-paragraphe e).
3.1.2.2.
Aide en faveur des entreprises de pêche
Comme pour l'aide en faveur du FPAP, la Commission observe que cette aide n'est pas destinée à remédier à des dommages causés par un événement extraordinaire et ne peut donc pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu du paragraphe 2, sous-paragraphe b), de l'article 87 du traité CE.
Etant donné qu'il s'agit d'une aide aux entreprises de pêche, celle-ci doit être analysée à la lumière des lignes directrices pour l'examen des aides d'État destinées aux secteurs de la pêche et de l'aquaculture [5], dites ci-après lignes directrices.
Comme cela est indiqué ci-dessus (cf. paragraphe 3.1.1), cette aide permet aux entreprises de pêche ayant adhéré au syndicat de bénéficier des prix préférentiels obtenus pour le carburant à partir des options acquises sur les marchés à terme.
Cette aide a pour effet de diminuer les coûts de production.
Elle n'est assortie d'aucune obligation de la part des bénéficiaires.
Elle entre dans la catégorie des aides au fonctionnement visées au paragraphe 3.7 des lignes directrices qui indique que "les aides d'État qui sont octroyées sans être assorties d'une quelconque obligation pour les bénéficiaires de répondre aux objectifs de la politique commune de la pêche et qui sont destinées à améliorer la situation des entreprises et à accroître leur trésorerie ou dont les montants sont fonction de … ou des moyens de production et qui ont pour effet de diminuer les coûts de production ou d'améliorer les revenus du bénéficiaire sont, en tant qu'aides au fonctionnement, incompatibles avec le marché commun…".
3.2.
Compensation pour l'achat de carburant par les entreprises de pêche
3.2.1.
Existence d'une aide d'État
Comme cela est décrit ci-dessus (cf. paragraphe 2 "Description"), le FPAP, grâce aux fonds avancés par l'État, prend en charge la différence de prix existant, selon les conventions des 12 novembre 2004 et 27 mai 2005, entre le "prix maximum couvert" et le prix moyen mensuel de référence et, selon la convention du 11 octobre 2005, entre 30 centimes d'EUR par litre et le prix moyen mensuel de référence.
Par conséquent, les avances qui sont consenties par l'État au FPAP et qui permettent la prise en charge d'une partie des coûts supportés par les entreprises de pêche adhérant au FPAP procurent un avantage à ces entreprises.
La position de ces entreprises se trouve donc renforcée par rapport aux entreprises se trouvant en concurrence sur le marché communautaire avec ces entreprises de pêche, qu'il s'agisse d'autres entreprises de pêche ou bien d'entreprises d'autres secteurs d'activité économique dont les produits sont en concurrence avec elles.
En outre, étant donné que les trois conventions passées entre l'État et le FPAP prévoient expressément que les fonds publics versés ont pour objet, entre autres, de verser aux adhérents du FPAP la différence, pour le carburant utilisé, entre le prix maximum couvert et le prix moyen mensuel de l'indice de référence, la Commission considère que cet avantage est imputable à l'État [6].
Par conséquent, ces fonds de l'État dont bénéficie le FPAP pour prendre partiellement en charge le coût du carburant utilisé par les navires de pêche constituent une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.
Comme pour l'acquisition d'options sur les marchés à terme, la Commission observe que la France n'a donné à la Commission aucune indication sur la partie des 65 millions d'EUR avancés par l'État qui ont servi à prendre en charge partiellement le coût du carburant.
De la même manière, la France n'a fourni aucune information sur le fait de savoir si les trois avances déjà consenties sont les seules qui le seront ou bien si le versement de nouvelles avances est possible ou déjà prévu.
3.2.2.
Compatibilité avec le marché commun
Comme pour l'avantage dont bénéficient les entreprises de pêche par le moyen de l'acquisition d'options par le FPAP sur les marchés à terme, la Commission observe que cette aide n'est pas destinée à remédier à des dommages causés par un événement extraordinaire et ne peut donc pas être considérée comme compatible avec le marché commun en vertu du paragraphe 2, sous-paragraphe b), de l'article 87 du traité CE.
Etant donné qu'il s'agit d'une aide aux entreprises de pêche, elle doit également être analysée, comme ci-dessus, à la lumière des lignes directrices pour l'examen des aides d'État destinées aux secteurs de la pêche et de l'aquaculture.
Comme pour l'aide résultant de l'acquisition d'options sur les marchés à terme, cette aide a pour effet de diminuer les coûts de production.
De ce fait, elle entre aussi dans la catégorie des aides au fonctionnement visées au paragraphe 3.7 des lignes directrices.
Elle n'est non plus assortie d'aucune obligation de la part des bénéficiaires.
4. CONCLUSION
En conséquence, il existe, à ce stade de l'évaluation préliminaire telle qu'elle est prévue à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999, des doutes sérieux sur la compatibilité de cette mesure d'aide avec le marché commun, tant en ce qui concerne l'aide en faveur du FPAP que l'aide en faveur des entreprises de pêche.
À la lumière des considérations qui précèdent, la Commission, agissant dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du Traité CE, demande à la France de lui présenter ses observations et de lui fournir tous les renseignements nécessaires pour apprécier l'aide en cause, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente lettre.
Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal Officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal Officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations à compter d'un mois à compter de la date de cette publication."
[1] JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.
[2] JO C 307 du 17.12.2003, p. 11.
[3] JO C 220 du 8.9.2005, p. 2.
[4] Affaires C-482/99, France/Commission, arrêt de la Cour du 16 mai 2002 et C-345/02, Pearle BV, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.
[5] JO C 229 du 14.9.2004, p. 5.
[6] Affaire C-345/02, Commission/France, arrêt de la Cour de justice du 15 juillet 2004.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Rakousko
Podpora C8/2006 (ex N 536/2005) – podpora určená společnosti Dornbirner Sparkasse
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 92/03)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 8. března 2006 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Rakousku své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Registry
Rue de la Loi/Wetstraat, 200
B-1049 Brussels
Fax No: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Rakousku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Oznámené opatření spočívá ve smlouvě o ručení uzavřené mezi městem Dornbirn, obcí s 45000 obyvateli, a místní spořitelnou Dornbirner Sparkasse Bank AG (dále jen "Dornbirner Sparkasse").
Společnost Dornbirner Sparkasse má v současné době dva akcionáře, Dornbirner Anteilsverwaltungssparkasse (s majetkovou účastí ve výši 74 %) a Dospra Aktienverwaltung GmbH (s majetkovou účastí ve výši 26 %).
Komise vnímá situaci tak, že oba akcionáře ovládá město Dornbirn.
Dne 31. prosince 2004 vykazovala společnost Dornbirner Sparkasse celkové obchodní jmění ve výši 1,94 miliard EUR, zisk z běžné činnosti v přibližné výši 18,4 milionů EUR a čistý zisk ve výši 13,0 milionů EUR.
Díky svému základnímu kapitálu ve výši 205,6 milionů EUR dosáhla spořitelna podílu na základním kapitálu ve výši 14,2 % a ukazatel kapitálové přiměřenosti v jejím případě činí 18,4 %.
Poměr mezi náklady a výnosy činil 56,1 %.
V roce 2004 měla společnost Dornbirner Sparkasse 386 zaměstnanců.
Jak vyplývá z oznámené smlouvy, má město Dornbirn v úmyslu přijmout ručení za 80 % konkrétních položek závazků uvedených v rozvaze spořitelny [1] a 20 % jejích podmíněných závazků, jestliže délka trvání položek závazků nepřesáhne 20 let.
Ručení se lze domáhat pouze tehdy, jestliže společnost Dornbirner Sparkasse nebo společnost Dornbirner Anteilsverwaltungssparkasse jsou předluženy.
Smlouvu lze zrušit výpovědí oznámenou tři roky předem (tj. ode dne 31. prosince 2009).
Smlouva o ručení pokrývá závazky nejvýše v hodnotě 2 miliard EUR.
Změny v zajištění uvedené maximální částky se předpokládají, jestliže hodnota krytých položek závazků přesáhne výši 2 miliard EUR.
Navrhovaný poplatek činí 0,03 % z krytých závazků ročně.
Poplatek nesmí přesáhnout 550000 EUR.
Společnost Dornbirner Sparkasse prohlašuje, že použije ručení tak, aby se městu Dornbirn hradil minimální poplatek ve výši 360000 EUR.
Rakousko předložilo odborné stanovisko, v němž je použit Blackův-Scholův model, aby se ukázalo, že navrhovaný poplatek je slučitelný s trhem.
Rakousko uvádí, že ručení se navrhuje s tím, že se zruší takzvané "Ausfallhaftung", neomezené ručení z veřejných prostředků.
Na základě dohody mezi Komisí a Rakouskem vypracovala Komise rozhodnutí K(2003) 1329 v konečném znění [2], které Rakousko přijalo dopisem ze dne 15. května 2003.
Podle dohody musí být právní institut Ausfallhaftung zrušen během přechodného období nejpozději do dne 1. dubna 2007.
Komise konstatuje, že ručení je upraveno tak, aby nahradilo "Ausfallhaftung".
Oznámené ručení má zajistit většinu závazků spořitelny a zřejmě bude mít trvalý charakter. Z tohoto důvodu vyvolává oznámené opatření pochybnosti o tom, zda bude zachována plná účinnost ("effet utile") rozhodnutí Komise K(2003) 1329 v konečném znění.
Kromě toho je Komise toho názoru, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP a že podporu nelze prohlásit za slučitelnou vzhledem k výjimkám stanoveným v čl. 87 odst. 2, čl. 87 odst. 3 či čl. 86 odst. 2, a opírá své stanovisko především o tyto důvody:
Komise není rovněž přesvědčena o tom, jestli by soukromý ručitel byl ochoten převzít riziko spojené s tak dalekosáhlým ručením vzhledem k tomu, že město Dornbirn jakožto ručitel zřejmě nemá žádný vliv na politiku společnosti Dornbirner Sparkasse prosazovanou v souvislosti s rizikem, a vzhledem k tomu, že Rakousko nepředložilo žádnou srovnávací analýzu či informace o podobných transakcích.
Navíc není stále zcela jisté, zda oznámené ručení splňuje požadavky oznámení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě záruk [3].
Ukončení smlouvy je závislé na budoucím rozhodnutí smluvních stran, a proto může být ručení časově neomezené.
Vzhledem k rozsahu ručení je rovněž sporné, zda je ručení omezené do jisté výše a svázané s konkrétní finanční transakcí.
Komise navíc není přesvědčena o tom, zda předpoklady odborné studie předložené Rakouskem lze použít na oznámené opatření.
V odměně ve výši 0,03 % nemusí být zohledněny všechny výhody, které požívá společnost Dornbirner Sparkasse tím, že stát převezme ručení za 80 % jejích závazků.
Ve výpočtu výše poplatku se především zřejmě neprojevuje výhoda levnějšího refinancování.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden übermittelten Angaben zum beabsichtigten Entgelt für die Haftungsvereinbarung der Stadt Dornbirn zugunsten der Dornbirner Sparkasse Bank AG beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
I. VERFAHREN
(1) Mit E-Mail vom 24. Oktober 2005, die am 25. Oktober 2005 eingetragen wurde, notifizierte Österreich die oben genannte Maßnahme.
(2) Im Anschluss an die Notifikation forderte die Kommission mit Schreiben vom 6. Dezember 2005 ergänzende Informationen an, die Österreich am 9. Januar 2006 per E-Mail (Eintrag am selben Tag) übermittelte.
II. HINTERGRUND
1. Potenzieller Beihilfeempfänger
(3) Die Dornbirner Sparkasse Bank AG ("Dornbirner Sparkasse") ist eine Regionalbank mit Schwerpunkt auf dem Retailgeschäft und bedient vor allem die regionale klein- und mittelständische Wirtschaft.
Sie ist weder börsennotiert noch verfügt sie über ein Rating.
Ihr Sitz befindet sich in Dornbirn, einer österreichischen Stadt mit ca. 45000 Einwohnern.
Die Dornbirner Sparkasse verfügt über fünf weitere Zweigstellen in Dornbirn und zehn Zweigstellen in anderen österreichischen Städten, einschließlich einer Zweigstelle in Wien.
Außerhalb Österreichs ist sie nicht präsent.
(4) Die Geschichte der Dornbirner Sparkasse reicht zurück bis zum Jahr 1867, als sie von der Stadt Dornbirn gegründet wurde.
Seit 1. Januar 2002 befindet sich die Dornbirner Sparkasse in der Umstrukturierung.
(5) Derzeit werden 74 % der Anteile von der Dornbirner Anteilsverwaltungssparkasse gehalten und 26 % von der Dospra Aktienverwaltung GmbH, die sich ihrerseits zu 98 % im Besitz der Stadt Dornbirn und zu 2 % im Besitz der Dornbirner Anteilsverwaltungssparkasse befindet.
Gemäß § 2 Abs.1 1. Satz des österreichischen Sparkassengesetzes hat weder die Dornbirner Sparkasse noch die Dornbirner Anteilsverwaltungssparkasse einen Eigentümer.
Die Kommission geht davon aus, dass die Stadt Dornbirn die Dornbirner Anteilsverwaltungsparkasse und die Dornbirner Sparkasse kontrolliert.
In naher Zukunft ist beabsichtigt, die Dornbirner Anteilsverwaltungssparkasse in die Privatstiftung "Dornbirner Sparkasse" umzuwandeln.
Auch hier nimmt die Kommission an, dass die Kontrolle über die Privatstiftung Dornbirner Sparkasse ebenfalls bei der Stadt Dornbirn liegen wird.
(6) Nach dem Geschäftsbericht 2004 verfügte die Dornbirner Sparkasse am 31. Dezember 2004 über ein Gesamtvermögen von 1,94 Mrd. EUR. Aus gewöhnlicher Geschäftstätigkeit erwirtschafteten die 386 Mitarbeiter einen Ertrag von ca. 18,4 Mio. EUR und einen Nettogewinn von 13,0 Mio. EUR. Mit Eigenmitteln von 205,6 Mio. EUR erreichte die Bank eine Kernkapitalquote von 14,5 % und eine Eigenmittelquote von 18,4 %. Die Kosten/Ertragsrelation (CIR) betrug 56,1 %.
(7) Die Dornbirner Sparkasse gehört dem Haftungsverbund an, in dessen Rahmen die Erste Bank AG und der Großteil der österreichischen Sparkassen gegenseitig für sämtliche Verpflichtungen gegenüber Kunden haften.
Dadurch profitieren die Mitglieder des Haftungsverbund von niedrigeren Refinanzierungskosten.
Die Kommission stellt fest, dass die österreichische Wettbewerbsbehörde gegen den Haftungsverbund wegen möglichen Verstoßes gegen Artikel 81 EG-Vertrag ermittelt.
2. Wegfall der Ausfallhaftung in Österreich
(8) Die Dornbirner Sparkasse gehört zu den österreichischen Sparkassen, die derzeit noch in den Genuss der Ausfallhaftung kommen.
(9) Die Ausfallhaftung ist eine Garantieregelung, die im April 2003 etwa 27 Sparkassen und sieben Landeshypothekenbanken erfasste.
Diese staatliche Garantie kann als "Bürgschaftsverpflichtung" verstanden werden.
Im Falle der Zahlungsunfähigkeit oder Liquidation der Kreditinstitute ist der Garantiegeber (Staat, Land oder Kommune) verpflichtet einzutreten.
Die Gläubiger der Banken haben direkte Ansprüche gegenüber dem Garantiegeber, der aber nur zur Leistung verpflichtet ist, wenn die Vermögenswerte der Bank nicht ausreichen, um die Forderungen der Gläubiger zu befriedigen.
Die Ausfallhaftung ist weder zeitlich noch auf einen bestimmten Betrag begrenzt.
Die Sparkassen entrichten keine Vergütung für die Haftungsfunktion [4].
(10) Entsprechend der Verständigung zwischen der Kommission und Österreich, die zur Kommissionsentscheidung C(2003) 1329 endg.
[5] führte, läuft die Ausfallhaftung bis zum 1. April 2007 aus.
(11) Für alle Verbindlichkeiten, die am 2. April 2003 bestanden, gilt die Ausfallhaftung bis zur Fälligkeit fort. In der Zeit vom 2. April 2003 bis 1. April 2007 kann die Ausfallhaftung für neu entstehende Verbindlichkeiten aufrecht erhalten werden, wenn sie vor dem 30. September 2017 fällig werden.
III. BESCHREIBUNG DER NOTIFIZIERTEN MASSNAHME
(12) Die Notifikation betrifft eine Haftungsvereinbarung zwischen der Stadt Dornbirn und der Dornbirner Sparkasse.
Nach der notifizierten Vereinbarung beabsichtigt die Stadt Dornbirn 80 % bestimmter Verbindlichkeiten, die durch die Auflistung von Bilanzpositionen näher bezeichnet sind [6], und 20 % der Haftungsverbindlichkeiten zu garantieren unter der Voraussetzung, dass die Laufzeit der verhafteten Verbindlichkeiten 20 Jahre nicht überschreitet.
Ausgenommen sind Verbindlichkeiten gegenüber dem Garantiegeber (Stadt Dornbirn) und dessen Tochtergesellschaften.
Die Garantie gilt unabhängig von sonstigen Sicherungsmitteln.
Die Garantie kann nur im Falle der Zahlungsunfähigkeit der Dornbirner Sparkasse in Anspruch genommen werden und wenn das Vermögen der Bank oder der Dornbirner Anteilsverwaltungssparkasse bzw. der künftigen Privatstiftung Dornbirner Sparkasse nicht ausreicht, um die Forderungen zu befriedigen.
(13) Die Haftungsvereinbarung erstreckt sich auf einen Betrag von maximal 2 Mrd. EUR.
Überschreiten die oben beschriebenen Verbindlichkeiten diese Betragshöhe, werden Anpassungen vorgenommen, um den maximalen Deckungsgrad zu sichern.
Zur Wertsicherung ist eine Indexanpassung vorgesehen.
(14) Als Entgelt für die Garantiehaftung werden 0,03 % vorgeschlagen, berechnet auf Jahresbasis entsprechend den Bilanzpositionen zum 31.12. des vorhergehenden Jahres.
Das Entgelt darf 550000 EUR nicht überschreiten.
Die Dornbirner Sparkasse erklärt, dass sie für jeweils so viele Verbindlichkeiten die Deckung in Anspruch nehmen wird, dass ein Provisionsentgelt von mindestens 360000 EUR zu leisten ist.
Sowohl der obere als auch der untere Schwellenwert (550000 EUR bzw. 360000 EUR) sind ebenfalls wertgesichert.
(15) Wie Österreich in der Notifikation ausführt, soll die notifizierte Garantie die Ausfallhaftung durch eine andere Form der Haftung ablösen.
Solange die Ausfallhaftung existiert, gilt die notifizierte Garantie nicht für Verbindlichkeiten, die durch die Ausfallhaftung gedeckt sind.
Daher werden sowohl der Höchstbetrag der durch die geplante Garantievereinbarung gedeckten Verbindlichkeiten als auch der Mindest- und Höchstbetrag des Entgelts proportional zu den durch die Ausfallhaftung abgesicherten Verbindlichkeiten angepasst.
(16) Die Vereinbarung wird auf unbestimmte Zeit geschlossen, kann aber von jedem Vertragspartner unter Einhaltung einer Kündigungsfrist von drei Jahren zum Ende eines jeden Jahres gekündigt werden, frühestens jedoch Ende 2009 (erstmögliches Auslaufen der Garantie: 31. Dezember 2012).
Abgesehen vom Kündigungsrecht ist keine regelmäßige Neubewertung oder Anpassung der Bedingungen der Vereinbarung, insbesondere des Prozentsatzes der Vergütung vorgesehen.
(17) Zu den unter die Haftungsdeckung fallenden Verbindlichkeiten erklärt Österreich, dass sich die Dornbirner Sparkasse das Recht vorbehalten kann, innerhalb der einzelnen angeführten Bilanzpositionen einen anderen Prozentsatz der Haftung festzulegen, solange das Gesamtausmaß der verhafteten Verbindlichkeiten 80 % nicht übersteigt.
Die Sparkasse habe dies der Stadt Dornbirn mitzuteilen, die innerhalb von 15 Tagen dagegen Widerspruch einlegen könne.
Allerdings werden diese Einzelheiten in der notifizierten Haftungsvereinbarung selbst nicht ausgeführt.
(18) Österreich stellt fest, dass die geplante Garantie im Gegensatz zur bestehenden gesetzlichen Ausfallhaftung befristet und auf einen Höchstbetrag begrenzt ist und nur 80 % der Verbindlichkeiten deckt.
Darüber hinaus sei das Risiko für die Stadt Dornbirn begrenzt, da die Dornbirner Sparkasse auch Mitglied des Haftungsverbundes ist.
(19) Österreich legt ein Gutachten zur Marktkonformität der von der Dornbirner Sparkasse zu zahlenden Haftungsprämie vor.
Mit Hilfe des Black-Scholes-Modells von Robert Merton kommt das Gutachten zu dem Schluss, dass die vorgeschlagene Haftungsprämie von 0,03 % p.a. marktkonform ist.
(20) Im Gutachten wird die Haftungsprämie unter der Annahme berechnet, dass die Haftung als Verkaufsoption betrachtet werden kann.
Nach dem Black-Scholes-Modell wird der Preis einer Option, eine Aktie eines Unternehmens zu einem vorher vereinbarten Preis und Zeitpunkt zu veräußern, berechnet.
In dem Gutachten wird das Black-Scholes-Modell unter der Annahme angewandt, dass die Dornbirner Sparkasse den Teil ihrer Vermögenswerte, der durch die Garantie abgesichert ist, zum Buchwert des gesicherten Fremdkapitals (einschließlich Nennwert und anfallende Zinsen) an die Stadt veräußern könnte, wenn der Marktwert des Gesamtvermögens unter den Buchwert des Fremdkapitals fällt.
Der Wert der so berechneten Haftung gibt daher den wahrscheinlichkeitsgewichteten erwarteten Wert des Nominalen und der Zinsen des gesamten Fremdkapitals abzüglich des Gesamtvermögens der Bank wieder.
(21) Neben der Auslegung der Haftung als Verkaufsoption beschreibt das Gutachten die Berechnungsweise und die Schätzungen, die den verwendeten Variablen zugrunde liegen wie Volatilität des Eigenkapitals, Volatilität des Gesamtvermögens, risikoloser Zinssatz, Buchwert und Marktwert der Vermögensgegenstände, des Eigenkapitals und des Fremdkapitals.
Da die Dornbirner Sparkasse nicht börsennotiert ist, wird das Verhältnis zwischen Marktwert und Buchwert des Eigenkapitals sowie die Volatilität des Eigenkapitals mit Hilfe von Daten der Schweizer Kantonalbanken als Peer group zur Dornbirner Sparkasse berechnet.
Die Formel für den Marktwert des Eigenkapitals, die davon ausgeht, dass Eigenkapital als Kaufoption angesehen werden kann, enthält einen Politikparameter der Bankenaufsichtsbehörde.
(22) Des Weiteren stellt Österreich fest, dass das Entgelt in Einklang mit wirtschaftlichen Grundsätzen steht, was im Übrigen auch von den österreichischen Finanzbehörden verlangt werde um zu vermeiden, dass die Haftungsprovision als versteckte Gewinnausschüttung eingestuft würde.
(23) Wie Österreich weiter ausführt, gehört es ebenfalls zu den Zielen der Bank, die Region und ihre Kommunen bei der Erfüllung gemeinnütziger und sozialer Aufgaben zu unterstützen; dies gehe auch aus der Satzung der Dornbirner Sparkasse hervor.
Die direkte Unterstützung in Form von Spenden an gemeinnützige oder wohltätige Organisationen belief sich im Jahr 2005 auf 100000 EUR.
Allerdings werden die Aufwendungen für die Erfüllung der gemeinnützigen Aufgaben nicht getrennt verbucht.
Die vorgeschlagene Haftung ist aber nicht als Ausgleich für gemeinwirtschaftliche Verpflichtungen gedacht.
IV. WÜRDIGUNG
1. Volle Wirksamkeit der Kommissionsentscheidung C(2003) 1329 endg. über die Abschaffung der Ausfallhaftung
(24) Österreich stellt in der Notifizierung fest, dass die geplante Maßnahme im Hinblick auf den Wegfall der Ausfallhaftung vorgeschlagen wird [7].
Die Kommission versteht das Vorbringen Österreichs so, dass die notifizierte Maßnahme nur Verbindlichkeiten erfassen soll, die nicht mehr durch die Ausfallhaftung gedeckt sind.
(25) Nichts desto trotz betont Österreich, dass die notifizierte Garantie in wesentlichen Punkten von der Ausfallhaftung abweicht.
So werde die notifizierte Maßnahme auf Vertragsbasis getroffen.
Die Garantie sei kündbar und würde also nicht für unbestimmte Zeit gelten.
Es werde eine Höchstgrenze für den Betrag der Verbindlichkeiten festgelegt und eine marktkonforme Prämie gezahlt.
Des Weiteren sei das Risiko für die Stadt Dornbirn begrenzt, da die Dornbirner Sparkasse Mitglied des Haftungsverbunds ist.
Folglich würde die Haftung zwar theoretisch bestehen, aber in der Praxis wohl eher nicht in Anspruch genommen werden.
(26) Allerdings ist die Kommission der Auffassung, dass formale Faktoren wie eine vertragliche Vereinbarung nicht ausschlaggebend sind.
Vielmehr bestimmt die Substanz der Maßnahme, ob die volle Wirksamkeit der Beihilfevorschriften gewahrt wird.
(27) Die Kommission bezweifelt, dass die notifizierte Maßnahme in Bezug auf den Betrag effektiv begrenzt ist.
Grundsätzlich dürfte die notifizierte Maßnahme nur 80 % bestimmter Verbindlichkeiten decken und 2 Mrd. EUR nicht überschreiten.
Die entsprechenden Bilanzpositionen machen den Großteil der Gesamtverbindlichkeiten aus.
Allerdings bleibt es der Dornbirner Sparkasse vorbehalten, die Verbindlichkeiten im einzelnen der Haftung zuzuordnen und den Prozentsatz der Haftung festzulegen; die Kommission fragt sich, ob der Höchstbetrag von 2 Mrd. EUR ebenfalls den Erfordernissen der Dornbirner Sparkasse angepasst werden kann.
Deshalb ist nach Auffassung der Kommission nicht auszuschließen, dass die Betragshöhe unbegrenzt ist.
(28) Die Kommission ist der Auffassung, dass die Existenz des Haftungsverbunds das Risiko für den Haftungsgeber nicht wirklich begrenzt, da der Haftungsverbund in keiner Weise rechtlich mit der Haftung verknüpft ist.
Außerdem ermitteln die österreichischen Wettbewerbsbehörden derzeit gegen den Haftungsverbund wegen potenziellen Verstoßes gegen Artikel 81 EG-Vertrag.
Deshalb kann der Haftungsverbund bei der Würdigung der notifizierten Maßnahme nicht als gegeben angenommen werden.
(29) Darüber hinaus hat die Kommission Zweifel, ob die notifizierte Maßnahme tatsächlich zeitlich begrenzt ist.
Die Haftungsvereinbarung wird "auf unbestimmte Zeit" abgeschlossen, auch wenn sie unter Einhaltung einer Kündigungsfrist von drei Jahren gekündigt werden (ab 31.12.
2009).
In einem Begleitschreiben betonen die Vertragsparteien außerdem, die Vereinbarung solle auf längere Frist gelten.
Daher bezweifelt die Kommission, dass die Möglichkeit der Kündigung effektiv zu einer Begrenzung der Laufzeit führt.
(30) Die Zweifel der Kommission an der vollen Wirksamkeit ihrer Entscheidung C(2003) 1329 endg. werden auch dadurch untermauert, dass die Garantie nicht nur angepasst wird, solange die Ausfallhaftung gilt, sondern die Ausfallhaftung auch nach deren Auslaufen ersetzt.
Anscheinend ist die Garantie genau darauf zugeschnitten, die Wirkungen der Abschaffung der Ausfallhaftung umzukehren.
(31) Daher ist die Kommission der Auffassung, dass die notifizierte Maßnahme die Abschaffung der Ausfallhaftung, wie dies in Entscheidung C(2003) 1329 endg. festgelegt und von Österreich akzeptiert wurde, umgeht.
2. Weitere Überlegungen zu Artikel 87 EG-Vertrag
(32) Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind alle staatlichen oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.
2.1.
Staatliche Mittel und Begünstigung eines bestimmten Unternehmens
(33) Die Kommission ist der Auffassung, dass staatliche Mittel involviert sind und die geplante Maßnahme selektiv ist, da die vorgeschlagene Garantie von der Stadt Dornbirn einem bestimmten Unternehmen, nämlich der Dornbirner Sparkasse, bereitgestellt wird.
2.2.
Verfälschung des Wettbewerbs und Auswirkungen auf den Handel
(34) Wenngleich die Dornbirner Sparkasse hauptsächlich als Privatkundenbank auf regionaler Ebene tätig ist, beschränken sich ihre Finanzdienstleistungen nicht auf ein bestimmtes Gebiet.
Darüber hinaus schreitet die Integration der Finanzdienstleistungsmärkte voran.
Außerdem gehört die Dornbirner Sparkasse zur österreichischen Sparkassengruppe, die unter Federführung der Erste Bank eindeutig europaweit tätig ist.
Deshalb ist die Kommission der Auffassung, dass die notifizierte Maßnahme den Wettbewerb verfälschen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen kann.
2.3.
Wirtschaftlicher Vorteil
(35) Um zu ermitteln, ob durch eine staatliche Maßnahme ein wirtschaftlicher Vorteil übertragen wird, greift die Kommission auf den "Grundsatz des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers" zurück [8].
In der Mitteilung über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften [9] führt die Kommission im Einzelnen aus, wie der wirtschaftliche Vorteil im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag im Falle von Garantien zu bestimmen ist.
Nach Auffassung der Kommission bieten staatliche Garantien den Vorteil, dass das Risiko, auf das sich die Garantie bezieht, vom Staat getragen wird.
Diese Risikoträgerfunktion sollte normalerweise durch eine angemessene Prämie vergütet werden [10].
Offensichtlich keine vergleichbaren Garantien auf dem Markt
(36) Hinsichtlich der notifizierten Garantie bezweifelt die Kommission, dass ein privater Garantiegeber bereit wäre, das mit der Maßnahme verbundene Risiko zu übernehmen.
(37) Vor allem scheint es zweifelhaft, dass sich ein privater Garantiegeber bei einer so weit reichenden Garantie nicht das Recht vorbehalten würde, auf die Risikopolitik des begünstigten Unternehmens Einfluss zu nehmen.
Auch wenn die Stadt Dornbirn über einen kontrollierenden Einfluss auf die Bank verfügen sollte, ist nicht ersichtlich, wie die Stadt Dornbirn als Garantiegeber Einfluss auf die Risikopolitik der Dornbirner Sparkasse nehmen kann.
Angesichts des Umfangs der vorgeschlagenen Garantie, die den Großteil der Verbindlichkeiten der Dornbirner Sparkasse deckt, bezweifelt die Kommission auch, ob dies der in der Mitteilung der Kommission enthaltenen Forderung entspricht, dass die Garantie an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft sein soll [11].
Tatsächlich hat es den Anschein, dass es nicht um eine bestimmte Finanztransaktion geht, sondern um das Kerngeschäft der Bank.
(38) In Anbetracht des begrenzten Einflusses der Stadt Dornbirn auf das Risikomanagement fragt sich die Kommission, weshalb zur Berechnung des jährlichen Entgelts ein fixer Prozentsatz von 0,03 festgelegt und kein Anpassungsmechanismus vorgesehen wird.
Nach Auffassung der Kommission würde ein privater Kapitalgeber zumindest auf einer regelmäßigen Überprüfung bestehen um sicherzustellen, dass künftige Risikoänderungen und die Gesamtsituation der Bank berücksichtigt werden.
(39) Österreich hat keinerlei Benchmarking oder Informationen über ähnliche Transaktionen vorgelegt.
Nach Auffassung der Kommission ist dies ein weiterer Hinweis dafür, dass eine solche Garantie von keinem privaten Garantiegeber bereitgestellt würde.
Auch wenn nach der Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften ein Deckungsgrad von höchstens 80 % der garantierten Summe zulässig ist, bleibt auch der Gesamtbetrag der Summe äußerst wichtig, da insbesondere in diesem Fall die Garantie nicht für eine bestimmte Finanztransaktion bereitgestellt wird, sondern für die gesamte Geschäftstätigkeit.
(40) Daher bezweifelt die Kommission, ob überhaupt eine angemessene Vergütung festgelegt werden könnte, da private Garantiegeber nicht bereit wären, ein vergleichbares Risiko einzugehen.
Der Refinanzierungsvorteil
(41) Wie in der einschlägigen Mitteilung der Kommission erwähnt, besteht der Vorteil der Garantie in der Regel darin, dass der Kreditnehmer Gelder zu günstigeren Konditionen aufnehmen kann oder weniger Sicherheiten zu leisten hat [12].
Dies sollte sich nach Auffassung der Kommission im vorgesehenen Entgelt niederschlagen, um daraus den Schluss ziehen zu können, dass ein privater Marktteilnehmer eine Garantievereinbarung zu denselben Bedingungen eingehen würde.
(42) Aus österreichischer Sicht hat die notifizierte Garantie keinen oder nur unerheblichen Einfluss auf die Refinanzierung der Sparkasse Dornbirn, da die Dornbirner Sparkasse Mitglied des Haftungsverbundes ist und die künftigen Refinanzierungskosten der Dornbirner Sparkasse vom künftigen Rating des Haftungsverbunds abhängen.
(43) Zunächst bezweifelt die Kommission, dass dem Haftungsverbund eine signifikante Rolle bei der Refinanzierung der Dornbirner Sparkasse zukommt.
Die Verpflichtungen und Vorteile des Haftungsverbunds gegenüber dem Kreditgeber bedürfen weiterer Klärung, insbesondere im Hinblick darauf, welche Verbindlichkeiten von dieser Haftungsverpflichtung erfasst und daher gedeckt werden..
Darüber hinaus scheinen die Verpflichtungen des Haftungsverbunds im Falle finanzieller Schwierigkeiten einer Bank begrenzt zu sein.
(44) Außerdem verweist die Kommission nochmals darauf, dass die Bundeswettbewerbsbehörde gegen den Haftungsverbund wegen Verstoßes gegen Artikel 81 EG-Vertrag ermittelt.
Deshalb kann der Haftungsverbund bei der Würdigung der notifizierten Maßnahme nicht als gegeben angenommen werden.
(45) Im Banksektor spiegelt sich der Refinanzierungsvorteil gewöhnlich im Rating durch anerkannte Rating-Agenturen wie Moody's oder Standards & Poor's wider.
Die Dornbirner Sparkasse verfügt über kein Rating.
Liegt kein Rating durch eine Rating-Agentur vor, nehmen die Kreditgeber im Allgemeinen selbst eine Risikobewertung ihrer Investition vor.
Nach Auffassung der Kommission macht es für Kreditgeber einen erheblichen Unterschied, wenn das Geld einem Institut zur Verfügung gestellt wird, dessen Verbindlichkeiten zu 80 % garantiert sind.
Auch könnten bestimmte Kreditgeber sogar verlangen, dass die Verbindlichkeit in die Garantiedeckung einbezogen wird.
(46) Daher bezweifelt die Kommission, dass das geplante Entgelt von 0,03 % alle Vergünstigungen und insbesondere den Refinanzierungsvorteil der Dornbirner Sparkasse berücksichtigt.
Anwendbarkeit und Methodik zur Berechnung des geplanten Entgelts
(47) Österreich untermauert seine Auffassung, dass die geplante Haftungsprämie von 0,03 % p.a. marktkonform ist, durch ein Sachverständigengutachten.
Die Kommission erhebt jedoch Bedenken, ob das in dem Gutachten verwendete Black-Scholes-Modell tatsächlich geeignet ist, um das Entgelt zu berechnen und ob die dieser Berechnung zugrunde liegenden Annahmen auf die notifizierte Maßnahme anwendbar sind.
Anwendbarkeit des Black-Scholes-Modell
(48) Im vorliegenden Fall berücksichtigt das Black-Scholes-Modell offensichtlich den Vorteil der Garantie als Insolvenzversicherung.
Doch wird anscheinend außer Acht gelassen, dass eine solche Garantie der Bank einen Refinanzierungsvorteil und sonstige Vergünstigungen bietet.
(49) Nach Auffassung der Kommission besteht ein grundlegender Unterschied zwischen dem Black-Scholes-Modell und seiner Anwendung in dem Gutachten darin, dass der Inhaber einer Verkaufsoption auf eine Aktie eines Unternehmens keinen Einfluss auf den Aktienpreis hat, während die Dornbirner Sparkasse den Marktwert ihrer eigenen Vermögensgegenstände beeinflusst.
Deshalb bezweifelt die Kommission, dass das Modell, wie in dem Gutachten angewandt, geeignet ist, um ein marktkonformes Entgelt für die notifizierte Garantie zu bestimmen.
Dies wird auch dadurch untermauert, dass keine Beispiele für die Vergütung vergleichbarer Garantien angeführt werden.
(50) Die Eignung des Black-Scholes-Modells im vorliegenden Fall ist auch deshalb fraglich, weil der Garantievertrag keine Vermögensübertragung vorsieht.
Wird das Black-Scholes-Modell wie von Österreich angewandt, ist eine Übertragung von Vermögenswerten erforderlich.
Die Kommission geht dagegen davon aus, dass dies in Wirklichkeit und nach der Haftungsvereinbarung nicht beabsichtigt ist.
Angewandte Methodik zur Berechnung des Entgelts
(51) Des Weiteren bezweifelt die Kommission, ob die dem Gutachten zugrunde liegenden Annahmen angemessen sind.
Das angewandte Modell scheint sehr sensibel auf die bei der Formel verwendeten Kennzahlen zu reagieren.
Eine geringfügige Änderung der verwendeten Variablen führt offensichtlich zu einer erheblichen Veränderung des endgültigen Optionspreises.
Deshalb hält die Kommission eine genaue Erläuterung sowohl der den Daten zugrunde liegenden Schätzungen als auch der genauen Kennzahlen der Variablen für unabdingbar (z.B. Berechnung von β als Politikparameter, Volatilität des Eigenkapitals).
(52) Zum einen betont Österreich, dass die Option erst bei Insolvenz ausgeübt würde und zum anderen heißt es, dass es bereits im Falle finanzieller Schwierigkeiten im Interesse des Garantiegebers sein könnte, Insolvenz zu vermeiden.
Aus Sicht der Kommission ist nicht klar, dass der Staat nur im Falle der Insolvenz intervenieren würde.
(53) Nach dem Modell werden im Laufe des Geschäftsjahres eingegangene Verbindlichkeiten erst vom darauf folgenden Jahr an garantiert.
Dies führt zu der Frage, ob die Stadt im Falle von Liquiditätsproblemen im Laufe des Geschäftsjahres intervenieren würde.
(54) Die vorgeschlagene Berechnung geht von einer europäischen Option mit einer Laufzeit von einem Jahr aus, da der Vergleich zwischen dem Marktwert der Vermögensgegenstände und dem Buchwert des Fremdkapitals einmal jährlich vorgenommen wird.
Folglich könnte eine jährliche Neuberechnung des Prämiensatzes erforderlich sein.
2.4.
Vereinbarkeit gemäß Artikel 87 und 86 EG-Vertrag
(55) Artikel 87 EG-Vertrag listet Ausnahmen vom grundsätzlichen Beihilfeverbot auf.
Allerdings ist die Kommission der Auffassung, dass keine dieser Ausnahmebestimmungen im vorliegenden Fall Anwendung findet.
In Bezug auf Artikel 87 Absatz 2 EG-Vertrag ist festzustellen, dass die notifizierte Maßnahme weder von sozialer Art ist noch einzelnen Verbrauchern gewährt wird; ebenso wenig ist sie zur Beseitigung von Schäden gedacht, die durch Naturkatastrophen oder sonstige außergewöhnliche Ereignisse entstanden sind oder zum Ausgleich der durch die Teilung Deutschlands verursachten wirtschaftlichen Nachteile.
(56) Die Kommission ist gegenwärtig ferner der Auffassung, dass die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 3 EG-Vertrag nicht anwendbar sind.
Die Beihilfe zielt weder auf die Förderung der wirtschaftlichen Entwicklung von Gebieten, in denen die Lebenshaltung außergewöhnlich niedrig ist oder eine erhebliche Unterbeschäftigung herrscht bzw. auf die Förderung wichtiger Vorhaben von gemeinsamem europäischem Interesse oder auf die Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates ab.
Auch macht Österreich nicht geltend, dass die notifizierte Maßnahme die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern soll.
Ebenso wenig geht es um die Förderung der Kultur und die Erhaltung des kulturellen Erbes.
(57) Österreich führt an, dass die Dornbirner Sparkasse Bank AG die Finanzbelastung der Stadt Dornbirn dadurch mildert, dass sie finanzielle Mittel für gemeinnützige Organisationen und Sozialprojekte bereitstellt.
Allerdings hat Österreich ausdrücklich festgestellt, dass die geplante Garantie kein Ausgleich für gemeinwirtschaftliche Verpflichtungen darstellt.
Daher gelangt Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag nicht zur Anwendung.
V. SCHLUSSFOLGERUNG
(58) Ausgehend von den verfügbaren Informationen hat die Kommission Zweifel an der Vereinbarkeit der notifizierten Haftungsvereinbarung mit dem Gemeinsamen Markt.
(59) Daher fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen, insbesondere die nachstehend spezifizierten fehlenden Angaben zu übermitteln.
Österreich wird gebeten, vor allem folgende Fragen zu beantworten:
1. Wer kontrolliert die Dornbirner Sparkasse und ihre Anteilseigner, wobei insbesondere anzugeben ist, wer die Leitungs- und Entscheidungsgremien ernennt und wie geschäftspolitische Entscheidungen getroffen werden.
Bitte legen Sie Kopien der Statute und Satzungen bei.
Besteht ein Rechtsverhältnis zwischen der Dornbirner Sparkasse, deren Anteilseignern und der Erste Bank?
2. Bitte übermitteln Sie alle Unterlagen darüber, wie der Prozentsatz der zu verhaftenden Verbindlichkeiten angepasst wird. Dazu gehören der Stadtvertretungsbeschluss vom 16. April 2002 und die Genehmigung der Vorarlberger Landesregierung vom 13. Mai 2002.
3. Bitte teilen Sie weitere Einzelheiten zum gegenseitigen Verhältnis des Haftungsverbunds und der vorgeschlagenen Garantie mit.
Gewährt der Haftungsverbund potenziellen Geldgebern einen rechtlichen Anspruch auf Rückzahlung im Falle finanzieller Schwierigkeiten der betreffenden Sparkasse?
Wenn ja, sind alle Verbindlichkeiten, die die vorgeschlagene Garantie deckt, auch vom Haftungsverbund gedeckt?
Ist die Rangfolge der Garantien besonders geregelt?
4. Bitte übermitteln Sie Angaben zu den Refinanzierungskosten der Dornbirner Sparkasse einschließlich einer Rating-Schätzung ohne Garantie, genauer gesagt ohne die vorgeschlagene Maßnahme und ohne Berücksichtigung der Ausfallhaftung oder des Haftungsverbunds sowie eine Schätzung der Refinanzierungskosten und eine Rating-Schätzung unter Einbeziehung der vorgeschlagenen Maßnahme aber ohne Berücksichtigung des Haftungsverbunds.
Welche Differenz ist zu erwarten?
5. Bitte übermitteln Sie Schätzungen dazu, wie sich die vorgeschlagene Maßnahme möglicherweise auf den Ruf der Bank auswirkt.
6. Bitte übermitteln Sie Informationen darüber, wie die Höhe der durch die Garantie gedeckten Verluste berechnet wird.
7. Bitte erläutern Sie, ob und wie die Stadt im Falle von Liquiditätsproblemen im Laufe des Geschäftsjahres intervenieren würde.
8. Bitte erläutern Sie im Einzelnen, welche Annahmen den für die Variablen der Black-Scholes-Formel verwendeten Daten und Kennzahlen zugrunde liegen.
Bitte untermauern Sie, weshalb die Schweizer Kantonalbanken am ehesten für den Peer group-Vergleich in Betracht kommen, wie in dem Gutachten vorgeschlagen.
9. Bitte erklären Sie die Diskrepanz zwischen dem Höchstbetrag der Verbindlichkeiten, die nach der Vereinbarung garantiert werden können (2 Mrd. EUR), multipliziert mit der geplanten Vergütung von 0,03 %, und dem maximalen Entgelt, das die Dornbirner Sparkasse selbst bereit ist zu zahlen (550000 EUR).
10. Bitte übermitteln Sie ein Benchmarking, damit die Stichhaltigkeit der Ergebnisse anhand des Black-Scholes-Modells überprüft werden kann.
Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.
Die Kommission erinnert Österreich an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von dem Empfänger zurückgefordert werden können.
Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird.
Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen.
Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben."
[1] Závazky vůči bankovním domům, závazky vůči zákazníkům, dluhové cenné papíry.
[2] Dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.
[3] Úř. věst.
C 71, 2000, s. 7.
[4] Grundsätzlich zahlen alle Landeshypothekenbanken ein Haftungsentgelt.
[5] ABl. C 175 vom 24.7.2003, S. 8. Österreich stimmte den in der Entscheidung vorgeschlagenen zweckdienlichen Maßnahmen mit Schreiben vom 15. Mai 2003 zu, das am 21. Mai 2003 eingetragen wurde.
[6] Verbindlichkeiten gegenüber Kreditinstituten, Verbindlichkeiten gegenüber Kunden, verbriefte Verbindlichkeiten.
[7] Siehe Rdnr.
10.
[8] Der Grundsatz des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers wurde erstmals in der Mitteilung der Kommission an die Mitgliedstaaten über die Anwendung der Artikel 92 und 93 EWG-Vertrag und des Artikels 5 der Kommissionsrichtlinie 80/723/EWG über öffentliche Unternehmen in der verarbeitenden Industrie erläutert (ABl.
C 307 vom 13.11.1993, S. 3).
Die in dieser Mitteilung ausgeführten Grundsätze sind auch in anderen Wirtschaftszweigen anwendbar.
[9] ABl.
C 71 vom 11.3.2000, S. 14.
[10] Siehe Rdnr.
2.1.2 der Mitteilung.
[11] Siehe Rdnr.
4.2.(a) der Mitteilung.
[12] Siehe Rdnr.
2.1.1. der Mitteilung.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle postupu stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Uložení závazků veřejné služby pro období od 1. března 2006 do 28. února 2009 pro pravidelnou leteckou dopravu na trase Mariehamn/Åland (MHQ) a Stockholm/Arlanda (ARN), kterým se doplňují předchozí rozhodnutí
(2006/C 93/03)
(Text s významem pro EHP)
Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla vláda Ålandu o uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou na trase Mariehamn (MHQ) – Stockholm/Arlanda (ARN):
Minimální počet leteckých spojení
V období od 1. března 2006 do 28. února 2009 bude frekvence letů od pondělka do pátku alespoň 2 zpáteční lety denně.
V červenci se vzhledem k nízké poptávce nemusí uskutečňovat žádné lety.
Všechny lety musí být přímé bez mezipřistání.
Počet sedadel
Při každém letu musí být zajištěna kapacita alespoň 30 sedadel a alespoň 2500 sedadel měsíčně.
Tento počet se v dalším období přizpůsobí, pokud během jakéhokoli kalendářního čtvrtletí přesáhne zatížení kabiny 80 %.
Letový řád
Cestující z Ålandu musejí mít v rámci jakéhokoli pracovního dne možnost zpátečního letu do všech hlavních destinací ve Švédsku, kam existuje pravidelné letecké spojení, jakož i do Osla, Kodaně a nejdůležitějších větších letišť v Evropě.
Přílet na letiště ARN od pondělí do pátku by se měl uskutečnil nejpozději do 6.30 hod. ráno a mezi 16.30 a 18.30 hod.
Odlet z letiště ARN by se měl od pondělí do pátku uskutečnit mezi 8.00 hod. a 9.30 hod. a mezi 19.30 hod. a 21.00 hod., pokud bude možné zajistit vhodné letištní časy (slots).
V některých dnech v roce, kdy je poptávka obzvláště nízká, jako např. během delších svátků nebo delšího období volna, se se souhlasem zadavatele může počet letů z mimořádných důvodů snížit s výhradou zvláště dohodnuté sazby za jednosměrný let.
Stejně tak se může počet letů zvýšit s výhradou zvláště dohodnutého tarifu za zpáteční let.
Typ letadla
Skutečná letová rychlost (TAS) je nejméně 360 km/h.
Letadlo je vybavené přetlakovou kabinou a hygienickým zařízením.
V plně naloženém letadle a za normálních povětrnostních podmínek je povolená hmotnost zavazadel a nakládky na pasažéra 20 kg.
Tarify
Tarif za zpáteční let na trase MHQ-ARN nesmí být vyšší než 290 EUR včetně daní a DPH.
Se souhlasem vlády Ålandu se ceny mohou upravovat v souladu s ceníkem přepravného SCB platného pro služební cesty.
Je nutné umožnit snížené ceny, např. pro děti, mládež, studenty a starší občany.
Informace, rezervace, prodej a marketing
O celé cestě musejí být před odletem k dispozici spolehlivé informace.
Letecký dopravce je zodpovědný za to, aby byly k dispozici aktuální a správný letový řád, tarify a rovněž ostatní informace související s letem a aby se šířily vhodnými prostředky.
Marketing za účelem podpory letecké dopravy se uskuteční prostřednictvím reklam v místním tisku, ostatních mediích a turistických brožurách.
Kontinuita služby
Maximálně 20 % odletů může mít víc jak 5 minutové zpoždění a maximálně 5 % odletů může mít více jak 15 minutové zpoždění.
S výjimkou případů vyšší moci, za které není dopravce přímo odpovědný, musí být pravidelnost letů alespoň 99 % za kalendářní čtvrtletí.
Dopravce smí provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném s předstihem nejméně šest měsíců.
Dostupnost
Letecký dopravce zajistí požadavky cestujících tímto způsobem:
- Nastoupení a vystoupení z letadla musí probíhat pohodlným, důstojným a bezpečným způsobem.
- Zvláštní pozornost se věnuje nemocným, osobám se zdravotním postižením a osobám se zvláštními potřebami a jejich právu na asistenci během letu.
- Při přestupování se poskytuje doprovod a jiné přiměřené služby.
- Na požádání se poskytnou informace ohledně možností cestování a leteckých trasách.
- Informace o bezpečnosti a jiné informace musejí být poskytnuty názorně (způsobem přístupným také osobám se zrakovou nebo sluchovou vadou).
- Rezervace a nákup letenek se musí uskutečnit způsobem, který je pro cestující jednoduchý.
- Všechna oznámení na palubě se musejí uskutečnit ve švédštině a v angličtině.
Požadavky v oblasti životního prostředí
Hladina hluku letadel nesmí překročit stávající normy.
Veškeré vybavení v letadle, které slouží ke zvýšení pohodlí a lepší ochraně životního prostředí, musí být funkční a musí se používat v souladu s platnými pokyny.
Podávání zpráv
Letecký dopravce, který provozuje lety na trase MHQ-ARN, je povinen každé kalendářní čtvrtletí podat vládě Ålandu zprávy o plnění závazků veřejné služby.
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 93/04)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Močovina _BAR_ Bělorusko Bulharsko Chorvatsko Libye Rumunsko Ukrajina _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ nařízení Rady (ES) č. 92/2002 (Úř. věst. L 17, 19.1.2002, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 73/2006 (Úř. věst. L 12, 18.1.2006, s. 1) _BAR_ 20. 1. 2007 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Telefax : (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Lucemburk
Státní podpora C 13/2004 – "Pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a odpady z jatek – Nepřijetí návrhů vhodných opatření"
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 93/07)
Dopisem ze dne 16. března 2004, uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Lucemburskému velkovévodství své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře, vůči které Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro zemědělství:
Commission européenne
Direction générale de l'Agriculture
Direction H2
Bureau: Loi 130 5/120
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 76 72
Tyto připomínky budou sděleny Lucembursku.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
Dopisem ze dne 12. prosince 2002 útvary Komise vyzvaly lucemburské orgány, aby v souladu s ustanoveními kapitoly IX pokynů týkajících se státních podpor na testy TSE, uhynulá zvířata a odpady z jatek písemně potvrdily přijetí návrhů vhodných opatření nejpozději do 31. března 2003.
Vzhledem k tomu, že útvary Komise neobdržely od lucemburských orgánů žádnou odpověď, poslaly jim několik upomínek, a to 23. dubna 2003, 9. července 2003 a nakonec 10. října 2003.
Všechny upomínky zůstaly bez odpovědi.
Dopisem ze dne 26. září 2003 ministerstvo pro zemědělství, vinařství a rozvoj venkova Lucemburského velkovévodství požádalo o udělení odchylky od uplatňování pokynů s cílem umožnit lucemburské vládě financovat po 31. prosinci 2003 náklady na zpracování odpadů z jatek ve výši 50 %.
Útvary Komise odmítly tuto žádost o odchylku dopisem ze dne 10. října 2003.
V souladu s bodem 53 uvedených pokynů byly lucemburské orgány tímto dopisem rovněž varovány, že pokud by písemně nepotvrdily přijetí v uvedené lhůtě (10 dní po přijetí), Komise by použila čl. 19 odst.
659/1999 a zahájila řízení podle tohoto ustanovení. Tato žádost zůstala bez odpovědi.
Hodnocení
Pokud by členský stát písemně nepotvrdil přijetí v uvedené lhůtě v souladu s bodem 53 pokynů, Komise by použila čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 a v případě nutnosti by zahájila řízení podle tohoto ustanovení.
88 odst. 2 Smlouvy, neboť lucemburské orgány nesdělily i přes opakované výzvy přijetí vhodných opatření v souladu s novými pokyny "TSE" a neboť s ohledem na spěšnou žádost o udělení odchylky od pravidel, kterou předložily lucemburské orgány, v této fázi má Komise pochybnosti, pokud jde o slučitelnost případných podpor ad hoc nebo režimů podpor, které by se uplatňovaly
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
(2006/C 93/08)
(Text s významem pro EHP)
Dle ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla italská vláda na základě návrhu předloženého autonomním regionem Sardinie o uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou na některé trasy mezi letišti na Sardinii a hlavními vnitrostátními letišti.
Ostrovní charakter Sardinie značně omezuje příležitosti spojení, a proto hraje letecká doprava zásadní a nezastupitelnou roli, pro kterou neexistuje žádná možná a srovnatelná alternativa.
V této souvislosti je třeba pravidelnou leteckou dopravu považovat za službu ve veřejném zájmu, která má zásadní význam pro hospodářský a sociální rozvoj ostrova a pro zaručení volného pohybu osob a jejich práva na cestování.
1. VYBRANÉ TRASY A OBECNÁ PRAVIDLA PRO ZÁVAZEK K ZAJIŠTĚNÍ VEŘEJNÉ SLUŽBY
1.1 Trasami, na které se vztahuje uložení závazku k zajištění veřejné služby, jsou:
Alghero – Boloňa a zpět
Alghero – Turín a zpět
Cagliari – Boloňa a zpět
Cagliari – Turín a zpět
Cagliari – Florencie a zpět
Cagliari – Verona a zpět
Cagliari – Neapol a zpět
Cagliari – Palermo a zpět
Olbia – Boloňa a zpět
Olbia – Verona a zpět
1.2 V souladu s článkem 9 nařízení Rady (EHS) č.
95/93 ze dne 18. ledna 1993 ve znění nařízení (ES) č. 793/2004 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství si mohou příslušné orgány vyhradit některé letištní časy pro poskytování služeb v souladu s tímto závazkem.
1.3 Každá z výše uvedených tras a závazky s nimi související musejí příslušní dopravci přijmout jednotlivě, v celém rozsahu a jako celek.
1.4 Každý jednotlivý dopravce, který přijme závazek k zajištění veřejné služby, musí poskytnout provozní kauci k zajištění řádného dlouhodobého poskytování služby.
Výše kauce bude činit minimálně 5 % celkového odhadovaného obratu dle posouzení Národního úřadu pro civilní letectví (ENAC – Ente Nazionale dell'Aviazione Civile), který se vztahuje k plánovaným leteckým službám v rámci dotčeného balíčku tras.
Kauce bude poskytnuta ve prospěch úřadu ENAC, který ji použije na udržení kontinuity závazku k zajištění veřejné služby v případě jeho neodůvodněného neplnění.
50 % kauce bude tvořit bankovní záruka s podmínkou platby na první požádání a zbývajících 50 % bude tvořit záruka pojišťovací.
1.5 Úřad ENAC, jednající ve shodě s autonomním regionem Sardinie, ověří, zda mají dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby k dispozici prostředky a splňují minimální požadavky potřebné pro přístup k vybraným trasám tak, aby byly naplněny cíle sledované uložením závazku k zajištění veřejné služby.
Na závěr takového ověřování bude dopravcům, kteří budou vybráni jako způsobilí k provozování služeb na vybraných trasách, povoleno provozovat linky na těchto trasách.
1.6 Aby nedošlo k překročení kapacity v důsledku přijetí závazku pro určitou trasu, na které provozuje služby více dopravců, vzhledem k omezením a podmínkám infrastruktury dotčených letišť, je Národní úřad pro civilní letectví po konzultaci s autonomním regionem Sardinie za účelem zajištění lepší péče o veřejný zájem pověřen zasáhnout do leteckých řádů dopravců přijímajících závazek veřejné služby tak, aby tyto zcela odpovídaly požadavkům na mobilitu v rámci uložení závazku k zajištění veřejné služby.
Cílem tohoto zásahu je rovnoměrné přerozdělení tras a četnosti letů mezi dopravci přijímajícími závazek.
1.7 Každý dopravce, který přijme výše zmíněný závazek k zajištění veřejné služby na vybraných trasách nebo balíčcích tras, musí splňovat minimálně tyto požadavky:
1. být leteckým dopravcem Společenství a držitelem osvědčení k provozování letecké dopravy (COA) či požadované licence v souladu s nařízením (EHS) č. 2407/92;
2. musí prokázat, že má odpovídající a přiměřený objem financí a likviditu nezbytnou ke splnění cílů sledovaných uložením závazku k zajištění veřejné služby, přičemž obrat za služby v letecké dopravě za rok předcházející uložení závazku provozovat vybrané trasy se musí rovnat minimálně celkovému obratu přijaté trasy, nebo odpovídající kapitál;
3. musí prokázat, že má dostatečný počet letadel, vlastních či pronajatých s garantovaným pronájmem po celou dobu trvání závazku k zajištění veřejné služby, odpovídající počtu prvních ranních odletů ze Sardinie v souladu s uložením závazku k zajištění veřejné služby a dostatečný počet letadel obecně, přičemž jejich kapacita umožňuje splnit předepsaný závazek k zajištění veřejné služby;
4. musí na vybraných trasách zaměstnat pracovníky, kteří správně a plynně hovoří italsky;
5. musí distribuovat a prodávat letenky v nejméně jednom z hlavních rezervačních systémů CRS (Amadeus, Galileo, Sabre, World span), a to přes internet, telefonicky, na přepážkách leteckých společností na letištích a prostřednictvím sítě kanceláří, přičemž alespoň jeden z uvedených způsobů musí být bez jakéhokoli poplatku pro kupujícího;
6. musí prokázat, že v období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004 dosáhl celkový koeficient pravidelnosti nejméně 98 % a celkový koeficient přesnosti (na základě statistických dohod Mezinárodní asociace leteckých dopravců – IATA) alespoň 80 %, s maximální odchylkou patnácti minut;
7. musí poskytnout provozní kauci dle bodu 1.4 za stanovených podmínek.
1.8 K zajištění kontinuity, spolehlivosti, přesnosti a bezpečnosti služeb poskytnou dopravci, kteří chtějí přijmout závazek veřejné služby, úřadu ENAC potřebné dokumenty (v italském nebo anglickém jazyce) prokazující, že jsou schopni splnit výše uvedené požadavky a rovněž že disponují organizačními, technickými a finančními zdroji nezbytnými k provozování těchto služeb.
1.9 Dopravci přijímající tento závazek k zajištění veřejné služby se zavazují dodržovat a uplatňovat právní předpisy členských států, mezinárodní právní předpisy i právní předpisy Společenství týkající se ochrany cestujících v případech újmy na zdraví, rezervace nadměrného počtu míst (overbooking), zpožděných nebo zrušených letů a ztracených, pozdě doručených či poškozených zavazadel; dále se zavazují uplatňovat pravidla Společenství stanovená v nařízení (ES) č.
261/2004, které vstoupilo v platnost dne 17. února 2005, týkajícím se náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě rezervace nadměrného počtu míst (overbooking), zrušení nebo zpoždění letů, se zvláštním ohledem na práva zdravotně postižených cestujících a cestujících s omezenou pohyblivostí.
Současně s přijetím závazku k zajištění veřejné služby se dopravci zavazují přizpůsobit své jednání požadavkům cestujících a zákazníků na základě pravidel zakotvených v evropské a italské listině práv cestujících.
2. ROZČLENĚNÍ ZÁVAZKU K ZAJIŠTĚNÍ VEŘEJNÉ SLUŽBY
2.1 Závazek k zajištění veřejné služby je rozčleněn s ohledem na specifické podmínky dané ostrovním charakterem Sardinie.
Z hlediska minimální počtu leteckých spojení, letových časů a nabízené kapacity je závazek rozčleněn takto:
2.1.1 Na trase Alghero – Boloňa
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Alghero – Boloňa bude celoročně zaručen alespoň jeden let oběma směry.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také dostatečnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Minimální denní kapacita poskytovaná v průběhu roku musí činit alespoň 40 sedadel na trase Alghero – Boloňa a 40 sedadel na trase Boloňa – Alghero.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.2 Na trase Alghero – Turín
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Alghero – Turín bude celoročně zaručen alespoň jeden let oběma směry.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také značnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Minimální denní kapacita poskytovaná v průběhu roku musí činit alespoň 40 sedadel na trase Alghero – Turín a 40 sedadel na trase Turín – Alghero.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.3 Na trase Cagliari – Boloňa
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Cagliari – Boloňa budou zaručena minimálně 1 až 2 [1] letecká spojení oběma směry v období od 1. října do 31. května a minimálně 2 letecká spojení oběma směry v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také značnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Denní nabízená kapacita je stanovena s ohledem na různou četnost plánovaných letů během dvou období, jak je uvedeno v závazku k zajištění veřejné služby.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. října do 31. května bude 150 míst na trase Cagliari – Boloňa a 150 míst na trase Boloňa – Cagliari.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 300 míst na trase Cagliari – Boloňa 300 míst na trase Boloňa – Cagliari.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.4 Na trase Cagliari – Turín
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Cagliari – Turín budou zaručena minimálně 1 až 2 [2] letecká spojení oběma směry v období od 1. října do 31. května a minimálně 2 letecká spojení oběma směry v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také značnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Denní nabízená kapacita je stanovena s ohledem na různou četnost plánovaných letů během dvou období, jak je uvedeno v závazku k zajištění veřejné služby.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. října do 31. května bude 150 míst na trase Cagliari – Turín a 150 míst na trase Turín – Cagliari.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 300 míst na trase Cagliari – Turín 300 míst na trase Turín – Cagliari.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.5 Na trase Cagliari – Florencie
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Cagliari – Florencie bude celoročně zaručen alespoň jeden odlet oběma směry.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také značnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Minimální denní kapacita poskytovaná v průběhu roku musí činit alespoň 130 sedadel na trase Cagliari – Florencie a 130 sedadel na trase Florencie – Cagliari.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.6 Na trase Cagliari – Verona
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Cagliari – Verona bude celoročně zaručen alespoň jeden odlet oběma směry.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také značnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Minimální denní kapacita poskytovaná v průběhu roku musí činit alespoň 150 sedadel na trase Cagliari – Verona a 150 sedadel na trase Verona – Cagliari.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.7 Na trase Cagliari – Neapol
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Cagliari – Neapol bude celoročně zaručen alespoň jeden odlet oběma směry.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také značnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Minimální denní kapacita poskytovaná v průběhu roku musí činit alespoň 130 sedadel na trase Cagliari – Neapol a 130 sedadel na trase Neapol – Cagliari.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.8 Na trase Cagliari – Palermo
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Cagliari – Palermo bude celoročně zaručen alespoň jeden odlet oběma směry.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také značnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Minimální denní kapacita poskytovaná v průběhu roku musí činit alespoň 40 sedadel na trase Cagliari – Palermo a 40 sedadel na trase Palermo – Cagliari.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.9 Na trase Olbia – Boloňa
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Olbia – Boloňa bude zaručeno minimálně 1 letecké spojení oběma směry v období od 1. října do 31. května a minimálně 2 letecká spojení oběma směry v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také značnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Minimální denní kapacita poskytovaná v průběhu roku musí činit alespoň 150 sedadel na trase Olbia – Boloňa a 150 sedadel na trase Boloňa – Olbia.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 300 míst na trase Olbia – Boloňa 300 míst na trase Boloňa – Olbia.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
2.1.10 Na trase Olbia – Verona
a) Minimální denní počet leteckých spojení
Na trase Olbia – Verona bude zaručeno minimálně 1 letecké spojení oběma směry v období od 1. října do 31. května a minimálně 2 letecká spojení oběma směry v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků).
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
b) Letový řád
Letový řád musí zohledňovat potřebu zajistit během dne let ze Sardinie a zpáteční let na Sardinii a také značnou délku pobytu v místě určení.
Za tímto účelem by k odletu ze Sardinie mělo dojít nejpozději v 9.30 hod. a k odletu zpět na Sardinii nejdříve v 19.00 hod.
c) Nabízená kapacita
Denní nabízená kapacita je stanovena s ohledem na různou četnost plánovaných letů během dvou období, jak je uvedeno v závazku k zajištění veřejné služby.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. října do 31. května bude 150 míst na trase Olbia – Verona a 150 míst na trase Verona – Olbia.
Minimální denní kapacita nabízená v období od 1. června do 30. září (a také v době vánočních a velikonočních svátků) bude 300 míst na trase Olbia – Verona 300 míst na trase Verona – Olbia.
V případě, že by celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů překročil 80 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k zavedení dalších letů nebo k využívání letadel s větší kapacitou tak, aby byla pokryta poptávka, bez jakýchkoli nákladů pro správní orgány.
V případě, že by byl celkový koeficient denního naplnění plánovaných letů nižší než 50 %, mohou dopravci přijímající závazek k zajištění veřejné služby na dané trase získat souhlas úřadu ENAC, ve shodě s autonomním regionem Sardinie, k využívání letadel s menší kapacitou a/nebo k přizpůsobení nabídky poptávce.
3. TYPY LETADEL POUŽÍVANÝCH NA JEDNOTLIVÝCH TRASÁCH
Letadla používaná na trasách
Cagliari – Boloňa – Cagliari
Cagliari – Turín – Cagliari
Cagliari – Verona – Cagliari
Olbia – Verona – Olbia
Olbia – Boloňa – Olbia
budou mít každé jednotlivě kapacitu minimálně 150 míst.
Letadla používaná na trasách
Cagliari – Neapol – Cagliari
Cagliari – Florencie – Cagliari
budou mít každé jednotlivě kapacitu minimálně 130 míst.
Letadla používaná na trasách
Alghero – Boloňa – Alghero
Alghero – Turín – Alghero
Cagliari – Palermo – Cagliari
budou mít každé jednotlivě kapacitu minimálně 40 míst.
3.1 Celá kapacita každého použitého letadla, byť překročí minimální výše stanovený limit, bude pro každý let nabídnuta k prodeji v souladu s uložením závazku k zajištění veřejné služby bez jakéhokoli omezení počtu míst ve prospěch osob s trvalým pobytem a/nebo bez něj.
Stejně tak budou přijímány rezervace a vytvářena čekací listina bez jakéhokoli znevýhodnění cestujících, na něž se vztahuje závazek k zajištění veřejné služby.
3.2 Jakékoli nedodržování zde uvedených požadavků, zvláště odmítnutí vydat letenku se zvýhodněným tarifem, přestože je v letadle ještě místo, bude považováno za vážné porušení závazku k zajištění veřejné služby.
4. TARIFY
4.1 Struktura tarifů pro všechny dotčené trasy předpokládá:
- maximální zvýhodněný tarif, který je maximálním tarifem požadovaným po cestujících, kteří patří do zvýhodněných kategorií uvedených níže;
- maximální nezvýhodněný tarif, který je maximálním tarifem požadovaným po všech cestujících, kteří nepatří do zvýhodněných kategorií.
Dopravci, kteří přijmou závazek k zajištění veřejné služby, se zavazují dodržovat strukturu tarifů zohledňující různé kategorie a garantovat prodej odpovídajícího množství zvláštních a zlevněných letenek tak, aby průměrná prodejní cena byla významně nižší než maximální cena nezlevněné letenky.
Tarify budou členěny takto:
Příslušná trasa _BAR_ Maximální hodnota zvýhodněné letenky (euro) _BAR_ Maximální hodnota nezvýhodněné letenky (euro) _BAR_
Alghero – Boloňa _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
Alghero – Turín _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
Cagliari – Boloňa _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
Cagliari – Turín _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
Cagliari – Florencie _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
Cagliari – Verona _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
Cagliari – Neapol _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
Cagliari – Palermo _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
Olbia – Boloňa _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
Olbia – Verona _BAR_ 55,00 _BAR_ 97,00 _BAR_
4.2 Všechny uvedené ceny letenek jsou včetně DPH, bez letištních poplatků a bez příplatku za překročení hmotnosti zavazadel, přičemž částka nesmí překročit 6 EUR.
Jakmile budou odstraněny nebo znovu posouzeny příčiny, které vedly k uplatňování příplatku za překročení hmotnosti zavazadel, bude tento příplatek zrušen nebo úměrně snížen.
K výše uvedenému tarifu nebudou účtovány žádné další příplatky jakéhokoli druhu bez ohledu na jejich pojmenování.
4.3 Na zvýhodněný tarif se nevztahují žádná omezení a nebudou uplatňovány žádné pokuty, tzn. poplatky za změnu data/hodiny/letenky, ani poplatky za vrácení peněz.
4.4 K dispozici bude alespoň jeden zcela bezplatný systém distribuce a prodeje lístků, který pro cestujícího nebude přestavovat žádné další výdaje.
4.5 Každý rok, počínaje 1. lednem 2007, příslušné orgány tarify přezkoumají s ohledem na míru inflace v předchozím roce stanovenou na základě obecného indexu spotřebních cen ISTAT/FOI.
Přezkum bude oznámen všem dopravcům, kteří provozují dotčené trasy a uplatňují posuzované tarify, a dále pak Evropské komisi, která jej zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
4.6 Pokud dojde k poklesu/nárůstu průměrné ceny pohonných hmot sledované od druhého pololetí roku 2006 a/nebo kurzu eura vůči americkému dolaru o více než 5 %, musí být tarify procentuálně upraveny s ohledem na zjištěný pokles/nárůst, a to v poměru k ceně pohonných hmot a jejího dopadu na provozní náklady dopravce.
Případné úpravy tarifů provádí pololetně ministr infrastruktury a dopravy po dohodě s autonomním regionem Sardinie na základě šetření technické komise. Tuto technickou komisi bude tvořit vždy jeden určený zástupce ministerstva infrastruktury a dopravy, úřadu ENAC a autonomního regionu Sardinie.
V případě nárůstu nad uvedené procento zahájí výše uvedená technická komise postup úpravy tarifů na základě oznámení dopravců provozujících vybrané trasy.
V případě poklesu komise uvedený postup iniciuje i bez obdržení žádosti dopravců.
V průběhu výše uvedeného šetření musí komise poskytnout dopravcům provozujícím vybrané trasy příležitost podat připomínky.
Případné úpravy tarifů budou platné od pololetí následujícího po pololetí, v němž byla zjištěna změna.
4.7 Zvýšení tarifů v jakékoli výši či z jakéhokoli důvodu, které nebude výsledkem výše uvedeného postupu, bude považováno za protiprávní.
4.8 Ceny zvýhodněných letenek tak, jak je uvedeno výše, jsou dopravci povinni poskytovat alespoň těmto skupinám cestujících:
- osobám s trvalým pobytem na Sardinii;
- osobám, které se na Sardinii narodily, a to i v případě, že na Sardinii nemají trvalé bydliště;
- osobám zdravotně postižené [3];
- dětem a mladým lidem ve věku 2 až 21 let [3];
- starším lidem ve věku nad 70 let [3];
- vysokoškolským studentům až do věku 27 let [3].
5. KONTINUITA SLUŽEB
1 písm. c) nařízení EHS č. 2408/92 musí dopravce, který přijme závazek k zajištění veřejné služby, zaručit poskytování služby po dobu alespoň 36 po sobě jdoucích měsíců a nesmí poskytování služby přerušit bez toho, aby takové přerušení oznámil úřadu ENAC a autonomnímu regionu Sardinie alespoň 6 měsíců předem.
5.1 K zajištění kontinuity, pravidelnosti a přesnosti letecké dopravy se dopravci, kteří přijmou závazek k zajištění veřejné služby:
- zavazují v každém roce uskutečnit 98 % svých plánovaných letů s maximálním počtem zrušených letů odpovídajícím 2 %;
- zavazují zaplatit regulačnímu úřadu pokutu ve výši 2500 EUR za každý zrušený let, který přesáhne uvedená 2 % jejich zrušených letů za rok.
Tyto částky budou převedeny na účet určený k financování dalšího územního rozvoje Sardinie;
- zavazují v každém roce uskutečnit 85 % letů při dodržení letového řádu, tedy maximálně s dvacetiminutovou odchylkou oproti plánovanému příletu/odletu;
- zavazují, v případě zpoždění o více než 20 minut, poskytnout každému cestujícímu částku ve výši 15 EUR, kterou bude moci použít na nákup příští letenky.
5.2 Výše uvedená pravidla neplatí v případě, že je let zrušen nebo zpožděn z důvodu meteorologických podmínek, stávky či události mimo odpovědnost a/nebo kontrolu dopravce.
6. SANKCE
Přerušení poskytování služby bez předchozího upozornění nebo s předchozím upozorněním, které nesplňuje výše uvedené podmínky, bude podléhat správním a peněžním sankcím, jejichž výše zohlední škody způsobené veřejné správě a také cestujícím.
6.1 K zajištění řádného dodržování těchto závazků dopravci, kteří přijmou závazek k zajištění veřejné služby, je při Radě pro dopravu autonomního regionu Sardinie (Assessorato ai Trasporti della Regione Autonoma della Sardegna) zřízen paritní výbor pro dohled nad poskytováním veřejných služeb (dále jen "paritní výbor pro dohled"). Tento výbor tvoří jeden zástupce navržený územním radou pro dopravu, jeden zástupce ministerstva infrastruktury a dopravy, jeden zástupce úřadu ENAC a jeden zástupce každého dopravce, který přijal závazek k zajištění veřejné služby.
6.2 Smíšený výbor pro dohled:
- zasedá pravidelně každé tři měsíce s výjimkou naléhavých případů, kdy předseda rozhodne jinak, a zasedáním předsedá územní rada pro dopravu;
- využívá informace týkající se provozování veřejných služeb poskytnuté ředitelstvím letišť Sardinie (úřad ENAC), provozovateli letišť, jednotlivými občany nebo sdruženími na ochranu spotřebitelů;
- zjišťuje případná porušení povinností daných tímto závazkem k zajištění veřejné služby, tato porušení dokumentuje a navrhuje úřadu ENAC přijetí opatření pro obnovení řádného poskytování služeb nebo uložení sankcí. V případě sankcí navrhuje jejich typ a výši.
7. PLATNOST
Datum, od něhož budou výše uvedené závazky povinné, se stanoví vyhláškou.
8. VYJÁDŘENÍ PŘIJETÍ ZÁVAZKU
Dopravci, kteří se rozhodli přijmout závazek k zajištění veřejné služby tak, jak je uvedeno v tomto dokumentu, musí do třiceti dní od zveřejnění sdělení Komise týkajícího se uložení výše uvedeného závazku v Úředním věstníku Evropské unie předložit Národnímu úřadu pro civilní letectví (úřad ENAC) formální přijetí závazku.
[1] Počet plánovaných letů označených hvězdičkou se může v průběhu sezóny lišit podle období a dne v týdnu.
Letový řád v konečné podobě, uspořádaný dle období a dnů v týdnu, bude společnostmi, které přijaly závazek k zajištění veřejné služby, sestaven v předstihu.
Na základě letového řádu bude zajištěno úplné pokrytí poptávky. Dopravci, kteří přijali závazek veřejné služby, předloží letové řády úřadu ENAC alespoň 15 dní před začátkem každé letecké sezóny a dají je na vědomí autonomnímu regionu Sardinie, který si ponechá právo na výzvu k úpravám, pokud jsou zjištěny nedostatky.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
[2] Počet plánovaných letů označených hvězdičkou se může v průběhu sezóny lišit podle období a dne v týdnu.
Letový řád v konečné podobě, uspořádaný dle období a dnů v týdnu, bude společnostmi, které přijaly závazek k zajištění veřejné služby, sestaven v předstihu.
Na základě letového řádu bude zajištěno úplné pokrytí poptávky. Dopravci, kteří přijali závazek veřejné služby, předloží letové řády úřadu ENAC alespoň 15 dní před začátkem každé letecké sezóny a dají je na vědomí autonomnímu regionu Sardinie, což ponechá prostor pro výzvu k úpravám, pokud jsou zjištěny nedostatky.
Spojení musí být přímé, bez mezipřistání.
[3] Bez ohledu na místo narození, bydliště a národnost.Děti mladší dvou let cestují zdarma bez nároku na vlastní sedadlo.
--------------------------------------------------
Odklad data vstupu v platnost pozměněných závazků veřejné služby uložených ohledně plánovaných leteckých spojení uvnitř Řecka podle nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
(2006/C 95/02)
(Text s významem proEHP)
Řecká vláda rozhodla o odložení data vstupu v platnost pozměněných závazků veřejné služby uložených u některých pravidelných leteckých spojení uvnitř Řecka na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (ΕHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství.
Vstup v platnost závazků veřejné služby zveřejněných
Ministerská vyhláška o revizi maximálních sazeb na leteckých trasách mezi Baleárskými ostrovy, na které se vztahují závazky veřejné služby
(2006/C 95/03)
(Text s významem pro EHP)
Vzhledem ke zvýšení nákladů způsobenému vývojem indexu spotřebitelských cen, poplatků a daní v odvětví letectví a cen pohonných hmot požádaly letecké společnosti o zvýšení maximálních sazeb stanovených rozhodnutím Rady ministrů ze dne 21. listopadu 2003, kterým se stanoví závazky veřejné služby na trasách mezi Baleárskými ostrovy.
Příloha uvedeného rozhodnutí stanoví postup úpravy cen v případě, že by náklady společností byly ovlivněny nárůstem indexu spotřebitelských cen, schváleným zvýšením poplatků a daní v odvětví letectví nebo neobvyklým a pro přepravce nepředvídatelným nárůstem dalších součástí nákladů jako jsou pohonné hmoty. Na základě žádosti leteckých společností, které létají na linkách uvedených v tomto rozhodnutí, může Ministerstvo infrastruktury upravit maximální ceny stanovené na každou trasu.
Podle této přílohy a v souladu s mandátem stanoveným v uvedeném rozhodnutí přijímám následující ustanovení:
Maximální sazby uvedené ve zvláštních podmínkách, oddíl III odstavec 2 přílohy rozhodnutí Rady ministrů ze dne 21. listopadu 2003, se pro každou trasu za jednosměrnou letenku stanoví na:
a) Mallorca – Ibiza: 82 EUR
b) Mallorca – Menorca: 82 EUR
c) Menorca – Ibiza: 113 EUR
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby uložených ve vztahu k určité pravidelné letecké dopravě v Portugalsku
(2006/C 95/04)
(Text s významem pro EHP)
1. Portugalská vláda provedla v souladu se sdělením Komise č. 2005/K 304/06, zveřejněným v Úředním věstníku Evropských společenství dne 1. prosince 2005, revizi tarifních cen týkajících se změněných závazků veřejné služby uložených pravidelné letecké dopravě provozované na těchto trasách:
- Lisabon/Ponta Delgada/Lisabon
- Lisabon/Terceira/Lisabon
- Lisabon/Horta/Lisabon
- Funchal/Ponta Delgada/Funchal
- Porto/Ponta Delgada/Porto
- Lisabon/Santa Maria/Lisabon
- Lisabon/Pico/Lisabon
2. Tarify
1. Struktura tarifů musí zahrnovat:
a) tarif ekonomické třídy bez omezení, tarifní rozpětí s podmínkami a úrovněmi přizpůsobenými různým požadavkům poptávky (turistickým, obchodním, běžnému nákladu, zvláštním produktům atd.);
b) tarif "pex" za zpáteční letenku na trase mezi Azory a kontinentem ve výši 227 EUR a tarif "pex" za zpáteční letenku mezi Azory a Funchalem ve výši 167 EUR;
c) slevu ve výši 33 % z tarifní ceny v ekonomické třídě bez omezení, která je přiznána osobám s trvalým pobytem minimálně šest měsíců v autonomní oblasti Azory na ostrovech, které mají přímé spojení s kontinentem nebo Funchalem, a osobám s trvalým pobytem v autonomní oblasti Madeira;
d) slevu ve výši 40 % z běžné tarifní ceny v ekonomické třídě bez omezení, která je přiznána studentům mladším 26 let (včetně), jejichž bydliště nebo vzdělávací zařízení se nachází na území autonomní oblasti Azory, a kteří navštěvují vzdělávací zařízení respektive bydlí v jiné části státního území;
e) možnost cestovat přes Lisabon ve dnech bez přímého spojení na trase Funchal/Ponta Delgada/Funchal pro studenty mladší 26 let (včetně), kteří cestují z autonomní oblasti Azory nebo tam směřují, pokud na všech trasách využijí služby stejného leteckého dopravce.
Zvolený letový řád nesmí umožnit zastávku ("stopover") v Lisabonu.
Tarifní ceník každého leteckého dopravce musí být stejný pro všechny trasy uvedené v bodu 1 s odletem nebo příletem do Lisabonu či Porta, a musí platit bez jakékoli diskriminace; občas lze uplatnit slevy na lety z bodu do bodu.
Zveřejnění struktury tarifů je povinné, ať už na místech veřejného prodeje či při odbavovacích přepážkách na letišti.
2. Osoby s trvalým pobytem v těchto oblastech a studenti zaplatí po odpočítání slevy uvedené v písmenech c) a d) předešlého bodu tyto ceny:
a) 189 EUR za zpáteční lety na kontinent zaplatí osoby s trvalým pobytem v autonomní oblasti Azory;
b) 165 EUR za zpáteční lety provozované mezi Azory a Funchalem zaplatí osoby s trvalým pobytem v autonomní oblasti Azory a autonomní oblasti Madeira;
c) 147 EUR za zpáteční lety mezi Azory a kontinentem a 104 EUR za zpáteční lety mezi Azory a Funchalem zaplatí studenti.
3. Stát na základě platných právních předpisů a při použití kritérií a tarifních cen uvedených v odstavcích 1 a 2 poskytne subvence pro cesty osob s trvalým pobytem a studentů ve výše zmíněných oblastech.
Pro rok 2006 je částka podpory stanovená na 87 EUR za zpáteční let.
4. Tarify pro přepravu nákladu na trasách mezi kontinentem a autonomní oblastí Azory a mezi Funchalem a autonomní oblastí Azory se určují takto:
_BAR_ LIS, OPO/Azory _BAR_ FNC/Azory _BAR_
Minimální cena _BAR_ 8,67 EUR _BAR_ 8,67 EUR _BAR_
Běžná cena (kg) _BAR_ 1,04 EUR/kg _BAR_ 0,84 EUR/kg _BAR_
Množstevní sazba (kg) _BAR_ 0,92 EUR/kg _BAR_ 0,64 EUR/kg _BAR_
Náklad podléhající zkáze (kg) _BAR_ 0,65 EUR/kg _BAR_ 0,54 EUR/kg _BAR_
Zvláštní produkty (kg) _BAR_ 0,82 EUR/kg _BAR_ 0,60 EUR/kg _BAR_
Zvláštní produkty/množstevní sazba (kg) _BAR_ 0,75 EUR/kg _BAR_ _BAR_
Ostatní tarifní podmínky uvedené ve sdělení Komise (2005/K 304/06) ze dne 1. prosince 2005 se nemění.
5. Toto sdělení vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2006.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Španělsko
Státní podpora C 1/2006 (ex NN 103/2005) – Chupa Chups
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 97/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 25. ledna 2006 uvedeném v závazném znění na stránkách, jež následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Španělsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory navazující na výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře na vzdělávání, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
Rue de la Loi/Wetstraat, 200
B-1049 Brussel
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Španělsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
Dopisem zaevidovaným dne 22. dubna 2005 obdržela Komise stížnost soutěžitele o údajné podpoře ve prospěch Chupa Chups S.A. Komise si vyžádala informace dopisy ze dne 10. června 2005 a 7. září 2005, na něž Španělsko odpovědělo dopisy zaevidovanými dne 11. srpna 2005, 26. října 2005, 18. listopadu 2005 a 12. prosince 2005.
Popis
Příjemcem údajné podpory by měla být společnost Chupa Chups S.A., která je holdingovou společností průmyslové skupiny v rodinném vlastnictví založené ve Španělsku v roce 1940.
Hlavní podnikatelská činnost společnosti spočívá ve výrobě a odbytu cukrovinek (tvrdých bonbónů), zejména lízátek (70 % prodeje); Chupa Chups je největším světovým dodavatelem lízátek (roční produkce lízátek činí 17000 tun, což představuje 12 milionů kusů denně; tato lízátka se prodávají ve 150 zemích světa).
V současné době provozuje tato skupina čtyři výrobní závody: v Rusku, v Mexiku, v Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) a ve Villamayor (Asturias).
V souvislosti s finanční restrukturalizací společnosti probíhající od roku 2002 jí dne 5. září 2003 poskytl Instituto Catalán de Finanzas ("ICF", finanční agentura katalánské regionální vlády) úvěr ve výši 35 milionů EUR.
Navíc informace poskytnuté španělskými orgány hovoří o dalších opatřeních ve prospěch této společnosti:
1) veřejné dotace, které ke konci roku 2004 činily 12,57 milionu EUR; 2) záruka poskytnutá regionální vládou Asturie k zajištění úvěru ve výši 4,4 milionu EUR; 3) odklad daně ve výši 12,96 milionu EUR sjednaný v roce 2004; 4) bezúročný úvěr ve výši 2,8 milionu EUR poskytnutý španělským ministerstvem "Ministerio de ciencia y tecnología"; 5) další blíže neurčené dotace ("subvenciones de explotación") v hodnotě 1,58 milionu EUR.
Posouzení
V této fázi zastává Komise názor, že sporná opatření představují státní podporu.
Zejména výše zmíněný úvěr poskytnutý agenturou ICF a odklad daně pravděpodobně neodpovídají chování soukromého věřitele v obvyklých podmínkách tržního hospodářství.
Třebaže je společnost pravděpodobně způsobilá pro příjem podpory v souladu s pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích, není Komise v této fázi schopna posoudit soulad s uvedenými pokyny, neboť není k dispozici žádný plán restrukturalizace.
Závěr
Vzhledem k výše uvedeným pochybnostem se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"Por la presente, la Comisión tiene el honor de comunicar a España que, tras haber examinado la información facilitada por sus autoridades sobre la medida arriba indicada, ha decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.
PROCEDIMIENTO
1. Por carta registrada el 22 de abril de 2005, la Comisión recibió una denuncia de un competidor sobre una supuesta medida de ayuda a favor de Chupa Chups S.A. La Comisión solicitó información por cartas de 10 de junio de 2005 y de 7 de septiembre de 2005, a las que España respondió por cartas registradas el 11 de agosto de 2005, el 26 de octubre de 2005, el 18 de noviembre de 2005 y el 12 de diciembre de 2005.
DESCRIPCIÓN DEL BENEFICIARIO Y DE LAS MEDIDAS DE AYUDA
2. Chupa Chups S.A. es una sociedad holding de un grupo industrial familiar establecido en España en 1940, que goza de importante presencia internacional.
Su principal actividad consiste en la fabricación y comercialización de golosinas, especialmente de chupa-chups (70 % de las ventas), de los que Chupa Chups es el mayor proveedor mundial (producción anual de 17000 toneladas, o 12 millones de unidades/día, comercializados en 150 países).
Actualmente, el grupo cuenta con cuatro centros de producción situados en Rusia, México, Sant Esteve de Sesrovires (Barcelona) y Villamayor (Asturias).
3. En los últimos años, el grupo ha atravesado por graves problemas económicos, con unas pérdidas consolidadas de 22,5 millones de euros en 2002, 4,72 millones de euros en 2003 y 5,95 millones de euros en 2004, así como un volumen de negocios decreciente [1].
Dada la situación, la dirección lanzó un plan de reestructuración en 2002, que condujo al cierre de las plantas de fabricación de Brasil, Francia y China y a la venta de algunas marcas secundarias.
Además, se llevó a cabo una reestructuración financiera a fondo:
(1) En julio de 2002 se acordó con un grupo de bancos privados un préstamo sindicado por un importe máximo de 75 millones de euros.
El contrato estipulaba una serie de obligaciones para la empresa y el cumplimiento de algunos ratios financieros.
La operación estaba garantizada por varias empresas pertenecientes al grupo.
A finales de 2004, los reembolsos pendientes de este préstamo eran de 14 millones de euros con vencimiento en 2005, 8,56 millones de euros en 2006, y 25,25 millones de euros en 2007.
En 2005, la empresa recibió una propuesta de los bancos agentes en el crédito sindicado para renovar la financiación.
(2) En marzo de 2003, los propietarios aportaron fondos extra por valor de 8 millones de euros.
(3) Una remodelación de la estructura empresarial hizo surgir, y contabilizar como nuevos fondos, otros 6,9 millones de euros [2].
4. En el contexto de esta reestructuración financiera, el 5 de septiembre de 2003 el Instituto Catalán de Finanzas ["ICF", entidad crediticia del Gobierno regional catalán [3]] concedió a la empresa un crédito de 35 millones de euros.
De esta cantidad, 20 millones de euros estaban destinados contractualmente a la cancelación parcial del mencionado crédito sindicado.
Los restantes 15 millones de euros pretendían cubrir otras necesidades de tesorería de la empresa.
El crédito se concedió con un periodo de amortización de 12 años, incluidos 2 años de periodo de carencia.
El tipo de interés se indexó a 6 meses Euribor, más un margen de 1,125 %.
El principal aval del crédito consistía en una propiedad inmobiliaria [4], tasada por un perito independiente en 71 millones de euros.
Este crédito es el motivo de la denuncia por supuesta ayuda estatal presentada a la Comisión.
5. En respuesta a las preguntas de la Comisión a raíz de la denuncia, las autoridades españolas ofrecieron información que ha revelado medidas adicionales a favor de Chupa Chups.
En concreto:
(1) La contabilidad anual del año 2004 pone de manifiesto subvenciones públicas por valor de 12,57 millones de euros a finales de ese ejercicio.
Esta cifra incluye, en particular: 1,58 millones de euros del Ministerio español de Agricultura y Pesca como ayuda a la inversión en las instalaciones de Barcelona; 4,44 millones de euros de "otros organismos públicos" de ayuda para la construcción de la planta de Asturias; 5,19 millones de euros de "diversos organismos públicos" para la ampliación de esa misma planta de Asturias durante el periodo 1999-2003.
Las autoridades españolas no han facilitado información en respuesta a las peticiones de la Comisión en cuanto a la naturaleza y justificación de estas medidas.
(2) De los 12,57 millones de euros de subvenciones públicas mencionados, unos 5 millones de euros todavía quedaban por cobrarse a finales de 2004.
El 17 de septiembre de 2004, la Dirección de la empresa aprobó el compromiso de esta cantidad restante (es decir, el crédito frente a las autoridades públicas) en el contexto de un crédito firmado con un banco privado por un máximo de 4,4 millones de euros [5].
El crédito fue avalado por el Gobierno regional de Asturias.
Las autoridades españolas no han respondido a las preguntas de la Comisión sobre las circunstancias de este aval.
(3) En febrero de 2004, la Agencia Tributaria española autorizó a Chupa Chups a fraccionar el pago de su deuda en concepto de IVA y de impuesto de sociedades en plazos trimestrales que expirarán el 20 de febrero de 2008.
Como garantía de este aplazamiento, se constituyó una nueva hipoteca sobre la Casa Batlló.
Del total de la deuda aplazada (12,96 millones de euros), 4,56 millones de euros seguían pendientes a 31 de diciembre de 2004.
Los intereses aplicados corresponden al tipo de interés oficial por intereses de demora, establecido anualmente en la Ley de Presupuestos nacional [6].
(4) La contabilidad anual de 2004 de la empresa refleja un crédito sin intereses de 2,8 millones de euros que, al parecer, le concedió el Ministerio español de Ciencia y Tecnología el 30 de marzo de 2004 [7].
No obstante, las autoridades españolas han declarado desconocer la existencia de dicho crédito [8].
(5) En 2004 Chupa Chups recibió subvenciones adicionales no especificadas ("subvenciones de explotación" [9]) por valor de 1,58 millones de euros.
Las autoridades españolas no han respondido a la solicitud de información de la Comisión sobre la naturaleza y la justificación de dichas subvenciones.
EVALUACIÓN DE LA AYUDA
1. Existencia de ayuda estatal
6. El artículo 87, apartado 1, del Tratado CE declara que serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.
7. Todas las medidas enumeradas en los apartados 4 y 5 implican la asignación de fondos estatales.
Puesto que la ayuda está destinada a una empresa individual, se cumple el criterio de selectividad.
Además, puesto que Chupa Chups está presente en el mercado de las golosinas, sector en el que existe comercio entre Estados miembros, y es una empresa con actividad internacional, también se cumple el criterio de que afecta al comercio dentro de la Comunidad.
Crédito con el ICF
8. Por lo que se refiere al crédito del ICF, sigue por determinarse si distorsiona la competencia ya que confiere a Chupa Chups una ayuda que no habría conseguido en el mercado privado.
En otras palabras, la Comisión tiene que determinar si este organismo público actuó igual que habría hecho un hipotético inversor en economía de mercado en circunstancias similares.
9. Las autoridades españolas consideran que el crédito del ICF debe considerarse teniendo presente la reestructuración en curso del grupo.
Sostienen que su objetivo era ampliar los plazos de los pagos de la empresa y que la calidad del riesgo del crédito no había cambiado desde el préstamo de la banca privada.
Además, señalan que el grupo tiene actualmente deudas con entidades privadas por valor de unos 30 millones de euros.
Por tanto, concluyen que las relaciones de Chupa Chups con los mercados de capital son normales.
10. Sin embargo, algunos factores parecen indicar que la empresa sí obtuvo ventajas con la financiación recibida del ICF:
- El crédito no imponía ninguna condición restrictiva (por ejemplo, en ratios financieros) vinculada al crédito sindicado contraído con la banca privada un año antes, a pesar de que desde entonces había transcurrido otro año más de pérdidas;
- Es evidente que las condiciones acordadas con el ICF eran mejores para la empresa que las del crédito sindicado, ya que aquél se asignó inmediatamente a la cancelación parcial de éste.
11. La existencia de ayuda estatal según el principio del inversor en la economía de mercado debe evaluarse a la vista del riesgo y de las perspectivas de beneficio para el acreedor:
- Por lo que se refiere al riesgo asumido por el ICF, las autoridades españolas han declarado que el principal aval del crédito es una hipoteca de primer grado sobre una propiedad inmobiliaria valorada en unos 70 millones de euros.
No obstante, a pesar de las solicitudes de la Comisión, las autoridades españolas no han determinado: i) por qué, si la empresa era capaz de proponer este aval, ningún banco privado al parecer se mostró dispuesto a aportar financiación en condiciones comparables a las del ICF; ii) cuáles eran las condiciones (garantías, tipo de interés y otras) vinculadas al crédito sindicado de 30 de julio de 2002; iii) cuáles eran las condiciones de la propuesta de refinanciación recibida en 2005 de los bancos participantes en el crédito sindicado (y el resultado de esas negociaciones);
- Por lo que se refiere al tipo de interés del crédito: parece corresponder al tipo de mercado aplicable a empresas saneadas; en concreto, no hay prima de riesgo habida cuenta de los problemas del deudor.
12. Visto lo anterior, la Comisión duda de que el crédito concedido por el ICF cumpla el criterio del inversor en una economía de mercado.
En consecuencia, en esta fase la Comisión no puede excluir que la medida constituya ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.
Moratoria fiscal
13. Consideraciones similares sobre la aplicación del criterio del inversor en una economía de mercado se aplican a la moratoria fiscal mencionada en el apartado 5.3.
A este respecto, los actos de la autoridad pública deben compararse al comportamiento de un hipotético acreedor en una economía de mercado cuyo único objetivo sea obtener la devolución de las cantidades que se le adeudan en las condiciones más ventajosas posibles en cuanto al grado de satisfacción y al plazo.
14. No obstante, las autoridades españolas no han facilitado información que muestre que la moratoria fiscal se debió al deseo de proteger los intereses financieros de la agencia tributaria, o que esto mejoró la posición de la misma respecto a lo que podría haber obtenido mediante otros procedimientos administrativos o civiles en virtud de la legislación nacional, tales como la ejecución tributaria.
15. Por consiguiente, en esta fase la Comisión duda de que la agencia tributaria española actuara como un acreedor diligente en una economía de mercado.
Y si no lo hizo, la moratoria fiscal constituiría una ventaja que Chupa Chups no podría haber conseguido en el mercado, causando así una distorsión de la competencia.
Por consiguiente, la medida constituye ayuda estatal con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.
Subvenciones públicas, avales públicos y crédito subvencionado
16. Las intervenciones citadas en el apartado 5, puntos (1), (2), (4) y (5) son, por su propia naturaleza, susceptibles de falsear la competencia dentro de la Comunidad, al dar a Chupa Chups una ventaja sobre sus competidores que no reciben la ayuda.
Las autoridades españolas no han aportado elementos que contradigan esta conclusión.
La Comisión, por tanto, considera que estas medidas son ayudas estatales con arreglo al artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.
2. Excepciones al amparo del artículo 87, apartados 2 y 3, del Tratado CE
17. El objetivo primero de las medidas es ayudar a una empresa en crisis.
En tales casos, sólo puede aplicarse la excepción del artículo 87, apartado 3, letra c) del Tratado CE, que permite autorizar ayudas estatales concedidas para facilitar el desarrollo de determinadas actividades siempre que no alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común, si se cumplen las condiciones pertinentes.
18. Las ayudas de salvamento y de reestructuración para empresas en crisis actualmente están reguladas por las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis [10] (en lo sucesivo, "las Directrices").
19. Dados sus resultados en los últimos 4 años y la evolución de sus ratios financieros, Chupa Chups parece una empresa en crisis con arreglo a la sección 2.1 de las Directrices.
En concreto, la contabilidad anual de 2004 muestra pérdidas acumuladas de años anteriores por valor de 38,42 millones de euros que corresponden al 360 % del capital suscrito a finales de ese año (10,66 millones de euros).
Los resultados negativos obtenidos en 2004 representan un 55,8 % adicional de ese capital.
20. En esas circunstancias, Chupa Chups en principio podría haberse acogido a una ayuda de reestructuración.
Sin embargo, en esta fase la Comisión considera que no se respetan los criterios de compatibilidad de la ayuda establecidos en las Directrices.
En concreto:
(1) Las autoridades españolas no han presentado ningún plan de reestructuración, cuya aplicación sería una condición para la concesión de la ayuda.
Por tanto, no existe relación entre la ayuda concedida por las distintas entidades públicas y las medidas de reestructuración emprendidas por el beneficiario desde 2002;
(2) Al no existir una notificación y un plan de reestructuración, la Comisión no ha podido evaluar si la ayuda restablecerá la viabilidad a largo plazo, si se ha limitado al mínimo ni si se han evitado falseamientos indebidos a la competencia (especialmente dada la significativa presencia en el mercado del beneficiario).
21. Habida cuenta de lo anterior, y con la información de que se dispone en esta fase, la Comisión duda de que las medidas controvertidas sean compatibles con el mercado común como ayuda de reestructuración.
Además, no parece ser de aplicación ninguna otra excepción establecida en el Tratado CE.
DECISIÓN
22. Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión ha decidido incoar el procedimiento establecido en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE e insta a España, de conformidad con el artículo 10, apartado 3, del Reglamentono 659/1999 del Consejo a aportar, en el plazo de un mes desde el recibo de la presente, toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar si las medidas pertinentes no constituyen ayuda estatal, así como toda la documentación, información y datos necesarios para evaluar la compatibilidad de la ayuda.
La Comisión solicita a España que remita sin demora una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.
23. La Comisión desea recordar a España que el artículo 88, apartado 3, del Tratado CE tiene efecto suspensorio y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento no 659/1999 del Consejo, que dispone que toda ayuda ilegal deberá ser recuperada del beneficiario.
24. Por la presente, la Comisión comunica a España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen significativo en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Asimismo, informará a los interesados en los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente.
Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en un plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente."
[1] 344 millones de euros en 2002; 294 millones de euros en 2003; 261 millones de euros en 2004.
[2] Varias operaciones entre junio y diciembre de 2004, incluida la división de las actividades inmobiliarias y la incorporación de la propiedad de las marcas mediante el incremento de capital.
[3] El ICF es una entidad de capital público, adscrita a la Consejería de Economía y Finanzas de la Generalidad de Cataluña, que tiene como misión facilitar financiación a los sectores privado y público de la economía catalana.
Como institución de crédito público, está especializada en la financiación a medio y largo plazo con especial atención a la pequeña y mediana empresa.
El ICF cuenta con personalidad jurídica, patrimonio y tesorería propios, así como autonomía de gestión para el cumplimiento de sus fines.
El ICF fue creado por la Ley 2/1985 de 14 de enero.
[4] La "Casa Batlló" es un emblemático edificio de Gaudí en el centro de Barcelona, declarado "Monumento Histórico-Artístico de Interés Nacional" por España.
No obstante, el crédito incluía garantías adicionales para cubrir el riesgo de que algún organismo público adujera un derecho de compra preferencial sobre el edificio.
Al final, esto no se produjo y se eliminaron las garantías adicionales.
Según las autoridades españolas, la hipoteca sobre la Casa Batlló por el crédito del ICF es de primer grado.
[5] El crédito fue firmado con un plazo de reembolso de 3 años.
A 31 de diciembre de 2004, el importe de 4,4 millones de euros había sido totalmente utilizado.
[6] 5,5 % hasta el 31.12.2003; 4,75 % en 2004; 5 % a partir de 2005.
[7] El importe deberá rembolsarse en pagos bianuales en un plazo de 6 años y el primer pago se efectuará el 20 de enero de 2006.
[8] Además, el 29 de diciembre de 2000 ese mismo Ministerio concedió un crédito sin intereses de 1,5 millones de euros en aplicación del régimen aprobado "Actuaciones de Reindustrialización" (N 102/97, N 72/98, N 35/99, N 182/01).
[9] Las "subvenciones de explotación" generalmente van destinadas a compensar un déficit de actividades específicas o a aportar unos ingresos mínimos.
[10] DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.
--------------------------------------------------
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2006/C 98/02)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1]
Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství [2] se mění následovně:
Na straně 340 se vkládá následující text:
„85366910 až 85366990 _BAR_ Ostatní _BAR_
Do těchto podpoložek patří elektromechanické zástrčky a zásuvky, které umožňují vícecestné propojení, například mezi přístroji, kabely a deskami s konektory, pouhým zastrčením připojených zástrček do připojených zásuvek bez nutnosti montáže. _BAR_
Konektory mohou mít zástrčku či zásuvku na obou stranách nebo zástrčku či zásuvku na jedné straně a jiné kontaktní prvky na straně druhé (například s dutinkou pro zamačkávaný spoj, svorkové, pájené nebo šroubové). _BAR_
Do těchto podpoložek rovněž patří zásuvné spojky (se zásuvnými kontakty) skládající se ze zástrčky a páru zásuvek (dvou kusů).
Zástrčka a zásuvkové kusy mají vždy jednu zásuvku a jeden jiný kontaktní prvek. _BAR_
Do těchto podpoložek nepatří propojovací nebo kontaktní prvky, s nimiž je elektrické propojení vytvořeno jinými prostředky (např. koncovky s dutinkou pro zamačkávaný spoj, šroubové, pájené nebo svorkové koncovky).
Tyto prvky patří do položky 853690. _BAR_
Konektory pro kabely z optických vláken rovněž nepatří do těchto podpoložek (např. podpoložka 69091900). _BAR_
85366910 _BAR_ Pro koaxiální kabely _BAR_
+++++ TIFF +++++
Do této podpoložky patří pouze zástrčky a zásuvky používané pro koaxiální propojení, kterým lze koaxiální kabely trvale připojit ke kontaktům na druhém konci (viz příklady obrázky 1 až 4).
Obrázek 1Koaxiální zástrčkaObrázek 2Koaxiální zásuvkaObrázek 3Koaxiální zástrčkaObrázek 4Koaxiální zásuvka _BAR_
85366930 _BAR_ Pro tištěné obvody _BAR_
Do této podpoložky patří všechny zástrčkovo-zásuvkové konektory, k nimž lze přímo připojit tištěné obvody na jedné nebo na obou stranách (přímé konektory; viz příklady obrázky 5 až 9). _BAR_
+++++ TIFF +++++
1.Zástrčkovo--zásuvkové konektory pro přímou vertikální montáž tištěných obvodů:Obrázek 5KonektorObrázek 6Tištěný obvodObrázek 7Konektor s namontovanou deskou s tištěnými obvody _BAR_
+++++ TIFF +++++
2.Jednostranné a dvoustranné zástrčkovo-zásuvkové konektory pro horizontální montáž tištěných obvodů:Obrázek 8Jednostranný konektor pro přímé propojení s deskou s tištěnými obvodyObrázek 9Dvoustranný konektor pro montáž dvou desek s tištěnými obvody _BAR_
Do této podpoložky nepatří zástrčkové a zásuvné komponenty zástrčkovo-zásuvkové propojky (např. kolíková nebo zásuvková svorkovnice), které jsou trvale připojeny k desce s tištěnými obvody a lze je zastrčit do konektoru (podpoložka 85366990). _BAR_
85366990 _BAR_ Ostatní _BAR_
+++++ TIFF +++++
Do této podpoložky patří všechny další níže vyobrazené zástrčkovo-zásuvkové konektory a propojky: Obrázek 10Obrázek 11Obrázek 12Obrázek 13Konektor RJ45" _BAR_
Na straně 341 se vkládá následující text:
"85369010 _BAR_ Propojky a kontakty pro dráty a kabely _BAR_
Do této podpoložky patří všechna koncová zařízení nainstalovaná na konce drátů nebo kabelů pro vytvoření elektrického propojení jiným způsobem než zastrčením (např. koncovky s dutinkou pro zamačkávaný spoj, šroubové, pájené nebo svorkové koncovky)." _BAR_
[1] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízení Rady (ES) č. 486/2006 (Úř. věst. L 88, 25.3.2006, s. 1).
[2] Úř. věst.
C 50, 28.2.2006, s. 1.
--------------------------------------------------
Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) 1595/2004 ze dne 8. září 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh
(2006/C 98/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. : XF 5/2005
Souhrnné údaje Programové dohody (středisko služeb a sběr statistických údajů)
Propagační akce
Cíl _BAR_ Akce _BAR_ Příjemci _BAR_
Provádění veškerých akcí v oblasti poradenství a technické pomoci ve prospěch podniků, jejichž cílem je podporovat nejen růst těchto podniků, ale také je podněcovat k používání inovačních technologií a metod rybolovu, které jsou ekologicky udržitelné a mají minimální dopad na životní prostředí. _BAR_ Vytvoření databáze pro potřeby v oblasti regionálního plánování a hodnocení programů. _BAR_ Dotčení provozovatelé v odvětví. _BAR_
Zavedení poradenské služby a služby technické pomoci pro provozovatele z odvětví (střediska služeb). _BAR_ Dotčení provozovatelé z odvětví. _BAR_
Odborné vzdělávání a poradenství, jejichž cílem je zaměřit se na ekonomické a pracovní možnosti v námořním odvětví regionu Kampánie a tyto možnosti rozšiřovat. _BAR_ Vzdělávací a doškolovací akce pro provozovatele z odvětví zaměřené na platné právní předpisy, jakož i na všechny produkční činnosti nějakým způsobem spojené s odvětvím rybolovu (středisko služeb). _BAR_ Dotčení provozovatelé z odvětví. _BAR_
Zhodnocení a propagace jak produktů rybolovu a akvakultury, tak místních a regionálních produktů z ryb. _BAR_ Propagační a reklamní akce pro regionální produkty z ryb a podporu rybářského cestovního ruchu. _BAR_ Dotčení provozovatelé z odvětví. _BAR_
Vysvětlivky Členský stát : Itálie
Region : Kampánie
Název režimu podpory : VI. tříletý plán pro rybolov a akvakulturu
Právní základ :
Legge nazionale 41/82
DM del 25.5.2000
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory - programové dohody: 373622,28 EUR;
- propagace: 207513,74 EUR
Maximální míra podpory : 100 % výdajů
Datum uskutečnění : deset pracovních dní po datu, ke kterému byl ke zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie odeslán formulář uvedený v příloze I nařízení (ES) č. 1595 /2004 ve smyslu čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení
Doba trvání režimu : čtyři roky (jeden dodatečný rok po úplném přerozdělení finančních prostředků na rok 2003, jež bylo schváleno regionálním usnesením DGR 2515/04)
Cíl - Provádění veškerých akcí v oblasti poradenství a technické pomoci ve prospěch podniků s cílem podporovat nejen jejich růst, ale i používání inovačních technologií a metod rybolovu, které jsou ekologicky udržitelné a mají minimální dopad na životní prostředí, a za tímto účelem jednak přispívat ke zlepšení podmínek provádění strukturální pomoci spolufinancované Evropskou unií a jednak vytvořit regionální statistickou databázi týkající v oblasti rybářství a usnadnit tak programové akce ve prospěch rybářství;
- Odborné vzdělávání a poradenství, jejichž cílem je zaměřit se na ekonomické a pracovní možnosti v námořním odvětví regionu Kampánie a tyto možnosti rozšiřovat;
- Zhodnocení a propagace jak produktů rybolovu a akvakultury, tak místních a regionálních produktů z ryb
Odkazy - článek 4 nařízení (ES) č. 1595/2004 (pomoc v souladu s požadavky čl. 15 odst. 3 písm. h), e) a k) nařízení č. 2792/1999);
- článek 7 nařízení (ES) č. 1595/2004 (pomoc v souladu s požadavky článku 14 a přílohy III bodu 3 nařízení č. 2792/99)
Dotčené hospodářské odvětví : odvětví námořního rybolovu a akvakultura
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu :
Regione Campania
Area generale di Coordinamento Sviluppo Attività Settore Primario
Internetová stránka : www.regione.campania.it/agricoltura
Podpora č. : XF 6/2005
Členský stát : Itálie
Region : Region Apulie
Název režimu podpory : "Invito alla presentazione di una proposta di Accordo di Programma nel settore della pesca e dell'acquacoltura" (výzva k předložení návrhu programové dohody v odvětví rybolovu a akvakultury) v souladu se zákonnými ustanoveními upravujícími regionální opatření IV. tříletého plánu pro rybolov a akvakulturu – programové dohody
Právní základ :
Legge 17 febbraio 1982 n. 41, art.
20, comma 3 lettera b), modificata dalla legge 10 febbraio 1992 n. 165;
D.M. 25.5.2000, recante l'attuazione del VI Piano Nazionale della Pesca e Acquicoltura.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Roční výše podpory se odhaduje na 575978 EUR
Maximální míra podpory : Maximální míra podpory se stanoví ve výši 100 % výdajů považovaných za způsobilé
Datum uskutečnění : Režim podpory vstupuje v platnost po jeho zveřejnění v Bollettino Ufficiale della Regione tedy 10 pracovních dnů poté, co je odeslán tento formulář, v souladu s čl. 16 odst. 1 prováděcího nařízení (nařízení ES č. 1595/2004)
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Dva roky
Hlavní cíl a vedlejší cíle podpory - podpora malým a středním podnikům v odvětví rybolovu a akvakultury prostřednictvím schvalování programových dohod s profesními sdruženími (AGCI, Federcopesca, Federpesca, Lega Pesca, UNCI Pesca) na období maximálně 24 měsíců;
- vypracování referenčních metod a modelů pro podpory v odvětví rybolovu a akvakultury a zajištění rozsáhlejšího šíření očekávaných výsledků mezi provozovateli z odvětví, kteří o to požádají
Použitý článek (články 4 až 12) a způsobilé výdaje, na které se vztahuje režim podpory nebo jednotlivá podpora - celkové výdaje na řízení (pronájem prostor, telefon, elektrická energie, topení, úklid), které přímo souvisejí s prováděním projektů tvořících programovou dohodu;
- cestovní a přepravní výdaje (doprava, stravování, ubytování), které přímo souvisejí s prováděním projektů tvořících programovou dohodu;
- spotřební zboží přímo nezbytné k prováděním projektů tvořících programovou dohodu;
- kancelářské vybavení přímo nezbytné k provádění projektů tvořících programovou dohodu;
- výdaje na pracovníky přímo zapojené do provádění projektů tvořících programovou dohodu;
- výdaje na pořádání informačních a propagačních seminářů;
- výdaje na zřízení regionálního monitorovacího střediska pro rybolov a akvakulturu;
- obecné náklady na plánování, koordinování a výkaznictví (max. 5 %);
- další náklady, které jsou řádně odůvodněné a souvisejí s plněním jedné nebo více položek uvedených ve výše uvedeném článku 4, v rámci provádění projektů tvořících programovou dohodu.
Způsobilé výdaje ve prospěch režimu podpor odkazují na ustanovení nařízení (ES) č. 2792/1999 a (ES) č. 1685/2000 ve znění pozdějších předpisů
Dotčený nebo dotčená hospodářská odvětví : Režimem podpor jsou dotčena odvětví uvedená v čl. 15 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 2792/1999, tj. námořní rybolov, akvakultura, zpracování a uvádění na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Puglia
Settore Caccia e Pesca
Via Caduti di tutte le Guerre 13
I-70126 Bari
Ředitel: Dr Giuseppe Leo
e-mail: cacciapesca@regione.puglia.it
Odpovědná osoba: Dr. Giovanni Ninivaggi
e-mail: g.ninivaggi.pesca@regione.puglia.it
Výzva k předložení návrhu programové dohody v odvětví rybolovu a akvakultury bude zveřejněna v úředním věstníku regionu Apulie (BURP) a lze do ní nahlédnout na internetové stránce regionu – www.regione.puglia.it.
Podpora č. : XF 7/2005
Souhrnné informace :
Opatřením, které je předmětem tohoto informačního sdělení, se doplňuje regionální zákon č. 23 ze dne 20. května 1996 a jeho následné změny.
Tímto opatřením se poskytují podpory regionálním sdružením působícím v odvětví mořského rybolovu pro zavádění programů technické pomoci a stanoví se regin pověřený propagací a prováděním propagačních činností pro oblast rybolovu a akvakultury
Vysvětlivky : Připojuje se znění regionálního zákona schválené regionální radou na zasedání dne 16. února 2005
Členská země : Itálie
Region : Ligurie
Název režimu podpory : "Změny a doplnění regionálního zákona č. 23 ze dne 20. května 1996 (Regionální intervence pro posílení a podporu mořského rybolovu a akvakultury), ve znění regionálního zákona č. 30 ze dne 7. srpna 1997"
Právní základ : Normativa nazionale: Legge regionale 20 maggio 1996 n. 23 e s.m.
"Interventi regionali per l'incentivazione ed il consolidamento delle attività della pesca e dell'acquacoltura marittima" — Aiuto di Stato N 414/96-Italia (Liguria)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory - Technická pomoc = přibližně 200000 EUR ročně;
- Propagace = přibližně 100000 EUR ročně
Maximální míra podpory - ve výši 100 % (skupina 1 – činnosti prováděné subjekty tohoto odvětví bez finanční účasti soukromých příjemců podpory) v případě, kdy jsou činnosti v kolektivním zájmu,
- do 40 % (skupina 3 – činnosti prováděné subjekty tohoto odvětví s finanční účastí soukromých příjemců podpory) v případě, kdy jsou činnosti v zájmu jednotlivců.
- ve výši 100 % (skupina 1 – propagace a vyhledávání nových odbytišť bez finanční účasti soukromých příjemců podpory, článek 14) v případě, kdy jsou činnosti v kolektivním zájmu,
- do 40 % (skupina 3 – propagace a vyhledávání nových odbytišť s finanční účastí soukromých příjemců podpory) v případě, kdy jsou činnosti v zájmu jednotlivců
Datum uskutečnění : Počínaje 15. dnem od zveřejnění regionálního zákona ve sbírce právních předpisů regionu Ligurie (Bollettion Ufficiale della Regione Liguria)
Doba trvání režimu podpory : Do 31. prosince 2006
Cíl podpory - vytvoření podpůrných struktur pro regionální plánování s cílem posílit rozvoj a podporu malých a středních podniků prostřednictvím činností, jež jsou zejména v kolektivním zájmu a spočívají:
- v přístupu k technickým, ekonomickým a obchodním vzdělávacím programům osob zapojeným do rybolovu;
- v propagaci technických opatření pro zachovávání zdrojů;
- v propagaci opatření zaměřených na zlepšení pracovních podmínek;
- ve vytváření přidané hodnoty prostřednictvím zlepšení a kontroly jakosti, možnosti vysledovat původ produktů, jakož i prostřednictvím zlepšení a kontroly zdravotních podmínek a pokusů s novými technologiemi
Další cíle : Propagace spotřeby přebytkových druhů
Použité články a přípustné náklady hrazené na základě režimu :
Technická pomoc: článek 4 nařízení (ES) č. 1595/2004;
Propagace: článek 7 nařízení (ES) č. 1595/2004
Dotčená hospodářská odvětví : Subjekty odvětví mořského rybolovu a akvakultury
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Liguria
Dipartimento Agricoltura e Turismo
Ufficio Allevamento, Caccia, Pesca
Via D'Annunzio, 113
I-16121 Genova
Internetová stránka : www.regione.liguria.it
Podpora č : XF 9/2005
Členský stát : Itálie
Region : Region Apulie
Název režimu podpory : Výzva k podání žádostí o příspěvky týkající se propagace činností rybolovu a zhodnocení produktů rybolovu v souladu s právní normou regionálních opatření IV. tříletého plánu pro rybolov a akvakulturu – propagace
Právní základ :
Legge 17 febbraio 1982 n. 41, modificata dalla Legge 10 febbraio 1992 n. 165
Decreto legislativo n. 154/2004
D.M. 25.5.2000 recante l'attuazione del VI Piano Nazionale della Pesca e acquicoltura
Roční výdaje plánované v rámci tohoto režimu nebo roční celková částka individuální podpory poskytnuté společnosti : Roční výdaje na tento režim se předpokládají ve výši 218355,32 EUR
Maximální míra podpory :
Maximální míra podpory odpovídá 100 % přípustných nákladů.
Maximální povolená částka na každý projekt činí 145000 EUR (jednostostočtyřicetpěttisíc/00)
Datum uskutečnění : Režim podpory vstupuje v platnost po svém zveřejnění ve sbírce právních předpisů regionu (Bollettino Ufficiale della Regione), a to nejpozději do 10 pracovních dní po zaslání tohoto formuláře, jak je uvedeno v článku 16 nařízení (ES) č. 1595/2004
Doba trvání režimu nebo individuální podpory : Dva roky
Hlavní cíl podpory a další cíle : Posílit povědomí spotřebitelů o produktech rybolovu a vytvořit novou a sdílenější kulturu rybolovu a činností s ní souvisejících
Použitý článek (články 4 až 12) a přípustné náklady hrazené na základě režimu nebo individuální podpory 1. propagační a informační akce, včetně akcí zaměřených na zhodnocení jakosti a/nebo různorodost nabídky;
2. studie trhu a průzkum zaměřený na spotřebu a trh;
3. osvědčování jakosti, vytváření předpisů, zhodnocování původu a typické produkce.
- režijní náklady (nájemné, poplatky za telefon, elektrickou energii, topení, úklid) související přímo s realizací projektů (max. 8 %);
- cestovní výlohy (dopravné, stravné a náklady na pobyt) přímo související s realizací projektů;
- spotřební materiál přímo nezbytný k realizaci projektů;
- mzdové náklady přímo vynakládané při realizaci projektů;
- náklady na realizaci informačních a propagačních seminářů;
- režijní náklady související s projekční, koordinační a účetní činností (max. 4 %);
- jiné podrobně uvedené náklady přímo související s realizací projektu.
Na přípustné náklady zahruté do režimu podpor se vztahují nařízení (ES) č. 2792/1999 nařízení (ES) č. 1685/2000 a jejich následné změny
Dotčená hospodářská odvětví : Odvětví, jichž se týká režim podpor, jsou uvedena v článku 14 nařízení (ES) č. 2792/1999 "Podpora a hledání nových odbytišť"
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Puglia
Settore Caccia e Pesca
Via Caduti di tutte le Guerre, n. 13
I-70126 Bari
Vedoucí: Dr Giuseppe Leo
e-mail: cacciapesca@regione.puglia.it
Odpovědný pracovník: Dr. Giovanni Ninivaggi
e-mail: g.ninivaggi.pesca@regione.puglia.it
Výzva k podání žádostí o příspěvek týkající se propagace činností rybolovu a zhodnocení produktů rybolovu bude zveřejněna ve sbírce právních předpisů regionu Apulie (Bollettino Ufficiale della Regione Puglia) a lze ji nalézt na internetových stránkách regionu Apulie – www.regione.puglia.it.
Podpora č : XF 10/2005
Členský stát : Itálie
Region : Friuli Venezia Giulia
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Nařízení, kterým se stanovují kritériá a způsob realizace zásahů ke snížení negativních dopadů provozování zařízení intenzívního chovu ryb ve sladkých vodách na životní prostředí podle čl. 6 odst. 15 regionálního zákona č. 14 ze dne 20. srpna 2003
Právní základ :
Legge 21 maggio 1998, n. 164 concernente misure in materia di pesca e di acquacoltura
Legge regionale 20 agosto 2003, n. 14 "Assestamento del bilancio 2003 e del bilancio pluriennale per gli anni 2003-2005 ai sensi dell'articolo 18 della Legge regionale 16 aprile 1999, n. 7"
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková roční částka jednotlivé podpory poskytnutá společnosti : finanční dotace dosahuje výšky 222503,27 EUR
Maximální míra podpory : maximální příspěvek, který je možno udělit se rovná 40 % způsobilých nákladů
Datum uskutečnění : 30. března 2004
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory : 31. prosince 2005
Cíl podpory - Zařízení a/nebo přístroje na okysličování vody;
- Zařízení a/nebo přístroje (včetně elektronického vybavení a speciálního softwaru) na monitorování fyzikálně-chemických parametrů vody;
- Zařízení a/nebo přístroje na snižování obsahu nerozpustných tuhých látek a/nebo jiných organických nečistot;
- Zařízení a/nebo přístroje na rozdělování krmiva, které jsou určené na zlepšení ukazatele látkové přeměny;
- Zařízení a/nebo přístroje na recirkulaci vody;
- Zařízení a/nebo přístroje určené na ochranu chovných nádrží;
- Ostatní zařízení a/nebo přístroje určené na snížení dopadu na životní prostředí
Dotčené(á) odvětví : akvakultura
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Direzione centrale risorse agricole, naturali, forestali e montagna
Servizio pesca e acquacoltura
Via Caccia, 17
I-33100 Udine
Internetová stránka : www.regione.fvg.it/istituzionale/bur/bur.htm
Další informace : Podle ustanovení článku 17 nařízení (ES) č. 1595/2004 je možno považovat dotyčný režim podpory za slučitelný se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a osvobozený z oznamovací povinnosti, jestliže splní všechny požadavky podle článku 3 uvedeného nařízení kromě požadavků uvedených v odstavci 1 a odstavci 2 písm. b) a c)
Podpora č. : XF 11/2005
Členský stát : Španělsko.
Ministerstvo zemědělství, rybolovu a výživy
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Podpora pro technologický rozvoj v oblasti rybolovu a akvakultury
Právní základ : ORDEN APA/2747/2004, de 29 de julio, por la que se establecen las bases reguladoras y la convocatoria de ayudas al desarrollo tecnológico pesquero y acuícola.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku, který je příjemcem podpory a) Projekty týkající se dálkového pozorování a vyhledávání pomocí echolokátoru, 40000 EUR/rok (čtyřicet tisíc EUR/rok).
b) Projekty týkající se inovace zařízení, 40000 EUR/rok (čtyřicet tisíc EUR/rok).
c) Projekty týkající se opětovného využívání odpadu a nakládání s ním, 40000 EUR/rok (čtyřicet tisíc EUR/rok)
Maximální míra podpory : Výše každé poskytnuté podpory nesmí během tří let překročit 40000 EUR za rok, přičemž nesmí v žádném případě přesáhnout 100 % investice. Běžné náklady na provoz organizace se nepovažují za způsobilé
Datum uskutečnění : Leden 2005
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory : Projekt, na který je poskytnuta podpora, může trvat maximálně tři roky
Cíl podpory 1. V rámci projektů týkajících se inovace rybářských zařízení zvýšit hospodářskou rentabilnost a snížit dopad na chráněné druhy.
2. V rámci projektů týkajících se opětného využívání odpadu a nakládání s ním snížení dopadu na životní prostředí.
3. V rámci projektů týkajících se dálkového pozorování a vyhodnocování pomocí echolokátoru snížit dopad rybářských činností na chráněné druhy.
Uveďte, který nebo které ze článků 4 až 12 se použije nebo použijí, a způsobilé náklady kryté režimem nebo jednotlivou podporou : Článek 6. Všechny náklady na projekty, kromě běžných nákladů na provoz organizací, maximálně do výše 40000 EUR/rok v průběhu tří let
Dotčené nebo dotčená hospodářská odvětví : Organizace výrobců v oblasti rybolovu, sdružení rybářů, zastupitelská podniková sdružení v odvětví rybolovu a nevládní organizace
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación
Secretaria General de Pesca Marítima
Dirección General de Estructuras y Mercados Pesqueros
C/ José Ortega y Gasset, 57
E-28006 Madrid
Internetová adresa : http://www.mapya.es/JACUMAR
Podpora č. : XF 12/2005
Vysvětlující poznámky : Režim "Distinctly Cumbrian" (rybolov a akvakultura) byl zaveden v souladu s nařízením Komise č. 1595/2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh
Členský stát a) Pracovník agentury:
Pauline Herbert
Distinctly Cumbrian
Rural Enterprise Centre
Redhills
Penrith CA11 0DT
Cumbria
Tel.: (44-768) 89 15 55
Fax: (44-768) 89 26 66
E-mail: Pauline@crea.co.uk
b) Kontaktní osoba ve Spojeném království:
Jacinta Vaz
Fisheries Structures Division
Defra
Area 6D, 3 — 8 Whitehall Place West
London SW1A 2HH
United Kingdom
Tel.: (44-207) 270 80 42
Fax: (44-207) 270 80 19
E-mail: Jacinta.vaz@defra.gsi.gov.uk
Region : Cumbria Rural Enterprise Agency
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Režim "Distinctly Cumbrian" (rybolov a akvakultura)
Právní základ : Regional Development Agencies Act 1998, Section 5
miliony GBP _BAR_
Období do 30. června 2005 _BAR_ 0,800 _BAR_
Roční období do 30. června 2006 _BAR_ 1,200 _BAR_
Roční období do 30. června 2007 _BAR_ 0,900 _BAR_
Celkem _BAR_ 2,90 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku Maximální míra podpory :
Podpora se vyplácí formou náhrad v hotovosti a po předložení kvitované faktury.
Žádná jiná forma výplaty není povolená.
Maximální míra podpory činí 40 % na každý schválený projekt (a 40 % na každou způsobilou položku v rámci projektu), přičemž maximální celková částka činí přibližně 67000 GBP (100000 EUR spočítaných v den dopisu s nabídkou)
Datum uskutečnění : Režim vstoupí v platnost dnem 25. května 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory :
Režim bude v platnosti do 31. prosince 2006 (konečným datem pro podání žádostí je 30. září 2006).
Podle Distinctly Cumbrian by doba platnosti režimu mohla být prodloužena až do 30. června 2009, avšak žádosti bude třeba podat k datu podle příslušných předpisů platných v současné době
Cíl podpory :
Cílem tohoto režimu je oživit a posílit ekonomiku venkova v Cumbrii prostřednictvím podpory zpracování produktů z Cumbrie s vysokou přidanou hodnotou a jejich uvádění na trh.
Režim se vztahuje na malé a střední podniky a zaměřuje se především na podniky s růstovým potenciálem a možnostmi vytvářet nová pracovní místa.
Jedná se o "producenty místních produktů", jejichž růst by mohl být snazší díky spojení s Cumbrií, jakožto charakteristickou obchodní značkou.
Cílem projektu je odstranit hlavní překážky růstu, se kterým se tito producenti setkávají
Použitý článek (články 4 až 12) a způsobilé výdaje, na které se vztahuje režim podpory nebo jednotlivá podpora a) výstavba, pořízení nebo vylepšení nemovitého majetku;
b) zakoupení nebo finanční pronájem nových strojů a zařízení, včetně počítačového softwaru, s následnou koupí až do tržní hodnoty majetku.
Jiné náklady spojené se smlouvou o finančním pronájmu s následnou koupí (daň, obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní náklady, pojistné atd.) nejsou způsobilými výdaji;
c) všeobecné náklady, jako například náklady na architekty, odborné techniky a poplatky za poradenství, náklady na studie proveditelnosti, získávání patentů a licencí, do 12 % výdajů uvedených výše v písmenech a) a b).
Dotyčná odvětví : Tento režim je určen podnikům činným v oblasti zpracování a uvádění produktů rybolovu a akvakultury na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Cumbria Rural Enterprise Agency
Distinctly Cumbrian
Rural Enterprise Centre
Redhills
Penrith CA11 0DT
Odpovědný pracovník agentury: Pauline Herbert
Kontaktní osoba odpovědná za státní podpory v odvětví rybolovu ve Spojeném království: Jacinta Vaz
Adresa internetových stránek : www:crea.co.uk
Podpora č. : XF 14/2005
Členský stát : Finsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Pro Kala ry
Právní základ :
Laki valtion tulo- ja menoarviosta (423/1988); tuki myönnetään eduskunnan maa- ja metsätalousministeriölle valtion vuosittaisessa tulo- ja menoarviossa antaman yleisen valtuutuksen perusteella kalatalouden edellytysten edistämiseen tarkoitetusta alamomentista.
Tuen myöntämisessä, valvonnassa ja takaisinperinnässä noudatetaan valtionavustuslakia (688/2001).
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Jako jednorázová podpora bude poskytnuto nejvýše 7500 EUR
Maximální míra podpory : 100 % způsobilých nákladů
Datum uskutečnění : Nejdříve 4. července 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Listopad 2005
Cíl podpory : Podpora pro internacionalizaci zaměstnanců malých a středních podniků a jiných pracovníků daného sektoru (studijní cesta do Petrohradu)
Použitý článek (články 4 až 12) a způsobilé výdaje, na které se vztahuje režim podpory nebo jednotlivá podpora :
Článek 7 nařízení (ES) č. 1595/2004 (článek 14 nařízení (ES) č. 2792/1999 a příloha III.3 téhož nařízení)
Způsobilé výdaje zahrnují všeobecné náklady související s organizováním cesty: pronájem autobusu, tlumočník, pronájem zasedacích místností, honoráře pro přednášející, služby obchodní komory, cestovní náklady vedoucího studijní cesty.
Podpora se nevztahuje na individuální cestovní náklady účastníků studijní cesty.
Podpora se rovněž nevztahuje na provozní náklady příjemce podpory
Dotčená odvětví : Podpora je kolektivní projekt odvětví rybolovu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Maa- ja metsätalousministeriö (Finské ministerstvo zemědělství a lesnictví)
Kala- ja riistaosasto (Odbor pro rybolov a zvěř)
PL 30
FIN-00023 Valtioneuvosto
Adresa internetových stránek :
http://www.mmm.fi/kalastus_riista_porot/elinkeinokalatalous/tuki/#Kansalliset %20 %20tuet
(internetové stránky se v současné době aktualizují)
Podpora č. : XF 15/2005
Vysvětlující poznámky : Tato finanční pomoc rybářskému odvětví má za cíl pomoci chovatelům ryb a rybářům a poskytnout jim odborné vzdělání v oblasti technologií vhodné vysokojakostní produkce za účelem zachování a rozvoje rybářství jakožto tradiční činnosti v obci Piran.
Podpora se poskytuje na spolufinancování (subvencování) opatření v odvětví rybolovu a akvakultury v souladu s nařízením (ES) č. 1595/2004 a je určena fyzickým a právnickým osobám (malé a střední podniky, které produkují, zpracovávají a uvádějí na trh produkty rybolovu), jejichž jedinou nebo hlavní činností je rybolov nebo které jsou držiteli licence pro činnosti v akvakultuře a které splňují řadu kritérií podle právních předpisů platných v oblasti této činnosti
Členský stát : Republika Slovinsko
Region : Obec Piran (NUTS 5)
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Pomoc v rybářském odvětví v obci Piran
Právní základ - Pravilnik o finančni pomoči za ohranjanje in razvoj ribištva ter pridobivanje hrane iz morja v občini Piran (Uradne objave Primorskih novic, št.
22/2003)
- Predlog Pravilnika o spremembah in dopolnitvah Pravilnika o finančni pomoči za ohranjanje in razvoj ribištva ter pridobivanje hrane iz morja v občini Piran
2005 _BAR_ 3000000 SIT (12516 EUR) [1] _BAR_
2006 _BAR_ 3000000 SIT (12516 EUR) [1] _BAR_
Celkem _BAR_ 6000000 SIT (25032 EUR) [1] _BAR_
Opatření I: _BAR_ Spolufinancování investic na inovační opatření a technickou pomoc; Úroveň spolufinancování: až do 100 % způsobilých výdajů v souladu s přílohou IV nařízení č. 2792/1999; _BAR_
Opatření II: _BAR_ Podpory na investice do akvakultury; Úroveň spolufinancování: až do 60% uznané hodnoty investic nebo způsobilých výdajů uvedených v příloze IV nařízení č. 2792/1999; _BAR_
Opatření III: _BAR_ Spolufinancování investic do přístavních zařízení; Úroveň spolufinancování: až do 60% uznané hodnoty investic nebo způsobilých výdajů v souladu s přílohou IV nařízení č. 2792/1999; _BAR_
Opatření IV: _BAR_ Podpora seskupením producentů nebo sdružením producentů nebo členům působícím v odvětví; Úroveň financování: až do 60 % způsobilých výdajů během prvního roku fungování, v souladu s článkem 15 nařízení č. 2792/1999 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku Maximální míra podpory Datum uskutečnění : Srpen 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytnutí podpory : 31. 12. 2006
Cíl podpory : Odborné vzdělávání chovatelů ryb a rybářů v technologiích vhodné vysokojakostní produkce za účelem zachování a rozvoje rybářství jakožto tradiční činnosti
Použitý článek (články 4 až 12) a způsobilé výdaje, na které se vztahuje režim podpory nebo jednotlivá podpora - spolufinancování opatření v oblasti odborného vzdělávání;
- spolufinancování nákladů na přípravu investičních programů a provozních programů v souladu s metodologickými pravidly;
- spolufinancování pilotních programů v souvislosti se zaváděním selektivnějších způsobů rybolovu a za účelem zachování rybolovných zdrojů;
- spolufinancování kapitálových investic do produkce a řízení – budování, rozšiřování, vybavení a modernizace infrastruktur, včetně palubních zařízení;
- spolufinancování kapitálových investic, jejichž účelem je zlepšit hygienu, sanitární podmínky a jakost produktů a snížit znečištění okolního prostředí;
- spolufinancování kapitálových investic určených na zvýšení produkce.
- spolufinancování kapitálových investic do infrastruktur/přístavních prostor;
- určená na uhrazení správních poplatků během prvního roku po ustavení orgánu zodpovědného za rybolov v souladu s článkem 51 předpisu Zakon o morskem ribištvu (Uradni list RS, št.
58/02) (Zákon o mořském rybolovu, Úřední věstník č. 58/02)
Dotčená hospodářská odvětví : Odvětví rybolovu a akvakultury
Název a adresa odpovědného orgánu Občina Piran
Tartinijev TRG 2
SLO-6330 Piran
Internetová stránka : http://www.piran.si
Podpora č. : XF 16/2005
Členský stát : Španělsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Podpora pro technologický rozvoj v oblasti rybolovu a akvakultury
Právní základ - Artículo 149.1.15a de la Constitución Española.
- Artículo 3 de la Ley 3/2001, de 26 de marzo, de Pesca Marítima.
- Proyecto de Orden APA/…/2005, de …, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al desarrollo tecnológico pesquero y acuícola.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku, který je příjemcem podpory a) Projekty týkající se dálkového pozorování a vyhodnocování pomocí echolokátoru, 50000 EUR/rok (padesát tisíc EUR/rok).
b) Projekty související s výbavou a zařízením; optimalizace a úspora ve spotřebě paliva, využití alternativních zdrojů energie na rybářských lodích, 40000 EUR/rok (čtyřicet tisíc EUR/rok).
c) Projekty týkající se opětovného využití odpadů a nakládání s nimi, 40000 EUR/rok (čtyřicet tisíc EUR/rok)
Maximální míra podpory : Výše každé poskytnuté podpory nesmí během tří let překročit 50000 EUR za rok v případě projektů uvedených v písm. a), nebo 40000 EUR za rok v případě projektů uvedených v písm. b) a c), přičemž nesmí v žádném případě přesáhnout 100 % investice. Běžné náklady na provoz organizace se nepovažují za způsobilé
Datum uskutečnění : 6 měsíců od zveřejnění režimu podpory ve Státním úředním věstníku
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory : Projekt, na který je poskytnuta podpora, může trvat nejdéle tři roky
Cíl podpory 1. V rámci projektů týkajících se inovace rybářských zařízení zvýšit hospodářskou rentabilitu a omezit negativní dopad na chráněné druhy.
2. V rámci projektů týkajících se opětného využití vedlejších produktů a odpadů a nakládání s nimi omezit negativní dopad na životní prostředí.
3. V rámci projektů týkajících se dálkového pozorování a vyhodnocování pomocí echolokátoru omezit negativní dopad rybářských činností na chráněné druhy
Použitý článek (články 4 až 12) a způsobilé výdaje, na které se vztahuje režim podpory nebo jednotlivá podpora :
Článek 6 – Podpora na investice v oblasti inovačních opatření a technické pomoci.
Všechny náklady na projekty, kromě běžných nákladů na provoz organizací, maximálně do výše 50000 EUR/rok nebo 40000 EUR/rok v průběhu tří let
Dotčená hospodářská odvětví : Organizace výrobců v oblasti rybolovu, sdružení rybářů, zastupitelská podniková sdružení v odvětví rybolovu a akvakultury a nevládní organizace
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación
Secretaria General de Pesca Marítima
Dirección General de Estructuras y Mercados Pesqueros
C/ José Ortega y Gasset, 57
E-28006 Madrid
Internetová adresa : (http://www.mapya.es/JACUMAR)
Podpora číslo : XF 18/2005
Vysvětlující poznámky :
Podle dekretu č. 98/2005 estonského ministerstva zemědělství se má finanční vyrovnání poskytnout podnikům zabývajícím se rybolovem ve vnitrozemských vodách na část spotřebních daní na motorovou naftu zaplacenou nebo splatnou v roce 2005.
Vnitrostátní rozpočet stanoví částku 1445000 EEK (92352 EUR) na finanční vyrovnání přidělené všem příjemcům poměrně na základě výkonu hlavního motoru rybářských plavidel, která vlastní.
Toto finanční vyrovnání je k dipozici pro malé a střední podniky zabývající se rybolovem ve vnitrozemských vodách, které mají licenci k profesionálnímu rybolovu na rok 2005 a rybářské plavidlo
Členský stát : Estonská republika
Název režimu podpor : Postup pro žádosti a vyřizování specifické finanční náhrady pro podniky zabývající se rybolovem v roce 2005 k vyrovnání zvýšení spotřebních daní na naftu
Právní základ : EV Põllumajandusministri määrus nr 98, "2005. aastal kalandustoodete tootjale eriotstarbelise diislikütuse aktsiisimäära tõusu kompenseerimise taotlemise ja taotluse menetlemise kord."
Roční výdaje plánované v rámci režimu : Režim stanoví podporu ve výši 1445000 EEK (92352 EUR) pro rybáře ve vnitrozemských vodách
Maximální míra podpory : Podniky provozující rybolov ve vnitrozemských vodách platí ročně 1445000 EEK na spotřební daně na palivo; stejná částka bude poskytnuta v roce 2005 a rozdělena poměrně na základě výkonu motoru
Datum provedení : Přihlášky se podávají do 9. listopadu 2005 a příslušný orgán (Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti – Estonský zemědělský registr a informační výbor) má lhůtu 40 dnů ode dne podání k vyřízení žádostí a platbě finančního vyrovnání
Doba trvání : Do 31. prosince 2005
Cíl podpory :
Cílem tohoto opatření je pomoci malým a středním podnikům finančním vyrovnáním za spotřební daně zaplacené za palivo v roce 2005
Na režim podpory se vztahuje článek 13 nařízení Komise (ES) č. 1595/2004; spotřební daně na palivo jsou způsobilé výdaje
Dotčená hospodářská odvětví : Odvětví vnitrozemského rybolovu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet
Narva mnt.
3
EE-Tartu 51009
Internetová adresa : https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=944632
Podpora č. : XF 19/2005
Vysvětlivky : Režim podpory umožňuje poskytnutí podpory na modernizaci společností podniků činných v odvětví akvakultury
Členský stát : Itálie
Region : Toskánsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Schválení a zveřejnění výzvy k předkládání žádostí o podporu v souvislosti s opatřením "Akvakultura" v BURT (Bollettino Ufficiale della Regione Toscana – Úřední věstník regionu Toskánsko)
Právní základ : Decreto dirigenziale n. 4589 del 24 agosto 2005
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 311267,92 EUR Tato částka se vztahuje na rok 2005 a financování režimu podpory se nepředpokládá
Maximální míra podpory : Režim podpory předpokládá poskytnutí nejvýše 40 % celkových nákladů investice, jež nepřesahují 250000 EUR
Datum uskutečnění : Žádosti o podporu lze předkládat do 30 dnů po zveřejnění výzvy v Úředním věstníku regionu Toskánsko
Cíl podpory : podpořit modernizaci akvakulturních zařízení
Uveďte, který článek nařízení (ES) č. 1595/2004 je použit : článek 11
Uveďte způsobilé náklady: V souladu s nařízením (ES) č. 2792/1999 a nařízením (ES) č. 448/2004 se za způsobilé považují náklady na - nákup vybavení nutného k modernizaci zařízení (žlaby, provzdušňovací zařízení, různé strojové vybavení, filtrační zařízení atd.);
- výstavbu nádrží pro odchov a chov za účelem dosažení určité velikosti a nádrží dekantačních;
- výstavbu pracovních prostor podniku (líhně, zpracování a uvádění produktů na trh, přístřešky pro strojové a jiné vybavení atd.)
Dotčené odvětví : Akvakultura
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Toscana
Settore Produzioni Agricole Zootecniche
Via di Novoli n. 26
I-50127 Firenze
Internetová stránka : www.rete.toscana.it/sett/agric/Pesca-acquacoltura/Pesca.htm
Podpora č. : XF 20/2005
Vysvětlující poznámky : Humři (Nephrops) mají jako populace klíčový význam pro skotské mořské plody.
Mořské plody ve Skotsku pomáhají skotské výkonné moci provádět "Udržitelný rámec pro skotské mořské plody" prostřednictvím společného rozvoje strategického rámce pro lepší výnosnosti skotského rybolovu humrů (Nephrops) podle nařízení Komise 1595/2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh
Členský stát : Spojené království
Region a) Scottish Executive Environment and Rural Affairs Department
Pentland House
47 Robb's Loan
Edinburgh
United Kingdom
Website: www.scotland.gov.uk
Tel: (44–131) 244 64 14
Fax: (44–131) 244 62 88
b) Libby Woodhatch
Seafood Scotland
Tel: (44–131) 557 93 44
Fax: (44–131) 557 93 44
Website: www.seafoodscotland.org
c) Kontaktní osoba ve Spojeném království:
Jacinta Vaz
Marine Fisheries Agency
Grants Team
Area 6D, 3 — 8 Whitehall Place West
London SW1A 2HH
United Kingdom
Tel: (44–207) 270 80 42
Fax: (44–207) 270 80 19
E-mail: Jacinta.vaz@defra.gsi.gov.uk
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Podpora na plody moře ve Skotsku
Právní základ : Column 1 of the item of Schedule 1 to the Budget (Scotland) Act 2005
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Režim je jednorázová platba ve výši 150000 GBP, která má být poskytnuta na mořské plody ve Skotsku.
Celkem 150000 GBP
Maximální míra podpory :
Jednorázová platba ve výši 150000 GBP pro mořské plody ve Skotsku.
Podpora se vyplácí formou náhrad v hotovosti a po předložení kvitované faktury.
Žádná jiná forma podpory není splatná.
Částka podpory, vyjádřená v subvenčním ekvivalentu, nesmí být vyšší než celková míra vnitrostátních subvencí a subvencí Společenství stanovená v příloze IV nařízení 2792/1999 pro každý schválený projekt
Datum uskutečnění : Podpora bude dostupná od 14. prosince 2005 ihned po zveřejnění v Úředním věstníku po uplynutí deseti pracovních dnů od předložení tohoto formuláře, jak je stanoveno v čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 1595/2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Do vyčerpání finančních prostředků a nejpozději do konce doby platnosti nařízení o výjimce (nařízení Komise (ES) č. 1595/2004), tj. do 31. prosince 2006
Cíl podpory : Cílem režimu je rozvíjet strategii směřující k lepší výnosnosti rybolovu humrů (Nephrops).
Strategie vyžaduje analýzu trhu a rozšiřování, školení a rozvoj systémů na zlepšení transparentnosti v dodavatelském řetězci s humry (Nephrops)
Použitý článek (články 4 až 12) a způsobilé výdaje, na které se vztahuje režim podpory nebo jednotlivá podpora - podporování opatření, které zlepšují pracovní podmínky a hygienické předpisy týkající se produktů na plavidle i na pevnině;
- organizace elektronického obchodu a jiných informačních technologií pro rozšiřování technických a obchodních informací;
- přístup ke vzdělání, zejména pokud jde o jakost, a organizaci a předávání znalostí a zkušeností na plavidlech i na pevnině;
- navrhování a používání systémů pro zlepšení a kontrolu jakosti, sledovatelnosti, hygienických podmínek, statistických nástrojů a dopadu na životní prostředí;
- vytváření přidané hodnoty produktů;
- zlepšení znalosti a transparentnosti produkce a trhu
Dotčené (dotčená) odvětví :
Režim podpory se týká námořního rybolovu, zpracování a uvádění na trh.
Další podrobné informace o režimu se nacházejí v příloze II
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Scottish Executive Environment and Rural Affairs Department
Pentland House
47 Robb's Loan
Edinburgh EH14 1TY
United Kingdom
Odpovědní pracovníci: Gillian Barclay, Head of Seafish Trade, Markets and Communities Branch
Adresa internetových stránek : www.scotland.gov.uk/topics/fisheries/sea-fisheries
[1] Zpráva (jaro 2005) národního úřadu pro makroekonomickou analýzu a hospodářský vývoj (EUR/SIT = 239,7)
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 103/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 5/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Slovenská republika _BAR_
Region _BAR_ Bratislavský samosprávný kraj.
V rámci jeho území jen území těchto tří okresů: Malacky, Pezinok a Senec a území pěti městských částí hlavního města SR Bratislavy, a to Vajnory, Záhorská Bystrica, Jarovce, Rusovce a Čunovo. Podle "Regionální mapy státní podpory SR" je cílové území určeno dle čl.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o založení ES _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory rozvoje cestovního ruchu JPD 2 (režim státní podpory) – Dodatek č. 1 _BAR_
Právní základ _BAR_ Zákon NR SR č.
503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja.
Jednotný programový dokument NUTS II Bratislava cieľ 2 na obdobie rokov 2004 – 2006.
Nariadenie Komisie (ES) č.
70/2001 z 12. januára 2001 o použití článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom, publikované v Úradnom vestníku Európskeho spoločenstva (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001) v znení nariadenia Komisie (ES) č.
364/2004 z 25. februára 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka r. 2004 pozn.: částka na r. 2005 je zvýšená o nevyčerpanou částku z r. 2004 Roční celková částka na r. 2005: 7,05 miliónů EUR Roční celková částka na r. 2006: 3,643 miliónů EUR Celkem za roky 2004 – 2006: 10,693 miliónů EUR _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano Na investiční projekty je 30 % v hrubém vyjádření (což představuje 20 % v čistém vyjádření + 10 % v hrubém vyjádření jako navýšení pro MSP), z celkových způsobilých nákladů. Na první účast na veletrhu, výstavě nebo obchodní misi a na přijaté poradenské a konzultační služby je určeno 50 % z celkových způsobilých nákladů _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 27. května 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Příslušné hospodářské odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá k přijímání podpory malým a středním podnikům kromě těžby rud, těžby uhlí, výroby oceli, stavby lodí, výroby syntetických vláken, zdravotnictví a dopravy a nepoužije se v souladu s čl. 1 a), b) a c) nařízení Komise č. 70/2001 ze dne 12. 1. 2001 _BAR_ Ano _BAR_
Omezeno na konkrétní odvětví: Cestovní ruch _BAR_ Ano _BAR_
Jiné služby Poradenské a konzultační; První účast na veletrhu, výstavě nebo obchodní misi; _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR _BAR_
Adresa: Prievozská 2/B SK-825 25 Bratislava 26 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 34/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Ligurie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Opatření 1.3 – "Služby v oblasti finančního řízení" Podopatření B "Fond pro participační půjčky" _BAR_
Právní základ _BAR_ Documento Unico di Programmazione per gli interventi strutturali comunitari a titolo dell'Obiettivo 2 nella Regione Liguria approvato con decisione della Commissione europea n. C(2004) 4369 del 5.11.2004, di modifica della decisione C(2001) 2044 del 7.9.2001.
Complemento di Programmazione del DOCUP Obiettivo 2 Liguria (2000-2006) approvato con deliberazione della Giunta regionale n. 1351 del 23.11.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,681milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 8. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 11. 2008 (V případě změny předmětného nařízení po 31. 12. 2006 bude i toho opatření státní podpory vhodným způsobem v souladu s novými pravidly změněno) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ligurcapital S.p.A. (provozovatel pověřený správními orgány regionu Ligurie) _BAR_
Adresa: Via Peschiera 16 I-Genova _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 58/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Veneto (Benátsko) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora přístupu malých a středních podniků ke službám a hmotným a nehmotným investicím týkající se výměny technických a obchodních informací v rámci sítě podniků a na mezinárodních trzích _BAR_
Právní základ _BAR_ DOCUP Ob. 2 (2000/2006): Misura 2.5.az.b). Bando aree Ob. 2: DGR n. 989/2004 + DGR n. 1662/2004 Bando aree ST: DGR n. 990/2004 + DGR n. 1663/2004 Pubblicazione su BUR n. 58 dell' 11 giugno 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka pro oblasti cíle 2 _BAR_ 2,366 milionů EUR _BAR_
Celková částka pro oblasti přechodné podpory _BAR_ 1,452 milionů EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 11. 6. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Veneto Giunta regionale _BAR_
Adresa: Palazzo Balbi Dorsoduro 3901 I–30123 Venezia _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 121/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Furlandsko-Julské Benátsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Nařízení, kterým se stanoví kritéria a podmínky pro opatření na rozvoj biotechnologického výzkumu v odvětví sladkovodní akvakultury _BAR_
Právní základ _BAR_ legge 21 maggio 1998, n. 164 concernente misure in materia di pesca e di acquacoltura. legge regionale 20 agosto 2003, n. 14 "assestamento del bilancio 2003 e del bilancio pluriennale per gli anni 2003-2005 ai sensi dell'articolo 18 della legge regionale 16 aprile 1999, n. 7" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,125 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 5a nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 30. 7. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Rybolov a akvakultura _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione autonoma Friuli Venezia Giulia Direzione centrale risorse agricole, naturali, forestali e montagna Servizio pesca e acquacoltura _BAR_
Adresa: via Caccia, 17 I-33100 Udine e.mail: dir.agrifor@regione.fvg.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Další informace _BAR_ Jak stanoví čl. 9a odst. 2 nařízení (ES) č. 70/2001, režim podpory, jenž je uskutečňován předtím, než vstoupí nařízení v platnost, nebo pokud jej Komise neschválí, je podle čl. 87 odst. 3 Smlouvy slučitelný s vnitřním trhem, jestliže splňuje podmínky nařízení o výjimce, kromě povinnosti stanovené v čl. 3 odst. 1, že musí obsahovat výslovný odkaz na nařízení _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 133/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Rakousko _BAR_
Region _BAR_ Rakousko, střední, východní a jihovýchodní Evropa _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ CIR-CE = Spolupráce v inovacích a výzkumu se střední a východní Evropou _BAR_
Právní základ _BAR_ Sonderrichtlinien CIR-CE = Co-operation in Innovation and Research with Central and Eastern Europe, auf der Grundlage der "Allgemeinen Rahmenrichtlinien für die Gewährung von Förderungen aus Bundesmitteln" (ARR 2004) des Bundesministeriums für Finanzen, BGBl.
II, 51/2004, vom 26. Jänner 2004. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3,2 milionu EUR [1] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,1 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ prosinec 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Abtlg. für Internat.
Technologie- und Innovationsangelegenheiten _BAR_
Adresa: Stubenring 1 A-1010 Wien _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 144/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Rakousko _BAR_
Region _BAR_ Korutany _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice o investicích dynamických podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Kärntner Wirtschaftsförderungsgesetz 1993 idgF _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Kärntner Wirtschaftsförderungs Fonds _BAR_
Adresa: Heuplatz 2 A-9020 Klagenfurt _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 145/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kampánie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora mladých podnikatelů – Příspěvky na samostatné podnikání _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge regionale n. 15/2002 Art. 42 Deliberazione di Giunta Regionale n. 2500 del 30.12.2004 — Burc n. 7 del 31.1.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 6000000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 16. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Campania Assessorato alle attività produttive Area generale di coordinamento sviluppo attività settore secondario – settore sviluppo e promozione delle attività industriali e fonti energetiche Dott.
Giuseppe Gramanzini _BAR_
Adresa: Centro Direzionale Isola A6 I-Napoli Tel: (39-81) 796 68 09 fax: (39-81) 796 60 33 Age12@regione.campania.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 153/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Regionální plán hospodářského rozvoje – Opatření A. 1 "Podpora inovace a internacionalizace malých a středních podniků" _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera C.R. n. 64 del 22.6.2004 Decreto n. 3577 del 20.6.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 25 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: správní orgány regionu Toskánsko _BAR_
Adresa Via di Novoli, 26 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Maximální roční objem pro všechna opatření podpory.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 103/06)
(Text s významem pro EHP)
NĚMECKO
Provozní licence zrušené
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Fischer-Flug GmbH _BAR_ Hollerweg 7 D-77654 Offenburg _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 10. 2. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 103/07)
(Text s významem pro EHP)
LITVA
Provozní licence zrušené
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
JSC "Aviapaslauga" _BAR_ Pievu str.
1 Karmelava LT–4301 Kaunus district _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 17. 3.
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 104/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 49/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Celé území _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Opatření v oblasti odborného vzdělávání _BAR_
Právní základ _BAR_ Articoli 87 e 88 del Trattato della Comunità Europea; Regolamento (CE) n. 68/2001 della Commissione del 12 gennaio 2001 relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del Trattato CE agli aiuti destinati alla formazione e Regolamento (CE) n. 363/2004 della Commissione del 25 febbraio 2004 di modifica del precedente Regolamento; Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione del 12 gennaio 2001 relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del Trattato CE agli aiuti d'importanza minore ("de minimis"); Articolo 118 della legge n. 388/2000; Articolo 48 della legge n. 289/2002; Decreto del Ministro del lavoro e delle Politiche Sociali di concerto con il Ministro dell'Economia e delle Finanze del 23 aprile 2003; Decreto Ministeriale n. 148 del 24 giugno 2003; Decreto Ministeriale n. 351 del 25 novembre 2003. decreto del Min. del Lavoro e delle Politiche Sociali del 20.5.2005 (G. Uff. n. 170 del 23.7.2005) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka pro rok 2002 _BAR_ 95983514,70 EUR _BAR_
Celková roční částka pro rok 2003 _BAR_ 77278500 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Zdroje byly rozděleny do mezioborových fondů založených ve smyslu článku 118 zákona 388/2000, ve znění pozdějších předpisů, a ministerské vyhlášky č. 148 ze dne 24. června 2003 a č. 351 ze dne 25. listopadu 2003 ve znění pozdějších předpisů. Tyto zdroje však ještě nebyly prostřednictvím fondů poskytnuty konečným příjemcům. Datum uskutečnění režimu podpory se tudíž bude lišit podle okamžiku, kdy byla zahájena činnost příslušného fondu. Finanční prostředky se použijí, jak stanoví vyhlášky č. 148/2003, 351/2003 a 170/2005, v souladu s ustanoveními nařízení č. 68/2001 a 69/2001 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Doba trvání režimu podpory odpovídá 36 měsícům od okamžiku skutečného vyplacení prostředků rozdělených podle vyhlášek č. 148/2003 a č.
351/2003. Datum vyplácení prostředků prostřednictvím fondů se dočasně liší podle data vydání pověření k financování _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali Referent: Dott. ssa Aviana Bulgarelli, Direttore Generale dell'Ufficio Orientamento e Formazione Professionale dei Lavoratori; telefon: (39-06) 36 75 49 31 fax: (39-06) 322 23 58 _BAR_
Adresa: Via Fornovo n. 8 I-00192 Roma _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Číslo pomoci _BAR_ XT 76/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Slovenská republika _BAR_
Region _BAR_ 1.Regiony, které mají nárok na poskytnutí státní podpory v rámci Cíle 1 (Podpora rozvoje a strukturálních změn zaostávajících regionů), jsou regiony, jejichž průměrný hrubý domácí produkt na obyvatele v paritě kupní síly byl v posledních třech letech nižší než 75 % průměru Evropské unie. Od 1. března 2002 jsou v situaci podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o založení ES regiony Západní Slovensko (území Trnavského, Nitranského a Trenčianského kraje), Střední Slovensko (území Žilinského a Banskobystrického kraje) a Východní Slovensko (území Košického a Prešovského kraje).2.Regiony, které mají nárok na poskytnutí státní podpory v rámci Cíle 3 (Podpora přizpůsobování a modernizace politik a systémů vzdělávání, rekvalifikací a zaměstnanosti), jsou regiony, na něž se nevztahuje Cíl 1. Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o založení ES jsou to regiony, jejichž průměrný hrubý domácí produkt na obyvatele v paritě kupní síly byl v posledních třech letech vyšší než 75 % průměru Evropské unie. Od 1. března 2002 je v situaci podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o založení ES region vymezený územím Bratislavského kraje _BAR_
Název režimu státní podpory _BAR_ Státní podpora vzdělávání _BAR_
Právní základ _BAR_ Právnym základom pre poskytovanie pomoci je nariadenie Komisie (ES) č.
68/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES o štátnej pomoci na vzdelávanie (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001) v znení nariadenia Komisie (ES) č.
363/2004 z 25. februára 2004 (Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004), ktorým sa dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č.
68/2001 z 12. januára 2001 a zákon NR SR č.
231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov.
Poskytovanie pomoci sa riadi aj ustanoveniami nariadenia Komisie (EK) č.
70/2001 z 12. januára 2001 o aplikácii článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001) a nariadenie (ES) Európskeho parlamentu a Rady č.
1784/1999 z 12. júla 1999 o Európskom sociálnom fonde.
Schéma sa riadi aj zákonom č.
453/2003 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákonom č.
5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len "zákon o službách zamestnanosti"). _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu _BAR_ Předpokládaná částka ročně (včetně zdrojů ESF a státního rozpočtu) _BAR_ 4,7 miliónu EUR _BAR_
Maximální intenzita pomoci _BAR_ Podle čl. 4 odst. 2 – 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum zahájení _BAR_ 19. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu _BAR_ Do 31. 12. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Všeobecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Příslušné/příslušná odvětví hospodářství _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu vzdělávání _BAR_ Ano, s výjimkou odvětví uhelného průmyslu _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Adresa: Špitálska 4-6 SK-816 43 Bratislava _BAR_
Název: Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny Adresa: Župné námestie 5-6 SK-812 67 Bratislava _BAR_
Rozsáhlá individuálně poskytnutá podpora _BAR_ Podle článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 14/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Litevská republika _BAR_
Region _BAR_ Litevská republika _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Státní podpory na základě opatření 2.2 jednotného programovacího dokumentu Litvy na období 2004 – 2006 "Podpora pravomocí a kapacit pracovních sil za účelem jejich přizpůsobení se změnám" pro účely uplatňování nařízení Komise týkajícího se použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004 _BAR_
Právní základ _BAR_ 2001 m. sausio 12 d. Europos Komisijos reglamentas Nr. 68/2001/EB "Dėl Europos Bendrijos steigimo sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo dėl pagalbos mokymui" (OJ L 10, 2001 01 13, p. 20) 2004 m. vasario 25 d. Europos Komisijos reglamentas Nr. 363/2004/EB, iš dalies pakeičiantis reglamentą Nr. 68/2001/EB (OL L 63, 2004 02 28, p. 20) 2004 m. liepos 16 d. LR švietimo ir mokslo ministro įsakymas Nr. ISAK-1190 "Dėl valstybės pagalbos mokymams pagal Lietuvos 2004—2006 m. bendrojo programavimo dokumento 2.2 priemonę" Darbo jėgos kompetencijos ir gebėjimų prisitaikyti prie pokyčių ugdymas "teikimo tvarkos aprašo patvirtinimo" (toliau — Tvarkos aprašas) (Žin., 2004, Nr. 119-4422; Nr. 124-4496) LR Vyriausybės 2004 m. rugpjūčio 2 d. nutarimas Nr. 935 "Dėl Lietuvos 2004—2006 metų bendrojo programavimo dokumento patvirtinimo" (Žin., 2004 Nr. 123-4486) Laikinojo priežiūros komiteto Lietuvos 2004—2006 metų bendrojo programavimo dokumento įgyvendinimo priežiūrai 2004 m. vasario 5 d. patvirtintas Lietuvos 2004—2006 m. bendrojo programavimo dokumento priedas _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3475440 EUR (12 milionů LTL) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. března 2005. (den podpisu smluv pro 24 projektů, jichž se státní podpory týkají) _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. prosince 2006 (jak stanoví bod 32 režimu podpory), po tomto datu budou vyplaceny platby pouze žadatelům, kterým byla podpora udělena _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Lietuvos Respublikos socialinės apsaugos ir darbo ministerija _BAR_
Adresa: A. Vivulskio g. 11 LT-03610 Vilnius _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT18/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Francie _BAR_
Region _BAR_ Francie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory ADEME směřující k racionálnímu využívání energie, opatření určená k tepelnému a energetickém zdokonalování budov (N 493/2001) _BAR_
Právní základ _BAR_ Délibération modifiée du Conseil d'administration de l'ADEME du 26 avril 2001 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 50000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 26. dubna 2001 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2008 Francouzské orgány se zavazují, že přijmou režim podpory a jednotlivá opatření vyplývající z tohoto režimu podle pravidel, která se použijí po změně nařízení 68/2001 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: ADEME _BAR_
Adresa: 2 Square La Fayette BP 406 F-49004 Angers Cedex 01 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 24/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Litevská republika _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Státní podpory podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Lietuvos Respublikos socialinių įmonių įstatymas, ( 2004 m. birželio 1 d. Nr. IX-2251, Žin.
96-3519) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,018 mil. EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Zákon Litevské republiky týkající se podniků není časově omezen, ale míra státních podpor je stanovena až do uplynutí platnosti nařízení o výjimce, což je do 31. prosinec 2006, nepřetržitá šestiměsíční přechodná lhůta _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Zemědělství _BAR_ Ano _BAR_
–Rybolov a akvakultura _BAR_ Ano _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano [1] _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ano _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ano _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Lietuvos darbo birža prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos _BAR_
Adresa: Geležinio vilko g. 3A LT-2600 Vilnius _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 26/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Merseyside _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Centrum pro vzdělávání vedoucích pracovníků _BAR_
Právní základ _BAR_ Education Reform Act 1988 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1, 87 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 (V případě, že je grant udělen do 31. 12. 2006 – udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 30. 6. 2007) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East _BAR_
Adresa: Cunard Building Pier Head Water Street Liverpool L3 1QB United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 28/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Irsko _BAR_
Region _BAR_ Všechny oblasti _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Budování mezinárodní konkurenceschopnosti malých a středních podniků zlepšováním produktivity (Vzdělávání) _BAR_
Právní základ _BAR_ The Industrial Development Act 1986 Sections 28. _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti: _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 miliony EUR 2005/06 včetně _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano [2] _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 nebo dříve v závislosti na potřebách financování. Bude proveden roční přezkum s cílem odůvodnit návaznost režimu podpory do dalšího roku _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Odborné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Veškerá zpracovatelská odvětví _BAR_ všechna _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Enterprise Ireland [3] _BAR_
Adresa: Glasnevin Dublin 9 Irlande telefon: (353-1) 808 24 19 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ Fond neposkytuje podporu, která by vyžadovala předcházející oznámení Komisi _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 42/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Rakousko _BAR_
Region _BAR_ Rakousko, střední/východní a jihovýchodní Evropa _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ CIR-CE = Spolupráce se střední a východní Evropou v oblasti inovací a výzkumu _BAR_
Právní základ _BAR_ Sonderrichtlinien CIR-CE = Co-operation in Innovation and Research with Central and Eastern Europe, auf der Grundlage der "Allgemeinen Rahmenrichtlinien für die Gewährung von Förderungen aus Bundesmitteln" (ARR 2004) des Bundesministeriums für Finanzen, BGBl.
II, 51/2004, vom 26. Jänner 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3,2 milionu EUR [4] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,1 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum poskytnutí _BAR_ prosinec 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo doba poskytnutí jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Budesministerium für Wirtschaft und Arbeit Abtlg. für Internat.
Technologie- und Innovationsangelegenheiten _BAR_
adresa: Stubenring 1 A-1010 Wien _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 53/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Autonomní region Furlandsko-Julské Benátsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na vzdělávání _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge n. 236 del 19 luglio 1993, articolo 9; decreto del Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali n. 243/V/2004 del 22 settembre 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka na základě uvedené ministerské vyhlášky č. 243/V/04 byla v rámci finančních zdrojů pro italské autonomní regiony a provincie autonomnímu regionu Furlandsko-Julské Benátsko přidělena částka ve výši 1556716,55 EUR _BAR_ 1556716,55 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 5. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 3. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné VzděláváníPodpora se vztahuje jak na obecné vzdělávání, tak na specifické vzdělávání, jež popisují následující dokumenty:Decreto del Presidente della Giunta Regionale n. 0125/Pres. dd.
20.04.2001 pubblicato sul Bollettino Ufficiale della Regione, serie speciale, n. 9 del 18.06.2001;estratto dell'allegato A al citato DPGR 0125/PRES/01 – Regolamento recante "Norme per l'attuazione del Programma Operativo Regionale dell''Obiettivo 3": art.
21: "Formazione specifica e Formazione generale" _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání Viz výše uvedené "obecné vzdělávání" a uvedené příslušné dokumenty _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia, Direzione Centrale Lavoro, Formazione, Università e Ricerca (dříve Direzione Regionale della Formazione Professionale ) _BAR_
Adresa: Via S. Francesco n. 37 I-34100 Trieste E mail: formazione.prof@regione.fvg.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje poskytnutí jednotlivých podpor nebo poskytnutí podpor musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Poznámky _BAR_ Viz režimy podpory XT 52/02 a XT 42/04 _BAR_
[1] Jeigu pajamos iš veiklos, kuri Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimu įtraukta į Neremtinos veiklos rūšių sąrašą (Žin.2004, 174-6399), sudaro ne daugiau kaip 20 procentų visų įmonės gaunamų pajamų.
[2] Maximální míra podpory bude v souladu s mírou podpory pro projekty odborného a obecného vzdělávání pro malé a střední podniky stanovenou v pokynech pro podporu vzdělávání.
[3] V regionu Midwest bude jménem společnosti Enterprise Ireland tento fond spravovat společnost Shannon Development.
[4] Maximální roční objem pro všechna opatření podpory.
--------------------------------------------------
Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 104/03)
Podpora č. : XA 50/04
Členský stát : Itálie
Region : Marky
Název režimu podpory : Podpora poskytovaná ochranným svazům ("consorzi die tutela") odpověným za registraci a kontrolu používání označení původu pro výdaje související se založením a činností těchto svazů
Právní základ : Art. 7 della legge regionale 10 dicembre 2003, n. 23.
"Interventi per il sostegno dei sistemi di certificazione della qualità e della tracciabilità delle produzioni agricole ed agroalimentari."
Maximální plánované výdaje : Celková částka plánovaná v rámci rozpočtu na rok 2004 a podle daného právního základu je 774685, 35 EUR, z čehož nejvýše 200000 EUR bude použito pro opatření předpokládaná v tomto režimu podpory.
Na další roky lze tuto částku na základě regionálního zákona zvýšit ročně až na 2000000 EUR, z čehož může být maximálně 500000 EUR použito pro opatření předpokládaná v tomto režimu podpory
Maximální míra podpory :
Podpory pro založení a činnost ochranných svazů, popř. výrazné rozšíření jejich činnosti podle čl.10 odst. 5 nařízení o výjimkách se udělují nejvýše po dobu 5 let a v prvním roce činí maximálně 100 %, v druhém roce 80 %, v třetím roce 60 %, ve čtvrtém roce 40 % a v pátém roce 20 %.
Celková částka této podpory, která se pro zjednodušení označuje jako počáteční podpora, nesmí překročit 100000 EUR.
Činnosti, pro které se uděluje podpora, musí probíhat bez přerušení po dobu pěti let, s výjimkou přerušení z vyšší moci.
Podporu nelze poskytnout pro náklady, které vznikly po pátém roce provozu, popř. které byly vyplaceny po sedmém roce od uznání organizace producentů.
To platí, aniž je dotčena možnost udělit podpory způsobilým výdajům, které jsou omezeny na roční nárůst obratu o nejméně 30 %, pokud tento nárůst obratu je způsoben přijetím nových členů a/nebo rozšířením nabídky produktů.
Podpory nebudou uděleny ochranným svazům, jejichž cíle jsou neslučitelné s nařízením rady o založení společné organizace trhu
Datum uskutečnění : Od roku 2004 a vždy podle čl.19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2004 deset dní po obdržení tohoto formuláře
Doba trvání režimu nebo poskytování jednotlivé podpory : Doba trvání režimu podpory je omezena a závisí na ročních přiděleních rozpočtových prostředků stanovených regionem Marky
Cíl podpory : Podpora na založení propagačních organizací a ochranných sdružení, které jsou odpovědné za registraci a kontrolu používání označení původu
Příslušný článek nařízení (ES) č. 1/2004 Evropské Komise : Článek 10
Příjemci : Propagační společnosti a ochranná sdružení založená jako výrobní organizace, jež spadají do definice malých a středních podniků podle nařízení (ES) č. 70/2001
Způsobilé náklady :
Mezi způsobilé náklady patří nájem vhodných prostorů, nákup kancelářského vybavení, včetně počítačového vybavení (hardware a software), náklady na personál, obecné náklady, právní a správní náklady.
V případě nákupu budov se způsobilé náklady omezují na náklady běžného tržního nájmu.
V případě výrazného rozšíření činnosti se zohledňují jen náklady nových členů a nových produktů.
Způsobilé jsou náklady, které vznikly po schválení podpory
Dotčená odvětví : Režim podpory platí pro zemědělská a zemědělskopotravinářská odvětví uvedená v příloze 1 Smlouvy
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu : Regione Marche — Servizio Sviluppo e Gestione Attività Agricole e Rurali e Servizio Sistema Agroalimentare, Ambiente rurale e Foreste
Webová stránka : www.agri.marche.it
Podpora č. : XA 52/04
Členský stát : Itálie
Region : Marche
Název režimu podpory : Poskytnutí podpor pro konsorcia na ochranu vín s kontrolovaným označením původu pro založení činnosti a její administrativní a technické zahájení
Právní základ :
Decreto del Ministro delle Risorse Agricole Alimentari e Forestali 4 giugno 1997, n. 256.
Regolamento recante norme sulle condizioni per consentire l'attività dei consorzi volontari di tutela e dei consigli interprofessionali delle denominazioni di origine e delle indicazioni geografiche tipiche dei vini;
Decreto del Ministero delle Politiche Agricole e Forestali 29 maggio 2001: "Controllo sulla produzione dei vini di qualità prodotti in regioni determinate (V.Q.P.R.D.)"; con cui si provvede al rilascio delle autorizzazioni a svolgere l'attività di vigilanza ai sensi dell'art 21 della stessa L.n.
164/92
Decreto del Ministero delle Politiche Agricole e Forestali 21 marzo 2002: "Approvazione dello schema di piano dei controlli, delle relative istruzioni e del prospetto tariffario ai fini dell'applicazione del decreto ministeriale 29 maggio 2001, recante il controllo sulla produzione dei vini di qualità prodotti in regioni determinate (V.Q.P.R.D.)";
Decreto del Ministero delle Politiche Agricole e Forestali 31 luglio 2003: "Sospensione del termine previsto dall'art.
4, comma 4, del decreto ministeriale 29 maggio 2001, concernente il controllo sulla produzione dei vini di qualità prodotti in regioni determinate (V.Q.P.R.D.)";
Legge Regionale 27 luglio 1998, n. 23 inerente la "Gestione della riserva regionale dei diritti di reimpianto" (ex Aiuto di Stato N 183/98 — Italia (Marche) Misure d'aiuto nel settore vitivinicolo — Comunicazione della Commissione Europea del 2.8.1999);
Deliberazione di Giunta Regionale n. 581 dell' 1.6.2004
Roční plánované výdaje : 180759,91 EUR
Maximální míra podpory :
Podpora, která je poskytnuta ve formě kapitálu během dvouletého období ode dne přijetí žádosti, je vyplácena v ročních tranších až do výše 50 % schválených způsobilých výdajů.
Celková podpora nesmí překročit 100000 EUR na příjemce a celkové výdaje vzniklé během prvního roku.
V případě investice, jež zahrnuje podporu, která je vyšší než povolená maximální částka, půjde přebytek plně k tíži příjemce podpory, který musí provést všechny schválené činnosti navrže né v žádosti, jejichž řádné provedení bude předmětem hodnocení.
V případě nedostatečných finančních prostředků bude třeba mezi způsobilými výdaji vzít v úvahu v prvé řadě tyto výdaje: výdaje na založení činnosti až do výše 100 %, nákup počítačové techniky, platy zaměstnanců a/nebo konzultantů až do výše 80 % a konečně obecné provozní výdaje v maximální možné míře v závislosti na zbývajících finančních prostředcích.
Podporu nelze poskytnout v souvislosti s výdaji vzniklými po pátém roce provozu ani po sedmi letech po udělení povolení ministerstvem
Datum uskutečnění : Od roku 2004 a vždy deset pracovních dnů po zaslání tohoto formuláře v souladu s čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2004
Doba trvání podpory : 5 let do 31. 12. 2008
Cíl podpory - zřízení služeb vnitřní kontroly: kontrola dodržování zadávacích podmínek a/nebo výrobních kódů s ohledem na uživatele označení;
- zřízení služeb ochrany: kontrola správného používání označení;
- zřízení služeb propagace: poradenství a pomoc s cílem přizpůsobit z hlediska množství výrobu a výrobce požadavkům trhu a zahájit iniciativy týkající se uvedení výrobku na trh.
Odkaz na článek nařízení Komise (ES) č. 1/2004 : Článek 10 "Podpora seskupením producentů"
Způsobilé náklady - výdaje, které skutečně vznikly příjemci při administrativním a technickém zahájení činnosti v mezích stanovených v rozhodnutí pro poskytnutí podpory, tj.:
- nájem vhodných prostor;
- nákup kancelářského zařízení včetně počítačového vybavení (hardware a software);
- výdaje na personál;
- obecné výdaje v poměru 12 % k celkovým způsobilým výdajům;
- právní a administrativní poplatky.
- Za způsobilé výdaje se považují výdaje vzniklé po dni oznámení o poskytnutí podpory.
- Výdaje na intervence strukturálního typu nejsou považovány za způsobilé.
Příjemci : "Consorzi di tutela" vytvořená jako sdružení výrobců, která odpovídají definici malých a středních podniků uvedené v nařízení (ES) č. 70/2001, a schválená k provádění kontrolní činnosti v souladu s Decreto del Ministro delle Politiche Agricole e Forestali ze dne 29. května 2001, jejichž cílem je zavést systémy kontroly a certifikace jakosti výrobků
Dotčená odvětví : Odvětví vína.
Cílem režimu je kontrola a certifikace jakosti výroby vín s kontrolovaným označením původu (jakostní víno s.o.)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu : Regione Marche — Via Tiziano 44 — I-60100 Ancona
Internetová stránka orgánu poskytujícího podporu : www.agri.marche.it
Podpora č. : XA 55/04
Členský stát : Španělsko
Region : Cantabria (Cantabrique)
Název režimu podpory : Podpory chovatelům a zúčastněným osobám v odvětví jatečného skotu postiženým odstraněním kadáverů jejich zvířat z důvodu jejich přítomnosti na porážkové lince na jatkách v Kantábrii poté, co v rychlých testech byla u jednoho zvířete zjištěna bovinní spongiformní encefalopatie
Právní základ :
(Proyecto) Orden de … de …2004, por la que establece y regula un régimen de ayudas por la destrucción de la canal inmediatamente anterior y las dos inmediatamente posteriores a la que de positivo en las pruebas de diagnóstico rápido de encefalopatía espongiforme bovina (EEB), en la misma cadena de sacrificio
Roční výdaje plánované podle tohoto režimu podpor nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku, přijímajícímu podporu : 25000 EUR (celková roční částka položek zapsaných do rozpočtu)
Maximální výše podpor : 100 %
Datum uskutečnění : první den po zveřejnění vyhlášky
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory :
Doba trvání je stanovena v příloze III kapitoly A části I bodu 6.5 nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií.
Na základě epidemiologických údajů, které jsou v současné době k dispozici, lze doufat, že se bovinní spongiformní encefalopatii podaří odstranit do zhruba šesti let.
Přesto, vzhledem k tomu, že použitelnost nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 končí dnem 30. června 2007, je předpokládaná doba trvání tohoto režimu stanovena do 30. června 2007
Cíl podpory : V souladu s ustanovením čl. 16 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003, jsou stanovené podpory určeny chovatelům a dalším zúčastněným osobám v odvětví jatečného skotu k vyrovnání ztrát způsobených odstraněním, v rámci jedné porážkové linky, zvířat bezprostředně předcházející generace a dvou bezprostředně následujících generací po generaci, u které byla v rychlých testech zjištěna bovinní spongiformní encefalopatie, provedeným v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií a zejména čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení
Dotčené odvětví nebo dotčená odvětví : Podpory jsou určeny odvětví produkce jatečného skotu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Consejería de Ganadería, Agricultura y Pesca del Gobierno de Cantabria
C/ Gutierrez Solana s/n. Edificio Europa.
E-39011 Santander.
(Cantabria)
Adresa internetových stránek : http://boc.gobcantabria.es/boc/default.htm
Podpora č. : XA 58/04
Členský stát : Belgie
Region : Flandry
Název režimu podpory : Změna předpisů pro Vlámský zemědělský investiční fond (Vlaams Landbouwinvesteringsfonds – VLIF) s cílem rozšířit možnosti poskytování státních záruk za investice do zemědělství a zahradnictví
Právní základ :
Besluit van de Vlaamse regering van 24 november 2000 betreffende steun aan de investeringen en aan de installatie en een bijhorend ministerieel besluit van dezelfde datum (maatregel goedgekeurd bij de EU-Commissie als steunmaatregel N 501/00).
De besluiten zijn gepubliceerd in het Belgisch Staatsblad: het besluit van de Vlaamse regering op 14 februari 2001; het ministerieel besluit op 12 mei 2001.
De besluiten zijn getroffen in uitvoering van artikel 12 van het Decreet van 22 december 1993 houdende oprichting van een Vlaams Landbouwinvesteringsfonds (VLIF)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory - 0,35 % poskytnuté záruky;
- s přičtením 0,015 % ročně po dobu trvání záruky.
Tento režim podpory (který se vztahuje na 2 až 3 zahradnické podniky ročně) nepředstavuje žádné přímé výdaje pro vlámský region.
Platí pouze v případě platební neschopnosti či úpadku dotčeného zahradnického nebo zemědělského podniku, a to pouze po úplné likvidaci podniku
Maximální míra podpory : Součástí režimu není poskytování přímé podpory.
Grantový ekvivalent záruky poskytnuté fondem VLIF se poměrně snižuje s tím, jak banky přijímají větší odpovědnost, a to tak, že jsou vždy dodrženy meze podle článku 4 nařízení č. 1/2004
Datum uskutečnění : Po schválení přiloženého návrhu rozhodnutí vlámské vlády a souvisejícího ministerského rozhodnutí v návaznosti na oznámení režimu podpory podle nařízení č. 1/2004
Doba trvání režimu podpory : Režim spadá do oblasti působnosti fondu VLIF a je použitelný nejméně do konce roku 2006
Cíl podpory :
Má být podpořen rozvoj zemědělských a zahradnických podniků, zejména podniků zabývajících se skleníkovým pěstováním, s cílem umožnit jim růst na úroveň, která odpovídá optimální hospodářské velikosti podniků zabývajících se skleníkovým pěstováním ve Flandrech.
Režim podpory rozšiřuje možnosti poskytování státních záruk na způsobilé investice až do výše 2 mil. EUR.
Finanční podpora v podobě úrokových grantů a/nebo kapitálových prémií se nemění a je omezena na tranši způsobilých investic ve výši 1 mil. EUR (stávající režim podpory)
Dotčená hospodářská odvětví : Odvětví zemědělské produkce
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Vlaams Landbouwinvesteringsfonds
Leuvenseplein 4, 3e verdieping
B-1000 Brussel
Internetová stránka : www2.vlaanderen.be/ned/sites/landbouw
Další údaje : žádné
Podpora č. : XA 69/04
Členský stát : Spojené království
Region : South West of England
Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Rural Enterprise Gateway (South West of England): Doing Things Differently Programme
Právní základ : Section 5 of the Regional Development Agencies Act 1998
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti 14. 12. 2004 – 31. 3. 2005: 850000 GBP
1. 4. 2005 – 31. 3. 2006: 1000000 GBP
1. 4. 2006 – 31. 3. 2007: 1150000 GBP
Maximální míra podpory : 100 %
Datum uskutečnění : 14. prosince 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Režim podpory bude pro nové žadatele ukončen dne 31. března 2007. Posledním dnem pro podání žádostí o příspěvek je 31. květen 2007
Cíl podpory :
Rozvoj odvětví – cílem režimu je podpořit spolupráci mezi podniky a poskytnout technickou podporu skupin zemědělských a půdu obhospodařujících podniků, a tím napomoci jejich rozvoji a efektivnosti.
Způsobilými náklady jsou poradenské služby v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 1/2004
Dotčená hospodářská odvětví : Režim podpory se vztahuje na veškeré zemědělské podniky včetně produkce, zpracování a uvádění na trh. Režim podpory je přístupný pro všechna pododvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu South West Regional Development Agency
Sterling House
Dix's Field
Exeter
EX1 1QA
United Kingdom
Business Link Devon and Cornwall
Tamar Science Park
Derriford
Plymouth
PL6 8BT
United Kingdom
Internetová adresa : www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm. Vyberte položku Rural Enterprise Gateway (South West of England): Doing Things Differently Programme nebo můžete přímo zvolit http://defraweb/farm/state-aid/setup/schemes/doingdifferently.pdf.
Další informace : Podpora bude přístupná pro všechny venkovské podniky, nejen pro zemědělské.
Podpora nezemědělským podnikům bude vyplácena podle nařízení Komise č. 69/2001 o podpoře de minimis
--------------------------------------------------
Oznámení
(2006/C 104/08)
Nařízení Rady (ES) č. 2193/2003 ze dne 8. prosince 2003 [1] zavedlo dodatečná cla z dovozu určitých produktů pocházejících ze Spojených států amerických na základě předchozího přijetí rozhodnutí a doporučení skupiny odborníků a Odvolacího orgánu Světové obchodní organizace ve sporu týkajícím se vývozních společností (Foreign Sales Corporations, dále jen "FSC") Orgánem pro řešení sporů (DSB) Světové obchodní organizace.
Nařízením Rady (ES) č. 171/2005 ze dne 31. ledna 2005 [2] bylo nařízení Rady (ES) č. 2193/2003 změněno a jeho použitelnost pozastavena do té doby, dokud nebude rozhodnuto ve věci slučitelnosti určitých aspektů zákona, který nahradil zákon o FSC, tj. zákona American Jobs Creation Act (dále jen "AJCA"), s pravidly Světové obchodní organizace (dále jen "WTO").
Dne 13. února 2006 vydal Odvolací orgán WTO zprávu potvrzující neslučitelnost sporných aspektů AJCA s pravidly WTO.
Podle nařízení Rady (ES) č. 171/2005, kterým byla dočasně pozastavena použitelnost nařízení Rady (ES) č. 2193/2003 a změněna použitelná sazba valorického cla, jakož i seznam produktů v příloze, budou dodatečná cla automaticky znovu zavedena v případě, že Spojené státy nesplní požadavky předchozích rozhodnutí a doporučení přijatých Orgánem pro řešení sporů WTO. Dne 14. března 2006 potvrdil Orgán pro řešení sporů WTO, že určité aspekty zákona AJCA jsou neslučitelné s povinnostmi Spojených států v rámci WTO. V souladu s čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 171/2005 by ke znovuzavedení dodatečných cel mělo dojít 60 dnů po tomto potvrzení.
Komise oznamuje, že dodatečná cla budou znovu zavedena s účinností ode dne 16. května 2006. V souladu s nařízením Rady (ES) č. 2193/2003, ve znění nařízení Rady (ES) č. 171/2005, bude na produkty uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 171/2005 uplatňováno valorického clo ve výši 14 %.
[1] Úř. věst.
L 328, 17.12.2003, s. 3.
[2] Úř. věst.
L 28, 1.2.2005, s. 31.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 104/09)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 18 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Investice do lidí – Sdělení o tematickém programu pro lidský a sociální rozvoj a finančním výhledu na období 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2006) 28 _BAR_ _BAR_ 6. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o přezkumu trhů podle předpisového rámce EU Upevnění vnitřního trhu elektronických komunikací _BAR_
KOM(2006) 44 _BAR_ _BAR_ 8. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o konzultaci ohledně opatření na úrovni EU na podporu aktivního začlenění osob nejvíce vzdálených trhu práce _BAR_
KOM(2006) 45 _BAR_ _BAR_ 13. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Interoperabilita pro celoevropské služby elektronické veřejné správy _BAR_
KOM(2006) 48 _BAR_ _BAR_ 8. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Zpráva o působení přechodných ustanovení stanovených ve smlouvě o přistoupení z roku 2003 (období od 1. května 2004 do 30. dubna 2006) _BAR_
KOM(2006) 49 _BAR_ _BAR_ 10. 2. 2006 _BAR_ Pátá zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o uplatňování směrnice 89/552/EHS "Televize bez hranic" _BAR_
KOM(2006) 68 _BAR_ _BAR_ 20. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Předpisový rámec a trhy elektronických komunikací v Evropě 2005 (11. zpráva) _BAR_
KOM(2006) 72 _BAR_ _BAR_ 21. 2. 2006 _BAR_ Zpráva Komise – Druhá zpráva Komise na základě článku 6 rámcového rozhodnutí Rady ze dne 26. června 2001 o praní peněz, identifikaci, vysledování, zmrazení, zajištění a propadnutí nástrojů trestné činnosti a výnosů z ní _BAR_
KOM(2006) 77 _BAR_ _BAR_ 22. 2. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropské radě – Provádění obnoveného partnerství pro růst a zaměstnanost Vlajková loď znalostí: Evropský technologický institut _BAR_
KOM(2006) 86 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a Sociálnímu výboru – Partnerství pro růst, stabilitu a rozvoj mezi EU a Karibikem _BAR_
KOM(2006) 87 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise – Pomoc EU: Poskytovat více pomoci rychleji a lépe _BAR_
KOM(2006) 92 _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů 2006 – 2010 _BAR_
KOM(2006) 103 _BAR_ _BAR_ 9. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zlepšování hospodářské situace v odvětví rybolovu _BAR_
KOM(2006) 104 _BAR_ _BAR_ 9. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Zpráva o provádění vnitrostátních opatření týkajících se koexistence geneticky modifikovaných plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím _BAR_
KOM(2006) 105 _BAR_ _BAR_ 8. 3. 2006 _BAR_ Zelená kniha – Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii _BAR_
KOM(2006) 106 _BAR_ _BAR_ 10. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Přezkum uplatňování směrnice o jednoduchých tlakových nádobách (87/404/EHS) vzhledem ke směrnici o tlakových zařízeních (97/23/ES) _BAR_
KOM(2006) 109 _BAR_ _BAR_ 10. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Hodnocení využívání zkušeben uživatelů podle směrnice o tlakových zařízeních (97/23/ES) _BAR_
KOM(2006) 117 _BAR_ _BAR_ 14. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Provádění lisabonského programu Společenství pro růst a zaměstnanost Převod podniků – Kontinuita prostřednictvím nového začátku _BAR_
KOM(2006) 120 _BAR_ _BAR_ 15. 3. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě – Zpráva o provádění směrnice 1999/93/ES o zásadách Společenství pro elektronické podpisy _BAR_
KOM(2006) 121 _BAR_ _BAR_ 16. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě o posílení postavení Evropského společenství pro atomovou energii v Mezinárodní agentuře pro atomovou energii _BAR_
KOM(2006) 122 _BAR_ _BAR_ 14. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Roční strategie politiky pro rok 2007 Posilování důvěry prostřednictvím opatření _BAR_
KOM(2006) 124 _BAR_ _BAR_ 14. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Výsledky politik v roce 2005 _BAR_
KOM(2006) 137 _BAR_ _BAR_ 24. 3. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě – Souhrnná zpráva o předvstupní pomoci (PHARE – ISPA – SAPARD) v roce 2004 _BAR_
KOM(2006) 140 _BAR_ _BAR_ 7. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění programu ENERGY STAR
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 104/10)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 38 _BAR_ _BAR_ 6. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění přílohy A a C nařízení (ES) č. 1346/2000 ve věci Francie _BAR_
KOM(2006) 42 _BAR_ _BAR_ 7. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady (Euratom) kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných střediseka vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2007 – 2011) _BAR_
KOM(2006) 66 _BAR_ _BAR_ 20. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o strukturální statistice podnikání _BAR_
KOM(2006) 80 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o ochraně půdy, Protokolu o energii a Protokolu o cestovním ruchu k Alpské úmluvě jménem Evropského společenství _BAR_
KOM(2006) 82 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Úmluvy Organizace spojených národů proti korupcijménem Evropského společenství _BAR_
KOM(2006) 89 _BAR_ _BAR_ 28. 2. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o obchodních normách pro vejce _BAR_
KOM(2006) 90 _BAR_ _BAR_ 7. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 1906/90 o některých obchodních normách pro drůběží maso _BAR_
KOM(2006) 91 _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci _BAR_
KOM(2006) 93 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady kterou se mění směrnice Rady 91/477/EHS o kontrole nabývání a držení zbraní _BAR_
KOM(2006) 95 _BAR_ 1 _BAR_ 3. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Maledivskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2006) 95 _BAR_ 2 _BAR_ 3. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Maledivskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2006) 96 _BAR_ _BAR_ 6. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody o partnerství mezi Evropským společenstvím a Komorskou unií v odvětví rybolovu _BAR_
KOM(2006) 97 _BAR_ _BAR_ 6. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody o partnerství mezi Evropským společenstvím a Seychelskou republikou v odvětví rybolovu _BAR_
KOM(2006) 98 _BAR_ _BAR_ 3. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1785/2003, pokud jde odovozní režim pro rýži _BAR_
KOM(2006) 101 _BAR_ _BAR_ 6. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1531/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu barevných televizních přijímačů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2006) 107 _BAR_ _BAR_ 8. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1480/2003 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých elektronických mikroobvodů nazývaných DRAMs (dynamické paměti s libovolným přístupem) pocházejících z Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla _BAR_
KOM(2006) 111 _BAR_ _BAR_ 27. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 417/2002 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem, a kterým se ruší nařízení Rady (ES) č. 2978/94 _BAR_
KOM(2006) 112 _BAR_ _BAR_ 13. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Evropského společenství k návrhu předpisu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o schválení oddělovacích systémů na ochranu cestujících před nezajištěnými zavazadly, dodávaných jako nepůvodní vybavení _BAR_
KOM(2006) 114 _BAR_ _BAR_ 10. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 3 interinstitucionální dohody ze dne 7. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o financování Fondu solidarity Evropské unie, kterou se doplňuje interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu _BAR_
KOM(2006) 115 _BAR_ _BAR_ 14. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady týkající se uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Norskem o revizi výše příspěvku Norska stanoveného v dohodě mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím o účasti Norska na práci Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) _BAR_
KOM(2006) 116 _BAR_ _BAR_ 14. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o glukose a laktose (Kodifikované znění) _BAR_
KOM(2006) 123 _BAR_ _BAR_ 16. 3. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady o ochraně proti štítence zhoubné _BAR_
KOM(2006) 127 _BAR_ _BAR_ 20. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k návrhu předpisu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o schvalování motorových vozidel z hlediska pole výhledu řidiče motorového vozidla směrem dopředu _BAR_
KOM(2006) 135 _BAR_ _BAR_ 22. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o stanovení společných pravidel pro poskytování základních informací o paritách kupní síly a pro jejich výpočet a zveřejňování _BAR_
KOM(2006) 138 _BAR_ 1 _BAR_ 21. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé jménem Evropského společenství _BAR_
KOM(2006) 138 _BAR_ 2 _BAR_ 21. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady a Komise o uzavření Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé _BAR_
KOM(2006) 139 _BAR_ _BAR_ 21. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé _BAR_
KOM(2006) 141 _BAR_ _BAR_ 28. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Korejskou republikou _BAR_
KOM(2006) 143 _BAR_ _BAR_ 29. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM), kterým se ode dne 1. května 2006 upravují sazby příspěvků pro služební cesty úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství v členských státech _BAR_
KOM(2006) 144 _BAR_ _BAR_ 27. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 51/2006, pokud jde o tresku modravou a sledě obecného _BAR_
KOM(2006) 146 _BAR_ 1 _BAR_ 31. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Malajsií _BAR_
KOM(2006) 146 _BAR_ 2 _BAR_ 31. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se provádí dohoda uzavřená ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV.6 dohody GATT 1994 a kterým se doplňuje příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku _BAR_
KOM(2006) 147 _BAR_ 1 _BAR_ 31. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a samostatným celním územím Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu _BAR_
KOM(2006) 147 _BAR_ 2 _BAR_ 31. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se provádí dohoda uzavřená ES v návaznosti na jednání v rámci článku XXIV.6 dohody GATT 1994 a kterým se mění příloha I nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku _BAR_
KOM(2006) 148 _BAR_ _BAR_ 31. 3. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 964/2003 z dovozu potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín _BAR_
KOM(2006) 149 _BAR_ _BAR_ 5. 4. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se upravuje nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska k Evropské unii _BAR_
KOM(2006) 150 _BAR_ _BAR_ 5. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Evropského společenství k přizpůsobení předpisu č. 51 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů technickému pokroku _BAR_
KOM(2006) 151 _BAR_ _BAR_ 4. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o rovnocennosti úředních zkoušek odrůd prováděných
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 105/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 113/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Beta S.r.l. pro uskutečnění výzkumného a vývojového projektu "Obiettivo Europa" _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera CIPE n. 81 del 29 settembre 2002, relativa agli aiuti nazionali di adattamento a favore dei produttori di barbabietole da zucchero peAr la campagna 2001/2002, che ha concesso la somma di 2,6 milioni di euro per attività di assistenza tecnica, ricerca e divulgazione nel settore bieticolo, nei limiti delle autorizzazioni comunitarie e sulla base delle direttive impartite dal Ministro delle politiche agricole e forestali.
Proposta di delibera CIPE, relativa agli aiuti nazionali di adattamento a favore dei produttori di barbabietole da zucchero per la campagna 2003/2004, per un importo di 2,6 milioni di euro _BAR_
Celková výše podpory poskytnuté podniku _BAR_ 5200000 EUR _BAR_
Maximální hrubá míra podpory _BAR_ 60 % na "průmyslový výzkum", jenž je ohodnotitelný deseti procentními body za podmínek uvedených v čl. 5a odst. 4 písm. c) odrážce iii nařízení (ES) č. 364/2004 _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. října 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Říjen 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Projekt je strukturován do dvou jasných linií, a to na jedné straně výzkum a vývoj a na straně druhé koordinované šíření. Jeho cílem je na jedné straně získat nové poznatky o některých přednostních tématech, jež jsou vnímány jako hlavní faktory omezující italskou produkci řepy, na druhé straně je jeho cílem subjektům v odvětví pěstování řepy šířit nejlepší získané odborné znalosti a odborné znalosti, jež budou získány v rámci plánované činnosti.
V rámci linie věnující se výzkumu a vývoji je stanoveno sedm tematických okruhů, jež mají v souvislosti s pěstováním řepy v Itálii velký význam: retrogradace, odrůdy, zavlažování, červi nematodi, hnojení dusičnany, raný výsev a kontrola technickými prostředky _BAR_
Dotčené hospodářské odvětví _BAR_ Výzkum a vývoj v odvětví pěstování řepy _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministero delle politiche agricole e forestali _BAR_
Adresa: Via XX Settembre 20 I-00186 Roma _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 136/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Všechny oblasti _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Subsidieprogramma KennisExploitatie (SKE) _BAR_
Právní základ _BAR_ Kaderwet EZ-subsidies _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 10 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 1. 1. 2010 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerie van Economische Zaken _BAR_
Adresa Bezuidenhoutseweg 30 2500 EC Den Haag Nederland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Neuplatňuje se _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 9/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Portugalsko _BAR_
Region _BAR_ Autonomní oblast Madeira _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ SIPPE – RAM (Sistema de Incentivos a Pequenos Projectos Empresariais da Região Autónoma da Madeira – Systém podpor malým podnikatelským projektům v autonomní oblasti Madeira) _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreto Legislativo Regional N 22/2004/M, de 12 de Agosto e a Portaria N 203/2004, de 18 de Outubro _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5,7 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 19. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: IDE-RAM – Instituto de Desenvolvimento Empresarial da Região Autónoma da Madeira _BAR_
Adresa: Avenida Arriaga, n. 21-A Edificio Golden, 3 Piso P-9004-528 Funchal _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Poznámky: _BAR_ V rámci systému SIPPE-RAM lze podporovat investice v následujících oblastech činnosti: Průmysl;Stavebnictví;Obchod;Cestovní ruch;Ostatní služby se zvláštním důrazem na služby spadající do oddílů 72 a 73 Portugalské klasifikace hospodářských činností – CAE, jež byla pozměněna vládním nařízením č. 197/2003 ze dne 27. srpna. _BAR_
Další informace: _BAR_ Se zveřejněním výše uvedených právních předpisů se bude systém SIPPE_RAM řídit dvěma různými právními základy: Nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 (podpory de minimis), jež se použije na všechny žádosti, které IDE-RAM přijal před 13. srpnem 2004Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 (státní podpory malým a středním podnikům), jež se použije na všechny žádosti, které IDE-RAM přijal po 18. říjnu 2004V období mezi 13. srpnem 2004 a 18. říjnem 2004 nebyly v rámci tohoto režimu podpor přijímány žádné žádosti, jelikož ještě nebyly zveřejněny všechny změny, jež jsou nezbytné pro přepracování systému SIPPE-RAM _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 48/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Zuid-Holland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Comon Invent BV _BAR_
Právní základ _BAR_ Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 144000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano, míra podpory činí 60 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 25. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům: _BAR_ Ano _BAR_ Cílem projektu je rozvíjet za pomoci průmyslového výzkumu znalosti v oblasti senzorové technologie, již bude možno využít ke zjišťování netěsností plynových potrubí _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Chemický průmysl _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincie Zuid-Holland _BAR_
Adresa: Postbus 90602 2509 LP Den Haag Nizozemsko _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 106/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Irsko _BAR_
Region _BAR_ Všechny regiony _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Budování mezinárodní konkurenceschopnosti malých a středních podniků prostřednictvím zvyšování produktivity (kapitál) _BAR_
Právní základ _BAR_ The Industrial Development Act 1986 Sections 21 and 30 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka 8 milionů EUR, včetně 2005/06 _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano [1] _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 nebo dříve v závislosti na potřebách financování. Bude proveden roční přezkum s cílem odůvodnit pokračování režimu podpory v příštím roce _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Vše _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Enterprise Ireland [2] _BAR_
Adresa: Glasnevin Dublin 9 (353-1) 808 24 19 Irland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ Fond neposkytuje jednotlivým podnikům podporu, která by vyžadovala předcházející oznámení Komisi _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 130/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory pro zakládání inovativních podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Business Promotion Act — Cap 325 Malta Enterprise Corporation Act — Cap 463 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,125 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 1 milion EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Malta Enterprise Corporation _BAR_
Adresa: Enterprise House Industrial Estate San Gwann Malta SGN09 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Neuvedeno _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 132/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Litva _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Finansinės paramos mažų ir vidutinių įmonių inovaciniams projektams teikimas _BAR_
Právní základ _BAR_ 2005 m. birželio 10 d. Lietuvos Respublikos ūkio ministro įsakymas Nr. 4-237 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2 miliony EUR _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 16. června 2005 ( 2005m. birželio 16 d. Lietuvos Respublikos ūkio ministro įsakymas atspausdintas Valstybės žiniose (Žin., 2005, Nr. 75-2731)) _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 30. června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malých a středních podniků. Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Lietuvos Respublikos ūkio ministerija _BAR_
Adresa: Gedimino per.38/2 LT-01104 Vilnius _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Maximální míra podpory bude v souladu s mírou podpory pro nové investice a projekty na vytváření pracovních příležitostí pro malé a střední podniky stanovenou v mapě regionální podpory pro Irsko.
[2] V regionu Midwest bude jménem společnosti Enterprise Ireland tento fond spravovat společnost Shannon Development.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovozy močoviny pocházející z Ruska
(2006/C 105/07)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti [1] antidumpingových opatření na dovozy močoviny pocházející z Ruska (dále jen "dotčená země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 [3].
1. Žádost o přezkum
Žádost podalo dne 9. února 2006 Evropské sdružení výrobců hnojiv (EFMA) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby močoviny ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je močovina pocházející z Ruska (dále jen "dotčený výrobek"), která je v současnosti zařazena do kódů KN 31021010 a 31021090.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 901/2001 [4].
4. Odůvodnění přezkumu
4.1 Odůvodnění přezkumu před pozbytím platnosti
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Tvrzení o pokračování dumpingu v případě Ruska vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V tomto ohledu žadatel předkládá důkaz, že pokud by platnost těchto opatření zanikla, pravděpodobné ceny dovozů z dotčené země by se podbízely cenám výrobního odvětví Společenství v krátkodobém a střednědobém výhledu a byly by rovněž výrazně nižší než náklady výrobního odvětví Společenství.
Kromě toho žadatel předkládá důkaz, že současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně zůstala značná či by se dokonce zvýšila díky nevyužité kapacitě a nedávným investicím do výrobní kapacity v dotčené zemi.
Rovněž se tvrdí, že dovozy dotčeného výrobku pravděpodobně zůstanou značně vysoké či se dokonce zvýší v důsledku platných opatření vztahujících se na dovozy obdobných výrobků, které pocházejí z dotčené země, na jiných tradičních trzích než v EU (tj. ve Spojených státech amerických) či jiných opatření omezujících přístup na trhy třetích zemí (čínská dovozní a vývozní omezení), což může vést k dalšímu nasměrování případných vývozů do Společenství
Žadatel dále tvrdí, že jakýkoliv opakovaný výskyt značného objemu dovozů za dumpingové ceny z dotčené země by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy působené výrobnímu odvětví Společenství, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
4.2 Odůvodnění částečného prozatímního přezkumu
Žadatelé poskytli informace, že podoba daného opatření, tj. clo rovnající se rozdílu mezi minimální dovozní cenou 115 EUR za tunu a čistou vyplacenou cenou na hranice Společenství před proclením, a to ve všech případech, kdy je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena, již není k odstranění dumpingu působícího újmu dostačující.
Žadatel tvrdí, že stávající podoba opatření, vzhledem k volatilitě nákladů a cen močoviny, již nepostačuje k tomu, aby odstranila poškozující účinky dumpingu.
Proto je přezkum podoby opatření oprávněný.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, omezeného na podobu opatření, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je či není pravděpodobné, že by pozbytí platnosti opatření vedlo k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
Na základě prozatímního přezkumu se určí, zda je stávající podoba opatření k vyrovnání dumpingu působícího újmu dostačující.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Rusku
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného do jiných třetích zemí za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem, vyjádřený v tunách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedenou žádost, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
Aby mohla Komise vzorek vybrat, žádají se všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku a objemu dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- hodnotu prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Rusku zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčené země vývozu.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [6] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se podle článku 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
10. Možnost požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení
Vzhledem k tomu, že je tento přezkum před pozbytím platnosti zahájen v souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 2 základního nařízení, nepovedou tato zjištění ke změně úrovně stávajících opatření, ale povedou ke zrušení či zachování platnosti těchto opatření v souladu s čl. 11 odst. 6 základního nařízení. Částečný prozatímní přezkum na základě článku 11 odst. 3 základního nařízení, který je zahajován paralelně, je omezen na podobu opatření a rovněž tedy nemůže vést ke změně úrovně opatření.
Pokud se jakákoli ze zúčastněných stran domnívá, že je přezkum úrovně opatření oprávněný, aby bylo úroveň opatření možné změnit (tj. zvýšit či snížit), může tato strana požádat o přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
Strany, které chtějí žádat o přezkum, jenž by byl proveden nezávisle na přezkumu před pozbytím platnosti a částečném prozatímním přezkumu, jak je uvedeno v tomto oznámení, se mohou obrátit na Komisi na výše uvedené adrese.
[1] Úř. věst.
C 209, 26.8.2005, s. 2.
[2] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[3] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[4] Úř. věst.
L 127, 8.5.2001, s. 11.
[5] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[6] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2006/C 106/02)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1]
Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství [2] se mění následovně:
Na straně 338:
8528 "Podle všeobecného pravidla 3 písm. c) pro výklad kombinované nomenklatury patří do tohoto čísla kamerové monitorovací systémy sestávající z omezeného počtu televizních kamer a jednoho videomonitoru, za předpokladu, že jsou upraveny jako sada (souprava) pro drobný prodej.
Komponenty těchto kamerových monitorovacích systémů musí být zařazeny samostatně, pokud systém není upraven jako sada (souprava) pro drobný prodej (viz vysvětlivky k HS ke třídě XVI (část VII))."
Na straně 339:
8529 "Do tohoto čísla nepatří stativy pro použití s kamerami čísla 8525 nebo kapitoly 90 (zařazení podle povahy materiálu, ze kterého jsou vyrobeny)."
Podpoložky KN 85299010 až 85299088 a odpovídající text se nahrazuje následujícím:
"85299040 až 85299095 1. číselníky;
2. ladicí bloky;
3. clony pro televizní kamery;
4. tak zvané adaptéry PAL-SECAM.
Jde o dekodérové desky (desky s tištěnými obvody osazené elektrickými komponenty) pro následné zabudování do televizních přijímačů určených pro příjem signálů PAL, aby tyto přijímače mohly být použity pro dvojí příjem signálů PAL/SECAM.
Do těchto podpoložek nepatří vlnovody (zařazení trubic podle povahy materiálu, ze kterého jsou vyrobeny)."
Na straně 363:
KAPITOLA 90
OPTICKÉ, FOTOGRAFICKÉ, KINEMATOGRAFICKÉ, MĚŘICÍ, KONTROLNÍ, PŘESNÉ, LÉKAŘSKÉ NEBO CHIRURGICKÉ NÁSTROJE A PŘÍSTROJE; JEJICH ČÁSTI, SOUČÁSTI A PŘÍSLUŠENSTVÍ
Vkládá se následující text:
"Všeobecné vysvětlivky
Tato kapitola zahrnuje pouze stativy, které jsou určeny pro použití výhradně nebo hlavně s přístroji této kapitoly (viz vysvětlivky k HS k této kapitole (Všeobecné vysvětlivky, část III)).
Stativy pro použití s kamerami této kapitoly a čísla 8525 musí být zařazeny podle povahy materiálu, ze kterého jsou vyrobeny."
[1] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízení Rady (ES) č. 486/2006 (Úř. věst. L 88, 25.3.2006, s. 1).
[2] Úř. věst.
C 50, 28.2.2006, s. 1.
--------------------------------------------------
Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) 1595/2004 ze dne 8. září 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh
(2006/C 106/03)
Souhrnné údaje, které se musí vyplnit : "Podpora pro rozvoj ekologické akvakultury"
Vysvětlující poznámky - v porovnání s loňským rokem nesnížily celkovou plochu chovných rybníků s osvědčením pro ekologické hospodaření;
- příslušným orgánům předložily žádost a ostatní dokumenty.
Podpora se poskytne, jakmile jsou splněna výše uvedená kritéria a příjemce předloží žádost a další dokumenty.
Obce a národní platební agentura spravují výpočet plateb a rozdělování podpory.
Podniky, kterým byla podpora vyplacena nezákonně, nebo subjekty, které přispívají k nezákonnému poskytování podpory, jsou podle práva Litevské republiky za své činny plně odpovědné
Členský stát : Litevská republika
Podpora č : XF 13/2005
Název režimu podpory : "Podpora pro rozvoj ekologické akvakultury"
Právní základ - 2002 m. birželio 25 d. Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo Nr. IX-987 (Valstybės žinios, 2002, Nr. 72-3009) 16 straipsnio 1 dalies 6 ir 15 punktai.
- 2002 m. gruodžio 21 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo Nr. 2079 "Dėl įgaliojimų įgyvendinant Lietuvos Respublikos žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymą suteikimo" (Valstybės žinios, 2002, Nr. 124-5654) 1.1.6. punktas.
- Lietuvos Respublikos žemės ūkio ministro įsakymo projektas "Dėl ekologinio žemės ūkio plėtotės akvakultūros įmonėse rėmimo 2005 m. taisyklių"
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : Celková roční částka rozpočtových položek podle tohoto režimu činí 1,6 milionů litai (přibližně 463392 EUR)
Maximální míra podpory : Výše státní podpory nepřekročí celkovou míru (60 %) vnitrostátních subvencí a subvencí Společenství stanovených v příloze IV nařízení (ES) č. 2792/1999
Datum uskutečnění : Plánované datum vstupu v platnost nařízení Ministerstva zemědělství Litevské republiky "Pravidla pro podporu rozvoje je konec června 2005"
Doba trvání režimu podpory : Tento režim se použije v letech 2005 až 2006
Další (sekundární) cíle podpory - podporovat rozvoj ekologické akvakultury;
- rozšířit nabídku konkurenceschopných ekologických produktů rybolovu.
- investic do zařízení a vybavení pro produkci a zpracování ekologických produktů rybolovu. Cílem těchto investic je zvýšit kvalitu ekologických produktů a/nebo snížit znečistění životního prostředí,
- opatření zaměřených na zlepšení podmínek v oblasti hygieny a zdraví ryb
Dotčená hospodářská odvětví : Odvětví akvakultury (pododvětví ekologické akvakultury)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerstvo zemědělství Litevské republiky
Gedimino Av.
19
LT-01103 Vilnius
Internetová adresa : http://www.zum.lt
--------------------------------------------------
Státní podpora – Francie, Irsko a Itálie
Státní podpora C 78/2001 (ex NN 22/2001) – Irsko
Osvobození od spotřební daně z minerálních olejů používaných jako palivo při výrobě hliníku v oblasti Shannon
Státní podpora C 79/2001 (ex NN 23/2001) – Francie
Osvobození od spotřební daně z minerálních olejů používaných jako palivo při výrobě hliníku v oblasti Gardanne
Státní podpora C 80/2001 (ex NN 26/2001) – Itálie
Osvobození od spotřební daně z minerálních olejů používaných jako palivo při výrobě hliníku na Sardinii,
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 109/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 7. prosince 2001 oznámila Komise Francii, Irsku a Itálii své konečné rozhodnutí o výše uvedených opatřeních pro období končící dnem 31. prosince 2003 a své rozhodnutí o prodloužení řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES pro období počínající dnem 1. ledna 2004.
Úplné znění tohoto rozhodnutí je zveřejněno
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 111/03)
Podpora č. : XA 09/06
Členský stát : Lotyšsko
Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Režim podpory "Podpora pro produkci, prvotní zpracování, další zpracování a uvádění produktů ekologického zemědělství na trh".
Právní základ :
Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 "Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtību" 8. pielikuma II atbalsta programma
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené podniku : Celková částka podpory v rámci režimu na rok 2006 činí 500000 LVL
Maximální míra podpory 1. na pořízení nových budov pro produkci, prvotní zpracování, další zpracování, skladování a uvádění na trh, na renovaci a přestavbu takových budov, na nákup potřebného stavebního materiálu a zařízení budov a pozemku (včetně asfaltování a betonování ploch těchto budov až do výše 20 LVL/m2, zavedení dodávky vody);
2. na nákup strojů a zařízení pro produkci, prvotní zpracování, další zpracování, skladování a uvádění na trh, včetně příslušného počítačového programového vybavení;
3. jen u družstev – na nákup speciálních vozidel pro přepravu dobytka, krmiva pro dobytek a potravin;
4. na nákup zahradních stavebních přístrojů.
Pro výpočet podpory jsou stanoveny následující maximální sazby: 200 LVL/m2 pro základní plochu u novostaveb, 150 LVL/m2 pro zastavěnou plochu u přestavby a 80 LVL/m2 pro zastavěnou plochu u rekonstrukce
Datum uskutečnění : Vstupuje v platnost dnem zveřejnění v úředním věstníku "Latvijas Vēstnesis"
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Do 30. prosince 2006
Účel podpory : Cílem režimu podpory je podpořit zemědělské investice, zvýšit přidanou hodnotu produkce ekologického zemědělství a zlepšit jakost zemědělské produkce
Dotčená odvětví :
Podpora je určena malým a středním podnikům v odvětví zemědělství.
Podpora je určena pro odvětví pěstování rostlin a chovu hospodářských zvířat
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Latvijas Republikas Zemkopības ministrija
Rīga, LV-1981
Internetová adresa : www.zm.gov.lv
Další informace : Podpora pro investice v zemědělství je udělována v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
Podpora č. : XA 10/06
Členský stát : Lotyšsko
Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Režim podpory "Podpora zemědělských investic".
Právní základ :
Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 "Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtību" 13. pielikums
(Příloha 13 nařízení kabinetu č. 21 ze dne 3. ledna 2006 o předpisech týkajících se státní podpory v zemědělství v roce 2006 a postupů pro přidělování takové podpory)
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené podniku : Celková částka podpory v rámci režimu na rok 2006 činí 6136893 LVL
Maximální míra podpory 1. na nákup strojů a zařízení pro prvotní zpracování a skladování obilnin, olejnin a vláknitých rostlin (včetně nákladů na budovu, ve které jsou stroje a zařízení umístěny, na nákup a umístění automatických vah, nákup laboratorního vybavení), na novostavby, přestavbu a renovaci již stávajících budov, nákup potřebného stavebního materiálu; asfaltování a betonování ploch u objektů určených pro prvotní zpracování do maximální výše 20 LVL/m2;
2. na novostavby určené k produkci výrobků zvířecího původu, přestavbu a renovaci již stávajících budov, nákup potřebného stavebního materiálu, asfaltování, betonování a dláždění ploch budov určených k produkci do maximální výše 20 LVL/m2, nákup podnikového zařízení, pořízení vodozásobovacího systému, stavbu zařízení pro odstraňování hnoje (včetně nákupu teleskopického nakládacího zařízení pro hnůj v podnicích s více než 150 ks dobytka);
3. na nákup potřebných speciálních vozidel pro přepravu mléka, dobytka, ovoce a zeleniny (s výjimkou zpracujících podniků);
4. na nákup zemědělských vozidel (s výjimkou traktorů a samoobslužných vozidel) a strojů (strojů na obdělávání půdy, hnojících strojů, secích a sázecích strojů, přístrojů určených pro chemickou ochranu rostlin, lisů na olej a olejových filtrů, strojů na sklizeň lnu, příkopových sekacích strojů, u podniků pro pěstování dobytka a zemědělských družstev nákup strojů určených k přípravě zelené píce, u zemědělských družstev nákup strojů určených pro skladování, prvotní zpracování a další zpracování mléka);
5. na nákup secích a sázecích strojů určených pro pěstování ovoce a zeleniny (traktory o výkonu do 60 koňských sil, jakož i potřebné příslušenství a technické přístroje), pořízení menších strojů a zařízení pro prvotní zpracování, další zpracování, balení a skladování ovoce, bobulovin a zeleniny, strojů určených pro uskladnění brambor, zeleniny a ovoce (včetně různých nádrží, vidlicových stohovacích vozíků), nákup strojů určených ke sklizni bobulovin, stavbu zavlažovacích zařízení dle potřeb projektu.
Podporu lze udělit jen tehdy, potvrdí-li příslušný zemědělský svaz písemně, že žadatel je pěstitelem ovoce a zeleniny.
Podpora činí 30 % prostředků určených na uvedené opatření.
Celková suma, která je udělena jednotlivým žadatelům v souladu s podmínkami připojené přílohy, nesmí přesáhnout 30000 LVL, u uvedených zemědělských družstev činí maximální výše podpory 100000 LVL.
Všechny náklady, podle kterých je podpora vypočítávána, je třeba doložit účty od učiněných nákupů, na nichž je uvedena původní cena (bez DPH).
Náklady na dopravu nebudou u výpočtu podpory zohledněny.
Pro výpočet podpory jsou stanoveny následující maximální sazby: 200 LVL/m2 pro základní plochu u novostaveb, 150 LVL/m2 pro zastavěnou plochu u přestavby a 80 LVL/m2 pro zastavěnou plochu u rekonstrukce
Datum uskutečnění : Vstupuje v platnost dnem zveřejnění v úředním věstníku "Latvijas Vēstnesis"
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Do 30. prosince 2006
Účel podpory : Cílem režimu podpory je podpořit zemědělské investice, zvýšit přidanou hodnotu produkce a zlepšit jakost zemědělské produkce
Dotčená odvětví :
Podpora je určena malým a středním podnikům v odvětví zemědělství.
Podpora je určena pro odvětví pěstování rostlin a chovu hospodářských zvířat
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Zemkopības ministrija
Rīga 19.1.2005.
Latvijas Republikas Zemkopības ministrija
Rīga, LV-1981
Internetová adresa : www.zm.gov.lv
Další informace : Podpora pro investice v zemědělství je udělována v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
Podpora č. : XA 11/06
Členský stát : Lotyšsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Režim podpory "Omezení rizik v zemědělském odvětví"
Právní základ :
Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 "Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtību" 10. pielikums
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Celková částka v rámci režimu podpory na rok 2006 činí 22388 LVL
Maximální míra podpory : Podpora se uděluje na pokrytí výdajů vzniklých získáním pojistného na pojištění plodin a produktivních hospodářských zvířat.
Podpora se uděluje ve výši 50 % částky sjednané v dohodách mezi pojišťovnami a pojistníky, nesmí však přesáhnout 25 LVL na jednotku (hektar nebo jedno hospodářské zvíře), 50 LVL na brambory a zeleninu a 150 LVL na ovocné stromy a bobulovité keře
Datum uskutečnění : Vstupuje v platnost dnem vyhlášení v "Úředním věstníku Lotyšska"
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 30. 12. 2006
Cíl podpory : Cílem podpory je snížit rizika spojená s produkcí v odvětvích pěstování plodin a chování dobytka částečným vyrovnáním ztrát utrpěných zemědělci
Dotčená hospodářská odvětví :
Podpora se zaměřuje na malá a střední hospodářství působící v odvětví zemědělství.
Dotčená odvětví jsou chování dobytka a pěstování plodin.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Latvijas Republikas Zemkopības ministrija
Rīga, LV-1981
Adresa internetových stránek : www.zm.gov.lv
Podpora č. : XA 12/2006
Členský stát : Itálie
Region : Comunità Montana Alta Val di Cecina – zóna F –, via Roncalli 38, I-56045 Pomarance (PI)
Název režimu podpory : Uskutečnění opatření na podporu investic v zemědělsko-potravinářském odvětví.
Právní základ - Art. 7 del regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione del 23 dicembre 2003 a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli (Gazzetta ufficiale L 1 del 3.1.2004),
- Capo VII (Miglioramento delle condizioni di trasformazione e di commercializzazione dei prodotti agricoli), articoli 25, 26, 27 e 28 del regolamento (CE) n. 1257/1999 del Consiglio del 17 maggio 1999 sul sostegno allo sviluppo rurale da parte del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG),
- Deliberazione della Giunta Regionale Toscana 4 novembre 2002 n. 1201 e successive modifiche "Piano di Sviluppo Rurale della Regione Toscana" ed in particolare la Misura 7 "Miglioramento delle condizioni di trasformazione e di commercializzazione dei prodotti agricoli"
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory :
V případě předmětného režimu podpory se počítá s využitím finančních zdrojů z rozpočtu Comunità Montana Alta Val di Cecina, a to do výše 2000000 (dva miliony) EUR.
Ve smyslu čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2004 se režim podpory použije na malé a střední podniky působící v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (jež jsou uvedeny v příloze I Smlouvy) a maximální způsobilé výdaje nebudou moci překročit maximální míru, jež je stanovena v čl. 1 odst. 3 nařízení č. 1/2004 (skutečná částka není vyšší než 6 milionů EUR)
Maximální míra podpory :
V e smyslu čl. 7 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1/2004 a čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 1257/99 hrubá míra podpory nebude moci překročit 40 % způsobilých nákladů. Z podpory budou vyňaty investice na úrovni maloobchodu a investice v oblasti uvádění na trh nebo zpracování produktů z třetích zemí.
Ve smyslu čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 1257/99 budou muset investice splňovat kritéria výběru, která stanoví priority a určí, které druhy investic nejsou pro podporu způsobilé
Datum uskutečnění : Režim podpory vstoupí v platnost třicátým dnem po jeho zveřejnění v Úředním věstníku regionu Toskánsko a v každém případě ne dříve než 10 pracovních dní po zaslání tohoto dokladu, jak je stanoveno v čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Podporu lze z režimu přijímat až do vyčerpání stanovených fondů (2000000 EUR), avšak nikoli po skončení platnosti nařízení (ES) č. 1/2004
Cíl podpory :
Cílem opatření je zvýšit konkurenceschopnost a přidanou hodnotu zemědělských produktů podporou zlepšování a racionalizace podmínek při zpracovávání a uvádění na trh a posílením zemědělsko-potravinářského odvětví oblasti Alta Val di Cecina.
Tohoto cíle bude dosaženo poskytnutím podpor určených k nasměrování podpory na základě vývoje trhů s cílem podpořit vytváření nových produktů a nových odbytišť pro zemědělskou produkci, dále k zlepšení a inovaci postupů zpracování a používaných technologií a ke kontrole jakosti produktů, zdravotních a bezpečnostních podmínek na pracovištích a k ochraně životního prostředí
Způsobilé výdaje a) výstavbu, pořízení nebo vylepšení nemovitého majetku;
b) nákup nebo koupi na leasing nového strojního zařízení a vybavení, včetně počítačového programového vybavení, až do výše tržní hodnoty majetku; případné další náklady související s nájemní smlouvou (daně, marže pronajímatele, náklady na refinancování, režijní náklady, pojistné atd.) nejsou způsobilými výdaji;
c) režijní náklady, jako odměna architektům, inženýrům a odborníkům, studie proveditelnosti, získání patentů a licencí, až do výše 12 % výdajů uvedených v písmenech a) a b).
Nákup použitého vybavení nebude moci být považován za způsobilý výdaj, pokud nebudou splněny podmínky podle čl. 7 odst. 3 druhého pododstavce písm. a) až d) nařízení (ES) č. 1/2004
Dotčená odvětví :
Režim podpory se použije na zpracování a/nebo uvádění na trh zemědělských produktů, jak jsou vymezeny v článku 2 nařízení (ES) č. 1/2004 (produkty jsou uvedeny v příloze I Smlouvy kromě produktů rybolovu a akvakultury).
V každém případě nebudou způsobilé investice, které by zvýšily produkční kapacity v odvětvích, pro která existují zvláštní omezení v rámci společných organizací trhu a pro která nejsou zaručena patřičná odbytiště.
Na základě čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2004 a čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 1257/99 bude podpora poskytnuta osobám, které jsou odpovědné za investice do podniků, které vykazují ziskovost a které dodržují minimální požadavky v oblasti životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat. Slučitelnost s výše uvedenými kritérii na úrovni podniku posoudí veřejný subjekt nebo třetí osoba, která je nezávislá na příjemci podpory a je způsobilá takové posouzení provést.
Na základě čl. 26 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1257/99 budou muset investice rovněž přispět ke zlepšení situace v dotčených odvětvích základní zemědělské produkce; musejí zaručit, aby se producenti takových základních produktů patřičně podíleli na hospodářských výhodách, které z nich vyplývají. Musí být dostatečně prokázáno, že existují (nebo v budoucnu budou existovat) běžná odbytiště pro dané produkty
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Comunità Montana Alta Val di Cecina – zona F –, via Roncalli 38, I-56045 Pomarance (PI)
Telefon (39-05) 886 20 03, Fax (39-05) 886 27 00
e-mail di riferimento: cinotti@cm-valdicecina.pisa.it
Internetová stránka : www.cm-valdicecina.pisa.it
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 112/02)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Hliníkové fólie _BAR_ Čínská lidová republika Rusko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 950/2001 (Úř. věst. L 134, 17.5.2001, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 161/2006 (Úř. věst. L 26, 31.1.2006, s. 1) _BAR_ 18. 5. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 209, 26.8.2005, s. 2.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 112/03)
(Text s významem pro EHP)
ŠPANĚLSKO
Provozní licence zrušené
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
GESTAVI, S.L. _BAR_ Avda.
Alejandro Roselló, 15, 6° E–07002 Palma de Mallorca _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 7. 4.
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle postupu stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v Itálii
(2006/C 112/04)
(Text s významem pro EHP)
Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla italská vláda v souladu s rozhodnutími přijatými na konferenci o službách, která se konala v sídle správních orgánů Regionu Sicílie, o uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou na této lince:
1. Linka
Pantelleria – Trapani a zpět;
1.1 Na základě článku 9 nařízení Rady (EHS) č.
95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství, ve znění nařízení Komise (ES) č. 793/2004, si příslušné orgány mohou vyhradit určité letištní časy pro vykonávání služeb podle ustanovení tohoto sdělení.
1.2 Za účelem dosažení cílů prostřednictvím uložení závazku k zajištění veřejných služeb bude Ente Nazionale dell'Aviazione Civile (ENAC) prověřovat, zda přijímající letecké společnosti mají náležitou strukturu a zda splňují minimální požadavky na přístup ke službě.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Minimální počet leteckých spojení:
Minimální počet leteckých spojení je na výše uvedené lince následující:
každý den tři odlety a tři přílety po celý rok letadlem se 44 místy.
V případě poruchy letadla, které se pro zajištění uložené služby za normálních okolností používá, se bude muset během čtyř hodin zajistit jiné použitelné letadlo.
Celková kapacita každého letadla musí být nabízena k prodeji za podmínek závazku k zajištění veřejných služeb.
2.2 Letový řád:
Na trase Pantelleria – Trapani musí být letový řád stanoven takto:
- 1 let odlétající mezi 7.30 hod. a 9.30 hod.
- 1 let odlétající mezi 18.00 hod. a 20.00 hod.
Na trase Trapani – Pantelleria musí být letový řád stanoven takto:
- 1 let odlétající mezi 6.00 hod. a 9.00 hod.
- 1 let odlétající mezi 17.00 hod. a 19.00 hod.
2.3.
Typ letadla nebo nabízená kapacita:
Služby musí na základě bodu 2.1 zajišťovat dvoumotorová turbovrtulová letadla nebo dvoumotorová proudová letadla s přetlakovou kabinou s minimální denní kapacitou 44 míst při odletu a 44 míst při příletu.
Bude-li to trh vyžadovat, zvýší se nabízená kapacita přidáním dalších letů, na jejichž základě nebudou poskytovány další náhrady ani se nepoužijí jiné sazby než ty, které jsou uvedeny níže v bodě 2.4.
V případě služeb uvedených v bodě 2.1 musí být vyhrazena tři místa, jež budou moci být využita při naléhavých zdravotních problémech nebo pro potřeby institucionálních orgánů. Ze zmíněných tří míst dvě nebudou moci být zamluvena/prodána do 24 hodin před odletem a jedno místo do 12 hodin před odletem.
Dopravce, jenž přijme závazek k zajištění veřejné služby, aniž jsou dotčeny bezpečnostní důvody, pro něž může být odmítnut vstup na palubu, přijme všechna nezbytná opatření, jimiž usnadní přepravu zdravotně postižených cestujících a cestujících se sníženou pohyblivostí.
2.4 Ceny letenek:
a) Maximální ceny letenek pro jednotlivé linky jsou tyto:
Pantelleria – Trapani: 25 EUR
Trapani – Pantelleria: 25 EUR
Všechny tyto ceny nezahrnují DPH a letištní poplatky; nesmí být vybírán ani žádný druh příplatku.
Nejméně jeden způsob distribuce a prodeje letenek musí být poskytován bezplatně a nesmí dále ekonomicky zatěžovat cestující.
Všichni cestující na linkách Pantelleria – Trapani a zpět mají nárok na výše uvedenou cenu letenek.
b) Příslušné orgány upraví každoročně maximální ceny letenek s ohledem na inflaci z minulého roku, počítáno podle italského statistického indexu pro rodiny, pracující a zaměstnance (ISTAT/FOI) vztahujícího se na spotřební ceny.
Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
c) V případě, že průměrná výše směnného kurzu mezi EUR a USD a/nebo průměrná cena pohonných hmot za každé pololetí klesnou nebo vzrostou o více než 5 %, ceny musejí být znovu upraveny s ohledem na tento nárůst/pokles, a to v míře, v jaké ceny pohonných hmot ovlivňují cenu letu.
Případné úpravy cen letenek provádí každých šest měsíců ministr infrastruktury a dopravy po dohodě s předsedou správních orgánů Regionu Sicílie na základě vyšetřování vedeného smíšeným technickým výborem, jenž je tvořen jedním zástupcem Národního úřadu pro civilní letectví (ENAC) a jedním zástupcem Regionu Sicílie a jenž konzultuje dopravce provozující služby na dotčených linkách.
Případná úprava vstoupí v platnost od následujícího pololetí.
Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
2.5 Kontinuita služeb:
Za účelem zajištění kontinuity, pravidelnosti a přesnosti letů, se dopravce, který přijímá závazek veřejné služby, zavazuje, že:
- službu bude poskytovat po dobu nejméně 12 po sobě následujících měsíců a že přerušení jejího poskytování oznámí nejméně šest měsíců dopředu;
- přizpůsobí své chování vůči spotřebitelům zásadám uvedeným
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2006/C 112/06)
(Text s významem pro EHP)
Datum schválení _BAR_ 10. 2. 2006 _BAR_
Číslo podpory _BAR_ N 306/2005 _BAR_
Členský stát _BAR_ Slovensko _BAR_
Region _BAR_ Západoslovenský kraj (Západne Slovensko) _BAR_
Název _BAR_ Welding Operations Services Slovakia, s.r.o. _BAR_
Právní základ _BAR_ 1.Zákon č.
231/1999 Z. z. o štátnej pomoci, v znení neskorších predpisov2.Zákon č.
565/2001 Z. z. o investičných stimuloch v znení neskorších predpisov, najmä § 2 ods.
1 písm. a) zákona č.
565/2001 Z. z. o investičných stimuloch v znení neskorších predpisov; stanovuje, že investičnými stimulmi je štátna pomoc na počiatočné investície poskytovaná na obstaranie hmotného investičného majetku a nehmotného investičného majetku potrebného na začatie výroby vo forme daňovej úľavy3.Zákon č.
595/2003 Z. z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov a zákon č.
366/1999 Z. z. o daniach z príjmov, v znení neskorších predpisov, v znení účinnom k 31. decembru 2003, najmä § 52 ods.
4 zákona č.
595/2003 Z. z. o dani z príjmov, v znení neskorších predpisov, za podmienok uvedených v § 35b zákona č.
366/1999 Z. z. o daniach z príjmov, v znení účinnom k 31. decembru 2003 _BAR_
Účel _BAR_ Regionální rozvoj – Zaměstnanost (Zpracovatelský průmysl) _BAR_
Rozpočet _BAR_ 46968000 SKK (1176082 EUR) _BAR_
Maximální intenzita podpory _BAR_ 19 % _BAR_
Další informace _BAR_ Individuální podpora – Daňová úleva _BAR_
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, které jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids _BAR_
Datum schválení _BAR_ 7. 2. 2006 _BAR_
Číslo podpory _BAR_ N 611/2005 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko (Wielkopolskie) _BAR_
Název _BAR_ Program pomocy regionalnej dla przedsiębiorców mieście Gorzowie Wielkopolskim _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych z dnia 12 stycznia 1991 r., Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84 z późn. zm.
Załącznik do Uchwały Rady Miasta: Program pomocy regionalnej dla przedsiębiorców udzielanej w mieście Gorzowie Wielkopolskim _BAR_
Účel _BAR_ Regionální rozvoj (Všechna odvětví) _BAR_
Rozpočet _BAR_ Celkový objem plánované podpory: 2 milionů PLN _BAR_
Trvání _BAR_ Datum ukončení: 31. 12. 2006 _BAR_
Maximální intenzita podpory _BAR_ 50 % _BAR_
Další informace _BAR_ Daňová úleva _BAR_
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, které jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids _BAR_
Datum schválení _BAR_ 7. 2. 2006 _BAR_
Číslo podpory _BAR_ N 625/2005 _BAR_
Členský stá _BAR_ Polsko (Dolnośląskie) _BAR_
Název _BAR_ Program pomocy regionalnej dla przedsiębiorców udzielanej w Gminie Żarów _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa o podatkach i opłatach lokalnych z dnia 12 stycznia 1991 r., Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84 z późn. zm.
Uchwała Rady Miejskiej w Żarowie w sprawie przyjęcia programu pomocy regionalnej dla przedsiębiorców udzielanej w Gminie Żarów _BAR_
Účel _BAR_ Regionální rozvoj (Všechna odvětví) _BAR_
Rozpočet _BAR_ Celkový objem plánované podpory: 5 milionů PLN _BAR_
Trvání _BAR_ Datum ukončení: 31. 12. 2006 _BAR_
Maximální intenzita podpory _BAR_ 50 % _BAR_
Další informace _BAR_ Daňová úleva _BAR_
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, které jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids _BAR_
--------------------------------------------------
Státní podpora – Kypr
Státní podpora č. C 10/2006 (ex N 555/2005) – Cyprus Airways – restrukturalizační plán
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 113/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 22. března 2006 uvedeným v závazném jazykovém znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Kypru své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené státní podpory řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu Generálního ředitelství pro energetiku a dopravu:
European Commission
Directorate-General for Energy and Transport
Directorate A – General Affairs and Resources
Unit A4: Internal Market and Competition
Rue De Mot 28
B-1040 Brussels
Fax: (32-2) 296 41 04
Tyto připomínky budou sděleny Kypru.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
Kyperské orgány nedatovaným dopisem zaevidovaným Komisí dne 9. listopadu 2005 (GŘ TREN A/28405) v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a podle závazku učiněného v souvislosti s podporou na záchranu (N69/2005) schválenou Komisí pro společnost Cyprus Airways dne 3. května 2005 (rozhodnutí (2005)1322) uvědomily Evropskou komisi o restrukturalizačním plánu pro společnost Cyprus Airways Ltd. (Kyperské aerolinie, CY). Komise dne 18. listopadu 2005 (D(05)125084) požádala kyperské orgány o dodatečné vyjasňující informace. Kyperské orgány odpověděly na otázky Komise dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným dne 24. ledna 2006 (č.j. GŘ TREN A/11819).
Popis opatření
Kyperské aerolinie vznikly v roce 1947 a jejich hlavní činností je letecká přeprava cestujících a nákladů a další služby související s provozem letecké společnosti.
Hlavním akcionářem společnosti je kyperská vláda (69,62 %) přičemž ostatní akcie jsou v držení přibližně 4200 malých soukromých investorů.
Kyperské aerolinie v současné době provozují letku s 11 letadly, přičemž poskytují pravidelné letecké služby do 26 destinací v Evropě a na Středním východě [1].
V roce 2004 přepravily 1772552 cestujících na vzdálenost 3427 milionů osobokilometrů.
Oznámený restrukturalizační plán sestává z několika oddělených, avšak navzájem se doplňujících prvků, jejichž cílem je navrátit společnost do stavu dlouhodobé životaschopnosti.
Uvedené prvky zahrnují tyto položky:
Dlouhodobý úvěr ve výši 55 milionů CYP (96 milionů EUR)
Tento úvěr bude poskytnut se zárukou kyperské vlády za komerčních podmínek na období deseti let a bude využit především ke splacení krátkodobého úvěru ve výši 30 milionů CYP (51 milionů EUR) poskytnutého po schválení podpory na záchranu v květnu 2005.
Zůstatek bude následně použit na restrukturalizaci letecké společnosti.
Prodej společnosti Eurocypria
Charterová dceřiná společnost Kyperských aerolinií bude prodána vládě za cenu, kterou určí nezávislý odborný subjekt.
Původní odhad ceny hovoří o 15 milionech CYP (26 milionů EUR).
Eurocypria bude proto od skupiny Kyperských aerolinií oddělena a provozována jako zcela odlišný subjekt.
Z toho rovněž plyne, že výnosy z prodeje (které uhradí vláda Kyperským aeroliniím) mohou Kyperské aerolinie použít na svou restrukturalizaci.
Předpokládá se, že prostředky z restrukturalizačního úvěru (a výnosy z prodeje společnosti Eurocypria) budou vynaloženy takto:
Období _BAR_ Úhrn (milionů CYP) _BAR_ Popis _BAR_
2006 _BAR_ 30 _BAR_ splacení podpory na záchranu _BAR_
2006 _BAR_ 10,6 _BAR_ platby při propuštění pro nadbytečnost _BAR_
2006 _BAR_ 2 _BAR_ další náklady související s propouštěním _BAR_
2006-2008 _BAR_ 5 _BAR_ provozní kapitál pro CY _BAR_
2006-2008 _BAR_ 13,5 _BAR_ předpokládané kapitálové výdaje _BAR_
2006-2010 _BAR_ 10 _BAR_ deficity peněžního toku _BAR_
Celkem _BAR_ 71,1 _BAR_ _BAR_
Snižování nákladů
Během prvních 24 měsíců uskutečňování restrukturalizačního plánu bude hlavní důraz kladen na snižování nákladů a v určitých oblastech na zvyšování příjmů.
Na vládní úrovni a úrovni řízení podniku bylo odhadnuto, že celkové náklady je nutné snížit o 13 %.
Toho bude dosaženo snížením počtu zaměstnanců přibližně o 20 % a zároveň snížením úrovně platů těch zaměstnanců, kteří u společnosti zůstanou, v průměru o 15 %.
To znamená, že z celkového počtu 1840 zaměstnanců ke dni 1. září 2005 jich v rámci restrukturalizačního plánu bude propuštěno 385; tím vzniknou roční úspory přibližně 7 milionů CYP (12 milionů EUR).
Dalších úspor ve výši přibližně 4,6 milionu CYP (8 milionů EUR) bude dosaženo snižováním stávajících personálních nákladů.
Navýšení kapitálu
Další součástí restrukturalizačního plánu, která má být uskutečněna 18 měsíců po jeho zahájení, je navýšení kapitálu o 14 milionů CYP (24 milionů EUR).
Očekává se, že na tomto navýšení se budou podílet všichni akcionáři (stát, jakož i menší, převážně individuální akcionáři), a to úměrně k akciovému podílu.
Stát vloží 9,8 milionu CYP (17 milionů EUR), zatímco příspěvek soukromých akcionářů na tomto navýšení kapitálu bude představovat přibližně 4,2 milionu CYP (7,3 milionu EUR).
Posouzení opatření
Komise se domnívá, že restrukturalizační plán přenáší výhodu ze státních zdrojů (státní úvěrová záruka) na konkrétního provozovatele – Kyperské aerolinie.
Tato výhoda ovlivňuje obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž nebo skýtá nebezpečí jejího narušení.
Komise navíc v této fázi nemůže vyloučit, že další položky plánu (prodej společnosti Eurocypria, plánované navýšení kapitálu) mají rysy státní podpory.
Komise se proto domnívá, že restrukturalizační plán obsahuje prvky, které představují podporu podle čl. 87 odst.
Komise proto musí rozhodnout, zda je plán slučitelný s použitelným rámcem Společenství, totiž s Pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 2004 [2].
Poté, co se Komise s plánem důkladně seznámila, má pochybnosti ohledně některých jeho položek.
Komise má pochybnosti ohledně prodeje společnosti Eurocypria státu a toho, jak byla stanovena prodejní cena.
Není-li cena za společnost Eurocypria cenou tržní, je nutné tuto částku považovat za státní podporu.
Komise má rovněž pochybnosti ohledně navýšení kapitálu, k němuž má podle předpokladu dojít 18 měsíců po zahájení restrukturalizačního plánu; Komise žádá vysvětlení, jaká budou použita kritéria a ukazatele tak, aby toto navýšení kapitálu pokračovalo.
Zároveň v této fázi nemůže vyloučit, že by účast státu na tomto navýšení kapitálu mohla být součástí státní podpory.
Komise dále zpochybňuje představu, že plán v co nejkratší době a bez potřeby dodatečné budoucí pomoci navrátí společnost do stavu dlouhodobé životaschopnosti.
Plán se zakládá na masivním snižování nákladů a na změně postavení letecké společnosti ve svém tržním segmentu.
Plán počítá s dlouhodobým úvěrem, který má být splacen v průběhu 10 let.
Komise nemá dostatek informací, aby mohla usoudit, zda jsou finanční výhledy přiměřené, zda předpoklady, z nichž tyto výhledy vycházejí, jsou oprávněné a zda bude předmětná letecká společnost navrácena do životaschopného stavu.
Komise má pochybnosti, zda jsou navrhovaná náhradní opatření dostatečná k tomu, aby odstranila narušení trhu způsobené podporou.
V plánu se uvádí, že po restrukturalizaci si Kyperské aerolinie ponechají stejnou letku a stejnou síť leteckých tratí jako dříve.
Odprodají však svou charterovou dceřinou společnost Eurocypria (4 letadla).
Dále bude ukončena činnost jiné dceřiné společnosti, HellasJet, přičemž její tři letadla budou postoupena.
Komise má pochybnosti, zda jsou náhradní opatření navrhovaná Kyprem dostatečná, zejména vzhledem k tomu, že společnost Eurocypria se stane předmětem prodeje ve prospěch hlavního akcionáře Kyperských aerolinií.
Komise by obzvláště uvítala stanovisko konkurentů CY k tomuto bodu.
Komise má rovněž pochybnosti, zda částka podpory v rámci restrukturalizačního plánu byla snížena na minimum (jak je požadováno v pokynech), při zohlednění skutečnosti, že ještě nerozhodla, zda výnosy z prodeje společnosti Eurocypria nebo plánované navýšení kapitálu představuje státní podporu.
V případě společnosti velikosti Kyperských aerolinií by úroveň vlastního příspěvku k restrukturalizačním nákladům měla obvykle být v řádu 50 %.
Kyperské aerolinie se na uskutečnění plánu budou podílet částkou 7 milionů CYP (12 milionů EUR) v hotovosti; kyperské orgány pak trvají na tom, aby k této částce bylo připočteno 15 milionů CYP z výnosů z prodeje společnosti Eurocypria, jakož i 4,2 milionu CYP kapitálu soukromých akcionářů z rekapitalizace, jejíž uskutečnění je plánováno po skončení období 18 měsíců od zahájení restrukturalizace.
Komise má pochybnosti ohledně této úrovně vlastního příspěvku a též, zda výnosy z prodeje společnosti Eurocypria a navýšení kapitálu státem jako akcionářem nemůže být součástí státní podpory.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti má Komise pochybnosti, zda je oznámený restrukturalizační plán v souladu s použitelnými pokyny ohledně záchrany a restrukturalizace.
Komise proto rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 4 odst.
659/1999. Komise řízení uzavře vydáním konečného rozhodnutí.
S ohledem na výše uvedené úvahy Komise postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES vyzývá Kyperskou republiku k podání připomínek a poskytnutí veškerých informací, které by usnadnily posouzení této pomoci.
Za těchto okolností má Komise za to, že v zájmu všech dotčených stran by tyto strany měly být vyzvány k podání připomínek v rámci formálního vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"Η Επιτροπή επιθυμεί να πληροφορήσει την Κυπριακή Δημοκρατία ότι, αφού εξέτασε τις πληροφορίες που έδωσαν οι αρχές της χώρας σχετικά με το προαναφερόμενο μέτρο, αποφάσισε να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ.
I. ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ
1. Με επιστολή άνευ ημερομηνίας που πρωτοκολλήθηκε από την Επιτροπή στις 9 Νοεμβρίου 2005 (DG TREN A/28405) και σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 3 της συνθήκης ΕΚ και με τη δέσμευση που ανέλαβαν στο πλαίσιο της ενίσχυσης διάσωσης (N69/2005) για την Cyprus Airways την οποία ενέκρινε η Επιτροπή στις 3 Μαΐου 2005 (απόφαση (2005)1322), οι κυπριακές αρχές κοινοποίησαν στην Ευρωπαϊκή Επιτροπή σχέδιο αναδιάρθρωσης για την Cyprus Airways Ltd. Στις 14 Νοεμβρίου 2005, η Γενική Γραμματεία της Επιτροπής πρωτοκόλλησε την κοινοποίηση με στοιχεία SG(05)A10041 και η υπόθεση έλαβε τον αριθμό N 555/2005.
2. Στις 18 Νοεμβρίου 2005 (D(05)125084), η Επιτροπή ζήτησε από τις κυπριακές αρχές συμπληρωματικές διευκρινιστικές πληροφορίες.
Οι κυπριακές αρχές απάντησαν στα ερωτήματα της Επιτροπής με επιστολή της 23ης Ιανουαρίου 2006, που πρωτοκολλήθηκε στις 24 Ιανουαρίου 2006 (με στοιχεία DG TREN A/11819).
Στις 14 Δεκεμβρίου 2005, πραγματοποιήθηκε στις Βρυξέλλες συνάντηση τεχνικού χαρακτήρα μεταξύ εκπροσώπων της Κυπριακής Δημοκρατίας και της Επιτροπής.
Στη συνέχεια, έλαβε χώρα στις Βρυξέλλες συνάντηση υψηλού επιπέδου, στις 30 Ιανουαρίου 2006, προκειμένου να συζητηθεί η πρόοδος στην υπό εξέταση υπόθεση.
II. ΤΟ ΓΕΝΙΚΟ ΠΛΑΙΣΙΟ ΤΗΣ CYPRUS AIRWAYS
3. Η Cyprus Airways ιδρύθηκε το 1947 ως δημόσια εταιρεία.
Οι κύριες δραστηριότητές της συνίστανται στην αεροπορική μεταφορά επιβατών και εμπορευμάτων και στην παροχή άλλων συναφών υπηρεσιών.
Κύριος μέτοχος της εταιρείας είναι το Κυπριακό Δημόσιο (69,62 %), ενώ τις υπόλοιπες μετοχές κατέχουν περίπου 4200 ιδιώτες μικροεπενδυτές.
4. Η Cyprus Airways Ltd. (εφεξής "Cyprus Airways" ή "CY") ανήκει στον όμιλο της Cyprus Airways (εφεξής "ο όμιλος").
5. Η Cyprus Airways εξυπηρετεί επί του παρόντος, με δρομολόγια σε τακτικές γραμμές, 26 προορισμούς στην Ευρώπη και την Μέση Ανατολή [3].
Το 2004, η CY μετέφερε 1772552 [4] επιβάτες και εκτέλεσε 3427 εκατ. επιβατοχιλιόμετρα μεταφορικού έργου, με μέσο συντελεστή πληρότητας 71,8 %.
Ο στόλος της απαρτίζεται από 11 αεροσκάφη:
- δύο αεροσκάφη A319, που παραδόθηκαν το 2002 και ανήκουν στη CY·
- επτά αεροσκάφη A320–200, που παραδόθηκαν μεταξύ Μαΐου 1989 και Μαρτίου 1993 και ανήκουν στη CY, εκ των οποίων ένα αεροσκάφος είναι επί του παρόντος πλήρως εκμισθωμένο στην Eurocypria [5]·
- δύο αεροσκάφη A330-200, που παραδόθηκαν το 2002 και 2003 (μισθωμένα).
6. Οι άλλες εταιρείες του ομίλου, που ανήκουν κατά 100 % στην Cyprus Airways, είναι οι εξής:
Eurocypria Airlines
7. Η εταιρεία αυτή (εφεξής Eurocypria) ιδρύθηκε το 1991 ως κατά 100 % θυγατρική της Cyprus Airways και τέθηκε σε λειτουργία τον Μάρτιο 1992 για την εκτέλεση ναυλωμένων πτήσεων (τσάρτερ) από και προς την Κύπρο.
Η αρχική ιδέα στην οποία βασίζεται η ίδρυση της Eurocypria ήταν να δημιουργηθούν δύο χωριστοί φορείς οι οποίοι θα απευθύνονται σε διαφορετικές αγορές, ενώ παράλληλα θα επωφελούνταν από ορισμένες από κοινού παρεχόμενες υπηρεσίες, όπως είναι η τροφοδοσία, η εξυπηρέτηση εδάφους στον τερματικό σταθμό στην Κύπρο και η συντήρηση των αεροσκαφών.
Η Eurocypria δραστηριοποιείται στο τουριστικό τμήμα της αγοράς, η δε χαμηλότερη βάση κόστους της σε σύγκριση με την CY της επιτρέπει να λειτουργεί με χαμηλότερη απόδοση (yield).
Από το 2001, η Eurocypria εκτελούσε επίσης περιορισμένες τακτικές πτήσεις.
8. Η Eurocypria εκτελεί ναυλωμένες πτήσεις από περισσότερα από 50 ευρωπαϊκά αεροδρόμια, η πλειονότητα των οποίων είναι περιφερειακά αεροδρόμια που προσφέρουν άμεσες συνδέσεις μεταξύ του Ηνωμένου Βασίλειου και άλλων ευρωπαϊκών χωρών και της Κύπρου.
Ο στόλος της Eurocypria αποτελείται από πέντε αεροσκάφη: τέσσερα μισθωμένα Boeing 737-800 (που αποκτήθηκαν μεταξύ Φεβρουαρίου και Απριλίου 2003), καθένα με μεταφορική ικανότητα 189 επιβατών, ενώ το καλοκαίρι του 2005 η Eurocypria χρησιμοποίησε ένα επιπλέον αεροσκάφος A320 (A320) με πλήρη μίσθωση ("wet lease") από την Cyprus Airways, έχοντας ως βάση το αεροδρόμιο του Ηρακλείου (Κρήτη).
9. Η Eurocypria εμφάνισε οριακή κερδοφορία τα τελευταία πέντε χρόνια, πραγματοποιώντας κέρδη προ φόρων της τάξεως των 1,9 εκατ.
CYP (3,3 εκατ. ευρώ) το 2004 επί εσόδων από μεταφορά επιβατών της τάξεως των 40,3 εκατ.
CYP (70 εκατ. ευρώ).
Το 2004, αύξησε τον αριθμό των πτήσεών της κατά 11,5 % σε σχέση με το 2003, ενώ ο αριθμός των επιβατών που μεταφέρθηκαν αυξήθηκε κατά 12,8 % (563998 το 2004 έναντι 500178 το 2003).
Zenon National Distribution Centre Ltd.
10. Η εν λόγω θυγατρική εταιρεία (εφεξής Zenon) παρέχει υπηρεσίες σε κύπριους ταξιδιωτικούς πράκτορες.
Ειδικότερα, η Zenon παρέχει και διανέμει ηλεκτρονικές πληροφορίες που επιτρέπουν σε ταξιδιωτικούς πράκτορες να πραγματοποιούν κρατήσεις θέσεων και εκδόσεις εισιτηρίων καθώς και κρατήσεις ξενοδοχείων και αυτοκινήτων.
11. Η Zenon προσφέρει επίσης ένα σύστημα back/front office (οργανωτικής υποστήριξης/εξυπηρέτησης του κοινού) για έκδοση εισιτηρίων, το e-Tariffs, ένα σύστημα αναζήτησης ναύλων, και το Sabre Res, μια μηχανή κράτησης θέσεων που παρέχει στους ταξιδιωτικούς πράκτορες τη δυνατότητα να πωλούν υπηρεσίες μέσω των δικτυακών τους τόπων.
Επιπλέον, η Zenon προσφέρει στο κοινό ένα σύστημα ταξιδιωτικών πληροφοριών ('Sabre Virtually There'), το οποίο αποστέλλει με ηλεκτρονικό ταχυδρομείο πληροφορίες σε μεμονωμένους ταξιδιώτες, συμπεριλαμβανομένων πληροφοριών για τα δρομολόγια και άλλα ταξιδιωτικά δεδομένα.
12. Το 2004, η εταιρεία συνέβαλε με 96600 CYP (168000 ευρώ) κέρδος στους λογαριασμούς του ομίλου, επί κύκλου εργασιών 0,9 εκατ.
CYP (1,56 εκατ. ευρώ).
Ο κύκλος εργασιών αυξήθηκε κατά 12,5 % το 2004, από 0,8 εκατ.
CYP (1,4 εκατ. ευρώ) το 2003.
Hellas Jet S.A.
13. Η Cyprus Airways αποφάσισε να ιδρύσει το 2002 μια δεύτερη θυγατρική αεροπορική εταιρεία, την Hellas Jet S.A. (εφεξής Hellas Jet), η οποία συστάθηκε στην Αθήνα την 1η Ιουλίου 2002 και άρχισε να λειτουργεί στις 24 Ιουλίου 2004.
Σκοπός ίδρυσης της Hellas Jet ήταν να αποτελέσει μια νέα ευρωπαϊκή αεροπορική εταιρεία στην ελληνική αγορά.
Χρησιμοποιούσε τρία μισθωμένα αεροσκάφη Airbus A320 τα οποία είχαν ως βάση τον Διεθνή Αερολιμένα Αθηνών, εκτελούσε δε το 2004 τακτικές πτήσεις προς τις Βρυξέλλες (11 πτήσεις την εβδομάδα), το Λονδίνο (δεκατέσσερις πτήσεις την εβδομάδα), το Παρίσι (δώδεκα πτήσεις την εβδομάδα) και το Μάντσεστερ (δύο πτήσεις την εβδομάδα).
14. Ωστόσο, δεν υλοποιήθηκαν οι προσδοκίες σύμφωνα με τα επιχειρησιακά σχέδια και τα τακτικά δρομολόγια ανεστάλησαν από τις 10 Μαΐου 2005.
Τα αποτελέσματα του εν λόγω εγχειρήματος ήσαν συνεπώς οικονομικά ζημιογόνα, επιβαρύνοντας τον όμιλο της Cyprus Airways με ένα συσσωρευμένο κόστος 29,5 εκατ.
CYP (51,4 εκατ. ευρώ) τον Ιούνιο 2005.
Cyprair Tours
15. Η Cyprair Tours Ltd. ιδρύθηκε το 1970 και ήταν εγγεγραμμένη ως ταξιδιωτικός οργανισμός (tour operator) στο Ηνωμένο Βασίλειο.
Λειτούργησε ως ειδικευμένος ταξιδιωτικός οργανισμός με κύρια δραστηριότητα την οργάνωση διακοπών πλήρων παροχών (all inclusive) στην Κύπρο από μεγάλες πόλεις του Ηνωμένου Βασιλείου μέχρι το τέλος Οκτωβρίου 2004, οπότε και διέκοψε τις δραστηριότητές της.
Cyprus Airways (Duty Free Shops) Ltd.
16. Η εταιρεία αυτή ξεκίνησε τις δραστηριότητές της το 1996, όταν ανέλαβε την εκμετάλλευση των Καταστημάτων Αφορολογήτων Ειδών στα αεροδρόμια της Λάρνακας και της Πάφου.
Στους λογαριασμούς του ομίλου αντιμετωπίζεται ως συνδεδεμένη εταιρεία, χρησιμοποιώντας για την ενοποίηση την μέθοδο της καθαράς θέσης.
Επειδή το διοικητικό συμβούλιο της εταιρείας διορίζεται από τον Υπουργό Οικονομικών της Κύπρου, η CY μοιράστηκε τα κέρδη της από τις πωλήσεις αφορολογήτων ειδών με το κυπριακό κράτος.
17. Τα Καταστήματα Αφορολογήτων Ειδών στα αεροδρόμια της Λάρνακας και της Πάφου σχεδιάζεται να παραχωρηθούν στον νέο ανάδοχο του αεροδρομίου και δεν θα αποτελούν πλέον μέρος του ομίλου της Cyprus Airways.
Η εμπορική συμφωνία μεταξύ της κυβέρνηση και του αναδόχου του αεροδρομίου υπεγράφη στις 8 Ιουλίου 2005.
Μόλις ολοκληρωθεί η συναλλαγή αυτή (που βρίσκεται στα τελευταία στάδια), ο ανάδοχος θα αναλάβει όλες τις δραστηριότητες του αεροδρομίου, συμπεριλαμβανομένης της λειτουργίας των καταστημάτων αφορολογήτων ειδών.
Αυτό αναμένεται να συμβεί πριν από το τέλος Απριλίου 2006.
Η χρηματοοικονομική κατάσταση
18. Μολονότι η χρηματοοικονομική εικόνα της αεροπορικής εταιρείας ήταν ανέκαθεν υγιής, με θετικές ταμιακές ροές και χρηματοοικονομικούς δείκτες, η σημερινή χρηματοοικονομική κατάσταση της Cyprus Airways είναι προβληματική: τα τρία τελευταία χρόνια η θέση της επιδεινώθηκε σημαντικά, με αποτέλεσμα να εμφανίζει σοβαρές ζημιές.
Οι ζημίες εκμετάλλευσης του ομίλου το 2004 ανήλθαν σε – 23 εκατ.
CYP (– 40 εκατ. ευρώ) και το προβλεπόμενο αποτέλεσμα εκμετάλλευσης για το 2005 είναι – 21,4 εκατ.
CYP (– 37 εκατ. ευρώ).
19. Η δυσχερής χρηματοοικονομική θέση στην οποία βρίσκεται ο όμιλος οφείλεται, σύμφωνα με τη γνώμη των κυπριακών αρχών, σε αρκετούς παράγοντες.
Όσον αφορά τη Cyprus Airways, οι κυπριακές αρχές ισχυρίζονται ότι το καθεστώς της αεροπορικής εταιρείας ως κρατικού αερομεταφορέα έχει συμβάλλει στην αύξηση του εσωτερικού κόστους.
Το καθεστώς αυτό είχε ως αποτέλεσμα την ευθυγράμμιση της σταδιοδρομίας του προσωπικού της CY και των αποζημιώσεών τους με εκείνες των δημοσίων υπαλλήλων της Κύπρου και τη θέσπιση και εφαρμογή δύσκαμπτων εργασιακών κανόνων και πρακτικών που η κυβέρνηση της Κύπρου θεωρεί ότι δεν συνάδουν με μια απελευθερωμένη αγορά αεροπορικών μεταφορών στην οποία η αεροπορική εταιρεία λειτούργησε από την προσχώρηση της Κύπρου στην ΕΕ.
20. Η αεροπορική εταιρεία υπέστη επίσης την επίδραση ορισμένων αρνητικών εξωτερικών παραγόντων σε σχέση με την αγορά της και με την αγορά αεροπορικών μεταφορών, γενικότερα.
Τα τελευταία χρόνια παρατηρήθηκε σημαντική διάβρωση των εσόδων της αεροπορικής εταιρείας· το γεγονός αυτό μπορεί να αποδοθεί στους εξής παράγοντες:
- στη συνεχή αύξηση του ανταγωνισμού με την προσχώρηση της Κύπρου στην Ευρωπαϊκή Ένωση,
- στην εξασθένιση της βρετανικής λίρας σε σχέση με την κυπριακή λίρα κατά 15 % περίπου για την περίοδο 2002-2004 (η αγορά του ΗΒ αποτελεί τη σημαντικότερη αυτοτελή αγορά για την CY)
- στις μειώσεις των τιμών των εισιτηρίων που εφαρμόστηκαν από την αεροπορική εταιρεία για να κερδίσει επιβάτες κατά τη διάρκεια του πρόσφατου πολέμου στο Ιράκ,
- στις αυξήσεις του κόστους των καυσίμων λόγω των παγκόσμιων εξελίξεων στην αγορά ενέργειας.
21. Επιπλέον, άλλες εταιρείες του ομίλου είχαν μη ικανοποιητικές επιδόσεις ή μειώθηκε η συμβολή τους στα αποτελέσματα του ομίλου.
Όπως αναφέρθηκε προηγουμένως, η Hellas Jet, 100 % θυγατρική της Cyprus Airways, άρχισε τις δραστηριότητές της τον Ιούνιο 2003 και ανέστειλε τις τακτικές πτήσεις της τον Μάιο 2005.
Η Cyprus Airways επιβαρύνθηκε με περίπου 24 εκατ.
CYP [6] συνολικές ζημίες που εμφάνισε η εγκατεστημένη στην Αθήνα αεροπορική εταιρεία μέχρι το τέλος του 2004.
Οι ζημίες αυτές ενοποιήθηκαν πλήρως στα αποτελέσματα του ομίλου.
22. Η προσχώρηση της Κύπρου στην Ευρωπαϊκή Ένωση, την 1η Μαΐου 2004, οδήγησε σε δραματική μείωση των εσόδων της Cyprus Air (Duty Free Shops) Ltd, δεδομένου ότι καταργήθηκαν οι πωλήσεις αφορολόγητων ειδών στη πλειοψηφία των προορισμών που εξυπηρετούνταν από τα αεροδρόμια της Λάρνακας και της Πάφου.
Η συμβολή των κερδών από τα Καταστήματα Αφορολογήτων Ειδών στους λογαριασμούς του ομίλου μειώθηκε από 7,1 εκατ.
CYP το 2002 σε 1,9 εκατ.
CYP το 2004.
Τα κέρδη από τα Καταστήματα Αφορολογήτων Ειδών αναμένεται να μηδενιστούν από το 2005 και μετά.
Την 1η Ιανουαρίου 2006, η ιδιοκτησία και η διαχείριση των καταστημάτων επρόκειτο να μεταβιβαστούν στις αερολιμενικές αρχές.
23. Συνολικά, το αποτέλεσμα της κατάστασης αυτής ήταν να εξαντληθούν τα ταμειακά διαθέσιμα και οι πόροι της Cyprus Airways.
Για να διατηρήσει τις δραστηριότητές της, η Cyprus Airways προσέφυγε σε πώληση στοιχείων του ενεργητικού και σε δανεισμό.
Η Cyprus Airways πώλησε ένα αεροσκάφος A320 έναντι 5 εκατ.
CYP, έναν εφεδρικό κινητήρα A320 έναντι 1,7 εκατ.
CYP και ανταλλακτικά αεροσκαφών A310 έναντι 0,7 εκατ.
CYP, προκειμένου να καλύψει τα ελλείμματα ρευστότητας στις αρχές του 2005.
24. Στις 3 Μαΐου 2005, η Επιτροπή ενέκρινε ενίσχυση διάσωσης (N69/2005) ύψους 30 εκατ.
CYP (51 εκατ. ευρώ) για τον όμιλο της Cyprus Airways.
Η Επιτροπή αποφάνθηκε ότι η Cyprus Airways αποτελούσε προβληματική επιχείρηση κατά την έννοια των κοινοτικών κατευθυντήριων γραμμών όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις διάσωσης και αναδιάρθρωσης προβληματικών επιχειρήσεων του 2004 [7] (εφεξής οι "κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α").
Η Επιτροπή κατέληξε επίσης στο συμπέρασμα ότι η ενίσχυση διάσωσης προς την CY πληρούσε τους όρους που προβλέπονται στο τμήμα 3.1.1 των κατευθυντήριων γραμμών Δ&Α.
25. Η ενίσχυση διάσωσης αποτελείτο από δάνειο που χορηγήθηκε βάσει των επιτοκίων της αγοράς, υποστηριζόμενο από εγγύηση δανείου που έδωσε η κυβέρνηση της Κυπριακής Δημοκρατίας.
Το ύψος του δανείου, σύμφωνα με τις κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α, περιοριζόταν στο ποσό που ήταν αναγκαίο για την διαχείριση του βραχυπρόθεσμου ελλείμματος ταμειακών ροών της εταιρείας.
Εκπόνηση σχεδίου αναδιάρθρωσης
26. Ακόμη και πριν από τη χορήγηση της ενίσχυσης διάσωσης, το Μάιο 2005, η CY προσπαθούσε να τροποποιήσει τις δραστηριότητές της προκειμένου να μειώσει το κόστος της και να βελτιώσει τα αποτελέσματα.
Οι κυπριακές αρχές υποστηρίζουν ότι η εταιρεία είχε προβεί σε αναδιάρθρωση των δραστηριοτήτων της από το 2004.
Οι κυπριακές αρχές τονίζουν ότι στο τέλος του 2004 η αεροπορική εταιρεία μείωσε το στόλο της κατά δύο αεροσκάφη (ένα από τα οποία μισθώθηκε πλήρως στη συνέχεια στην Eurocypria) και εγκατέλειψε ορισμένες γραμμές τις οποίες εξυπηρετούσε προηγουμένως προς τη Βαρσοβία, τη Βουδαπέστη και το Κολόμπο.
27. Μετά τη χορήγηση της ενίσχυσης διάσωσης, το Μάιο 2005, η CY προσπάθησε να αναστρέψει την πτωτική πορεία της, καθορίζοντας και θέτοντας σε εφαρμογή ορισμένες λύσεις ταχείας αποτελεσματικότητας ("quick-wins") ή πρωτοβουλίες βραχυπρόθεσμης μείωσης του κόστους και βελτίωσης των εσόδων που αναμένεται να επιβραδύνουν το ρυθμό των ζημιών στην αεροπορική εταιρεία και να συμβάλλουν κατά περίπου 10,4 εκατ.
CYP στη βελτίωση των αποτελεσμάτων το 2005.
Οι ενέργειες αυτές αποτέλεσαν μέρος του σχεδίου δράσης ("Action Plan") και του προγράμματος εμπορικής ανάκαμψης ("Commercial Turnaround") που δρομολογήθηκαν στο τέλος του 2004/αρχές 2005 προκειμένου να αντιμετωπιστούν τα προβλήματα στην χρηματοοικονομική κατάσταση της εταιρείας, και υποστηρίχθηκαν μέσω του βραχυπρόθεσμου δανείου που εγκρίθηκε με τη μορφή ενίσχυσης διάσωσης.
28. Ωστόσο, σύμφωνα με τις κυπριακές αρχές, οι ενέργειες αυτές δεν είναι αρκετές για να αντιμετωπιστεί η παρούσα κατάσταση της εταιρείας.
Οι τρέχουσες προβλέψεις δείχνουν ότι η ταμειακή θέση της αεροπορικής εταιρείας θα εξακολουθήσει να επιδεινώνεται σταθερά..
Στις 3 Νοεμβρίου 2005, σύμφωνα με τη δέσμευση που ανέλαβαν στο πλαίσιο της ενίσχυσης διάσωσης και με βάση τις κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α, οι κυπριακές αρχές κοινοποίησαν σχέδιο αναδιάρθρωσης για την Cyprus Airways.
Το σχέδιο αυτό βασιζόταν σε ένα μακροπρόθεσμο εμπορικό δάνειο (με την εγγύηση του Δημοσίου) ύψους 70 εκατ.
CYP (122 εκατ. ευρώ), παράλληλα με περικοπές προσωπικού και μισθών, προκειμένου να επανακτήσει ο όμιλος τη βιωσιμότητα του.
29. Μετά από συζητήσεις με τις υπηρεσίες της Επιτροπής, στις 14 Δεκεμβρίου 2005, υποβλήθηκε στην Επιτροπή προς εξέταση, στις 23 Ιανουαρίου 2006, ένα δεύτερο τροποποιημένο σχέδιο αναδιάρθρωσης.
Το σχέδιο αυτό αποτελεί τη βάση της παρούσας απόφασης.
30. Το αναθεωρημένο σχέδιο προβλέπει ότι η Eurocypria θα πωληθεί στο κράτος, το Φεβρουάριο 2006, έναντι 15 εκατ.
CYP (26,1 εκατ. ευρώ) σε ρευστό.
Οι κυπριακές αρχές τονίζουν ότι τόσο η συναλλαγή όσο και η τιμή πώλησης αποτελούν υποθέσεις εργασίας, δεδομένου ότι οι διαπραγματεύσεις για την τιμή πώλησης δεν έχουν ακόμη ολοκληρωθεί.
Το σχέδιο περιλαμβάνει επίσης ένα μακροπρόθεσμο (10ετές) δάνειο ύψους 55 εκατ.
CYP (95,8 εκατ. ευρώ) με εμπορικούς όρους, αλλά με κρατική εγγύηση.
Εάν η τιμή πώλησης της Eurocypria είναι διαφορετική από την προβλεπόμενη τιμή που αναφέρεται στην αναθεωρημένη κοινοποίηση, τότε το ποσό του δανείου θα προσαρμοστεί αναλόγως προς τα πάνω ή προς τα κάτω έτσι, ώστε να καταστεί διαθέσιμο στην αεροπορική εταιρεία συνολικό ποσό 70 εκατ.
CYP (122 εκατ. ευρώ).
31. Το σχέδιο προβλέπει περαιτέρω αύξηση του κεφαλαίου, συνολικού ύψους 14 εκατ.
CYP (24 εκατ. ευρώ) με τη συμμετοχή του Δημοσίου και ιδιωτών μετόχων, που θα λάβει χώρα 18 μήνες μετά την έναρξη του σχεδίου αναδιάρθρωσης.
Με την αύξηση του κεφαλαίου, ύψους 14 εκατ.
CYP, το 2007, θα αποπληρωθεί ισοδύναμο ποσό του μακροπρόθεσμου δανείου και το υπόλοιπο θα καταβληθεί σε εξαμηνιαίες δόσεις κατά την εναπομένουσα περίοδο.
32. Το αναθεωρημένο σχέδιο περιλαμβάνει διαρθρωτικά μέτρα, όπως πώληση στοιχείων του ενεργητικού, επενδύσεις σε ΤΟ, κλείσιμο ζημιογόνων μονάδων, περικοπές προσωπικού και μισθών και άλλα μέτρα εξοικονόμησης πόρων.
Οι κυπριακές αρχές θεωρούν ότι το σχέδιο αυτό, εάν εφαρμοστεί πλήρως, θα επιτρέψει στην αεροπορική εταιρεία να ανακτήσει τη βιωσιμότητα της κατά τα προσεχή έτη.
III. ΛΕΠΤΟΜΕΡΗΣ ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ ΤΩΝ ΠΡΟΤΕΙΝΟΜΕΝΩΝ ΜΕΤΡΩΝ ΕΝΙΣΧΥΣΗΣ
33. Λόγω της τρέχουσας δυσχερούς οικονομικής καταστάσεως στην οποία έχει περιέλθει ο όμιλος της Cyprus Airways, οι κυπριακές αρχές αποφάσισαν να λάβουν ριζικά μέτρα.
Το στρατηγικό και επιχειρησιακό μοντέλο το οποίο χρησίμευσε στην Cyprus Airways και στις θυγατρικές της κατά το παρελθόν δεν είναι πλέον βιώσιμο στο σημερινό ανταγωνιστικό περιβάλλον στο οποίο λειτουργεί η αεροπορική εταιρεία.
34. Το βασικό πρόβλημα έγκειται στο γεγονός ότι η αεροπορική εταιρεία λειτουργεί σε επίπεδα κόστους ενός αερομεταφορέα με πλήρες δίκτυο, ενώ η πραγματικότητα της ελευθερωμένης αγοράς στην Κύπρο, χώρα η οποία αποτελεί κατ'εξοχή προορισμό αναψυχής, αφήνει περιθώρια μόνο για επίπεδα κέρδους που αντιστοιχούν σε εκείνα των αεροπορικών εταιρειών τσάρτερ ή/και των αεροπορικών εταιρειών χαμηλού κόστους, που αποτελούν στην ουσία τους πραγματικούς ανταγωνιστές της CY.
Κατά την άποψη του πλειοψηφικού μετόχου της αεροπορικής εταιρείας, που είναι το κυπριακό κράτος, η συνέχιση της σημερινής κατάστασης ("business as usual") ή η επιβολή περιορισμένων μόνων προσαρμογών στο ισχύον επιχειρησιακό μοντέλο δεν αποτελούν εφικτές λύσεις.
Με βάση την αγορά της, γεωγραφικές παραμέτρους και τα χαρακτηριστικά των επιβατών της, η αεροπορική εταιρεία διαθέτει περιορισμένες μόνο δυνατότητες για περαιτέρω ανάπτυξη ή αύξηση των εσόδων της στο συγκεκριμένο περιβάλλον στο οποίο λειτουργεί.
Κατά συνέπεια, οι αρχές αποφάσισαν να προβούν σε μια "επώδυνη αναδιάρθρωση" με περικοπές κόστους κατά την πρώτη φάση της.
35. Από τη στιγμή που θα έχει υλοποιηθεί το εγχείρημα αυτό και θα υπάρχουν θετικές καθαρές ταμειακές ροές, θα πραγματοποιηθεί η στρατηγική επανατοποθέτηση της Cyprus Airways στην αγορά, ως εταιρείας παροχής οικονομικά συμφερουσών υπηρεσιών αερομεταφορών ("value for money brand").
Το νέο πλαίσιο θα αντιμετωπίζει τις ανάγκες των επιβατών τακτικών πτήσεων (για επαγγελματικούς σκοπούς και για αναψυχή), θα προσφέρει σύνολα θέσεων στους consolidators (φορείς συγκεντρωτικής αγοράς θέσεων σε αεροσκάφη), και δυνητικά, εκτός περιόδων αιχμής, θα προσφέρει ολόκληρο το αεροσκάφος σε ταξιδιωτικούς πράκτορες ή ταξιδιωτικούς consolidators.
Μετά από το στάδιο αυτό, θα ξεκινήσει μια δεύτερη φάση περικοπής του κόστους, που θα επικεντρώνεται στην εξωτερική ανάθεση και στην εφαρμογή των βέλτιστων πρακτικών του κλάδου.
36. Μολονότι το υφιστάμενο σχέδιο δράσης ("Action Plan") και το πρόγραμμα "εμπορικής ανάκαμψης" ("Commercial Turnaround"), που δρομολογήθηκαν στα τέλη 2004/αρχές 2005, επέλυσαν σε ένα ορισμένο βαθμό τα χρηματοοικονομικά προβλήματα της αεροπορικής εταιρείας, οι κυπριακές αρχές ανέφεραν ότι τα μέτρα αυτά αναμένεται να βελτιώσουν τα αποτελέσματα μόνο κατά 10,4 εκατ.
CYP το 2005.
Ωστόσο, η CY πρέπει ακόμα να καλύψει ένα κενό περίπου 20 εκατ.
CYP, εξαιρουμένων ορισμένων έκτακτων κονδυλίων όπως είναι τα έξοδα για το πλεονάζον προσωπικό, ύψους 3 εκατ.
CYP [8].
Το σχέδιο αναδιάρθρωσης προβλέπει δυνατότητες λειτουργικών βελτιώσεων τόσο στην πλευρά του κόστους όσο και στην πλευρά των εσόδων.
Η αναμενόμενη βελτίωση των αποτελεσμάτων από τις πρωτοβουλίες αυτές θα ανέλθει σε 19,6 εκατ.
CYP το 2006, αναλυόμενη σε 15,4 εκατ.
CYP μείωση κόστους και 4,2 εκατ.
CYP αύξηση των εσόδων.
Κατά το 2007, θα υπάρξει περαιτέρω βελτίωση από την εφαρμογή του σχεδίου αυτού, της τάξης των 2,5 εκατ.
CYP.
_BAR_ […] [9] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
[…] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
[…] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
[…] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
[…] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
[…] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
37. Σύμφωνα με τις κυπριακές αρχές, ο όμιλος θα εμφανίσει αρνητική καθαρή θέση – 8,3 εκατ.
CYP στο τέλος 2005, λόγω των συσσωρευμένων ζημιών του.
Η κατάσταση αυτή θα επιδεινωθεί, παρά τη θετική επίπτωση που θα έχει για τους λογαριασμούς της εταιρείας η πώληση της Eurocypria το 2006, λόγω των αποζημιώσεων για τη μείωση του προσωπικού οι οποίες θα πρέπει να καταβληθούν κατά τη χρονική αυτή περίοδο.
Αναμένεται ότι από το 2007 η καθαρή αξία του ομίλου θα βελτιώνεται συνεχώς καθώς θα βελτιώνονται τα αποτελέσματα των εταιρειών του ομίλου.
Επιπλέον, η αύξηση κεφαλαίου κατά 14 εκατ.
CYP το 2007 αναμένεται να βελτιώσει την καθαρή θέση, καθιστώντας την θετική από το 2008.
38. Το σχέδιο αναδιάρθρωσης, όπως κοινοποιήθηκε, βασίζεται σε ορισμένες παραδοχές:
- Η κίνηση στην κυπριακή αγορά αναμένεται να αυξηθεί κατά 3,5 % κατά μέσον όρο ετησίως για την περίοδο 2005-2010, ενώ οι προβλέψεις για την αύξηση της κίνησης της Cyprus Airways εμφανίζουν ρυθμό 2,4 % κατά μέσον όρο ετησίως για την περίοδο 2005-2010.
- Ως εκ τούτου, το μερίδιο αγοράς της Cyprus Airways εκτιμήθηκε ότι θα υποχωρήσει από 24,6 % το 2005 σε 23,2 % το 2010.
- Τα έσοδα από τις εμπορευματικές μεταφορές αναμένεται να αυξηθούν κατά 1,1 εκατ.
CYP το 2006 και κατά 1,2 εκατ.
CYP ετησίως από το 2007 έως το 2010, σύμφωνα με τις βελτιώσεις του προγράμματος εμπορικής ανάκαμψης (commercial turnaround).
- Ο στόλος της Cyprus Airways δεν αλλάζει κατά τη διάρκεια της υπό εξέταση περιόδου (μέχρι το 2010) και παραμένει όπως ήταν το 2005, δηλαδή δύο αεροσκάφη A330, επτά αεροσκάφη A320 (ένα μισθωμένο στην ECA) και δύο αεροσκάφη A319.
- Το πτητικό δίκτυο της εταιρείας παραμένει αμετάβλητο καθόλη τη διάρκεια της περιόδου που καλύπτουν οι προβλέψεις, χωρίς την προσθήκη νέων γραμμών.
Η εξυπηρέτηση της επιπλέον ζήτησης επιτυγχάνεται μέσω του προγραμματισμού επιπρόσθετων πτήσεων, οι οποίες υποτίθεται ότι δεν αποκλίνουν σημαντικά από τον τρόπο λειτουργίας του έτους βάσης (2005).
- Οι δαπάνες προσωπικού αναμένεται να αυξηθούν κατά 3 % ετησίως μεταξύ 2006-2008 και κατά 5 % ετησίως το 2009 και 2010.
- Το κόστος των καυσίμων στις προβλέψεις βασίστηκε στην ακόλουθη εκτιμώμενη μέση τιμή για την βορειοδυτική Ευρώπη: περίπου 516 USD/τόνο για το 2005, 679 USD/τόνο για το 2006, 662 USD/τόνο για το 2007, 647 USD/τόνο για το 2008, και 636 USD/τόνο για το 2009 και 2010.
- Οι συναλλαγματικές ισοτιμίες που χρησιμοποιήθηκαν στις προβλέψεις είναι 1 CYP= 1,72 ευρώ, 2,15 USD και 1,20 GBP
Μακροπρόθεσμο δάνειο 55 εκατ.
CYP (95,8 εκατ. ευρώ)
39. Μόλις η Ευρωπαϊκή Επιτροπή δώσει την έγκρισή της, θα ληφθεί μακροπρόθεσμο δάνειο από εμπορική τράπεζα, ύψους 55 εκατ.
CYP (95,8 εκατ. ευρώ), με την εγγύηση του κυπριακού κράτους.
Το νέο δάνειο θα είναι δεκαετούς διάρκειας.
Η αποπληρωμή του θα γίνεται σε εξαμηνιαίες δόσεις, η πρώτη από τις οποίες θα οφείλεται έξι μήνες μετά τη λήψη του δανείου.
Το δάνειο αυτό θα προσφέρει στην CY την απαραίτητη ρευστότητα για την αναδιάρθρωση.
40. Το επιτόκιο του δανείου αυτού ορίστηκε από τις κυπριακές αρχές στο επιτόκιο αναφοράς της Ευρωπαϊκής Επιτροπής (επί του παρόντος 4,08 %).
Σύμφωνα με τις κυπριακές αρχές, δεδομένου ότι το επιτόκιο της αγοράς είναι χαμηλότερο από το επιτόκιο αναφοράς, η διαφορά θα καταβληθεί από την CY στο κράτος ως αμοιβή για την εγγύηση που θα παράσχει.
41. Ειδικότερα, το δάνειο αναδιάρθρωσης (και τα έσοδα από την πώληση της Eurocypria) προβλέπεται να χρησιμοποιηθεί ως εξής:
Περίοδος _BAR_ Ποσό (εκατ.
CYP) _BAR_ Περιγραφή _BAR_
2006 _BAR_ 30 _BAR_ Αποπληρωμή της ενίσχυσης διάσωσης _BAR_
2006 _BAR_ 10,6 _BAR_ Αποζημιώσεις για τη μείωση του προσωπικού _BAR_
2006 _BAR_ 2 _BAR_ Άλλες δαπάνες μείωσης του προσωπικού _BAR_
2006-2008 _BAR_ 5 _BAR_ Κεφάλαιο κίνησης για την CY _BAR_
2006-2008 _BAR_ 13,5 _BAR_ Προβλεπόμενες κεφαλαιουχικές δαπάνες _BAR_
2006-2010 _BAR_ 10 _BAR_ Ελλείμματα ταμειακών ροών _BAR_
Σύνολο _BAR_ 71,1 _BAR_ _BAR_
42. Η χρηματοδότηση θα χρησιμοποιηθεί στην πρώτη φάση για την αποπληρωμή του βραχυπρόθεσμου δανείου ύψους 30 εκατ.
CYP (51 εκατ. ευρώ) που συνάφθηκε μετά την έγκριση της ενίσχυσης διάσωσης, τον Μάιο 2005.
Στη συνέχεια, το υπόλοιπο θα χρησιμοποιηθεί για την αναδιάρθρωση της αεροπορικής εταιρείας, για τη χρηματοδότηση των αποζημιώσεων μείωσης του προσωπικού, ύψους 10,6 εκατ.
CYP, που αναμένεται να καταβληθούν το 2006, και για άλλες δαπάνες αναδιάρθρωσης, ύψους 2 εκατ.
CYP, που αναμένεται να καταβληθούν το 2006 και 2007.
Μολονότι δεν έχει γίνει ακόμη καμία πρόβλεψη για το ενδεχόμενο αυτό στο τρέχον σχέδιο χρηματοδότησης, κατά το προσεχές μέλλον ίσως χρειαστούν περαιτέρω μειώσεις προσωπικού λόγω των τεχνολογικών εξελίξεων ή της περαιτέρω αναδιοργάνωσης.
43. Η χρηματοδότηση θα χρησιμοποιηθεί επίσης για να καλύψει τις απαιτήσεις κεφαλαίου κίνησης της εταιρείας.
Κατά το παρελθόν, η εταιρεία συνήθιζε να επωφελείται από 35 εκατ. εκατ.
CYP βραχυπρόθεσμων διευκολύνσεων που χρησιμοποιούσε για την κάλυψη των αναγκών της σε κεφάλαιο κίνησης λόγω των ανισορροπιών που παρατηρούνταν στις ταμειακές ροές της εξαιτίας της εποχικότητας και του γεγονότος ότι οι εισπράξεις και οι πληρωμές πραγματοποιούνται σε διαφορετικά νομίσματα.
Οι κυπριακές αρχές εκτιμούν ότι η ελάχιστη απαίτηση κεφαλαίων κίνησης ανέρχεται σε περίπου 5 εκατ.
CYP, προκειμένου να μπορέσει η εταιρεία να εκπληρώσει τις υποχρεώσεις της, όπως αυτές προκύπτουν σε διαφορετικά νομίσματα κατά τη διάρκεια οιουδήποτε μηνός, χωρίς να διατρέχει τον κίνδυνο να αντιμετωπίσει καταστάσεις όπου οι εισπράξεις έρχονται σε επόμενη φάση.
44. Το δάνειο θα χρησιμοποιηθεί για να καλύψει μελλοντικές απαιτήσεις δαπανών κεφαλαίου μέχρις ότου η εταιρεία να μπορεί να αποκτήσει ικανή ρευστότητα προκειμένου να καταβάλλει η ίδια τις δαπάνες αυτές.
Οι δαπάνες κεφαλαίου εκτιμήθηκαν σε 3 εκατ.
CYP το 2006 και το 2007, και σε 2,5 εκατ.
CYP από το 2008 έως το 2010, δηλαδή συνολικά 13,5 εκατ.
CYP.
Οι εν λόγω προβλεπόμενες κεφαλαιουχικές δαπάνες συνδέονται κυρίως με δαπάνες έργων ΤΠ που θεωρούνται αναγκαία για την περαιτέρω αυτοματοποίηση της αεροπορικής εταιρείας και την ενίσχυση της ικανότητάς της να λειτουργεί με λιγότερο προσωπικό.
45. Το δάνειο θα χρησιμοποιηθεί επίσης για την κάλυψη συσσωρευμένων ελλειμμάτων ταμειακών ροών της αεροπορικής εταιρείας που προκύπτουν από την εποχικότητα η οποία χαρακτηρίζει την ικανότητα κερδοφορίας της· αυτά είναι δυνατόν να ανέλθουν μέχρι 10 εκατ. ευρώ έως τον Ιούλιο 2006, δεδομένου ότι η ταμειακή θέση της αεροπορικής εταιρείας κατά τους χειμερινούς μήνες βρίσκεται στο χαμηλότερο σημείο της.
Ενώ τα κέρδη της αεροπορικής εταιρείας υπόκεινται σε έντονη εποχικότητα, οι δαπάνες της κατανέμονται εξίσου καθ'όλη τη διάρκεια του έτους, προκαλώντας αύξηση στις ανισορροπίες ταμειακών ροών.
Πώληση της Eurocypria
46. Η κυπριακή κυβέρνηση και το διοικητικό συμβούλιο της CY συμφώνησαν να πωληθεί η Eurocypria στο δημόσιο έναντι αντιτίμου το οποίο πρόκειται να καθοριστεί οριστικά προσεχώς, που έχει όμως αρχικά εκτιμηθεί σε 15 εκατ.
CYP (26 εκατ. ευρώ).
Στο πλαίσιο αυτό, ανατέθηκε στην Pricewaterhouse Coopers η διενέργεια ανεξάρτητης αποτίμησης, σύμφωνα με την οποία η αξία της Eurocypria εκτιμήθηκε σε περίπου 15 εκατ.
CYP.
Έχουν ξεκινήσει διαπραγματεύσεις μεταξύ του διοικητικού συμβουλίου της Cyprus Airways και της κυβέρνησης, προκειμένου να συμφωνηθεί η οριστική τιμή πώλησης.
Επειδή οι διαπραγματεύσεις αυτές δεν έχουν ακόμα ολοκληρωθεί, τόσο οι κυπριακές αρχές όσο και η Επιτροπή υιοθέτησαν την υπόθεση εργασίας ότι, με βάση την αποτίμηση που έχει ήδη διενεργηθεί, η Eurocypria θα αγοραστεί από το Δημόσιο κατά τη διάρκεια του πρώτου τριμήνου του 2006 έναντι 15 εκατ.
CYP της μετρητοίς.
47. Η πώληση αυτή θα έχει ως συνέπεια το διαχωρισμό της Eurocypria από τον όμιλο της Cyprus Airways και τη λειτουργία της ως εντελώς χωριστής οντότητας.
Σημαίνει επίσης ότι τα έσοδα από την πώληση (το ποσό που θα καταβληθεί από το κράτος στην Cyprus Airways) μπορούν να χρησιμοποιηθούν από την Cyprus Airways για τη χρηματοδότηση της αναδιάρθρωσής της.
Περικοπές κόστους
48. Στο πλαίσιο του σχεδίου δράσης που έχει ήδη αναληφθεί, 111 περίπου μέλη από το μόνιμο προσωπικό της αεροπορικής εταιρείας έχουν ήδη αποχωρήσει ως πλεονάζον προσωπικό, ενώ 44 επιπλέον μέλη του προσωπικού που έχουν φθάσει σε ηλικία συνταξιοδότησης δεν θα αντικατασταθούν, και απολύθηκαν 564 εποχικοί απασχολούμενοι.
Τα μέτρα αυτά, παράλληλα με άλλα μέτρα όπως η μείωση στις εισφορές κοινωνικής ασφάλισης της εταιρείας, το κλείσιμο της τεχνικής μονάδας του αεροδρομίου της Πάφου και οι περικοπές μισθών για τη διοίκηση, μεταξύ άλλων, οδήγησαν στην εξοικονόμηση άνω των 10 εκατ.
CYP.
49. Στους 24 μήνες του σχεδίου αναδιάρθρωσης, οι προσπάθειες θα εστιαστούν κυρίως στην περικοπή δαπανών και στην επιλεκτική ενίσχυση των εσόδων.
Η κυβέρνηση και η διοίκηση εκτίμησαν ότι οι συνολικές δαπάνες πρέπει να μειωθούν κατά 13 %.
Αυτό θα επιτευχθεί με τη μείωση του προσωπικού κατά 20 % περίπου και παράλληλα με τη μείωση των επιπέδων των μισθών για τα μέλη εκείνα του προσωπικού που θα παραμείνουν στην εταιρεία κατά 15 %, κατά μέσον όρο.
Αυτό σημαίνει ότι από το συνολικό προσωπικό των 1840 εργαζομένων την 1η Σεπτεμβρίου 2005, 385 εργαζόμενοι θα αποχωρίσουν ως υπεράριθμοι βάσει του σχεδίου αναδιάρθρωσης· τα μέτρα αυτά θα επιφέρουν ετήσια εξοικονόμηση 6,85 εκατ.
CYP.
Περαιτέρω εξοικονόμηση 4,6 εκατ.
CYP περίπου θα προέλθει από περικοπές δαπανών προσωπικού μέσω σειράς άλλων υπό εξέλιξη μέτρων.
Στρατηγικές παραγωγής εσόδων
50. Όπως αναφέρθηκε προηγουμένως, η αεροπορική εταιρεία έχει ήδη ξεκινήσει ένα πρόγραμμα εμπορικής ανάκαμψης, το οποίο περιλαμβάνει σειρά στρατηγικών για τη δημιουργία εσόδων.
Οι στρατηγικές αυτές περιλαμβάνουν βελτίωση των πωλήσεων και της διανομής, την επιβολή πολιτικών και επιβαρύνσεων για τις υπέρβαρες αποσκευές, νέα τέλη παράδοσης και πρόσθετες επιβαρύνσεις για τα εμπορεύματα, βελτιώσεις στην τιμολόγηση και τη διαχείριση των εσόδων και βελτιωμένο τακτικό προγραμματισμό.
Οι βελτιώσεις αυτές έχουν ήδη αποδώσει 1,9 εκατ.
CYP το 2005 και θα αυξηθούν περαιτέρω κατά 4,2 εκατ.
CYP το 2006.
Μεταβίβαση του τμήματος τροφοδοσίας (catering)
51. Οι κυπριακές αρχές ανέφεραν επίσης ότι η διοίκηση της αεροπορικής εταιρείας εξετάζει τις δυνατότητες εξωτερικής ανάθεσης της τροφοδοσίας της αεροπορικής εταιρείας.
Η μονάδα αυτή αναμένεται ότι θα μεταβιβαστεί (εξ ολοκλήρου ή εν μέρει) σε άλλη εταιρεία η οποία δραστηριοποιείται στην τροφοδοσία αεροπορικών εταιρειών στην Κύπρο.
Στην παρούσα φάση, δεν είναι δυνατόν να διευκρινιστεί σε ποια βάση θα λάβει χώρα η μεταβίβαση αυτή, με ποιους όρους και έναντι ποίου αντιτίμου, εάν υπάρξει.
Αύξηση του κεφαλαίου
52. Ένα άλλο σημείο του σχεδίου αναδιάρθρωσης, που αναμένεται να υλοποιηθεί 18 μήνες μετά την έναρξη εφαρμογής του σχεδίου, είναι η αύξηση του κεφαλαίου κατά 14 εκατ.
CYP (24 εκατ. ευρώ).
Η αύξηση αυτή προβλέπεται να λάβει χώρα μέσω έκδοσης δικαιωμάτων και αναμένεται να συμμετάσχουν σε αυτήν όλοι οι μέτοχοι (το κράτος καθώς και οι μικρότεροι, ιδίως μεμονωμένοι, μέτοχοι).
Οι κυπριακές αρχές διευκρινίζουν ότι ο λόγος για τον οποίο η αύξηση αυτή θα πραγματοποιηθεί 18 μήνες μετά την έναρξη του σχεδίου αναδιάρθρωσης είναι για να έχουν καταστεί μέχρι τότε εμφανή τα αποτελέσματα του σχεδίου αναδιάρθρωσης και συνεπώς οι ιδιώτες μέτοχοι να δείξουν μεγαλύτερη προθυμία συμμετοχής στην έκδοση δικαιωμάτων.
53. Επιδιώκεται να συμβάλλουν οι μέτοχοι κατά αναλογία προς την τρέχουσα μετοχική διάθρωση της εταιρείας, με το κυπριακό δημόσιο να προσφέρει μέχρι 9,8 εκατ.
CYP (17 εκατ. ευρώ) (70 %), ενώ η συμβολή των ιδιωτών μετόχων στην εν λόγω αύξηση κεφαλαίου θα κινείται στα 4,2 εκατ.
CYP (7,3 εκατ. ευρώ) (30 %).
54. Η προτεινόμενη αύξηση κεφαλαίου θα πραγματοποιηθεί μέσω έκδοσης δικαιωμάτων, παρέχοντας με τον τρόπο αυτό στους μετόχους τη δυνατότητα να αποκτήσουν περαιτέρω μετοχές στην εταιρεία, κατ'αναλογία με τα αντίστοιχα επίπεδα συμμετοχής τους.
Εάν για οποιοδήποτε λόγο ορισμένοι ιδιώτες μέτοχοι δεν επιθυμούν να κάνουν χρήση των δικαιωμάτων τους, αυτά θα προσφερθούν στους υπόλοιπους ιδιώτες μετόχους πέραν των μετοχών που δικαιούνται.
Σημειώνεται ότι οι βασικότεροι ιδιώτες μέτοχοι έχουν εκφράσει την προθυμία τους να συμμετάσχουν στην εν λόγω αύξηση κεφαλαίου.
Κατά συνέπεια, σε περίπτωση που ορισμένοι από τους ιδιώτες μετόχους δεν λάβουν μέρος στην αύξηση του κεφαλαίου, τότε το μερίδιό τους θα προσφερθεί στους υπόλοιπους ιδιώτες μετόχους, και με τον τρόπο αυτό η μόνη αλλαγή θα αφορά στο επίπεδο κατανομής της συμμετοχής μεταξύ ιδιωτών μετόχων, ενώ τα συνολικά ποσοστά μεταξύ του δημόσιου και του ιδιωτικού τομέα θα παραμείνουν ως έχουν.
Αξιολόγηση του μέτρου
Ύπαρξη ενίσχυσης κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ
55. Δυνάμει του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ, ενισχύσεις που χορηγούνται υπό οποιαδήποτε μορφή από τα κράτη μέλη ή με κρατικούς πόρους και που νοθεύουν ή απειλούν να νοθεύσουν τον ανταγωνισμό με την ευνοϊκή μεταχείριση ορισμένων επιχειρήσεων ή ορισμένων κλάδων παραγωγής είναι ασυμβίβαστες με την κοινή αγορά, κατά το μέτρο που επηρεάζουν τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών.
56. Η έννοια της κρατικής ενίσχυσης αφορά κάθε πλεονέκτημα το οποίο παρέχεται άμεσα ή έμμεσα, χρηματοδοτείται από κρατικούς πόρους και χορηγείται από το ίδιο το κράτος ή από ενδιάμεσο φορέα ο οποίος ενεργεί δυνάμει των εξουσιών που του έχουν εκχωρηθεί.
57. Εγγύηση δανείου.
Στο πλαίσιο αυτό, η απόφαση των κυπριακών αρχών να προβούν σε αναδιάρθρωση της Cyprus Airways, παρέχοντας στην εν λόγω εταιρεία εγγύηση για τη λήψη εμπορικού δανείου ποσού 55 εκατ.
CYP (96 εκατ. ευρώ), πρέπει στην παρούσα φάση να θεωρηθεί ως κρατική ενίσχυση.
Η εγγύηση συνίσταται σε κρατικούς πόρους, διότι χορηγείται άμεσα από το κράτος.
Επιπλέον, η εν λόγω οικονομική πράξη δεν θα μπορούσε να θεωρηθεί συμβατή με την αρχή του ιδιώτη επενδυτή σε συνθήκες οικονομίας αγοράς, εφόσον, με δεδομένη την τρέχουσα δυσχερή οικονομική κατάσταση της εταιρείας, κανένας δανειστής δεν θα χορηγούσε τέτοιου είδους δάνειο στη Cyprus Airways χωρίς κρατική εγγύηση.
58. Η πώληση της Eurocypria.
Η Επιτροπή πρέπει επίσης να εξετάσει εάν τα έσοδα από την πώληση της Eurocypria στο κράτος εκ μέρους του ομίλου Cyprus Airways είναι δυνατόν να θεωρηθεί ότι αποτελούν κρατική ενίσχυση.
Τα εν λόγω έσοδα πώλησης αναμένεται να ανέλθουν σε 15 εκατ.
CYP (26 εκατ. ευρώ).
Η Επιτροπή πρέπει άρα να εξετάσει τις συνθήκες κάτω από τις οποίες θα πωληθεί η Eurocypria, τους όρους που θα εφαρμοστούν στη συναλλαγή, το αντίτιμο που θα καταβληθεί και πώς υπολογίζεται η τιμή πώλησης.
59. Μια τέτοιου είδους πώληση στο ίδιο το Δημόσιο από μια οντότητα η οποία βρίσκεται υπό κρατικό έλεγχο μπορεί να οδηγήσει σε εξέταση του ενδεχόμενου ύπαρξης κρατικής ενίσχυσης εάν η τιμή που θα καταβληθεί είναι υπερβολικά υψηλή, γεγονός το οποίο μπορεί να σημαίνει ότι χορηγείται κρατική ενίσχυση στον μέτοχο που πωλεί την εταιρεία.
60. Οι κατευθυντήριες γραμμές της Επιτροπής για τις κρατικές ενισχύσεις στον τομέα των αεροπορικών μεταφορών που δημοσιεύθηκαν το 1994 [10] αναφέρουν ότι τα κράτη μέλη είναι ελεύθερα να πωλούν τις συμμετοχές τους σε δημόσιες εταιρείες· αυτό βασίζεται στην αρχή της ουδετερότητας όσον αφορά το ιδιοκτησιακό καθεστώς.
Το άρθρο 43 παράγραφος 1 των κατευθυντήριων γραμμών του 1994 προβλέπει ότι η ενίσχυση αποκλείεται εφόσον η πώληση γίνεται μέσω μιας άνευ όρων πρόσκλησης υποβολής προσφορών, στην οποία όλοι οι δυνητικοί υποψήφιοι αντιμετωπίζονται ισότιμα και η επιχείρηση πωλείται στον πλειοδότη, δηλαδή εάν η επιχείρηση πωλείται σε αγοραία τιμή.
61. Στην περίπτωση κατά την οποία πώληση δεν πραγματοποιείται με τον τρόπο αυτό αλλά με περιοριστικούς όρους ή με τη μορφή άμεσης εμπορικής πώλησης (όπως συμβαίνει στην παρούσα περίπτωση), τότε η παράγραφος 2 του άρθρου 43 των κατευθυντηρίων γραμμών προβλέπει ότι "Οι εταιρείες οι οποίες πωλούνται σύμφωνα με τους όρους … (άμεση πώληση/πρόσκληση υποβολής προσφορών με περιοριστικούς όρους) … πρέπει να αξιολογούνται από ανεξάρτητο εμπειρογνώμονα ο οποίος πρέπει να υποδεικνύει, υπό κανονικές συνθήκες, μια αξία για μία επιχείρηση σε διαρκή λειτουργία όσον αφορά την εταιρεία, και, εφόσον η Επιτροπή κρίνει απαραίτητο, μια αξία ρευστοποίησης.
Μία έκθεση, η οποία να ορίζει την αξία, ή τις αξίες πώλησης και το προϊόν της πώλησης, πρέπει να παρασχεθεί στην Επιτροπή ώστε να μπορέσει να προσδιορίσει το πραγματικό ποσόν της ενίσχυσης".
Οι αρχές αυτές πρέπει επίσης να εφαρμόζονται όταν το Δημόσιο είναι επίσης ο αγοραστής.
62. Μολονότι οι κυπριακές αρχές ανέφεραν ότι έχει διενεργηθεί ανεξάρτητη αποτίμηση της Eurocypria από αξιόπιστη εταιρεία συμβούλων (PricewaterhouseCoopers), η Επιτροπή δεν έχει λάβει γνώση της αποτίμησης αυτής και δεν μπορεί να σχολιάσει την ακρίβειά της και τις μεθόδους που χρησιμοποιήθηκαν.
63. Όπως προαναφέρθηκε, η Eurocypria εμφάνισε οριακά θετικά αποτελέσματα κατά τα τελευταία χρόνια, με συσσωρευμένα κέρδη 0,8 εκατ.
CYP (1,4 εκατ. ευρώ) τα τελευταία πέντε χρόνια και το 2004 εμφάνισε κέρδος προ φόρων 1,9 εκατ.
CYP (3,3 εκατ. ευρώ) επί εσόδων από επιβατική κίνηση της τάξεως των 40,3 εκατ.
CYP (70 εκατ. ευρώ).
Μια αποτίμηση της τάξεως των 15 εκατ.
CYP (26 εκατ. ευρώ) αντιστοιχεί σε αξία σχεδόν οκταπλάσια των κερδών του 2004.
Η Επιτροπή θα ήθελε να μάθει πώς προήλθε το αποτέλεσμα αυτό.
Η Επιτροπή ζητεί να λάβει αντίγραφο της έκθεσης και επεξήγηση της μεθόδου που χρησιμοποιήθηκε για την εν λόγω αποτίμηση.
64. Κατά συνέπεια, η Επιτροπή δεν μπορεί στην παρούσα φάση να αποκλείσει το ενδεχόμενο η εν λόγω τιμή πώλησης να περιλαμβάνει στοιχεία κρατικής ενίσχυσης.
65. Αύξηση του κεφαλαίου.
Μια περαιτέρω πτυχή του σχεδίου αναδιάρθρωσης είναι ότι 18 μήνες μετά την έναρξη της αναδιάρθρωσης το κεφάλαιο της εταιρείας θα αυξηθεί κατά περίπου 14 εκατ.
CYP.
Η εν λόγω αύξηση κεφαλαίου αναμένεται να αναληφθεί από τους μετόχους κατ'αναλογία της συμμετοχής τους και το κράτος να συμβάλει με ποσό 9,8 εκατ.
CYP (17 εκατ. ευρώ ή 70 %) στην εν λόγω αύξηση, ενώ η συμβολή των ιδιωτών μετόχων στην αύξηση του κεφαλαίου θα ανέλθει σε περίπου 4,2 εκατ.
CYP (7,3 εκατ. ευρώ ή 30 %).
66. Μολονότι το ποσό των 9,8 εκατ.
CYP αποτελεί με βεβαιότητα μεταφορά κρατικών πόρων, η Επιτροπή δεν μπορεί να αποφανθεί οριστικά στην παρούσα φάση ότι αποτελεί κρατική ενίσχυση.
Υπάρχει πιθανότητα η εν λόγω αύξηση κεφαλαίου να ισοδυναμεί με επένδυση την οποία οποιοσδήποτε (ιδιώτης) επενδυτής σε οικονομία αγοράς θα πραγματοποιούσε σε εταιρεία που κατέχει και, εάν αυτό συμβαίνει, τότε το ποσό αυτό δεν θα μπορούσε να χαρακτηριστεί ως κρατική ενίσχυση.
Στην παρούσα φάση, η Επιτροπή δεν μπορεί να προβεί σε οριστική αξιολόγηση ως προς τη φύση της εν λόγω αύξησης του κεφαλαίου και δεν μπορεί να αποκλείσει το ενδεχόμενο να περιέχει στοιχεία κρατικής ενίσχυσης.
67. Κατά συνέπεια, εφόσον τα μέτρα που αναφέρονται ανωτέρω επηρεάζουν τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών, δεδομένου ότι αφορούν επιχείρηση η οποία ασκεί δραστηριότητα μεταφοράς μεταξύ κρατών μελών και καλύπτει την κοινή αγορά, και καθώς είναι δυνατόν να στρεβλώνουν ή να απειλούν να στρεβλώσουν τον ανταγωνισμό εντός της αγοράς αυτής επειδή αφορούν μία μόνο εταιρεία η οποία βρίσκεται σε συνθήκες ανταγωνισμού με άλλες κοινοτικές αεροπορικές εταιρείες, ειδικότερα από την έναρξη ισχύος του τρίτου σταδίου ελευθέρωσης των αεροπορικών μεταφορών ("τρίτη δέσμη") την 1η Ιανουαρίου 1993, μπορεί να θεωρηθούν ως κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ.
68. Επιπλέον, σε σχέση με την εγγύηση δανείου ύψους 55 εκατ.
CYP, η εκτίμηση αυτή δεν αμφισβητείται από τις κυπριακές αρχές, οι οποίες στην κοινοποίηση επεδίωξαν να εκπληρώσουν τους όρους που προβλέπονται στις κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α.
Νομική βάση της αξιολόγησης
69. Είναι επομένως απαραίτητο να εξεταστεί το εν λόγω μέτρο υπό το πρίσμα του άρθρου 87 παράγραφοι 2 και 3 της συνθήκης ΕΚ, που προβλέπει εξαιρέσεις από τον γενικό κανόνα του ασυμβίβαστου που ορίζεται στο άρθρο 87 παράγραφος 1.
70. Οι εξαιρέσεις στο άρθρο 87 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ δεν ισχύουν εν προκειμένω επειδή η ενίσχυση δεν έχει κοινωνικό χαρακτήρα και δεν χορηγείται σε μεμονωμένους καταναλωτές, ούτε αποσκοπεί στην επανόρθωση ζημιών που προκαλούνται από θεομηνίες ή άλλα έκτακτα γεγονότα, ούτε χορηγείται στην οικονομία ορισμένων περιοχών της Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της Γερμανίας οι οποίες εθίγησαν από την διαίρεση της Γερμανίας.
71. Άλλες εξαιρέσεις από τη γενική απαγόρευση των κρατικών ενισχύσεων καθορίζονται στο άρθρο 87 παράγραφος 3.
72. Οι εξαιρέσεις που προβλέπονται στο άρθρο 87 παράγραφος 3, στοιχεία α), β) και δ), δεν ισχύουν στην παρούσα περίπτωση, διότι η ενίσχυση δεν προωθεί την οικονομική ανάπτυξη περιοχών στις οποίες το βιοτικό επίπεδο είναι ασυνήθως χαμηλό ή στις οποίες υπάρχει μεγάλη ανεργία, δεν προωθεί την εκτέλεση ενός σημαντικού έργου κοινού ευρωπαϊκού ενδιαφέροντος, δεν αποκαθιστά κάποια σοβαρή διαταραχή στην οικονομία κράτους μέλους ούτε προωθεί τον πολιτισμό και τη διατήρηση της πολιτιστικής κληρονομιάς.
73. Επομένως, μπορεί να ισχύσει μόνο η εξαίρεση που προβλέπεται στο άρθρο 87 παράγραφος 3, στοιχείο γ).
Το εν λόγω άρθρο ορίζει ότι η κρατική ενίσχυση μπορεί να εγκριθεί όταν χορηγείται για την προώθηση της ανάπτυξης ορισμένων οικονομικών τομέων, με την προϋπόθεση ότι δεν αλλοιώνει τους όρους των συναλλαγών κατά τρόπο που θα αντέκειτο προς το κοινό συμφέρον.
74. Από την άποψη αυτή, το εφαρμοστέο κοινοτικό πλαίσιο προκειμένου να αποφασιστεί ο συμβιβάσιμος χαρακτήρας της ενίσχυσης είναι οι κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α του 2004, καθώς και οι προαναφερθείσες κατευθυντήριες γραμμές της Επιτροπής του 1994 για τις κρατικές ενισχύσεις στον τομέα των αεροπορικών μεταφορών.
Συμβιβάσιμος χαρακτήρας των προτεινόμενων μέτρων με την κοινή αγορά
75. Η Επιτροπή πρέπει συνεπώς να αξιολογήσει κατά πόσο το σχέδιο αναδιάρθρωσης συνάδει με τις διατάξεις των εφαρμοστέων κατευθυντήριων γραμμών, η βασική αρχή των οποίων (παράγραφος 31 των κατευθυντήριων γραμμών Δ&Α) είναι να "επιτρέπεται η χορήγηση ενισχύσεων αναδιάρθρωσης μόνο σε περιπτώσεις κατά τις οποίες μπορεί να αποδειχθεί ότι η έγκριση της ενίσχυσης αναδιάρθρωσης δεν είναι αντίθετη με το κοινοτικό συμφέρον.
Αυτό ισχύει μόνο εφόσον πληρούνται αυστηρές προϋποθέσεις και εφόσον είναι βέβαιο ότι οι ενδεχόμενες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού θα αντισταθμιστούν από τα οφέλη που θα προκύψουν από την επιβίωση της επιχείρησης … και εφόσον, κατ'αρχήν, προβλέπονται επαρκή αντισταθμιστικά μέτρα υπέρ των ανταγωνιστών".
76. Στη συνέχεια, οι κατευθυντήριες γραμμές θέτουν ορισμένες προϋποθέσεις βάσει των οποίων μπορεί να χορηγηθεί ενίσχυση αναδιάρθρωσης.
Η Επιτροπή πρέπει συνεπώς να εξετάσει το σχέδιο και να ελέγξει κατά πόσον πληρούνται οι προϋποθέσεις αυτές.
Επιλεξιμότητα της επιχείρησης
77. Αρχικά, πρόκειται για προβληματική επιχείρηση κατά την έννοια των κατευθυντήριων γραμμών; Η παράγραφος 9 των κατευθυντήριων γραμμών αναφέρει ότι δεν υπάρχει κοινοτικός ορισμός της προβληματικής επιχείρησης και προσθέτει ότι "η Επιτροπή θεωρεί ότι μια επιχείρηση είναι προβληματική εφόσον δεν είναι ικανή, με δικούς τους οικονομικούς πόρους ή με τους πόρους που είναι ικανή να εξασφαλίσει από τους ιδιοκτήτες/μετόχους της και τους πιστωτές της, να ανακόψει τη ζημιογόνο πορεία της, η οποία, χωρίς εξωτερική παρέμβαση από το κράτος, θα την οδηγήσει προς μία σχεδόν βέβαιη οικονομική εξαφάνιση βραχυπρόθεσμα ή μεσοπρόθεσμα".
78. Στη συνέχεια, οι κατευθυντήριες γραμμές διευκρινίζουν ότι "μία επιχείρηση θεωρείται κατ'αρχήν και ανεξαρτήτως μεγέθους προβληματική, κατά την έννοια των παρουσών κατευθυντήριων γραμμών, στις ακόλουθες περιπτώσεις: α) εάν πρόκειται για εταιρεία περιορισμένης ευθύνης, εφόσον έχει απολεσθεί πάνω από το μισό του εγγεγραμμένου της κεφαλαίου και άνω του ενός τετάρτου του κεφαλαίου αυτού έχει απολεσθεί κατά τη διάρκεια των 12 τελευταίων μηνών".
79. Στην παράγραφο 11 αναφέρεται επίσης ότι "Ακόμα και στην περίπτωση που δεν συντρέχει καμία από τις περιστάσεις (που αναφέρονται προηγουμένως), μία εταιρεία μπορεί να συνεχίσει να θεωρείται προβληματική, ιδιαίτερα όταν υπάρχουν οι συνήθεις ενδείξεις μιας προβληματικής επιχείρησης όπως αύξηση των ζημιών, μείωση του κύκλου εργασιών, διόγκωση των αποθεμάτων, πλεονάζουσα παραγωγική ικανότητα, φθίνουσα ταμειακή ροή, αυξανόμενη δανειοληψία, αύξηση των χρηματοοικονομικών επιβαρύνσεων καθώς και εξασθένιση ή εξαφάνιση της καθαρής αξίας του ενεργητικού".
80. Η Ευρωπαϊκή Επιτροπή σημειώνει ότι η Cyprus Airways είναι εταιρεία περιορισμένης ευθύνης που έχει ήδη απολέσει σημαντικό μέρος του εγγεγραμμένου κεφαλαίου της.
Στις 31 Δεκεμβρίου 2003, η Cyprus Airways είχε εγγεγραμμένο κεφάλαιο 55,5 εκατ.
CYP (95 εκατ. ευρώ), αλλά έως τις 31 Δεκεμβρίου 2004 είχε απολέσει 26,2 εκατ.
CYP (44,8 εκατ. ευρώ), που ισοδυναμεί με απώλεια περίπου του 50 % μετοχικού της κεφαλαίου κατά τους προηγούμενους 12 μήνες.
81. Η Επιτροπή σημειώνει ότι οι απώλειες του ομίλου (που προκλήθηκαν κυρίως από την Cyprus Airways) αυξήθηκαν από 20,9 εκατ.
CYP το 2003 σε 39,4 εκατ.
CYP στο τέλος του 2004.
Ως εκ τούτου, τα ίδια κεφάλαια της Cyprus Airways μειώθηκαν από 55,6 εκατ.
CYP (95 εκατ. ευρώ) το 2003 σε 14,4 εκατ.
CYP (25 εκατ. ευρώ) το 2004.
Επομένως, με δεδομένη τη δυσχερή οικονομική της κατάσταση, η εταιρεία είναι εξαιρετικά απίθανο να μπορούσε να εξασφαλίσει οποιαδήποτε πηγή χρηματοδότησης σε εμπορική βάση.
82. Στην απόφασή της από 3 Μαΐου 2005 για την "Cyprus Airways (ενίσχυση διάσωσης)", η Επιτροπή αποφάνθηκε κατά συνέπεια ότι η Cyprus Airways είναι όντως προβληματική επιχείρηση κατά την έννοια των κατευθυντήριων γραμμών του 2004.
Τα αποτελέσματα του ομίλου για το 2005 εμφανίζουν επιπλέον καθαρή ζημία – 22,8 εκατ.
CYP (– 39,7 εκατ. ευρώ), με αποτέλεσμα η καθαρά θέση να εμφανίζει αρνητική αξία – 8,3 εκατ.
CYP (– 14,5 εκατ. ευρώ).
Ως εκ τούτου, η Cyprus Airways εξακολουθεί να αποτελεί προβληματική επιχείρηση κατά την έννοια των κατευθυντηρίων γραμμών.
Αποκατάσταση της μακροπρόθεσμης βιωσιμότητας
83. Ο δεύτερος όρος (όπως προβλέπεται στην παράγραφο 35 των κατευθυντήριων γραμμών Δ&Α) που πρέπει να πληρούται είναι ότι το "σχέδιο αναδιάρθρωσης, του οποίου η διάρκεια πρέπει να είναι όσο το δυνατό βραχύτερη, πρέπει να επιτρέπει την αποκατάσταση της μακροπρόθεσμης βιωσιμότητας της επιχείρησης μέσα σε εύλογο χρονικό διάστημα και να βασίζεται σε ρεαλιστικές υποθέσεις όσον αφορά τις μελλοντικές συνθήκες λειτουργίας.
Η ενίσχυση αναδιάρθρωσης πρέπει, επομένως, να συνδέεται με ένα βιώσιμο σχέδιο αναδιάρθρωσης, για το οποίο αναλαμβάνει σχετική δέσμευση το κράτος μέλος.
Το σχέδιο αυτό πρέπει να υποβληθεί στην Επιτροπή με όλες τις αναγκαίες διευκρινίσεις και ιδίως να συνοδεύεται από μελέτη αγοράς.
Η βελτίωση της βιωσιμότητας πρέπει να προκύπτει κατά κύριο λόγο από τη λήψη εσωτερικών μέτρων που περιλαμβάνονται στο σχέδιο αναδιάρθρωσης.
Μπορεί να βασίζεται σε εξωγενείς παράγοντες τους οποίους δεν μπορεί να επηρεάσει σε σημαντικό βαθμό η επιχείρηση, όπως διακυμάνσεις των τιμών ή της ζήτησης, αλλά μόνο εφόσον οι υποθέσεις που διατυπώνονται για την αγορά τυγχάνουν γενικής αποδοχής.
Η αναδιάρθρωση πρέπει να συνεπάγεται την εγκατάλειψη δραστηριοτήτων που, ακόμα και μετά την αναδιάρθρωση, θα παρέμεναν ζημιογόνες για διαρθρωτικούς λόγους."
84. Οι κατευθυντήριες γραμμές (παράγραφος 37) αναφέρουν περαιτέρω ότι "το σχέδιο πρέπει να προβλέπει μια μεταστροφή της επιχείρησης η οποία να της παρέχει την δυνατότητα να καλύπτει, μετά την ολοκλήρωση της αναδιάρθρωσης, όλα της τα έξοδα, περιλαμβανομένων των αποσβέσεων και των χρηματοοικονομικών δαπανών.
Η προσδοκώμενη απόδοση των κεφαλαίων πρέπει να είναι τέτοια ώστε η αναδιαρθρωμένη επιχείρηση να μπορεί να αντιμετωπίσει τον ανταγωνισμό στην αγορά με τις δικές της δυνάμεις."
85. Κατά την αξιολόγηση του κατά πόσον το σχέδιο αναδιάρθρωσης θα επαναφέρει την επιχείρηση σε βιωσιμότητα, η Επιτροπή θα αναλύσει το σχέδιο στα συστατικά του μέρη προκειμένου να καθορίσει κατά πόσο το σχέδιο αυτό στο σύνολό του είτε τα επί μέρους στοιχεία του συμβιβάζονται με το πλαίσιο για την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων ή κατά πόσο η Επιτροπή διαθέτει επαρκείς πληροφορίες επί του παρόντος προκειμένου να προβεί στην αξιολόγηση αυτή.
86. Σε σχέση με το μακροπρόθεσμο δάνειο των 55 εκατ.
CYP (96 εκατ. ευρώ) με κρατική εγγύηση, οι κυπριακές αρχές κατέδειξαν ότι το ποσό αυτό θα χρησιμοποιηθεί (μαζί με τα 15 εκατ.
CYP — 26 εκατ. ευρώ — του προϊόντος από την πώληση της Eurocypria) για την αποπληρωμή της ενίσχυσης διάσωσης και την αναδιάρθρωση της εταιρείας κατά τα επόμενα χρόνια.
87. Στην παρούσα φάση της ανάλυσής της, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να αποφανθεί εάν τα ενεχόμενα ποσά, οι ενέργειες για τις οποίες θα εκταμιευθούν και η διάρκεια του δανείου είναι ενδεδειγμένα για την αναδιάρθρωση του τύπου αυτού, προκειμένου η επιχείρηση να επανέλθει σε βιωσιμότητα, όπως αναφέρεται στις κατευθυντήριες γραμμές.
88. Εκτός από τη χρηματοδότηση του σχεδίου αναδιάρθρωσης, προβλέπεται επίσης ότι η αεροπορική εταιρεία θα μειώσει τη βάση του κόστους της κατά περίπου 13 % στην αρχική φάση της αναδιάρθρωσης και θα λάβει άλλα μέτρα για την μεγιστοποίηση των εσόδων της.
Με τον τρόπο αυτό, επιδιώκεται να βελτιωθεί η ανταγωνιστική θέση της Cyprus Airways στην αγορά υπηρεσιών αναψυχής και τουρισμού.
Στην παρούσα φάση εξέτασης του σχεδίου, δεν έχει αποδειχθεί ότι τα μέτρα αυτά θα είναι επαρκή προκειμένου να επιτρέψουν στην αεροπορική εταιρεία να ανταγωνιστεί σε μια ελευθερωμένη αγορά, και η Επιτροπή θα ζητήσει συμπληρωματικές πληροφορίες για το θέμα αυτό από τις κυπριακές αρχές.
89. Μια άλλη πτυχή του σχεδίου αναδιάρθρωσης είναι η σχεδιαζόμενη αύξηση κεφαλαίου ύψους 14 εκατ.
CYP που προβλέπεται να λάβει χώρα 18 μήνες μετά την ανάληψη του σχεδίου αναδιάρθρωσης.
'Όπως προαναφέρθηκε, η Επιτροπή δεν είναι ακόμα σε θέση να αποφανθεί εάν η συμμετοχή του Δημοσίου στην εν λόγω αύξηση κεφαλαίου με ποσό 9,8 εκατ.
CYP (17 εκατ. ευρώ ή 70 %) συνιστά κρατική εγγύηση ή ενέργεια στην οποία θα προέβαινε ένας συνετός επενδυτής σε συνθήκες οικονομίας αγοράς.
Δεδομένου ότι η εν λόγω αύξηση κεφαλαίου εξαρτάται εν μέρει από την ορθή εφαρμογή του σχεδίου αναδιάρθρωσης, η Επιτροπή επιθυμεί να γνωρίζει τις παραμέτρους και τις προϋποθέσεις που θα πρέπει να εξασφαλιστούν προκειμένου να λάβει χώρα η εν λόγω αύξηση κεφαλαίου.
90. Επιπλέον, το σχέδιο αναδιάρθρωσης βασίζεται σε ορισμένες παραδοχές (οι σημαντικότερες από τις οποίες απαριθμήθηκαν στην ανωτέρω παράγραφο 35), πλην όμως η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να αξιολογήσει την ακρίβεια των παραδοχών αυτών, κατά πόσον "τυγχάνουν γενικής αποδοχής" (παράγραφος 35 των κατευθυντήριων γραμμών Δ& Α) και θα ζητήσει περαιτέρω πληροφορίες για το θέμα αυτό.
91. Ως εκ τούτου, στην παρούσα φάση, η Επιτροπή διατυπώνει αμφιβολίες για το κατά πόσον το προτεινόμενο σχέδιο αναδιάρθρωσης, όπως κοινοποιήθηκε, επαρκεί για να επιτρέψει στην επιχείρηση "να μπορεί να αντιμετωπίσει τον ανταγωνισμό στην αγορά με τις δικές της δυνάμεις" (παράγραφος 37 των κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α) και ως εκ τούτου πληροί την απαίτηση να αποκαταστήσει την βιωσιμότητα της επιχείρησης το συντομότερο δυνατό.
Αντισταθμιστικά μέτρα
92. Η τρίτη προϋπόθεση είναι ότι "πρέπει να ληφθούν αντισταθμιστικά μέτρα" (παράγραφος 38).
Σκοπός των μέτρων αυτών είναι "να διασφαλιστεί ότι θα ελαχιστοποιηθούν όσον το δυνατό περισσότερο τα αποτελέσματα της ενίσχυσης που αλλοιώνουν τις συναλλαγές κατά τρόπο ώστε τα θετικά αποτελέσματα να υπερισχύουν των αρνητικών" (παράγραφος 38).
"Μεταξύ των πιθανών μέτρων περιλαμβάνονται η πώληση στοιχείων του ενεργητικού, η μείωση της παραγωγικής ικανότητας ή της παρουσίας στην αγορά και η μείωση των εμποδίων εισόδου στις συγκεκριμένες αγορές" (παράγραφος 39).
"Τα μέτρα αυτά πρέπει να είναι ανάλογα με τις στρεβλωτικές επιπτώσεις που έχει η ενίσχυση και ιδίως με το μέγεθος και το σχετικό βάρος της επιχείρησης στην αγορά ή τις αγορές της".
"Ο βαθμός μείωσης πρέπει να αποφασίζεται για κάθε περίπτωση χωριστά" (παράγραφος 40).
93. Οι κυπριακές αρχές υπογραμμίζουν ότι στο τέλος του 2004 η αεροπορική εταιρεία μείωσε το στόλο της κατά δύο αεροσκάφη (ένα από τα οποία μισθώθηκε στη συνέχεια πλήρως στην Eurocypria) και εγκατέλειψε ορισμένους από τους προορισμούς που εξυπηρετούσε προηγουμένως, όπως η Βαρσοβία, η Βουδαπέστη και το Κολόμπο.
94. Η Cyprus Airways διαθέτει άρα 10 αεροσκάφη (2 A319, 6 A320-200 και 2 A330-200) και εκμισθώνει πλήρως ένα περαιτέρω αεροσκάφος A320-200 στην Eurocypria.
Το σχέδιο αναδιάρθρωσης, όπως υποβλήθηκε, δεν προβλέπει καμία μείωση στον αριθμό των αεροσκαφών κατά την περίοδο 2006-2010.
Η αεροπορική εταιρεία εξυπηρετεί επί του παρόντος με τακτικές πτήσεις 26 προορισμούς στην Ευρώπη και στη Μέση Ανατολή, το εν λόγω δε δίκτυο γραμμών θα διατηρηθεί στη χειμερινή περίοδο 2005-2006 και μετά.
Οι κυπριακές αρχές υποστήριξαν, σε σχέση με τη μείωση των δρομολογίων, ότι τα σημερινά μη κερδοφόρα δρομολόγια (Amman και Jeddah/Riyadh) θα μπορούσαν να αφαιρεθούν από το δίκτυό της και ότι αυτό θα σήμαινε εξοικονόμηση 964 ωρών πτήσης επί ενός έτους λειτουργίας των αεροσκαφών.
Ωστόσο, υποστηρίζουν ότι, επειδή το μέσο αεροσκάφος στενής ατράκτου λειτουργεί 4000 ώρες ετησίως, η εγκατάλειψη των δρομολογίων αυτών δεν θα δικαιολογούσε την αφαίρεση ενός αεροσκάφους από το στόλο.
Επειδή δεν πρόκειται να υπάρξει περιστολή του κόστους λόγω μείωσης του στόλου, οι κυπριακές αρχές ισχυρίζονται ότι εξοικονόμηση μπορεί να επιτευχθεί μόνο στο μεταβλητό κόστος των υπηρεσιών και σε ενδεχόμενα πάγια έξοδα που αφορούν τους υπό εξέταση σταθμούς.
95. Όσον αφορά την εγκατάλειψη άλλων γραμμών, με βάση τις χειρότερες επιδόσεις από πλευράς κυμαινόμενης συμβολής τους στα συνολικά αποτελέσματα του ομίλου, θα πρέπει να εγκαταλειφθούν πέντε προορισμοί στη Μέση Ανατολή/Κόλπος (Amman, Jeddah/Riyadh, Bahrain/Dubai, Κάιρο και Δαμασκός) και ένας ευρωπαϊκός προορισμός (Βρυξέλλες) προτού επιτευχθεί το ισοδύναμο των 4000 ωρών πτήσης.
Κατά τη γνώμη των κυπριακών αρχών, με δεδομένη την εκτεταμένη υπό εξέλιξη αναδιάρθρωση, δεν υπάρχουν μεγάλα περιθώρια αφαίρεσης ενός επιπλέον αεροσκάφους.
Οι κυπριακές αρχές υποστηρίζουν ότι η περαιτέρω μείωση του κόστους σε μια τέτοια περίπτωση θα εστιαστεί στο μεταβλητό κόστος λειτουργίας και στο κόστος του προσωπικού που είναι αναγκαίο για την πτητική λειτουργία του εν λόγω αεροσκάφους.
Όσον αφορά τα έσοδα από την πώληση του αεροσκάφους, μεγάλο μέρος των εσόδων αυτών θα χρησιμοποιηθεί για τις αποζημιώσεις απόλυσης του πλεονάζοντος προσωπικού.
Η περαιτέρω μείωση των δρομολογίων θα υπονομεύσει τις δυνατότητες της αεροπορικής εταιρείας να ανακάμψει (καθώς ακόμη και τα δρομολόγια με τις χειρότερες επιδόσεις συμβάλλουν στα έσοδα του δικτύου — τα εν λόγω 6 δρομολόγια συμβάλλουν με ποσό 2,4 εκατ.
CYP) χωρίς να υπάρξουν ουσιαστικές "ευκαιρίες" για άλλους κοινοτικούς αερομεταφορείς (κατά τη γνώμη τους, θα δημιουργηθούν περισσότερες ευκαιρίες μάλλον για μη κοινοτικούς αερομεταφορείς).
96. Όσον αφορά την Hellas Jet, οι κυπριακές αρχές ισχυρίζονται ότι η εν λόγω εταιρεία πρέπει να ληφθεί υπόψη κατά την εξέταση των αντισταθμιστικών μέτρων.
Στην απόφασή της του Μαΐου 2005, η Επιτροπή ενέκρινε ενίσχυση διάσωσης ύψους 30 εκατ.
CYP (51 εκατ. ευρώ) με τη μορφή εγγύησης δανείου για την Cyprus Airways.
Η απόφαση αυτή επέτρεψε την χρησιμοποίηση 6 εκατ.
CYP (από το ποσό των 30 εκατ.
CYP) για την κάλυψη υποχρεώσεων της Hellas Jet.
Η Hellas Jet είχε εξαντλήσει την εποχή εκείνη τους κεφαλαιακούς και διαθέσιμους ταμειακούς πόρους της και εξαρτιόταν πλήρως από την Cyprus Airways για την οικονομική της στήριξη.
Μολονότι όταν υποβλήθηκε η αίτηση για την ενίσχυση αναδιάρθρωσης το αιτούμενο ποσό των 6 εκατ.
CYP για την Hellas Jet βασίστηκε σε επιχειρηματικό σχέδιο για την επιβίωσή της, μέχρι τον Μάιο 2005 κατέστη προφανές ότι η Hellas Jet δεν ήταν σε θέση να πραγματοποιήσει τα αναμενόμενα αποτελέσματα και ότι η συνέχιση των προγραμματισμένων πτήσεών θα συνέβαλε μόνο στη σώρευση ζημιών για τον όμιλο.
97. Προκειμένου να διατηρηθεί κάποια αξία για την εταιρεία και σε μια προσπάθεια αναστροφής της πορείας της, η Hellas Jet ανέστειλε τις προγραμματισμένες πτήσεις της στις 8 Μαΐου 2005 και η Cyprus Airways, ως ιδιοκτήτρια της Hellas Jet, συνήψε εμπορική συμφωνία με την Trans World Aviation S.A, ελληνική εταιρεία μεσιτείας αεροσκαφών και ναυλωμένων πτήσεων, με βάση την οποία η τελευταία ανέλαβε την εμπορική εκμετάλλευση των τριών αεροσκαφών της Hellas Jet.
Η συμφωνία περιελάμβανε δικαίωμα της Trans World Aviation για την αγορά του 51 % των μετοχών της Hellas Jet, εξαρτώμενο από δικαίωμα επανεξέτασης που έπρεπε να ασκηθεί από την Cyprus Airways πριν από τα τέλη Νοεμβρίου 2005.
Η συμφωνία επέτρεπε στην Hellas Jet να συνεχίσει τη λειτουργία της εκμισθώνοντας πλήρως τα τρία αεροσκάφη της, μέσω της Trans World Aviation, σε τρίτους.
Εν τω μεταξύ, το προσωπικό που δεν ήταν αναγκαίο για τις νέες δραστηριότητες της εταιρείας απολύθηκε σταδιακά.
Η συμφωνία αυτή αποδείχθηκε αρκετά επιτυχής.
Η Trans World Aviation, η οποία είχε εγγυηθεί ένα ελάχιστο επίπεδο χρησιμοποίησης των τριών αεροσκαφών, ξεπέρασε τις δεσμεύσεις της, με την εταιρία να εμφανίζει, μετά τον Ιούνιο 2005, θετικά αποτελέσματα εκμετάλλευσης.
98. Η Cyprus Airways, η οποία επί του παρόντος εγγυάται τις συμφωνίες μίσθωσης για τα τρία αεροσκάφη Α320 της Hellas Jet, που λήγουν τον Απρίλιο και Μάιο 2006, αποφάσισε να μην ασκήσει το δικαίωμά της για την επέκταση των συμφωνιών εκμίσθωσης.
99. Επιπλέον, και στα πλαίσια της συμμόρφωσης με την απαίτηση για τη μείωση της μεταφορικής ικανότητας, η Cyprus Airways αποφάσισε στις αρχές Δεκεμβρίου να προβεί σε πώληση του 51 % των μετοχών της στην Hellas Jet προς την Trans World Aviation (με ισχύ από τον Μάιο 2006), ενώ παράλληλα διατήρησε το δικαίωμα πώλησης του εναπομένοντος 49 % των μετοχών της οιαδήποτε στιγμή μετά τον Μάιο 2006.
Το αντίτιμο για το 51 % των μετοχών ανήλθε σε 1,5 εκατ. ευρώ, ποσό το οποίο διοχετεύθηκε στην Hellas Jet μέσω αύξησης του κεφαλαίου, ενώ περαιτέρω ποσό 0,5-1 εκατ. ευρώ θα ληφθεί ως αντίτιμο για την πώληση του εναπομένοντος 49 % των μετοχών.
100.
Οι κυπριακές αρχές υποστηρίζουν ότι η απόφαση να πωληθεί η Hellas Jet, και κατά συνέπεια να μην προβούν στην αντικατάσταση των τριών μισθωμένων αεροσκαφών της Hellas Jet, αποτελεί σημαντική μείωση της μεταφορικής ικανότητας, σύμφωνα με τις κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α της Επιτροπής.
101.
Οι κυπριακές αρχές υποστηρίζουν περαιτέρω ότι η πώληση της Eurocypria μειώνει επιπλέον το στόλο του ομίλου κατά 6 αεροσκάφη και με τον τρόπο αυτό, κατά την γνώμη τους, το σχέδιο αναδιάρθρωσης πληροί επαρκώς τις απαιτήσεις των σχετικών κατευθυντήριων γραμμών.
102.
Επιπλέον, υπήρξαν ορισμένες ενδείξεις ότι το τμήμα τροφοδοσίας της Cyprus Airways είναι δυνατόν να διατεθεί σε κάποια άλλη εταιρεία που δραστηριοποιείται στη σχετική αγορά, μολονότι οι όροι αυτής της πώλησης ή διάθεσης παραμένουν ασαφείς.
103.
Ωστόσο, είναι γεγονός ότι η Cyprus Airways, η οποία είναι βασικά υπεύθυνη για το μεγαλύτερο μέρος των ζημιών του ομίλου, εξακολουθεί να διατηρεί το ίδιο μέγεθος στόλου και με το ίδιο δίκτυο γραμμών καθόλη τη διάρκεια της αναδιάρθρωσης.
104.
Όσον αφορά τη Eurocypria και τη σχέση της με την Cyprus Airways (ειδικότερα όσον αφορά την πλήρη εκμίσθωση ενός αεροσκάφους), η Επιτροπή διατηρεί αμφιβολίες ως προς το κατά πόσο η πώληση της Eurocypria στο Δημόσιο, που παραμένει ο μεγαλύτερος μέτοχος του ομίλου της Cyprus Airways, μπορεί πραγματικά να χαρακτηριστεί ως αντισταθμιστικό μέτρο.
105.
Στην περίπτωση της Hellas Jet, οι κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α (παράγραφος 40) προβλέπουν ότι "Η παύση και το κλείσιμο ζημιογόνων δραστηριοτήτων που απαιτούνται οπωσδήποτε για την αποκατάσταση της βιωσιμότητας δεν θεωρούνται ως μείωση της παραγωγικής ικανότητας ή της παρουσίας στην αγορά για τους σκοπούς της αξιολόγησης των αντισταθμιστικών μέτρων".
Ενώ η Επιτροπή παρατηρεί ότι η Hellas Jet λειτουργούσε με κέρδος όταν τα αεροσκάφη της εκμισθώθηκαν πλήρως μέσω της Trans World Aviation, εξακολουθούν να υπάρχουν ερωτήματα ως προς το κατά πόσον, με την απομάκρυνση του στόλου της Hellas Jet από τον στόλο του ομίλου, η πράξη αυτή μπορεί να θεωρηθεί ως μείωση της παραγωγικής ικανότητας.
106.
Ως εκ τούτου, η Επιτροπή διατυπώνει αμφιβολίες ως προς το κατά πόσο έχουν ληφθεί επαρκή αντισταθμιστικά μέτρα από τις κυπριακές αρχές προκειμένου να αντιμετωπιστούν οι στρεβλώσεις στην αγορά που θα προκληθούν από την αναδιάρθρωση και αναμένει με ιδιαίτερο ενδιαφέρον τις τυχόν παρατηρήσεις τρίτων ενδιαφερομένων μερών στο θέμα αυτό.
Η ενίσχυση πρέπει να περιορίζεται στο ελάχιστο
107.
Η παράγραφος 43 των κατευθυντήριων γραμμών προβλέπει ότι "το ποσό και η ένταση της ενίσχυσης πρέπει να περιορίζονται στο απολύτως ελάχιστο των εξόδων αναδιάρθρωσης που απαιτούνται για την υλοποίηση της αναδιάρθρωσης με βάση τους διαθέσιμους χρηματοοικονομικούς πόρους της επιχείρησης, των μετόχων της ή του επιχειρηματικού ομίλου στον οποίο ανήκει.
Η αξιολόγηση αυτή λαμβάνει υπόψη οποιαδήποτε προηγουμένως χορηγηθείσα ενίσχυση διάσωσης".
108.
Η Επιτροπή παρατηρεί ότι το αρχικό ποσό χρηματοδότησης της αναδιάρθρωσης αποτελείται από δύο στοιχεία: ένα δάνειο 55 εκατ.
CYP με την εγγύηση του κράτους και έσοδα πωλήσεων ύψους 15 εκατ.
CYP από την πώληση της Eurocypria στο Δημόσιο.
Οι κυπριακές αρχές έδωσαν στοιχεία σχετικά με τον τρόπο κατά τον οποίο θα διατεθούν τα ποσά αυτά, όπως περιγράφεται παραπάνω στην παράγραφο 41. Μεταξύ των αμεσότερων δαπανών περιλαμβάνονται εκείνες για τις πληρωμές αποζημιώσεων λόγω απόλυσης του πλεονάζοντος προσωπικού και τα συναφή έξοδα, που ανέρχονται σε 12 εκατ.
CYP, καθώς και η αποπληρωμή της ενίσχυσης διάσωσης.
Κατά την εφαρμογή του σχεδίου αναδιάρθρωσης, προβλέπεται η πραγματοποίηση δαπανών προκειμένου να αντιμετωπιστούν τα ελλείμματα ταμειακής ροής καθώς και οι απαιτήσεις σε κεφάλαιο κίνησης του ομίλου, επιπλέον δε έχει προγραμματιστεί ένα ορισμένο ποσό κεφαλαιουχικών δαπανών μέχρι το 2008.
109.
Στην παρούσα φάση, η Επιτροπή δεν μπορεί να λάβει θέση σχετικά με το εάν το ποσό της ενίσχυσης που ενέχεται στο σχέδιο αναδιάρθρωσης έχει περιοριστεί στο ελάχιστο αναγκαίο, λαμβανομένου υπόψη του γεγονότος ότι δεν έχει ακόμα αποφασίσει εάν το προϊόν της πώλησης της Eurocypria ή η σχεδιαζόμενη αύξηση κεφαλαίου συνιστούν κρατική ενίσχυση.
Επίπεδο της ιδίας συμβολής
110.
Σε σχέση με το επίπεδο της ιδίας συμμετοχής στην αναδιάρθρωση, οι κατευθυντήριες γραμμές (παράγραφος 43) προβλέπουν ότι "Οι αποδέκτες της ενίσχυσης πρέπει κατ' αρχήν να συμβάλλουν σημαντικά στο σχέδιο αναδιάρθρωσης με δικούς τους πόρους, περιλαμβανομένης της πώλησης στοιχείων του ενεργητικού που δεν είναι απαραίτητα για την επιβίωση της επιχείρησης, ή με εξωτερική χρηματοδότηση που εξασφαλίζουν υπό όρους της αγοράς.
Η συμβολή αυτή αποτελεί ένδειξη ότι οι αγορές πιστεύουν στο εφικτό της επιστροφής σε βιωσιμότητα.
Η συμβολή αυτή πρέπει να είναι πραγματική, δηλαδή ουσιαστική, αποκλείοντας κάθε μελλοντικά προσδοκώμενα κέρδη όπως ταμειακές εισροές, και να είναι όσο το δυνατόν υψηλότερη."
Οι κατευθυντήριες γραμμές αναφέρουν στη συνέχεια ποια επίπεδα ιδίας συμμετοχής στην αναδιάρθρωση μπορούν κανονικά να θεωρηθούν ως ενδεδειγμένα· για μια εταιρεία του μεγέθους της Cyprus Airways, το ποσοστό αυτό ανέρχεται σε 50 %.
111.
Προκειμένου να αξιολογηθεί κατά πόσον πληρούται η προϋπόθεση αυτή με βάση το κοινοποιηθέν σχέδιο αναδιάρθρωσης, η Επιτροπή θα χρειαστεί: αρχικά, να έχει σαφή εικόνα του συνολικού κόστους αναδιάρθρωσης· δεύτερον, να γνωρίζει πώς θα χρηματοδοτηθεί το κόστος αυτό και ποιοι από τους πόρους που χρησιμοποιούνται για τη χρηματοδότηση της αναδιάρθρωσης είναι δυνατόν να θεωρηθούν ιδία συμβολή κατά την έννοια των κατευθυντήριων γραμμών Δ&Α.
Λόγω απουσίας των στοιχείων αυτών, η Επιτροπή δεν είναι επί του παρόντος σε θέση να προβεί στην αξιολόγηση αυτή και συνεπώς διατηρεί αμφιβολίες σχετικά με το κατά πόσον πληρούται ο όρος αυτός.
Ειδικότερα, παρατηρεί ότι στο κοινοποιηθέν σχέδιο αναδιάρθρωσης, ο όμιλος της Cyprus Airways σκοπεύει να δαπανήσει 7 εκατ.
CYP από τους ιδίους πόρους του, ποσό που είναι πολύ χαμηλό σε σύγκριση με εκείνο των άλλων χρηματοοικονομικών πόρων που χρησιμοποιούνται για τη χρηματοδότηση του σχεδίου (όπως το μακροπρόθεσμο δάνειο των 55 εκατ.
CYP).
112.
Οι κυπριακές αρχές απάντησαν στη διαπίστωση αυτή, εξηγώντας ότι η Cyprus Airways είναι μια αρκετά μικρή εταιρεία με περιορισμένες δυνατότητες άντλησης κεφαλαίων.
Οι πωλήσεις των αεροσκαφών της θα καθιστούσαν ανέφικτες τις εργασίες της.
Επιπλέον, ορισμένα από τα αεροσκάφη της εταιρείας βρίσκονται υπό καθεστώς λειτουργικής ή χρηματοδοτικής μίσθωσης, και κατά συνέπεια δεν είναι προς πώληση.
Η αεροπορική εταιρεία εξέτασε επίσης τη δυνατότητα χρησιμοποίησης των αεροσκαφών ως εξασφάλιση για την άντληση νέου δανείου.
Ωστόσο, οι απαντήσεις που λήφθηκαν από εμπορικές τράπεζες στο θέμα αυτό δείχνουν ότι λόγω της ηλικίας του στόλου των αεροσκαφών A320 (που είναι τα μόνα αεροσκάφη τα οποία ανήκουν στην εταιρεία και δεν αποτελούν ήδη αντικείμενο δανειακών συμφωνιών), τα εν λόγω αεροσκάφη δεν μπορούν να χρησιμοποιηθούν ως ασφάλεια για τη λήψη δανείων.
Η πώληση και επανεκμίσθωση θα ήταν ίσως δυνατή, αλλά λόγω της κακής χρηματοοικονομικής κατάστασης της αεροπορικής εταιρείας, μία τέτοια πράξη θα απαιτούσε κρατική εγγύηση, η οποία θα ματαίωνε το σκοπό του εγχειρήματος.
113.
Οι κυπριακές αρχές ισχυρίζονται ότι στο ποσό των 7 εκατ.
CYP ιδίων πόρων πρέπει να προστεθούν τα έσοδα από την πώληση της Eurocypria στο Δημόσιο εκ μέρους του ομίλου της Cyprus Airways.
Τα έσοδα αυτά αναμένεται να ανέλθουν σε 15 εκατ.
CYP (26 εκατ. ευρώ).
'Όπως αναφέρθηκε προηγουμένως, η Επιτροπή δεν είναι επί του παρόντος σε θέση να αποφανθεί κατά πόσον η πώληση αυτή πραγματοποιείται σε αγοραία τιμή, οπότε στην περίπτωση αυτή τα έσοδα των πωλήσεων δεν αποτελούν κρατική ενίσχυση και θα μπορούσαν να θεωρηθούν ως ιδία συμβολή.
114.
Επιπλέον, οι κυπριακές αρχές ισχυρίζονται ότι στο πλαίσιο της αύξησης κεφαλαίου ύψους 14 εκατ.
CYP (24 εκατ. ευρώ) που προβλέπεται να λάβει χώρα 18 μήνες μετά την έναρξη εφαρμογής του σχεδίου αναδιάρθρωσης, 4,2 εκατ.
CYP από το ποσό αυτό θα προέλθουν από ιδιώτες μετόχους.
Κατά τη γνώμη των κυπριακών αρχών, αυτό σημαίνει ότι 26,2 εκατ.
CYP [11] από το ποσό που απαιτείται για την αναδιάρθρωση της αεροπορικής εταιρείας θα προέλθουν από ιδία συμβολή.
Στην παρούσα φάση, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να αποφανθεί οριστικά εάν το ποσό αυτό αντιπροσωπεύει πραγματική ίδια συμβολή — ιδιαίτερα εφόσον άνω των 15 εκατ.
CYP (26 εκατ. ευρώ) προέρχονται από την πώληση της Eurocypria στο Δημόσιο.
115.
Επιπλέον, ακόμα και εάν η Επιτροπή παραδεχόταν ενδεχομένως ότι 26,2 εκατ.
CYP (45,6 εκατ. ευρώ) μπορούσαν να θεωρηθούν ως ιδία συμβολή, το ποσό αυτό θα εξακολουθούσε να αποτελεί λιγότερο από το 50 % του κόστους της αναδιάρθρωσης που πρέπει να ληφθεί υπόψη.
116.
Επίσης, (όπως προαναφέρθηκε) η Επιτροπή δεν μπορεί στην παρούσα φάση να λάβει οριστική θέση για το εάν τα 9,8 εκατ.
CYP της αύξησης κεφαλαίου τα οποία θα προέλθουν από κρατικούς πόρους μπορούν να θεωρηθούν ως ιδιωτική επένδυση την οποία ίσως πραγματοποιούσε ένας συνήθης κάτοχος αεροπορικής εταιρείας υπό συνθήκες οικονομίας αγοράς.
117.
Η πιθανή πώληση ή διάθεση της μονάδας τροφοδοσίας της CY εξετάστηκε ως μέθοδος για τη μείωση του κόστους.
Η πράξη αυτή έχει ίσως το πλεονέκτημα δυνητικής αύξησης του επιπέδου ιδίας συμμετοχής στην αναδιάρθρωση.
Ωστόσο, λόγω απουσίας πληροφοριών για την πράξη αυτή, τους όρους υπό τους οποίους θα πραγματοποιηθεί και το αντίτιμο, εφόσον υπάρξει, που θα καταβληθεί, η Επιτροπή δεν μπορεί να λάβει θέση επί του θέματος.
118.
Ως εκ τούτου, η Επιτροπή έχει σοβαρές αμφιβολίες σχετικά με το εάν το επίπεδο της ιδίας συμβολής και των σχετικών πόρων μπορεί να θεωρηθεί ως συμβιβάσιμο με το πλαίσιο που θέτουν οι κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α.
IV. ΑΠΟΦΑΣΗ
Βάσει των ανωτέρω, η Επιτροπή, ενεργώντας σύμφωνα με τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, ζητεί από την Κυπριακή Δημοκρατία να υποβάλει τις παρατηρήσεις της και να της παράσχει όλες τις πληροφορίες εκείνες που θα ήταν χρήσιμες για την αξιολόγηση του προτεινόμενου σχεδίου αναδιάρθρωσης, εντός ενός μηνός από την ημερομηνία παραλαβής της παρούσας επιστολής.
Ζητεί από τις αρχές της χώρας σας να διαβιβάσουν άμεσα αντίγραφο της παρούσας επιστολής στον δυνητικό αποδέκτη της ενίσχυσης.
Η Επιτροπή επιθυμεί να υπενθυμίσει στην Κυπριακή Δημοκρατία ότι το άρθρο 88 παράγραφος 3 της συνθήκης ΕΚ έχει ανασταλτικό αποτέλεσμα, και εφιστά την προσοχή σας στο άρθρο 14 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, το οποίο προβλέπει την δυνατότητα ανάκτησης από το δικαιούχο κάθε παράνομης ενίσχυσης.
Η Επιτροπή προειδοποιεί την Κυπριακή Δημοκρατία ότι θα ενημερώσει όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη με δημοσίευση της παρούσας επιστολής και περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Θα ενημερώσει επίσης τα ενδιαφερόμενα μέρη στις χώρες ΕΖΕΣ που έχουν υπογράψει την συμφωνία για τον ΕΟΧ, με δημοσίευση σχετικής ανακοίνωσης στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης, καθώς και την εποπτεύουσα αρχή της ΕΖΕΣ με αποστολή αντιγράφου της παρούσας επιστολής.
Όλοι οι ανωτέρω ενδιαφερόμενοι θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους εντός ενός μηνός από την ημερομηνία της σχετικής δημοσίευσης."
[1] Atény, Londýn (Heathrow a Stansted), Amsterodam, Brusel, Frankfurt, Moskva, Paříž, Curych, Vídeň, Birmingham, Manchester, Milán, Řím, Soluň, Heraklion, Káhira, Tel Aviv, Bejrút, Damašek, Ammán, Jeddah, Bahrajn, Dubaj a Rijád.
[2] Úř. věst.
C 244, 1.10.2004, s. 2.
[3] Αθήνα, Λονδίνο (Heathrow και Stansted), Άμστερνταμ, Βρυξέλλες, Φρανκφούρτη, Μόσχα, Παρίσι, Ζυρίχη, Βιέννη, Birmingham, Manchester, Μιλάνο, Ρώμη, Θεσσαλονίκη, Ηράκλειο, Κάιρο, Τελ-Αβίβ, Βηρυτός, Δαμασκός, Αμάν, Jeddah, Bahrain, Dubai και Riyadh
[4] Συμπεριλαμβανομένων των επιβατών που ταξιδεύουν δωρεάν, των επιβατών σε ναυλωμένες και τακτικές πτήσεις.
[5] Αεροσκάφος και πλήρωμα.
[6] 2003: ζημία 6,4 εκατ.
CYP, 2004: ζημία 10,2 εκατ.
CYP + απαξίωση 7,6 εκατ.
CYP.
[7] ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ.
2.
[8] Το ποσό αυτό περιλαμβάνει τις δαπάνες για την απομάκρυνση του πλεονάζοντος προσωπικού συν πρόβλεψη επιπλέον 2,5 εκατ.
CYP.
[9] Επιχερηματικο απόρρητο.
[10] Εφαρμογή των άρθρων 93 και 93 της συνθήκης ΕΚ και του άρθρου 61 της συμφωνίας για τον ΕΟΧ στις κρατικές ενισχύσεις στον τομέα των αεροπορικών μεταφορών (ΕΕ C 350 της 10.12.1994, σ.
5).
[11] Το ποσό αυτό αποτελείται από 7 εκατ.
CYP ιδίας συμβολής, 15 εκατ.
CYP έσοδα από την πώληση της Eurocypria και 4,2 εκατ.
CYP από ιδιώτες μετόχους.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES ze dne 16. června 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel
(2006/C 113/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10087:2006 Malá plavidla – Identifikace plavidla – Kódový systém (ISO 10087:2006) _BAR_ EN ISO 10087:1996 _BAR_ 30. 9. 2006 _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Státní podpora – Itálie
Státní podpora C 11/2006 (ex N 127/2005) – Uvízlé náklady na komunální podniky
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 116/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 4. dubna 2006 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
European Commission
Directorate-General for Competition
B-1049 Brussels
e-mail: Stateaidgreffe@cec.eu.int
Fax No: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Itálii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Itálie pomocí tohoto opatření hodlá elektrárenským komunálním podnikům (tzv. "municipalizzate") uhradit uvízlé náklady vzniklé v důsledku liberalizace energetického odvětví.
Navazuje na množství podobných případů, zejména na další italský případ týkající se uvízlých nákladů [1].
Opatření spočívá v udělení podpory ve výši 16,3 milionů EUR podniku AEM Torino, což je jediný komunální podnik, který je způsobilý pro tento typ podpory.
Podnik AEM Torino patří mezi komunální podniky, který využil předchozí podpory, která byla Komisí prohlášena za protiprávní a neslučitelnou [2] .
Postup navrácení podpory nebyl ještě ukončen a komunální podniky – a podnik AEM Torino – musí vrátit dřívější podporu.
Při posouzení podpory dospěla Komise k závěru, že metodika použitá pro výpočet uvízlých nákladů, které mají být podniku AEM uhrazeny, je správná a je slučitelná s metodikou stanovenou Komisí a používanou v ostatních případech [3].
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že uvízlé náklady nelze kumulovat s jakoukoli jinou podporou a že příjemce využil předchozí protiprávní a neslučitelné podpory, Komise nemůže kontrolovat kombinovaný účinek těchto dvou podpor.
Komise vyzvala Itálii, aby se na základě rozsudku ve věci Deggendorf zavázala, že nevyplatí novou podporu, dokud nebude uhrazena dřívější podpora.
Itálie to odmítla.
Komise se proto rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"PROCEDIMENTO
1. Le autorità italiane hanno notificato alla Commissione le misure di cui all'oggetto con lettera del 21 marzo 2005.
La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni con lettera del 4 maggio 2005.
L'Italia ha inviato le informazioni richieste il 27 giugno 2005 e il 5 luglio 2005.
La Commissione ha richiesto ulteriori informazioni il 19 luglio 2005 e inviato un sollecito all'Italia il 22 settembre 2005.
L'Italia ha risposto il 3 ottobre 2005.
La Commissione ha inviato una nuova nota all'Italia il 14 novembre 2005.
L'Italia ha risposto a quest'ultima nota il 1o febbraio 2006.
2. Il lungo scambio di note può essere spiegato in primo luogo dalla necessità di ulteriori chiarimenti per la determinazione della metodologia di calcolo degli stranded costs, e in seguito dai problemi di cumulo che sono sorti.
BASE GIURIDICA
3. La direttiva 96/92/CE ha dato inizio alla liberalizzazione del settore dell'energia.
La Commissione ha riconosciuto che la transizione da una situazione di assenza di competizione ad un settore dell'energia liberalizzato può prevedere costi specifici per quelle società che sono state indotte ad investimenti in impianti per la produzione di energia elettrica non economici [4].
4. La base giuridica per la misura è basata sui seguenti atti:
- Decreto legislativo n. 79/99;
- Decreto ministeriale del 26.1.2000;
- Decreto ministeriale del 17.4.2001;
- Decreto legge n. 25 del 18.2.2003, convertito in Legge 17.4.2003, n. 83;
- Decreto ministeriale del 6.8.2004;
- Decreto ministeriale del 10.3.2005 che fissa i costi non recuperabili (stranded costs) per AEM Torino.
Il decreto contiene una clausola sospensiva all'articolo 3, paragrafo 2.
DESCRIZIONE DELLA MISURA
5. La Commissione ha già approvato aiuti per i costi non recuperabili nel settore dell'energia in Italia [5].
La decisione ha escluso le cosiddette aziende municipalizzate, di proprietà o ex proprietà degli enti locali.
6. La base giuridica, il sistema di finanziamento e la metodologia utilizzata dalle autorità italiane per la determinazione dei costi non recuperabili in questo caso sono identici al caso di cui sopra.
I calcoli effettuati secondo tale metodologia sono stati basati, per ciascun impianto, sulle due condizioni seguenti:
- Gli investimenti ammissibili sono stati effettuati prima del 19 febbraio 1997.
- I costi riferiti ad obblighi contrattuali e investimenti nell'ambito dello stesso gruppo sono stati esclusi.
7. Inoltre, la metodologia tiene conto dei certificati verdi.
8. I calcoli effettuati dalle autorità italiane per tutte le aziende municipalizzate dimostrano che solo per un'azienda i calcoli sono stati positivi, cioè AEM Torino.
Tabella 1: calcolo dell'importo
Cifre in milioni di euro.
_BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ Totale _BAR_
AEM Torino _BAR_ 1675 _BAR_ 4829 _BAR_ 5273 _BAR_ 4560 _BAR_ 16338 _BAR_
9. L'aiuto sarà accordato sotto forma di sovvenzioni.
Ammonterà a 16338000 milioni di euro.
10. L'Italia presenterà una relazione annuale sull'attuazione della misura.
11. L'Italia indica che la misura non può essere cumulabile con altri aiuti.
CUMULO E PROCEDURA DEGGENDORF
12. Il 5 giugno 2002 la Commissione ha preso una decisione negativa relativa agli aiuti di Stato accordati dall'Italia alle aziende municipalizzate italiane (imprese di servizi pubblici di proprietà di enti locali, qui di seguito indicate come "municipalizzate") sotto forma di esenzioni dalle tasse e prestiti agevolati ad imprese di servizi pubblici, a prevalente capitale pubblico [6] (Aiuto di Stato C 27/99, ex NN 69/98).
13. La Commissione, nella sua decisione, ha dichiarato che siffatti regimi non notificati sono incompatibili ed illegittimi ed ha imposto allo Stato italiano di recuperare gli importi eventualmente erogati nel quadro dei regimi suddetti [7].
14. La procedura di recupero è stata molto lenta.
L'Italia ha adottato la Legge 18 aprile 2005, n. 62, il cui articolo 27 prevede il recupero degli aiuti accordati alle municipalizzate, secondo la decisione della Commissione.
Tuttavia, ai beneficiari è consentito di rimborsare a rate, su un periodo di 24 mesi.
Tale norma è stata applicata con una decisione presa dall'Agenzia delle Entrate il 1o giugno 2005.
15. AEM Torino è una delle cosiddette "aziende municipalizzate" ed è attiva in particolare nel settore dell'energia.
Sulla base di quanto indicato nel suo intervento nel caso T 297/02 Acea c. Commissione essa ha beneficiato degli aiuti di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002, sia godendo delle esenzioni fiscali negli anni 1997, 1998 e 1999, sia ferendo dei prestiti agevolati.
AEM Torino ha fornito le informazioni previste dalle procedure ordinarie di valutazione e riscossione delle imposte, in seguito alla decisione dell'Agenzia delle Entrate.
AEM Torino dovrebbe pagare la somma accertata di aiuti illegali entro 60 giorni dalla comunicazione dei risultati della valutazione che, secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane, dovrebbe essere stata notificata dall'Agenzia delle Entrate non più tardi dell' 11 gennaio 2006.
16. Secondo le informazioni inviate dalle autorità italiane AEM Torino invece non avrebbe beneficiato di prestiti da parte della Cassa Depositi e Prestiti.
17. La procedura di recupero, nella sua forma attuale, rischia di non essere immediata ed efficace come dovrebbe essere in base all'articolo 14, paragrafo 3, del regolamento n. 659/1999.
18. Per il recupero possono essere necessari fino a 24 mesi.
Non è chiaro se gli interessi saranno inclusi nel calcolo delle somme da recuperare.
19. Inoltre, nessun aiuto è stato recuperato fino ad ora.
L'Italia non è in grado di assicurare in che data avrà luogo il recupero, né se esso sarà completo o incompleto (senza interessi) e in varie rate (durante i 24 mesi).
20. Poiché la Commissione non può controllare il cumulo tra gli aiuti illegali ricevuti in passato secondo il programma italiano per le municipalizzate e i nuovi aiuti in esame, è stato chiesto all'Italia di assicurare che tale effetto sia evitato prendendo l'impegno di pagare l'aiuto per i costi non recuperabili solo dopo il recupero delle somme versate illegalmente.
L'Italia ha rifiutato.
VALUTAZIONE
Legittimità dell'aiuto
21. Le autorità italiane hanno notificato la misura, secondo le condizioni fissate all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.
La misura contiene una clausola sospensiva.
Sussistenza di un aiuto
22. La misura riguarda le risorse statali.
È selettiva e va a profitto di una sola impresa.
La società è attiva in un settore — il mercato dell'elettricità — dove sono presenti notevoli scambi commerciali.
La misura falsa o minaccia di falsare la concorrenza.
Tutte le condizioni per l'esistenza di un aiuto fissate all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE sono rispettate.
Compatibilità
23. La Commissione ha analizzato la compatibilità della misura con le norme relative agli aiuti di Stato alla luce della comunicazione della Commissione relativa alla metodologia per analizzare gli aiuti di Stato collegati ai costi non recuperabili [8] (in seguito denominata "la metodologia").
24. Anzitutto, il paragrafo 3 della comunicazione definisce nel dettaglio la natura dei costi non recuperabili quali impegni e garanzie di gestione che non possono più essere adempiuti a causa delle disposizioni della direttiva 96/92/CE del 19 dicembre 1996.
25. I costi afferenti alla costruzione di impianti di generazione antieconomici nel periodo precedente la liberalizzazione del mercato corrispondono ad una categoria tipica di costi non recuperabili.
La Commissione ha esaminato e autorizzato una serie di casi rientranti in questa fattispecie [9].
26. I costi non recuperabili previsti dal regime rientrano quindi nella definizione di cui al paragrafo 3 della comunicazione della Commissione.
27. La Commissione prende nota dei seguenti aspetti:
(a) Gli impianti in questione sono stati costruiti prima del 19 febbraio 1997.
(b) Le garanzie di gestione che hanno reso possibile la costruzione di detti impianti trovano fondamento nelle disposizioni giuridiche e contrattuali da cui risultano — debitamente accertate dall'autorità nazionale di regolamentazione su richiesta del governo italiano — e nel contesto regolamentare in cui si iscrivevano al momento della loro assunzione (Decreto legislativo n. 79/99).
(c) Gli investimenti richiesti sono notevoli e comportano forti perdite.
Tutto ciò è stato controllato dalle autorità italiane individualmente per ciascuna società.
Le società che non sono state interessate in modo significativo non hanno avuto diritto alla compensazione.
La valutazione d'impatto dei costi non recuperabili è stata valutata a livello dei gruppi consolidati.
(d) Gli investimenti effettuati dai beneficiari sono irrevocabili.
Infatti, non c'è altro modo di recuperare un investimento in un impianto di generazione di energia che di farlo funzionare o di venderlo a un prezzo che non superi il reddito che l'impianto può generare vendendo l'elettricità sul mercato.
(e) I costi non recuperabili sono collegati agli investimenti in impianti inefficienti.
Non sono collegati ad accordi tra le due parti.
È quindi irrilevante in questo caso specifico controllare se i costi non recuperabili derivano da garanzie che legano due società appartenenti allo stesso gruppo.
(f) I costi non recuperabili sono costi economici corrispondenti alla realtà delle somme investite, pagate o da pagare in virtù di impegni o garanzie esplicite.
La formula di calcolo esclude valutazioni forfettarie e i parametri rispecchiano le variabili economiche e la loro evoluzione nel tempo.
(g) I costi non recuperabili devono essere al netto dei proventi, utili o plusvalenze connessi agli impegni o garanzie da cui risultano.
(h) I costi non recuperabili sono valutati al netto di qualsiasi aiuto versato o da versare in relazione agli impianti cui si riferiscono.
(i) I costi non recuperabili tengono conto dell'andamento effettivo nel tempo delle condizioni economiche e concorrenziali.
In realtà, il valore delle reintegrazioni effettive per i costi non recuperabili collegati a impianti di produzione è dato dalla differenza fra il totale dei costi di produzione (variabili e fissi) e i ricavi ottenuti dall'energia elettrica ceduta al mercato, ed è pertanto indicizzato direttamente sui prezzi dell'elettricità.
(j) Gli investimenti non sono stati completamente ammortizzati prima della liberalizzazione del mercato indotta dal recepimento della direttiva 96/92/CE.
(k) Le compensazioni non superano il minimo necessario atto a consentire alle imprese interessate di continuare a onorare o a far rispettare i passati impegni o garanzie.
È pratica costante della Commissione nei casi di costi non recuperabili relativi a impianti antieconomici, considerare che le compensazioni debbano calcolarsi per differenza fra i costi inevitabili di esercizio dell'impianto e la parte dei ricavi da quello realizzati che può essere utilizzata a copertura dei costi inevitabili, ovvero i ricavi al netto dei costi evitabili di impianto.
28. I costi considerati per compensazione sono limitati al 31.12.2003.
Si tratta di una durata più breve rispetto a quella permessa dalla comunicazione della Commissione (fino al 2003 invece del 2006).
La misura è conforme ai punti da 3.1 a 3.12 della metodologia.
I costi non recuperabili interessati sono quindi ammissibili.
29. La Commissione prende nota dei seguenti punti per quanto riguarda le compensazioni che saranno versate:
(a) L'ammontare massimo delle compensazioni è stato calcolato sulla base di impianti chiaramente determinati e isolati.
Le compensazioni effettivamente versate non supereranno questo importo massimo.
(b) È stato tenuto conto dello sviluppo della concorrenza.
In particolare, la formula per il calcolo delle compensazioni è direttamente legata ai prezzi dell'energia elettrica effettivi in tutto il periodo considerato (2000-2003).
La Commissione ritiene che i prezzi considerati in queste formule sono compatibili con la necessità di non scoraggiare nuovi ingressi.
(c) L'Italia si è impegnata a fornire una relazione annuale sull'applicazione di questo caso.
(d) Sebbene il sistema italiano non presenti carattere di degressività, il requisito non è obbligatorio.
(e) L'importo massimo degli aiuti che possono essere versati a un'impresa, le modalità precise per il loro calcolo e finanziamento e la durata massima del periodo per il quale possono essere versati devono essere chiaramente specificati a priori.
Si tiene conto degli aumenti di produttività nel calcolo del prezzo dell'elettricità ogni anno.
30. Le compensazioni che saranno versate sono quindi compatibili con i punti da 4.1 a 4.6 della metodologia.
Cumulo e applicazione della giurisprudenza Deggendorf
31. Nella sua sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha stabilito che: "quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune, deve prendere in considerazione tutti gli elementi pertinenti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro".
Secondo la Corte di giustizia i nuovi aiuti non sono compatibili con il mercato comune fino a che non sono stati restituiti eventuali aiuti ricevuti in passato in modo illegittimo poiché l'effetto cumulativo degli aiuti è di distorcere in maniera significativa la concorrenza nel mercato comune (Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD)/Commissione, C-355/95P, ECR I-2549, paragrafi 25-26).
32. Quindi, in applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta la possibilità di nuovi aiuti tenendo conto del fatto che il beneficiario dei nuovi aiuti abbia restituito completamente qualunque aiuto precedente che debba essere recuperato in seguito ad una decisione negativa presa dalla Commissione.
33. Applicando il principio fissato dalla giurisprudenza Deggendorf al caso attuale, la Commissione osserva che: a) l'AEM di Torino ha beneficiato di aiuti precedenti, in particolare gli aiuti accordati alle aziende municipalizzate (si vedano i precedenti paragrafi da 12 a 20), da recuperare secondo la decisione della Commissione del 5 giugno 2002; e b) le autorità italiane non hanno rispettato ancora gli obblighi relativi al recupero delle somme di cui alla decisione della Commissione del 5 giugno 2002.
È vero che quella decisione riguardava un regime, ma ordinava altresì di recuperare l'aiuto illegale e incompatibile attribuito sulla base di quel regime.
Inoltre AEM Torino ha espressamente ammesso di aver beneficiato del regime e non vi sono motivi per ritenere che, nel suo caso specifico, le norme non costituissero aiuti, o costituissero aiuti esistenti o che siano state dichiarate compatibili con il mercato comune.
34. Dopo quasi quattro anni dall'adozione della decisione del 5 giugno 2002 nel caso C 27/99 (ex NN 69/98), le autorità italiane non hanno ancora recuperato gli aiuti illegittimi.
Esse hanno informato la Commissione che il processo di recupero è in corso mediante l'adozione e l'attuazione di misure amministrative adeguate.
35. In particolare hanno indicato che AEM Torino ha presentato una dichiarazione all'Agenzia delle Entrate con la quale si impegna a pagare le somme che l'Agenzia indicherà.
Tuttavia, non sono stati in grado di indicare:
- l'ammontare che AEM Torino deve restituire nel processo di recupero;
- le condizioni di pagamento: l'Italia indica che la società dovrebbe restituire entro l' 11 marzo 2006, ma non ha fornito alcuna assicurazione che il pagamento sia completo (compresi gli interessi) e in una rata (non utilizzando la proroga di 24 mesi prevista nella Legge 18 aprile 2005, n. 62).
36. Per concludere, l'Italia non ha chiarito se sia già stato recuperato l'aiuto precedente di cui verosimilmente ha fruito AEM Torino.
Sulla base delle informazioni di cui sopra si può dedurre che AEM Torino può aver ricevuto e non ancora rimborsato talune somme di aiuto nell'ambito di regimi di aiuto incompatibili esaminati nel caso C 27/99 (ex NN 69/98).
37. La Commissione non è in grado di determinare l'ammontare degli aiuti che AEM Torino ha già ricevuto anteriormente ai nuovi aiuti in esame e che ancora devono essere restituiti e non può quindi valutare l'effetto cumulativo dei "vecchi" e "nuovi" aiuti destinati ad AEM Torino e il conseguente impatto di distorsione del mercato comune.
38. Secondo la giurisprudenza Deggendorf la Commissione deve tener conto delle circostanze già esaminate in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro e non può decidere sulla compatibilità di nuovi aiuti rispetto al mercato comune fino a che i precedenti aiuti detenuti illegittimamente non siano stati restituiti.
39. Inoltre, come è stato chiaramente indicato alle autorità italiane, gli aiuti per il rimborso di stranded costs non possono essere cumulati con altri aiuti.
40. Solo un impegno che assicurava che il pagamento dei nuovi aiuti avrebbe seguito il totale rimborso dei precedenti aiuti avrebbe potuto evitare qualunque rischio di effetto cumulativo delle due misure e qualunque distorsione della competizione, secondo i principi fissati dalla Corte di giustizia nella giurisprudenza Deggendorf.
41. L'Italia è stata invitata ripetutamente a prendere tale impegno, ma ha rifiutato.
42. L'effetto cumulativo dei due aiuti è invece presente e non può essere valutato dalla Commissione.
Perciò, in questa fase, l'aiuto notificato non può essere dichiarato compatibile con il mercato comune.
CONCLUSIONI
43. Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, le proprie osservazioni e fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.
Essa chiede alle autorità italiane di trasmettere immediatamente una copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.
44. La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sull'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, che ha effetto sospensivo e sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, che stabilisce che ogni aiuto illegale può formare oggetto di recupero presso il beneficiario.
45. La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente.
Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione."
[1] Viz rozhodnutí Komise ze dne 1. prosince 2004 ve věci N 490/00, zejména "stranded impianti".
[2] Rozhodnutí ze dne 5. června 2002 ve věci státní podpory C 27/99 (ex NN 69/98), zveřejněné pod číslem 2003/193/ES, Úř. věst.
L 77, 24.3.2003, s. 21.
[3] Dopis Komise SG (2001) D/290869 ze dne 6. srpna 2001.
[4] Lettera della Commissione SG (2001) D/290869 del 6.8.2001.
[5] Si veda la decisione della Commissione dell' 1.12.2004, sul caso N 490/00, in particolare gli "standed impianti".
[6] 2003/193/CE, GU L 77 del 24.3.2003, pag.
21
[7] Ai sensi dell'articolo 3 della decisione della Commissione l'Italia deve adottare tutti i provvedimenti necessari per recuperare presso i beneficiari gli aiuti illegittimi erogati.
[8] Adottata dalla Commission il 26.7.2001.
Disponibile sul sito web della Direzione Generale della Concorrenza della Commissione al seguente indirizzo:http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf.Comunicata agli Stati membri con lettera SG(2001) D/290869 del 6.8.2001.
[9] Oltre al caso N 490/00 citato nella precedente nota n. 2, si veda in particolare il caso NN49/99 — Spagna — GU C 268 del 22.9.2001, pag.
7, e il caso N 133/01 — Grecia — GU C 9 del 15.1.2003, pag.
6.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některých kamerových systémů pocházejících z Japonska a o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingového cla uloženého na dovoz televizních kamerových systémů pocházejících z Japonska
(2006/C 117/03)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 2117/2005 [2], ve kterém se uvádí, že dovozy některých kamerových systémů pocházejících z Japonska (dále jen "dotčená země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podalo dne 4. dubna 2006 Grass Valley Nederland BV (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých kamerových systémů ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový jsou některé kamerové systémy pocházející z Japonska (dále jen "dotčený výrobek"), které se skládají z:
a) hlavy kamery:
i) s integrovaným hledáčkem, připojením hledáčku nebo možností připojení;
ii) s integrovaným optickým blokem, předním modulem nebo podobným zařízením (viz níže uvedený popis), připojením nebo možností připojení;
iii) buď jako jednoho kusu s hlavou kamery a adaptérem kamery ve stejném pouzdře nebo odděleně;
b) adaptéru kamery.
Adaptér kamery může, avšak nemusí být zabudován v hlavě kamery;
c) optického bloku, předního modulu nebo podobného zařízení s jedním nebo více obrazovými snímači, jejichž efektivní úhlopříčka fotocitlivé snímací plochy činí alespoň 6 mm.
Tyto součásti mohou, avšak nemusejí být zabudovány v hlavě kamery;
d) hledáčku kamery.
Hledáček kamery může, avšak nemusí být zabudován v hlavě kamery;
e) základní stanice nebo ovládací jednotky kamery (CCU), připojené ke kameře kabelem nebo jiným způsobem, například bezdrátovým připojením;
f) provozního ovládacího panelu (OCP) nebo ekvivalentního zařízení pro ovládání jednotlivých kamer (tj. pro přizpůsobení barev, otevření objektivu nebo irisové clonky);
g) hlavního ovládacího panelu (MCP) nebo hlavní jednotky seřízení (MSU) pro přehled a seřízení několika kamer na dálku;
h) adaptéru pro velké objektivy, jako např. Large Lens Adapter nebo SuperXpander, který umožňuje použití velkých objektivů v přenosných kamerových systémech;
Dováženy jsou buď dohromady nebo samostatně.
Kamerové systémy se nemusejí nutně skládat ze všech výše uvedených součástí.
Uvedené různé součásti kamerového systému (s výjimkou hlavy kamery) nejsou samostatně funkční a nemohou být používány mimo kamerový systém určitého výrobce.
Na objektivy a rekordéry, které nejsou ve stejném pouzdře jako hlava kamery, se definice výrobku nevztahuje.
Dotčený výrobek může být používán pro účely televizního vysílání, zpravodajství, digitální kinematografie nebo pro jiné profesionální účely.
Profesionální použití zahrnuje (mimo jiné) použití těchto systémů pro vytvoření vzdělávacího, zábavního, propagačního a dokumentárního videomateriálu určeného pro interní a rovněž externí prodej.
Dotčený výrobek se obvykle zařazuje do kódů KN ex85253090, ex85254091, ex85282114, ex85282116, ex85282190, ex85282200, ex85299081, ex85299095, ex85371091, ex85371099, ex85438997 a ex90029000.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání běžné hodnoty stanovené na základě domácích cen s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Japonska celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a na jím stanovované ceny, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon a finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Japonska předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Japonsku
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v jednotkách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v jednotkách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [3] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem, vyjádřený v jednotkách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Japonska na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2005 do 31. března 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Japonsku zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců uvedeným v podnětu a orgánům dotčené země vývozu.
Vývozci/výrobci v Japonsku, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [6] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Přezkum stávajících opatření
Nařízením Rady (ES) č. 2042/2000 [7] byla uložena konečná antidumpingová cla z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska, kódů KN ex85253090, ex85371091, ex85371099, ex85299081, ex85299095 (dříve ex85299088), ex85438997 (dříve ex85438995),ex85282114, ex85282116 a ex85282190.
Výrobek, na který se vztahuje toto nařízení, zcela spadá do definice uvedené v bodě 2.
Pokud se v řízení zahájeném tímto oznámením dospěje k závěru, že na některé kamerové systémy pocházející z Japonska je třeba uložit opatření, která se tudíž budou týkat i systémů televizních kamer, na které se vztahují opatření podle nařízení (ES) č. 2042/2000, potom opatření uložená nařízením (ES) č. 2042/2000 již nebudou vhodná, a proto bude třeba toto nařízení pozměnit nebo zrušit. Proto je třeba zahájit prozatímní přezkum týkající se nařízení (ES) č. 2042/2000, který by umožnil případné změny nebo zrušení s ohledem na šetření zahájené tímto oznámením.
Proto Komise zahajuje v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 2042/2000. Na tento prozatímní přezkum se obdobně vztahují ustanovení bodů 5, 6, 7 a 8 tohoto oznámení.
10. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 a čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[3] O individuální dumpingové rozpětí mohou podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení žádat společnosti nezařazené do vzorku.
[4] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[6] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
[7] Úř. věst. L 244, 29.9.2000, s. 38. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1454/2005 (Úř. věst. L 231, 8.9.2005, s. 1).
--------------------------------------------------
Státní podpora – Itálie
Podpora C 52/2005 (ex NN 88/2005) – Podpora na digitální dekodéry
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 118/04)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 21. prosince 2005 v závazném jazykové znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
B-1049 Brusel
Fax č.: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Itálii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
V letech 2004 a 2005 vyplácela Itálie spotřebitelům příspěvky, aby si nakupovali nebo najímali digitální dekodéry, ale toto opatření neoznámila Komisi.
Komise jednala na základě dvou stížností provozovatelů pozemního a satelitního televizního vysílání.
Ustanovení paragrafu 4 italského finančního zákona pro rok 2004 a odstavec 211 italského finančního zákona pro rok 2005 umožňuje poskytování příspěvku z veřejných prostředků uživatelům, kteří si zakoupí nebo najmou dekodér umožňující příjem programů vysílaných pomocí digitální pozemní technologie a využívání souvisejících interaktivních služeb.
Tento příspěvek je poskytován i na dekodéry využívající technologie standardu C-DVB za podmínky, že obchodní nabídka provozovatele kabelové sítě jasně informuje spotřebitele, jaký obsah budou jeho dodavatelé poskytovat prostřednictvím kabelu na základě dohody s provozovateli kabelových sítí prostřednictvím signálu T-VB šířeného kabelem. Rozpočet na výše zmíněné dva roky činil 220 milionů EUR.
Třebaže přímými příjemci příspěvku jsou koneční spotřebitelé, opatření může představovat nepřímou výhodu pro výrobce dekodérů, provozovatelů digitálního televizního vysílání uskutečňovaného prostřednictvím pozemních vysílačů a provozovatelů sítí přenášejících signál daného vysílání. Jelikož tato možná nepřímá výhoda může spadat pod ustanovení čl.
87 odst. 1, musí být zkontrolovány podmínky opatření, jež by představovalo podporu.
Opatření je financováno prostřednictvím státního rozpočtu, a tudíž nepochybně zahrnuje užití státních zdrojů.
Účastníky vysílacího trhu jsou i provozovatelé, kteří vyvíjejí vysílací činnost v mezinárodním měřítku a možná narušení hospodářské soutěže ovlivňují obchod.
Uvedené opatření je patrně selektivní, neboť vylučuje provozovatele satelitního vysílání, jakož i provozovatele pozemního vysílání, kteří v současné době nemohou vysílat.
Třebaže hlavní příjemci získají výhodu, která je pouze nepřímá, nemůže Komise v této fázi rozboru situace vyloučit možnost, že dané opatření představuje státní podporu prospívající provozovatelům vysílání používajících standardy T-DVB/C-DVB a provozovatelům pozemních sítí.
Hlavním problémem narušení trhů pro televizní diváky: trh reklamy pro televizní programy "free to air" a trh předplatného pro placenou televizi.
V každém případě není existence státní podpory v tomto případě zpochybněna možným užitím rozhodnutí ve věci Altmark v souvislosti s možnou kompenzací za náklady veřejné služby, protože není splněno žádné z čtyř kritérií pro jeho aplikaci.
Komise dále pochybuje o tom, že by uvedené opatření představovalo podporu pro výrobce dekodérů.
Komise pochybuje o tom, zda je toto opatření, pokud představuje státní podporu, slučitelné s jednotným trhem.
Na základě vlastností opatření se jeví, že možné důvody pro jeho slučitelnost by byly dány na podkladě:
- ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. a), podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům;
- ustanovení čl. 86 odst. 2 stanovící výjimku pro poskytování služeb obecného hospodářského zájmu;
- ustanovení čl. 87odst 3 písm. c), podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností.
87 odst. 2 neuplatní, neboť se podle běžné praxe Komise sociální povaha vztahuje na podporu k uspokojení potřeb znevýhodněné části populace, o kterou se v tomto případě nejedná.
Kromě toho se výjimka čl. 86 odst. 2 na tento případ zřejmě nevztahuje. Podpora je de facto poskytována spotřebitelům a není zamýšlena jako vyrovnání čistých dodatečných nákladů na poskytování veřejné služby, která by byla předem jasně definována a poskytovatel by jí byl formálním způsobem pověřen.
Navíc se výjimka čl. 87 odst.
3 písm. c) zřejmě nevztahuje na tento případ. K jejímu uplatnění by totiž bylo zapotřebí vyvážení mezi pozitivním vývojem umožněným díky danému opatření a jeho negativním účinkům na hospodářskou soutěž.
V daném kontextu se jeví, že přechod na digitální vysílání a interoperabilita jsou cíle obecného zájmu.
Třebaže se však dané opatření zaměřuje na přechod na digitální vysílání, neřeší problém interoperability, ale pouze neposkytuje podporu satelitní platformě.
Obdobně přítomnost vnějších faktorů přechodu na digitální vysílání a problémy soudržnosti týkající se povinnosti ukládané spotřebiteli přejít na příjem digitálního televizního vysílání může v podstatě ospravedlnit skutečnost, že provozovatelé vysílání získají v důsledku dotace udělené spotřebitelům nepřímou podporu.
Opatření má však jisté rysy, které se nejeví nutné ani proporcionální a mohly by vést k nežádoucímu narušení trhu ve prospěch stávajících provozovatelů pozemního televizního vysílání na trhu, pro nějž je patrně charakteristická přítomnostsilných oligopolů, kde tato narušení mohou mít značný dopad na hospodářskou soutěž.
Komise tudíž v současném stádiu rozboru situace není přesvědčena, že opatření, pokud představuje podporu, může být považováno za slučitelné se společným trhem.
ZNĚNÍ DOPISU
"Con la presente la Commissione desidera informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle Vostre autorità sulle misure succitate, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.
I. PROCEDIMENTO
(1) L' 11 maggio 2004 Centro Europa 7 s.r.l.
("Europa 7") ha presentato una denuncia in merito ad aiuti di Stato relativamente all'articolo 4, primo comma della legge 24 dicembre 2003, n. 350 (rif.
A/34295).
L'autore della denuncia ha presentato ulteriori informazioni ed osservazioni con lettera del 10 febbraio 2005 (rif.
A/31242), nella quale affermava che il governo italiano aveva rifinanziato la misura nel comma 211 della legge finanziaria 2005 e richiedeva alla Commissione di avviare un procedimento di indagine formale.
Il 3 maggio 2005 (rif.
A/33724) anche Sky Italia s.r.l.
("Sky Italia") ha presentato una denuncia contro i due articoli succitati.
Il 22 giugno 2005 ha avuto luogo una riunione tra i servizi della Commissione e Sky Italia.
Il 31 agosto 2005 (rif.
A/36876), il suddetto denunciante ha presentato ulteriori informazioni concernenti modifiche alla cosiddetta "legge Gasparri" che regolamenta il settore televisivo in Italia.
Il 31 ottobre 2005, infine, Sky Italia ha richiesto alla Commissione — in attesa di una decisione — di intimare al governo italiano di sospendere la misura ai sensi dell'articolo 11, primo comma 1 del pertinente regolamento di applicazione [1].
(2) Con lettere del 13 ottobre 2004 (rif.
D/38544), del 21 aprile 2005 (rif.
D/53173) e del 15 luglio 2005 (rif.
D/55442), la Commissione ha richiesto informazioni al governo italiano.
Le informazioni sono state fornite il 5 novembre 2004, il 13 maggio 2005 e il 12 settembre 2005, a seguito di una breve proroga del termine di risposta.
Il 6 giugno 2005 ha avuto luogo una riunione tra i servizi della Commissione e le autorità italiane.
(3) Con lettere del 20 settembre 2005 (rif.
A/37498) e del 16 novembre 2005 (rif.
A/39413) le autorità italiane hanno informato la Commissione della loro intenzione non di prorogare il regime nella sua attuale forma.
II. DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELL'AIUTO
II.A. Antefatti
II.A.1.
Gli autori della denuncia
(4) Europa 7 è un'impresa italiana titolare di una concessione di radiodiffusione dal 1999.
L'impresa non può tuttavia ancora operare sul mercato della radiodiffusione, a causa — secondo quanto sostenuto — del comportamento delle autorità nazionali, che non hanno ancora assegnato le frequenze di cui Europa 7 necessita per trasmettere.
(5) Sky Italia è una televisione a pagamento che appartiene a News Corporation ed ha una posizione monopolistica sul mercato italiano della radiodiffusione satellitare di programmi televisivi a pagamento.
L'impresa è stata costituita a seguito dell'acquisizione, da parte di News Corporation, del controllo di Telepiù S.p.A. e di Stream S.p.A. nel 2003, una concentrazione che è stata approvata subordinatamente a determinati impegni (caso n. COMP/M.2876 Newscorp/Telepiù).
A seguito degli impegni è stato richiesto a Sky Italia di cedere le proprie attività su piattaforma terrestre: l'impresa non può operare in Italia come operatore terrestre di rete o come operatore terrestre di televisione a pagamento.
II.A.2.
Il contesto
(6) Il presente procedimento va considerato nell'ambito della digitalizzazione della radiodiffusione, che ha un'incidenza su tutte le piattaforme di trasmissione comunemente disponibili al momento attuale, ossia il cavo, il satellite e la trasmissione terrestre [2].
Il vantaggio principale del passaggio al digitale è l'aumento della capacità di trasmissione su tutte le piattaforme ottenuta mediante un utilizzo più efficiente dello spettro di frequenza.
La Commissione sostiene attivamente la transizione alla trasmissione radiotelevisiva digitale [3].
(7) In Italia esistono 4 piattaforme di radiodiffusione televisiva: i) via satellite, sul quale sono disponibili i principali canali in chiaro più i canali di Sky Italia — uno degli autori della denuncia — ai cui programmi è possibile accedere mediante abbonamento o con accordi di pay per view; ii) terrestre, sulla quale operano 78 emittenti locali e 4 emittenti nazionali, ossia RAI (in chiaro), Mediaste [4] (in chiaro e pay per view), La7 (in chiaro e pay per view) e Prima TV (in chiaro); iii) via cavo, su cui opera Fastweb (in chiaro e servizi a pagamento); e iv) X- DLS, su cui operano Fastweb e Rosso Alice di Telecom Italia (in chiaro e servizi a pagamento).
(8) La ricezione televisiva in Italia continua ad avvenire principalmente per via terrestre, con una penetrazione del mercato pari a circa 19 milioni di famiglie su un totale di 22 milioni.
I principali operatori di televisione terrestre sono l'emittente del servizio pubblico (RAI), con tre canali, e l'emittente commerciale Mediaset, anch'essa con tre canali.
Ai due operatori corrisponde circa il 90 % del pubblico televisivo in Italia.
(9) La penetrazione della televisione satellitare è limitata: circa il 16 % delle famiglie possiede un'antenna parabolica.
La maggior parte di tali famiglie ha un abbonamento alla piattaforma DTH (satellite) di Sky Italia che contava circa 3 milioni di utenti nel giugno 2005.
(10) Le trasmissioni via cavo sono praticamente inesistenti in Italia, sebbene Fastweb — l'unico operatore triple play in Italia — abbia acquisito, al marzo 2004, circa 140000 utenti TV utilizzando un'infrastruttura a fibre e DLS.
(11) Nel giugno 2005 il tasso di penetrazione della televisione digitale era del 26,5 %, con un totale di circa 6 milioni di abbonati.
Alla fine del 2005 si prevede che le due alternative di televisione a pagamento — terrestre e via satellite — dovrebbero avere più o meno lo stesso numero di abbonati.
(12) L'aiuto in questione è a favore della trasmissione terrestre, che in Italia è la sola piattaforma che utilizzi ancora la tecnica analogica.
La tecnica digitale può solitamente permettere la trasmissione di un maggior numero di canali televisivi rispetto alla tecnica analogica.
A partire dalla fine del 2003 le trasmissioni in digitale (T-DVB) sono state emesse assieme a quelle in tecnica analogica (la cosiddetta fase in simulcast).
A partire dal 1o gennaio 2007 il passaggio al digitale dovrebbe essere completato e la trasmissione con il sistema analogico dovrebbe essere sospesa (il cosiddetto "switch off").
(13) Nel frattempo, in base alla legge Gasparri, che regolamenta il settore in Italia, soltanto le emittenti che già trasmettono con la tecnica analogica sono autorizzate a richiedere autorizzazioni alle trasmissioni digitali sperimentali e/o licenze per la radiodiffusione televisiva terrestre in tecnica digitale.
Gli operatori analogici non hanno l'obbligo formale di restituire le frequenze utilizzate per le trasmissioni in tecnica analogica dopo il passaggio al digitale.
Secondo quanto dichiarato dalle autorità italiane, in Italia sono stati autorizzati 5 multiplex (blocchi di diffusione contenenti uno o più programmi) per il digitale terrestre.
La RAI ha due multiplex, mentre Mediaset, Telecom Italia/TV International e D-Free (TF1 e HCS) ne ha uno ciascuno.
In base al sistema di regolamentazione italiano, gli operatori di rete che detengono più di una licenza digitale devono concedere l'accesso al 40 % della propria capacità trasmissiva per i fornitori di contenuti indipendenti.
(14) Per quanto riguarda la copertura in termini di T-DVB — secondo l'autorità italiana per le garanzie nelle telecomunicazioni [5] — nel 2004 più del 50 % della popolazione era effettivamente coperto da almeno 2 multiplex, mentre il 60 % è potenzialmente coperto da 3 multiplex.
In base alla tendenza del mercato, la copertura dovrebbe aumentare considerevolmente.
Secondo le autorità italiane, l'85 % delle famiglie esistenti potrebbe potenzialmente essere coperto da almeno da 2 multiplex dopo il passaggio al digitale terrestre.
D'altro canto, la radiodiffusione via satellite potrebbe coprire praticamente il 100 % della popolazione.
(15) Per quanto riguarda i programmi, secondo le autorità italiane, 23 programmi nazionali e circa 70 programmi locali sono trasmessi sulle frequenze digitali terrestri, 10 dei quali in simulcast (programmi già trasmessi in analogico).
4 canali sono stati creati per la radiodiffusione digitale.
(16) Il mercato televisivo era caratterizzato in passato dalla visione di massa della televisione in chiaro per via terrestre e dall'offerta di televisione a pagamento via satellite.
L'introduzione della televisione digitale terrestre e lo sviluppo del cavo e di Internet modificano questo modello.
In effetti, a partire dal gennaio 2005 Mediaset e Telecom Italia (attraverso La7) hanno lanciato su T-DVB un servizio di televisione a pagamento per le partite di calcio di serie A basato su un sistema di carte prepagate.
Al tempo stesso, TF1 (che detiene il 49 % dell'emittente D-Free) — ha dichiarato il suo possibile interesse per il lancio di canali a pagamento sul proprio multiplex T-DVB.
I servizi di televisione a pagamento sono consentiti, col sistema delle carte prepagate, mediante la tecnologia interattiva digitale contenuta nei decoder sovvenzionati con la misura in oggetto.
(17) Attualmente, infine, esistono 4 operatori di rete nel digitale terrestre.
RAI, Mediaset, La7/Telecom e Prima Italia ne detengono uno ciascuno.
La distinzione tra emittenti e operatori di rete non è particolarmente rilevante per le principali emittenti italiane perché sia RAI, che Mediaset, La7 e D-Free hanno una propria controllata per la trasmissione terrestre.
II.B. Descrizione dell'aiuto
(18) Oggetto del procedimento di indagine formale sono l'articolo 4, paragrafo 1 della legge n. 350 del 24 dicembre 2003 (la legge finanziaria 2004), il decreto interministeriale del 30 dicembre 2003 ed il comma 211 della legge n. 311/2004 (la legge finanziaria 2005).
(19) L'articolo 4, primo comma della legge finanziaria 2004 prevede un contributo statale pari a 150 EUR per gli utenti che acquistino o affittino un apparecchio di ricezione denominato "set up box" o "decoder" (in appresso "decoder") che consenta la ricezione di segnali televisivi in tecnica digitale terrestre e la conseguente interattività, con uno stanziamento totale di spesa pari a 110 milioni di EUR.
Va rilevato che il contributo non può essere concesso per i decoder che non ricevono segnali digitali terrestri, anche se permettono la ricezione e l'utilizzazione dei servizi interattivi.
Il testo dell'articolo in questione discussione è il seguente:
"Per l'anno 2004, nei confronti di ciascun utente del servizio radiodiffusione, in regola per l'anno in corso con il pagamento del relativo canone di abbonamento, che acquisti o noleggi un apparecchio idoneo a consentire la ricezione, in chiaro e senza alcun costo per l'utente e per il fornitore di contenuti, dei segnali televisivi in tecnica digitale terrestre (T-DVB/C-DVB) e la conseguente interattività, è riconosciuto un contributo statale pari a 150 EUR.
La concessione del contributo è disposta entro il limite di spesa di 110 milioni di EUR.".
(20) L'articolo 4, quarto comma precisa che il contributo per l'acquisto o noleggio dei decoder in tecnica C-DVB è riconosciuto a condizione che l'offerta commerciale indichi chiaramente all'utente i fornitori di contenuti con i quali i soggetti titolari della piattaforma via cavo abbiano concordato i termini e le condizioni per la ripetizione via cavo del segnale T-DVB.
(21) Il comma 211 della legge finanziaria 2005 rifinanzia il provvedimento per lo stesso limite di spesa di 110 milioni di EUR, ma il contributo per il decoder è ora di 70 EUR.
Il regime è applicabile nella sua attuale forma fino al 1o dicembre 2005.
(22) La misura ha avuto successo: apparentemente più di 1350000 cittadini italiani hanno acquistato un decoder beneficiando del contributo.
Inoltre, grazie a questo, il prezzo per i consumatori dei decoder interattivi è sceso da 300/350 EUR a 150 EUR circa.
II.C. Osservazioni delle parti
(23) Secondo quanto dichiarato le autorità italiane, le misure italiane sono state adottate per le seguenti ragioni:
- migliorare l'utilizzo delle frequenze per aumentare il pluralismo e l'offerta televisiva;
- promuovere lo sviluppo economico basato sulle tecnologie dell'informazione e della comunicazione;
- promuovere i servizi di e-society fra il maggior numero di cittadini possibile grazie all'operabilità interattiva dei decoder poiché gli apparecchi televisivi sono diffusi tra tutta la popolazione;
- ridurre al minimo gli ostacoli alla ricezione creando un mercato per i decoder interattivi a prezzi accessibili per i consumatori;
- la misura è in linea con la politica comunitaria nel settore volta a sostenere gli standard aperti.
(24) Secondo l'autore della denuncia, pagando un contributo a fondo perduto a chiunque acquisti o affitti un decoder per la televisione digitale terrestre, la legge italiana ha concesso un aiuto di Stato ai produttori di decoder per la diffusione televisiva digitale terrestre rispetto ai produttori di altri tipi di decoder per televisione digitale e agli operatori televisivi operanti nel settore, compiendo quindi una discriminazione nei confronti delle imprese concorrenti, in particolare quelle provenienti da altri Stati membri dell'UE, che operano su un'altra piattaforma digitale (satellite) o con la tecnica analogica.
(25) A seguito di una richiesta preliminare di informazioni che la Commissione ha rivolto alle autorità italiane, le autorità italiane hanno chiarito che il contributo viene concesso ai consumatori per l'acquisto o l'affitto di un decoder che permetta la ricezione di un segnale digitale non criptato "senza alcun costo per l'utente e il fornitore di contenuti".
Secondo quanto dichiarato dalle autorità italiane, per "ricezione del segnale digitale non criptato" si intende la capacità del decoder di eseguire qualsiasi servizio interattivo fornito da qualsiasi emittente.
Questa dunque sarebbe un'espressione sintetica per specificare che il decoder deve permettere le funzioni interattive non criptate (ossia deve essere non solo "interattivo" ma deve anche permettere l'"interoperabilità").
Si tratta di decoder con standard aperto per l'interfaccia di programmazione (API) di cui l'MHP è un esempio quasi unico.
III. VALUTAZIONE GIURIDICA
III.A. Valutazione in merito all'aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE
(26) In questa fase la Commissione ritiene che la misura in questione potrebbe costituire aiuto di Stato.
L'articolo 87, paragrafo 1 del trattato indica una serie di condizioni per stabilire la presenza di aiuto di Stato.
In primo luogo, deve trattarsi di un intervento dello Stato, ovvero mediante risorse statali.
In secondo luogo, l'intervento deve accordare un vantaggio al beneficiario.
In terzo luogo, deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza.
In quarto luogo deve essere atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.
III.A.1.
Risorse statali e imputabilità
(27) La misura è chiaramente imputabile allo Stato e prevede l'utilizzo di risorse statali.
In effetti, essa è contenuta nelle leggi finanziarie 2004 e 2005 approvate dal Parlamento italiano.
III.A.2.
Vantaggio economico
(28) Innanzi tutto, la Commissione ritiene che i beneficiari diretti della sovvenzione siano i consumatori finali e dunque non imprese che rientrano nel campo d'applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1. La misura mira tuttavia a promuovere le vendite di decoder per la ricezione del segnale televisivo digitale terrestre e può dunque comportare un vantaggio indiretto per i) i produttori di decoder; ii) le emittenti televisive che operano su piattaforme digitali terrestri; e iii) gli operatori delle reti che trasportano il segnale.
La prima questione da analizzare è dunque se un eventuale vantaggio indiretto possa rientrare nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1.
III.A.2.1.
Vantaggio indiretto: può costituire aiuto
(29) Va notato in primo luogo che l'articolo 87 non richiede che il vantaggio sia diretto.
In particolare, le misure che, in varie forme, alleviano gli oneri che normalmente gravano sul bilancio di un'impresa e che di conseguenza, senza essere sovvenzioni in senso stretto, ne hanno la stessa natura e producono identici effetti, vengono considerate aiuti in base alla giurisprudenza consolidata [6].
In secondo luogo, la giurisprudenza della Corte di giustizia e la prassi della Commissione lasciano pochi dubbi sul fatto che un vantaggio indiretto possa costituire un aiuto di Stato.
(30) Nella sentenza del 13 giugno 2002 nella causa C 382/99 [7] la Corte ha sottolineato che i vantaggi concessi indirettamente alle imprese costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87 del trattato CE.
Analogamente, nella sentenza del 19 settembre 2000 nella causa C 156/98 [8] la Corte ha affermato che un'agevolazione fiscale concessa a singoli che avessero investito in imprese situate a Berlino o nei nuovi Länder tedeschi costituiva un aiuto a favore di tali imprese.
(31) Avendo stabilito che un vantaggio indiretto può rientrare nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1, in appresso viene valutato se le tre categorie di beneficiari potenziali dell'aiuto ricevono un vantaggio indiretto che può essere considerato come aiuto di Stato.
III.A.2.2.
Vantaggio indiretto: beneficiari
Produttori di decoder
(32) La misura ha per effetto di rendere i decoder più economici per i consumatori in quanto lo Stato sostiene una parte della spesa.
Questo può permettere ai produttori di aumentare le loro vendite senza abbassare il prezzo al quale vendono i propri prodotti.
Il contributo concesso ai consumatori sembra determinare utili aggiuntivi per il produttore rispetto a quelli che avrebbe normalmente ottenuto nell'ambito delle sue normali attività (ciò significa che può vendere più prodotti senza dover abbassare il prezzo e dunque non deve sostenere la perdita di utile dovuta ad un prezzo più basso per unità di prodotto).
Emittenti che utilizzano piattaforme digitali terrestri e via cavo
(33) Per quanto riguarda le emittenti che utilizzano il T-DVB/C-DVB, si potrebbe dire che, favorendo la diffusione delle tecnologie necessarie per la ricezione del loro segnale, la misura in questione aiuta tali emittenti nella costituzione e nello sviluppo del proprio pubblico ad un ritmo più veloce rispetto a quanto avverrebbe senza la misura.
(34) In assenza della misura, qualsiasi emittente che voglia sviluppare il suo pubblico digitale allo stesso ritmo sarebbe stato costretta a finanziare i costi di ricezione dei propri spettatori potenziali.
Ad esempio uno degli autori della denuncia, Sky Italia — che è un operatore satellitare — afferma di aver fornito gratuitamente ai propri abbonati un decoder ed un'antenna.
Di conseguenza, la misura permette alle emittenti T-DVB/C-DVB di evitare un costo che avrebbero normalmente sostenuto se avessero voluto sviluppare il proprio pubblico digitale.
(35) Inoltre, accelerando il passaggio dalla televisione analogica a quella digitale, la misura in questione riduce la durata della fase di simulcast.
Se il cambiamento fosse semplicemente dettato dal mercato, il periodo durante il quale alcune emittenti dovrebbero finanziare una doppia tecnologia di radiodiffusione sarebbe più lungo.
L'effetto della misura è dunque anche quello di ridurre i costi che dovrebbero normalmente sostenere le emittenti che trasmettono in simulcast.
Operatori di reti terrestri
(36) Poiché la diffusione della loro tecnologia di trasmissione è sostenuta dallo Stato, l'attività degli operatori digitali terrestri e degli operatori di rete via cavo (a prescindere dal fatto che siano integrati o meno in un'impresa più grande che è anche un fornitore di contenuti) è favorita rispetto a quella degli operatori di rete con altre tecnologie digitali.
Qualora avessero voluto ottenere lo stesso risultato, tali operatori avrebbero contribuito, assieme alle emittenti, a finanziare il costo di ricezione degli spettatori potenziali.
In tale contesto, la misura permette loro di evitare un costo che essi avrebbero sostenuto a condizioni normali di mercato se avessero voluto sviluppare la propria attività nello stesso modo.
III.A.3.
Quantificazione degli aiuti
(37) La misura in questione conferisce apparentemente un vantaggio selettivo ai beneficiari summenzionati.
Tuttavia l'eventuale vantaggio selettivo è soltanto indiretto e non sembra facilmente quantificabile.
La portata del vantaggio potrebbe diventare rilevante qualora la Commissione, a seguito del procedimento, dovesse constatare che la misura in questione costituisce un aiuto incompatibile e ne chiedesse il recupero.
La Commissione invita pertanto tutte le parti interessate a presentare osservazioni sull'eventuale quantificazione o sulla metodologia per stimare il vantaggio derivante dalla misura per i vari beneficiari indiretti.
III.A.4.
Distorsione della concorrenza
Produttori di decoder
(38) Secondo l'autore della denuncia, la legge italiana ha concesso un aiuto di Stato ai produttori di decoder per la radiodiffusione televisiva digitale terrestre distinguendoli da quelli che producono altri tipi di decoder per televisione digitale.
La Commissione dubita che sia possibile operare una distinzione tra le diverse categorie di produttori dei vari tipi di decoder perché sembrerebbe che tutti i produttori siano in grado di produrre qualsiasi tipo di decoder.
Inoltre, nel caso di specie il contributo è concesso per decoder che contengono lo standard MHP, ossia un API aperto che è a disposizione gratuita di qualsiasi produttore.
È pertanto poco chiaro se la misura favorisca determinate imprese rispetto ad altre imprese che operano nella produzione di decoder.
(39) Va tuttavia valutato anche se la misura favorisca in modo selettivo i produttori di decoder come settore dell'industria manifatturiera rispetto ai concorrenti che non traggono beneficio dalla misura perché, ad esempio, non operano nello stesso settore o perché sono situati in altri paesi dell'UE.
(40) Valutare se una misura settoriale conferisca un vantaggio selettivo è in linea con la prassi della Commissione.
Ad esempio, al punto 16 della sua decisione sul caso N 622/2003 Digitalisierungsfonds — Austria [9], la Commissione ha affermato che "Il regime notificato è selettivo poiché è in parte destinato ad imprese che operano nei settori collegati alla digitalizzazione della televisione, ad esempio ad emittenti, e in parte, direttamente o indirettamente, ad imprese che operano nel mercato dei servizi di trasmissione digitale.
Le autorità austriache avevano in effetti affermato che la misura era di carattere generale poiché non conferiva un vantaggio ad imprese specifiche.
Tuttavia, quando la Commissione ha posto domande riguardo alla selettività del regime, le autorità non hanno negato che la misura come tale abbia un carattere selettivo.
Come affermato dalla Corte di giustizia nella causa Adria Wien [10], la misura conferisce un vantaggio ad un settore specifico e deve quindi essere considerata come una misura specifica".
(41) In questo caso particolare, tuttavia, l'aiuto è destinato a consumatori che possono scegliere fra i decoder di tutti i produttori.
Sembra che l'aiuto non favorisca in maniera selettiva alcun tipo di produttore di decoder sulla base del luogo di produzione.
Non sembra neppure che vi siano produttori specializzati nella produzione dei decoder oggetto del contributo in questione e che potrebbero essere favoriti rispetto ai produttori di altri modelli.
Non sembra, infine, che i produttori di decoder siano in concorrenza con operatori di altri settori che non possono beneficiare indirettamente della misura.
(42) È possibile inoltre che la misura in questione non sia volta, grazie al suo oggetto o alla sua struttura generale, a creare un vantaggio per i produttori dei decoder.
Le relative conseguenze, nella misura in cui sono connesse ad un aumento delle vendite di decoder, sono intrinseche al sistema e dunque è possibile che non siano un mezzo per conferire un vantaggio particolare ai produttori dei decoder.
In effetti, qualsiasi politica pubblica a favore della digitalizzazione (anche la più neutra dal punto di vista tecnologico) favorirebbe i produttori di decoder.
Il vantaggio che essi ne traggono non è l'oggetto della misura né deriva dalla sua struttura generale, ma è l'effetto intrinseco di qualsiasi politica di questo tipo.
(43) Di conseguenza, la Commissione dubita che i produttori di decoder vengano favoriti in modo selettivo dalla misura.
La Commissione invita tuttavia a presentare osservazioni in merito al fatto che il sistema in oggetto possa aver in pratica determinato una distorsione della concorrenza a favore di determinati produttori di decoder.
Emittenti
(44) Il vantaggio conferito alle emittenti è selettivo e va a scapito delle emittenti che utilizzano piattaforme tecnologiche diverse o delle imprese che non possono trasmettere pur avendo una concessione, come uno degli autori della denuncia, Europa7.
Ad esempio l'Autorità italiana per le garanzie nelle comunicazioni conclude nella sua relazione che gli incentivi statali all'acquisto del decoder stanno avendo un ruolo determinante per favorire la diffusione nelle famiglie italiane di apparecchi utilizzabili per la ricezione dei segnali televisivi in tecnica digitale [11].
(45) La radiodiffusione digitale terrestre, inoltre, non è in concorrenza soltanto con l'offerta analogica in chiaro ma anche con la pay-TV.
In effetti, secondo quando constatato nella prassi commerciale, si conferma il collegamento tra piattaforma e programmazione poiché sembra che alcuni decoder vengano già venduti come parte di un pacchetto con le carte prepagate della televisione a pagamento di determinate emittenti.
A tale riguardo, l'autore della denuncia sottolinea che l'aiuto permette all'emittente T-DVB di entrare nei mercati connessi alla trasmissione televisiva a pagamento di partite di calcio.
Si tratta di un vantaggio rilevante per quanto riguarda la distorsione della concorrenza.
Operatori di reti terrestri
(46) Anche se non menzionata nelle denunce, la distorsione della concorrenza potrebbe riguardare anche gli operatori di reti terrestri che utilizzano le tecnologie oggetto del contributo.
In generale è possibile distinguere tra l'attività del fornitore di contenuti e quella del vettore del segnale.
La distinzione non è tuttavia particolarmente pertinente per le principali emittenti italiane poiché sia RAI che Mediaset, La7 e D-Free hanno una propria controllata per la trasmissione terrestre e dunque un aiuto all'operatore di rete rappresenta di fatto un aiuto al gruppo.
D'altra parte, nel caso del satellite, l'attività di trasporto del segnale è fornita da un'impresa distinta.
La stessa cosa avviene per il cavo.
(47) Le misure escludono dal beneficio indiretto dell'aiuto la piattaforma via satellite concorrente, mentre per il cavo si applicano le condizioni specifiche previste dal decreto approvato dal Ministero delle comunicazioni il 30 dicembre 2003 [12].
Anche l'Autorità italiana garante della concorrenza e del mercato ha sottolineato l'importanza del principio della neutralità tecnologica.
In effetti, l'Autorità ritiene "meritevoli di considerazione […] gli interventi di incentivazione alla diffusione tra le famiglie italiane di apparecchiature di decodifica del segnale digitale televisivo; allo scopo di realizzare l'obiettivo enunciato, ossia la concorrenza interpiattaforma, tali interventi dovrebbero salvaguardare il principio della neutralità tecnologica, e quindi non possono limitarsi ad alcuni mezzi trasmissivi, ma devono estendersi a tutte le piattaforme digitali: digitale terrestre, satellite, cavo e x-DSL" [13].
III.A.5.
Effetti sugli scambi
(48) La distorsione della concorrenza tra le emittenti televisive è atta a pregiudicare gli scambi tra gli Stati membri, poiché il mercato della radiodiffusione è aperto alla concorrenza internazionale.
Anche gli operatori di rete svolgono inoltre la propria attività su un mercato internazionale; l'esempio degli operatori satellitari è molto chiaro a tale riguardo.
III.A.6.
Conclusione
(49) In sintesi, sebbene i principali beneficiari traggano dalla misura soltanto un vantaggio indiretto, allo stato attuale dell'analisi la Commissione non può escludere che essa costituisca un aiuto di Stato a favore degli operatori di radiodiffusione che utilizzano il T-DVB/T-DVB e degli operatori terrestri di rete.
Poiché la maggior parte dei fornitori di contenuti e degli operatori di rete in Italia sono integrati verticalmente ed ogni emittente è fortemente caratterizzata dalla propria presenza su una piattaforma specifica, la preoccupazione principale è la distorsione dei mercati dell'utenza televisiva, del mercato pubblicitario per la televisione in chiaro e del mercato degli abbonamenti alla pay TV.
La Commissione nutre infine dubbi in merito al fatto che la misura in questione costituisca aiuto di Stato a favore dei produttori di decoder.
(50) Ad ogni modo, la presenza d'aiuto di Stato nel caso di specie non è messa in dubbio dall'eventuale applicazione della sentenza Altmark ad un'eventuale compensazione per i costi per l'adempimento di obblighi di servizio pubblico [14].
Nessuno dei quattro criteri ivi specificati (definizione e conferimento del servizio d'interesse economico generale, determinazione ex ante dei parametri per la compensazione, nessuna sovracompensazione e scelta di un fornitore efficiente nell'ambito di una procedura di appalto pubblico o stima dei costi aggiuntivi netti sostenuti da un'impresa ben gestita) è soddisfatto.
III.B. Valutazione della compatibilità
(51) La Commissione nutre dei dubbi sul fatto che la misura in causa, qualora costituisca aiuto di Stato, sia compatibile con il mercato unico.
In base alle caratteristiche della misura e della comunicazione, sembra che le eventuali basi per la compatibilità di questa misura siano:
- l'articolo 87, paragrafo 2, lettera a) (aiuti a carattere sociale concessi ai singoli consumatori, a condizione che siano accordati senza discriminazioni determinate dall'origine dei prodotti);
- l'articolo 86, paragrafo 2 (deroga per i servizi di interesse economico generale);
- l'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) (aiuti per lo sviluppo di una talune attività economiche).
(52) In effetti è chiaro che l'eccezione prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato CE non si applica nel caso di specie, perché la misura non riguarda soltanto le regioni che sarebbero ammissibili ad aiuti concessi ai sensi di tale deroga.
Parimenti, la misura non può essere considerata un aiuto destinato a promuovere la realizzazione di un progetto di comune interesse europeo o a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia, conformemente a quanto stabilito all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b) del trattato CE.
Essa non mira neppure a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio come stabilito all'articolo 87, paragrafo 3, lettera d) del trattato CE.
III.B.1.
Articolo 87, paragrafo 2, lettera a)
(53) È possibile sostenere che la misura è un aiuto ai consumatori a carattere sociale e non discriminatorio per quanto riguarda l'origine del prodotto.
Si potrebbe affermare che l'aiuto risponde ad un certo interesse sociale, ossia che facilita l'accesso alla televisione digitale da parte della popolazione, il che è un interesse pubblico riconosciuto.
Poiché gli abbonati al satellite possono permettersi di pagare importi elevati, la sovvenzione può essere inoltre limitata agli utenti della tecnologia terrestre.
(54) Per valutare questa argomentazione è necessario analizzare la definizione di carattere sociale.
La Commissione ritiene che l'espressione "carattere sociale" debba essere interpretata in maniera restrittiva in quanto si tratta di una deroga al divieto generale di concedere aiuti di Stato che deve essere in generale interpretata in maniera rigorosa.
Secondo la prassi della Commissione, l'espressione "carattere sociale" si riferisce ad aiuti destinati a soddisfare i bisogni di fasce non privilegiate della popolazione.
Ad esempio, nel settore dei trasporti la Commissione ha riconosciuto che gli aiuti che rientrano nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 2, lettera a) devono avere carattere sociale, ossia devono, in linea di principio, coprire soltanto categorie specifiche di passeggeri che viaggiano su una rotta (ad esempio bambini, disabili, persone a basso reddito).
Tuttavia, qualora si tratti di rotte che attuano un collegamento con regioni sfavorite, principalmente regioni insulari, l'aiuto potrebbe coprire eccezionalmente l'intera popolazione della regione in causa [15].
(55) Nel caso della misura in questione, la legge non contiene alcun riferimento allo stato sociale o economico del beneficiario.
Pertanto, anche se l'aiuto è concesso a prescindere dall'origine del decoder, la misura non è riservata a quella parte della popolazione che apparentemente può non essere in grado di sostenere il costo dell'acquisto di un decoder digitale.
A tale riguardo può essere interessante ricordare che l'Autorità italiana per le garanzie nelle comunicazioni ha effettuato un'indagine sulla presenza sul mercato di decoder a prezzi accessibili.
L'Autorità ha concluso che l'effetto dell'aiuto in questione è quello di portare il prezzo netto dei decoder interattivi sostanzialmente in linea con quello di modelli più semplici (i cosiddetti "zapper"), ossia intorno ai 150 EUR.
L'incidenza dell'acquisto del decoder sul reddito di una famiglia media, con o senza contributo pubblico, è limitata.
La tendenza di mercato è che, anche senza l'aiuto, più del 50 % delle famiglie avranno un decoder entro il 2006 in uno scenario "ottimistico" e ad inizio 2008 in uno scenario "pessimistico".
L'Autorità sottolinea inoltre che l'acquisto del decoder può costituire una decisione importante di acquisto soltanto per la parte della popolazione più a basso reddito [16].
L'analisi dell'Autorità sembra indicare che non sia l'intera popolazione ad aver bisogno dell'aiuto per passare alla televisione digitale.
(56) In conclusione, in questa fase sembra che la misura non abbia un carattere sociale e che, qualora fosse constatato che si tratta di un aiuto, l'articolo 87, paragrafo 2, lettera a) non sarebbe applicabile.
III.B.2.
Articolo 86, paragrafo 2
(57) Sarebbe possibile affermare che l'accesso alla televisione digitale rappresenta un servizio di interesse economico generale e che il passaggio dall'analogo al digitale è quindi un compito di servizio pubblico.
Non sembra tuttavia che la deroga di cui all'articolo86, paragrafo 2 non applichi a caso in questione.
L'aiuto è concesso in effetti ai consumatori e non è inteso come una compensazione per i costi netti aggiuntivi sostenuti per fornire un servizio pubblico che sia stato previamente definito in maniera chiara e conferito in modo formale.
Di conseguenza, la Commissione ritiene, in via preliminare, che l'articolo 86, paragrafo 2 non rappresenti una base per la compatibilità della misura qualora venisse concluso che detta misura costituisce aiuto di Stato.
III.B.3.
Articolo 87, paragrafo 3, lettera c)
(58) È possibile sostenere che l'eventuale aiuto è compatibile a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato CE poiché sviluppa un'attività economica — che consiste nella trasmissione digitale di segnali televisivi terrestri — senza incidere sulle condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.
(59) Per essere compatibile a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) un aiuto deve perseguire un obiettivo di comune interesse in modo necessario e proporzionato.
In particolare, la misura dovrebbe essere valutata prendendo in considerazione le seguenti questioni:
(1) La misura d'aiuto è volta al perseguimento di un obiettivo di comune interesse ben definito?
(2) l'aiuto è concepito in modo adatto per raggiungere l'obiettivo di comune interesse, ossia l'aiuto proposto mira a risolvere una situazione di fallimento del mercato o a raggiungere un altro obiettivo?
In particolare:
(a) la misura di aiuto è uno strumento adeguato, ossia esistono altri strumenti più idonei?
(b) vi è un effetto di incentivazione, ossia l'aiuto modifica il comportamento delle imprese?
(c) la misura d'aiuto è proporzionata, ossia lo stesso cambiamento di comportamento potrebbe essere ottenuto con un aiuto inferiore?
(3) Le distorsioni della concorrenza e gli effetti sugli scambi sono limitati, in modo che il bilancio complessivo sia positivo?
Obiettivo di comune interesse
(60) Per quanto riguarda la prima questione, si può osservare che il passaggio dal sistema analogo a quello digitale (il cosiddetto "switchover" digitale) presenta grandi vantaggi in termini di utilizzo più efficiente dello spettro e di maggiori possibilità di trasmissione.
In questo modo saranno disponibili servizi nuovi e di qualità migliore e i consumatori avranno una scelta più ampia.
(61) La Commissione sostiene attivamente il passaggio al digitale e ha sottolineato tali vantaggi nel piano d'azione eEurope 2005 e nelle due comunicazioni relative al passaggio al digitale succitate [17].
Nella sua comunicazione "i2010 — Una società europea dell'informazione per la crescita e l'occupazione" [18] la Commissione ha sottolineato che l'abbandono della radiodiffusione televisiva terrestre in tecnica analogica, previsto entro il 2012, migliorerà l'accesso allo spettro in Europa.
La regolamentazione non dovrebbe imporre l'utilizzo di una particolare piattaforma digitale come la televisione via cavo, satellite, terrestre o DLS né discriminare a suo favore, rispettando così il principio di "neutralità tecnologica".
Come sottolineato nella direttiva quadro, questo non preclude l'adozione, da parte di uno Stato membro, di provvedimenti ragionevoli volti a promuovere taluni servizi specifici, ove opportuno, per esempio la televisione digitale come mezzo per aumentare l'efficienza dello spettro [19].
Questo significa che ogni piattaforma dovrebbe in linea di principio competere sul mercato contando solo sulle proprie forze, ma che possono essere previsti interventi che mirano a correggere le situazioni di fallimento del mercato specifiche per una determinata piattaforma.
Alla fine dovrebbero prevalere le piattaforme che offrono i maggiori vantaggi ai consumatori.
(62) Nella succitata comunicazione sull'interoperabilità dei servizi di televisione digitale interattiva [20] la Commissione sottolinea anche l'importanza della "interattività" e della "interoperabilità".
Nella comunicazione viene specificato che "la Commissione mira a garantire che i cittadini europei possano beneficiare di una gamma sempre più ampia di servizi di televisione digitale interattiva, disponibili su un numero crescente di piattaforme di trasmissione".
La televisione interattiva aggiunge in effetti una serie di funzionalità, oltre al video, alla televisione digitale (DTV) che potrebbero essere sfruttate in futuro non solo per scopi commerciali ma anche per realizzare funzioni di T-government anche per quella fascia della popolazione che ha le maggiori difficoltà rispetto all'informatica.
(63) Inoltre, la mancanza d'interoperabilità (che riguarda questioni sia di interoperabilità tecnica che di accesso) e le eventuali limitazioni alla scelta dei consumatori potrebbero incidere sul libero flusso di informazioni, sul pluralismo dei mezzi di informazione e sulla diversità culturale.
Queste preoccupazioni potrebbero essere sintetizzate come illustrato in appresso.
I consumatori non potrebbero acquistare un ricevitore standardizzato universale, in grado di ricevere tutti i servizi interattivi della televisione in chiaro e di quella a pagamento e potrebbero essere costretti ad utilizzare i ricevitori più costosi che contengono API proprietari.
Le emittenti dovrebbero affrontare degli ostacoli per sviluppare e fornire servizi interattivi in quanto dovrebbero negoziare con operatori di rete integrati a livello verticale e che controllano tecnologie API proprietarie.
API aperti facilitano l'interoperabilità, ossia la portabilità dei contenuti interattivi tra i meccanismi di fornitura mantenendo intatta la funzionalità completa dei contenuti.
La "norma MHP che è, al momento, la norma API aperta più avanzata in Europa" e la Commissione "adotterà misure aggiuntive per promuover[ne] l'attuazione volontaria".
"Un modo per ridurre i costi supplementari per i consumatori degli apparecchi dotati di motori di esecuzione standard, come l'MHP, consiste nel sovvenzionare l'acquisto a livello dei consumatori.
Gli Stati membri possono, pertanto, offrire contributi statali ai consumatori".
(64) Di conseguenza, il passaggio dalla radiodiffusione analogica a quella digitale e la diffusione di standard aperte per l'interattività devono essere considerati obiettivi di comune interesse.
Aiuto concepito in modo adeguato
(65) La Commissione ammette che il passaggio al digitale può avvenire con ritardo se il processo è lasciato interamente alle forze di mercato.
È generalmente riconosciuto che il passaggio alla televisione digitale può essere ostacolato da determinate situazioni di fallimento del mercato e che, in linea di principio, i contributi concessi ai consumatori sono un modo accettabile per favorire il passaggio nella misura in cui vengono concessi rispettando il principio della neutralità tecnologica.
Vi è inoltre il rischio che non tutte le fasce della popolazione possano beneficiare dei vantaggi offerti dalla televisione digitale (problemi di coesione sociale).
Sembrano possibili diversi tipi di fallimento del mercato o di problemi sociali [21] per quanto riguarda, in particolare, i mercati relativi alle emittenti televisive.
Le eventuali argomentazioni — alcune delle quali avanzate dall'Italia — sono le seguenti:
a) Lo sviluppo della radiodiffusione digitale terrestre può essere ostacolato da un problema di coordinamento tra gli operatori del mercato.
b) La misura rappresenta una compensazione per i consumatori che devono adeguare le proprie apparecchiature analogiche.
c) La presenza di operatori con un forte potere di mercato può impedire che il mercato benefici appieno dei vantaggi derivanti dalla concorrenza tra gli operatori.
d) Il passaggio al digitale può determinare esternalità positive grazie ad un migliore utilizzo dello spettro di frequenza.
e) La misura promuove l'innovazione e lo sviluppo di nuovi servizi, il che costituisce un tipo particolare di esternalità.
(66) Per quanto riguarda queste argomentazioni, si dovrebbe in primo luogo tutto valutare se si tratta effettivamente di situazioni di fallimento del mercato che impediscono che il mercato raggiunga l'efficienza economica, in secondo luogo se l'aiuto di Stato è la soluzione adatta per correggere tale situazione e, in terzo luogo, se l'aiuto concesso è il minimo indispensabile per raggiungere l'obiettivo perseguito.
a) Il problema del coordinamento
(67) Per quanto riguarda il problema di coordinamento tra gli operatori del mercato, la Commissione riconosce che questo può in linea di principio rappresentare un "fallimento di mercato".
Questo problema si verifica perché le emittenti devono accordarsi sulle date comuni per interrompere le trasmissioni analogiche e passare alle trasmissioni digitali per superare la mancanza di spettro di frequenza e ridurre al minimo i costi di trasmissione in parallelo, in particolare tenuto conto del fatto che lo spettro di frequenza è insufficiente per trasmettere i segnali televisivi analogici e digitali in parallelo (la cosiddetta fase simulcast).
I consumatori potrebbero non essere disposti a passare alla piattaforma digitale prima che questa supporti un gran numero di emittenti.
Di conseguenza, le emittenti potrebbero voler attendere altri operatori prima di passare alla piattaforma digitale.
In mancanza di coordinamento, questo atteggiamento potrebbe ritardare il cambiamento.
Vi è dunque un interesse per limitare nel tempo la fase di simulcast e per realizzare lo switchover simultaneo delle emittenti.
(68) Tuttavia, il contributo concesso ai consumatori non sembra lo strumento adatto per affrontare un simile problema di coordinamento.
In effetti, l'esistenza di una data vincolante per il cambiamento — il 31 dicembre 2006 — sembra già sufficiente per incoraggiare le emittenti a prevedere un passaggio coordinato alla nuova piattaforma e ad aiutare i consumatori ad adattarsi alla nuova tecnologia di trasmissione.
(69) Un tipo particolare di problemi di coordinamento che ostacola gli investimenti nel digitale terrestre è il rischio, corso dagli operatori di rete e dalle emittenti, di non raggiungere una massa critica di consumatori che utilizzino il digitale terrestre e dunque di perdere il proprio investimento.
Tuttavia, nella fase attuale la Commissione non ritiene che questo possa essere considerato un rischio che devono ragionevolmente affrontare gli operatori del mercato nel caso di specie.
In effetti in Italia il mercato della televisione terrestre è molto grande (come già specificato, gli operatori di rete hanno per utenti solo una piccola minoranza di famiglie e gli operatori satellitari non raggiungono più del 20 % delle famiglie).
b) Compensazione per i consumatori
(70) La misura, compensando i consumatori che devono aggiornare le loro apparecchiature analogiche, è un passo necessario per un passaggio al digitale privo di problemi.
Questo fatto sembra essere confermato dall'esempio dell'operatore satellitare che ha fornito a proprie spese la nuova apparecchiatura digitale ai propri clienti al momento del passaggio al digitale nella piattaforma satellitare.
(71) Tuttavia, come sottolineato nel punto precedente, questo elemento potrebbe giustificare l'aiuto concesso ai consumatori, ma non la discriminazione tra le piattaforme terrestri e quelle satellitari: lo scopo è quello di incoraggiare i consumatori ad abbandonare la piattaforma analogica, ma non dovrebbe indirizzarli di preferenza verso una delle due piattaforme digitali, come sembra avvenire con la misura in questione.
(72) Le autorità italiane hanno affermato che la misura prevede che i decoder consentano la ricezione della televisione in chiaro "senza alcun costo per l'utente", il che escluderebbe già la piattaforma satellitare dai vantaggi derivanti dalla misura poiché l'unico operatore satellitare, Sky Italia, richiede un pagamento per l'accesso ai propri programmi.
(73) La piena interpretazione dell'espressione "senza alcun costo per l'utente" e la motivazione di tale condizione rimangono tuttavia non chiare per la Commissione.
In effetti, se essa va interpretata come "costo aggiuntivo per la ricezione di canali in chiaro rispetto ai costi già sostenuti dal consumatore per ricevere altri servizi forniti dall'emittente radiotelevisiva", allora anche gli abbonati alla televisione satellitare non sostengono costi aggiuntivi per la visione della televisione in chiaro.
D'altro canto, se la disposizione va intesa nel senso che il consumatore non deve sostenere alcun costo per la ricezione di canali in chiaro, non è chiaro perché il contributo è concesso per decoder di altre piattaforme che richiedono il pagamento di un abbonamento per determinati servizi internet e di telecomunicazione.
In generale, i consumatori possono decidere di avvalersi della televisione in chiaro assieme alla pay-TV o ad altri servizi; va chiarito se vi sono motivi per scoraggiare tale scelta.
c) Rafforzamento della concorrenza tra le diverse piattaforme di diffusione
(74) È possibile sostenere che Sky Italia, uno degli autori della denuncia, occupa una posizione monopolistica sul mercato della radiodiffusione via satellite e dunque il fatto che la misura in questione sia limitata alla tecnologia terrestre aumenta la concorrenza, con un conseguente vantaggio per i consumatori.
Tuttavia, un aiuto non è solitamente considerato lo strumento adatto per affrontare il problema della scarsa concorrenza.
Va ricordato che nel contesto dell'acquisizione del controllo di Telepiù e Stream da parte di News Corporation sono stati richiesti degli impegni che avrebbero già dovuto dissipare le preoccupazioni in materia di concorrenza.
d) Esistenza di esternalità
(75) Il passaggio al digitale determina delle esternalità grazie al migliore utilizzo dello spettro di frequenza di cui le emettenti non tengono necessariamente conto nelle proprie decisioni d'investimento: il vantaggio sociale dell'aumento dei canali e dei servizi può superare il vantaggio privato determinato per le emittenti dal passaggio al digitale poiché esse rischiano, ad esempio, di dover affrontare una maggiore concorrenza per la conquista degli spettatori e della pubblicità.
Questa è, in linea di principio, una possibilità esistente in Italia, dove le emittenti che utilizzano il T-DVB, verticalmente integrate con operatori di rete, saranno costrette a cedere il 40 % delle loro capacità di trasmissione ad altre emittenti.
In questa situazione, le emittenti possono essere riluttanti a partecipare al cambiamento.
Questo potrebbe pertanto giustificare un intervento di regolamentazione del settore e, eventualmente, gli incentivi ai consumatori.
Tuttavia, ciò non giustifica necessariamente una compensazione indiretta alle emittenti.
(76) Va osservato innanzi tutto che le concessioni digitali continuano ad essere detenute principalmente dalle emittenti analogiche già presenti sul mercato (alle quali è di fatto garantito il 60 % delle capacità di trasmissione); in secondo luogo, gli operatori esistenti ricevono già una compensazione per il cambiamento, in quanto la tecnologia digitale sembra permettere una maggior capacità di trasmissione a costi inferiori.
In effetti alcune emittenti televisive digitali utilizzano già le maggiori capacità tecniche per entrare nel mercato della televisione a pagamento.
(77) Di conseguenza, anche se potrebbe essere opportuno per stimolare la domanda di televisione digitale ed accelerare il passaggio alla televisione digitale, è opinabile che l'aiuto debba essere selettivamente destinato alla televisione terrestre.
e) Promozione dell'innovazione
(78) Le autorità italiane affermano che la tecnologia digitale serve a promuovere l'innovazione offrendo interattività (la possibilità per l'utente di "dialogare" con il sistema) e interoperabilità (la possibilità per l'utente di avere accesso a tutte le emittenti tramite un decoder).
È vero che senza il contributo i consumatori sarebbero stati probabilmente orientati verso decoder più economici non adatti per i servizi interattivi (zapper), un'evoluzione che la misura ha impedito portando il prezzo dei decoder interattivi sostanzialmente in linea con quello dei modelli più semplici.
(79) Tuttavia nell'attuale contesto le autorità italiane dovrebbero fornire anche ragioni valide per escludere il satellite dal beneficio derivante dalla misura.
Secondo le autorità italiane, il satellite è escluso perché al momento soltanto le piattaforme digitali terrestri e via cavo offrono programmi digitali interattivi non criptati.
Di conseguenza, il contributo è concesso soltanto per i decoder per T-DVB e C-DVB.
(80) Tali argomentazioni devono essere ulteriormente verificate e valutate.
Uno degli autori delle denunce (Sky Italia) sostiene che: i) i programmi o i servizi digitali interattivi sono o possono essere facilmente forniti anche via satellite e ii) gli stessi vantaggi per il consumatore che derivano dalla "interoperabilità" potrebbero essere offerti dal satellite.
In effetti, anche se l'articolo 4, primo comma della legge in esame prevede esplicitamente che il decoder sia "interattivo" per poter beneficiare del contributo, il medesimo articolo non richiede esplicitamente che il decoder sia "interoperativo".
L'esclusione a priori della piattaforma satellitare, in base al fatto che al momento in cui la misura è stata adottata per la prima volta il satellite utilizzava solo decoder "non interoperativi", non sembra tener conto del fatto che gli operatori satellitari potrebbero essere in grado di offrire la "interoperabilità" e disposti a farlo per poter beneficiare della misura.
In questa fase la Commissione ritiene dunque che il vantaggio accordato, anche se adeguato per promuovere l'innovazione, non sia proporzionato allo scopo perseguito.
Evitare le inutili distorsioni della concorrenza
(81) Anche se l'intervento pubblico potrebbe essere giustificato in considerazione dell'esistenza di determinate situazioni di fallimento di mercato e di eventuali problemi di coesione, il modo in cui la misura è concepita sembra introdurre inutili distorsioni della concorrenza.
(82) Il fatto che gli operatori satellitari siano esplicitamente esclusi ha come effetto di falsare notevolmente la concorrenza nel mercato della televisione a pagamento in una situazione in cui gli operatori televisivi terrestri già esistenti agiscono in un mercato molto concentrato e sono concorrenti, con una forza equivalente, dell'operatore satellitare.
Sembra in effetti che il mercato della televisione a pagamento, collegato in particolare ai grandi eventi sportivi, non possa essere segmentato in base alle piattaforme che i consumatori considerano come sostituti in questo contesto.
In queste circostanze, un contributo che indirizzi i consumatori verso una delle piattaforme può essere causa di una notevole distorsione della concorrenza.
Come ulteriore argomentazione a sostegno del collegamento tra l'introduzione del contributo e l'ingresso degli operatori televisivi terrestri nel settore della pay TV, l'autore della denuncia sottolinea che, a partire dal febbraio 2005, il Ministero italiano delle Comunicazioni e l'impresa Poste Italiane, di proprietà statale, hanno iniziato a pubblicizzare il contributo durante incontri di calcio solitamente trasmessi a pagamento da Sky Italia anziché sulla televisione in chiaro.
— Conclusione sull'articolo 87, paragrafo 3, lettera c)
(83) L'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) prevede che vi sia un equilibrio tra gli sviluppi positivi derivanti da una determinata misura ed i suoi effetti negativi sulla concorrenza.
Nell'attuale contesto, sembra che il passaggio al digitale e l'interoperabilità siano obiettivi di comune interesse.
Tuttavia, anche se affronta il problema del passaggio al digitale, la misura non considera la questione dell'interoperabilità, ma si limita ad escludere dal beneficio della misura la piattaforma satellitare.
(84) Analogamente, la presenza di esternalità derivanti dal passaggio al digitale e i problemi di coesione causati dall'obbligo per i consumatori di passare alla televisione digitale possono in linea di principio giustificare gli aiuti a favore delle emittenti sotto forma di contributo concessi ai consumatori.
(85) La misura ha tuttavia determinate caratteristiche che non sono né necessarie né proporzionate e determinano un'inutile distorsione a favore delle emittenti televisive terrestri già presenti sul mercato, in un mercato apparentemente caratterizzato da un rigido oligopolio e nel quale tali distorsioni possono avere un considerevole effetto sulla concorrenza.
(86) Di conseguenza, nell'attuale fase dell'analisi, la Commissione non è convinta del fatto che la misura in esame, qualora si constatasse che si tratta di aiuto, possa essere considerata compatibile a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato CE.
III.B.4.
Conclusione sulla valutazione della compatibilità
(87) Poiché la misura — qualora si trattasse di aiuto — non risulta allo stato attuale ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (ora 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.
IV. CONCLUSIONE
(88) Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.
(89) La Commissione richiama l'attenzione delle autorità italiane sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che l'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio stabilisce che, in caso di decisioni negative, lo Stato membro interessato deve adottare tutte le misure necessarie per recuperare l'aiuto dai beneficiari, compresi i beneficiari indiretti, a meno che questo non sia in contrasto con un principio generale del diritto comunitario.
Il medesimo articolo prevede che all'aiuto da recuperare ai sensi di una decisione di recupero si aggiungano gli interessi che decorrono dalla data in cui l'aiuto illegale è divenuto disponibile per il beneficiario, fino alla data di recupero. Gli interessi sono calcolati in conformità alle disposizioni di cui al capo V del regolamento (CE) n.
794/2004 della Commissione, del 21 aprile 2004, recante disposizioni di esecuzione del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE.
(90) La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee.
Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente.
Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione."
[1] Regolamento n. 659/1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE, GU C 83 del 27.3.1999, pagg.
1-9.
[2] In appresso per "DVB-T" si intende la trasmissione video digitale su una rete terrestre.
Altre forme di trasmissione video digitale sono il DVB-S (via satellite) e il DVB-C (via cavo).
[3] COM(2002)263 definitivo, "Comunicazione della Commissione – e-Europe 2005: una società dell'informazione per tutti", COM(2003)541 definitivo, Comunicazione della Commissione sulla transizione dalla trasmissione radiotelevisiva analogica a quella digitale (dallo "switchover" digitale allo "switch-off" "analogico)", COM(2005)241 definitivo, "Comunicazione della Commissione sull'interoperabilità dei servizi di televisione digitale interattiva" e COM(2005)204 definitivo, "Comunicazione della Commissione — Accelerare la migrazione dalla radiodiffusione televisiva in tecnica analogica a quella digitale".
[4] RTI gestisce l'infrastruttura, ma è detenuta da Mediaset.
[5] Cfr. la relazione dell'Autorità per le garanzie nelle comunicazioni ai sensi della legge 24 febbraio 2004, n. 43 di conversione del decreto legge 24 dicembre 2004, n. 352, recante "Disposizioni urgenti concernenti modalità e tempi di definitiva cessazione del regime transitorio della legge 31 luglio 1997, n. 249".
[6] Cfr. ad esempio la causa C-387/92, Banco Exterior de España, Racc.
1994, pag.
I-877, punto 13, e la causa C-75/97 Belgio/Commissione, Racc.
1999, pag.
I-3671, punto 23.
[7] Causa C-382/99, Paesi Bassi/Commissione, Racc.
2002, pag.
I-5163.
[8] Causa C-156/98, Germania/Commissione, Racc.
2000, pag.
I-6857, punti 24-28 — Aiuti concessi a imprese dei nuovi Länder tedeschi — Misure fiscali a favore degli investimenti.
[9] Decisione C(2005) 586 del 17 marzo 2005, non ancora pubblicata e non ancora disponibile in italiano.
[10] Causa 143/99, Adria-Wien Pipeline GmbH Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH/Finanzlandesdirektion für Kärnten, Racc.
2001, pag.
I-08365.
[11] Cfr. punto 88, lettera d) della succitata relazione dell'Autorità per le garanzie nelle comunicazioni.
[12] Come già menzionato, l'operatore via cavo deve indicare all'utente i fornitori di contenuti con i quali ha convenuto la ritrasmissione via cavo del segnale trasmesso utilizzando la tecnologia digitale terrestre.
In base alla succitata denuncia sembra tuttavia che (a causa della presunta politica di prezzi eccessivi perseguita da Mediaset e RAI) gli operatori via cavo potrebbero incontrare seri problemi per inserire nella propria offerta i programmi di Mediaset e RAI e non è pertanto chiaro in che misura possano realmente beneficiare della misura in questione.
A parità di condizioni, i consumatori acquisterebbero i decoder T-DVB anziché i decoder C-DVB se l'offerta dell'operatore via cavo non comprendesse i canali di RAI e Mediaset.
[13] Autorità italiana garante della concorrenza e del mercato: Conclusioni dell'indagine conoscitiva sul settore televisivo: la raccolta pubblicitaria, Roma, 16.11.2004.
[14] Sentenza del 24 luglio 2003 nella causa C-280/00, Altmark Trans Gmbh, Racc.
2003, pag.
I-7747, punti 88-94
[15] Applicazione degli articoli 92 e 93 del trattato Ce e dell'articolo 61 dell'accordo SEE agli aiuti di Stato nel settore dell'aviazione, sezione III.3, GU C 350 del 10.12.1994, pag.
5.
[16] Cfr. la succitata relazione dell'Autorità per le garanzie nelle comunicazioni, punti da 50 a 56.
[17] COM(2002)263 definitivo, "Comunicazione della Commissione — eEurope 2005: una società dell'informazione per tutti", COM(2003)541 definitivo, "Comunicazione della Commissione sulla transizione dalla trasmissione radiotelevisiva analogica a quella digitale (dallo switchover digitale allo switch-off analogico) e COM(2005)204 definitivo, Comunicazione della Commissione — Accelerare la migrazione dalla radiodiffusione televisiva in tecnica analogica a quella digitale".
[18] COM(2005)229 definitivo del 1o giugno 2005.
[19] Cfr. considerando 18 della direttiva quadro 2002/21/CE.
[20] Cfr. nota 3.
[21] Cfr. anche la decisione finale della Commissione C(2005) 3903 nel caso C 25/2004 — Installazione della DVB-T (televisione terrestre digitale) a Berlino-Brandeburgo.
--------------------------------------------------
Zveřejnění hlavních bodů rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci podle nařízení (ES) č. 1164/94 o zřízení Fondu soudržnosti, ve znění nařízení (ES) č.
1264/1999 a (ES) č. 1265/1999
(2006/C 118/07)
ČESKÁ REPUBLIKA – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2004CZ16CPE017 _BAR_ Olomouc – kanalizační systém, II. etapa _BAR_ 34842000 _BAR_ 25086240 _BAR_ 31. 10. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 3. 5. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE001 _BAR_ Střední Pomoraví – infrastruktura pro odpadní vody _BAR_ 23963300 _BAR_ 17732842 _BAR_ 1. 10. 2006 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE002 _BAR_ Šlapanicko – Čistá Říčka a Rakovec: infrastruktura pro odpadní vody _BAR_ 20078728 _BAR_ 15862195 _BAR_ 1. 10. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE004 _BAR_ Kravaře – čistírna odpadních vod a kanalizace _BAR_ 14972183 _BAR_ 11977746 _BAR_ 1. 9. 2006 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE006 _BAR_ Labe-Loučná: dokončení čistírny odpadních vod a kanalizace _BAR_ 20179990 _BAR_ 12511594 _BAR_ 1. 10. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE008 _BAR_ Kvalita pitné vody v rámci dodávek vody pro jihozápadní Moravu – Třebíčsko _BAR_ 13998476 _BAR_ 9658948 _BAR_ 1. 1. 2007 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE010 _BAR_ Mladoboleslavsko – čistírna odpadních vod a kanalizace _BAR_ 19225943 _BAR_ 12304604 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE014 _BAR_ Vyškov – infrastruktura pro odpadní vody _BAR_ 19424683 _BAR_ 12820291 _BAR_ 1. 8. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE016 _BAR_ Zlepšení kvality vody na soutoku řek Moravy a Bečvy _BAR_ 12373281 _BAR_ 7547701 _BAR_ 1. 2. 2007 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE020 _BAR_ Čistá Úpa _BAR_ 16359831 _BAR_ 10633890 _BAR_ 1. 4. 2007 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2005CZ16CPE021 _BAR_ Cidlina – infrastruktura pro odpadní vody _BAR_ 16620923 _BAR_ 11136018 _BAR_ 1. 8. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2005CZ16CPT001 _BAR_ Optimalizace železničního úseku Plzeň – Stříbro _BAR_ 130207592 _BAR_ 79426631 _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 31. 11. 2008 _BAR_ 27. 12. 2005 _BAR_
KYPR – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2004CY16CPE001 _BAR_ Nová skládka a centrum pro odvoz městského pevného odpadu v regionech Larnaka a Ammochostos _BAR_ 43518811 _BAR_ 28722415 _BAR_ 1. 5. 2006 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 14. 11. 2005 _BAR_
ESTONSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2004EE16CPE007 _BAR_ Vodohospodářství v povodí řek Emajõgi a Võhandu _BAR_ 53695000 _BAR_ 45640750 _BAR_ 31. 3. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Technická pomoc
rozhodnutí
2004EE16CPA001 _BAR_ Podpora pro správní orgán Fondu soudržnosti _BAR_ 65000 _BAR_ 54600 _BAR_ 5. 10. 2004 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2005EE16CPT001 _BAR_ Obnova provozního prostoru tallinnského letiště _BAR_ 24145000 _BAR_ 20523250 _BAR_ 27. 5. 2005 _BAR_ 1. 12. 2007 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2005EE16CPT002 _BAR_ Modernizace terminálu tallinnského letiště určeného pro osobní přepravu _BAR_ 32700000 _BAR_ 24198000 _BAR_ 10. 8. 2005 _BAR_ 31. 7. 2008 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2005EE16CPT003 _BAR_ Přestavba silnice Tallinn – Tartu – Võru – Luhamaa (úsek Vaida – Aruvalla a uzel Puurmanni) _BAR_ 27734000 _BAR_ 22741880 _BAR_ 18. 8. 2005 _BAR_ 31. 10. 2007 _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_
ŘECKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2005GR16CPE001 _BAR_ Vybudování vedlejší sítě pro odvádění odpadních vod v obci Salamina _BAR_ 16385000 _BAR_ 12288750 _BAR_ 21. 10. 2005 _BAR_ 31. 3. 2009 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
2005GR16CPE004 _BAR_ Kanalizace a zařízení pro čištění odpadních vod mezi obcemi Vathy a Samos _BAR_ 10117600 _BAR_ 7588200 _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2005GR16CPE006 _BAR_ Obnova jezera Koronia S. Thessalonica _BAR_ 26910000 _BAR_ 20182500 _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Technická pomoc
rozhodnutí
2005GR16CPA001 _BAR_ Technická pomoc v rámci Fondu soudržnosti (2000 – 2006) _BAR_ 10115000 _BAR_ 7586250 _BAR_ 4. 1. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
ŠPANĚLSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2002ES16CPE016 _BAR_ Dodávky vody v Zaragoze a okolí, 2. etapa: úseky Jalon a Huerva – 1 _BAR_ 18234709 _BAR_ 15499503 _BAR_ 1. 10. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 26. 7. 2005 _BAR_
2003ES16CPE020 _BAR_ Zařízení na sběr a kompostaci v Jaen Sierra Sur a kontrolované podpůrné skládky _BAR_ 18820043 _BAR_ 15056034 _BAR_ 2. 1. 2002 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2004ES16CPE006 _BAR_ Vytěžení ropy z tankeru Prestige pomocí sběrných člunů _BAR_ 66828000 _BAR_ 56803800 _BAR_ 1. 5. 2004 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 3. 2005 _BAR_
2004ES16CPE021 _BAR_ Zařízení na výrobu pitné vody v systému Aramo-Guiros pro dodávky vody do Ovieda _BAR_ 21231706 _BAR_ 13163658 _BAR_ 1. 9. 2004 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 17. 3. 2005 _BAR_
2004ES16CPE026 _BAR_ Nakládání s odpady v madridské oblasti _BAR_ 12896602 _BAR_ 10317281 _BAR_ 1. 1. 2004 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2004ES16CPE033 _BAR_ Rozšíření zařízení na využití městského pevného odpadu v závodu Valdemingomez _BAR_ 43721438 _BAR_ 34977150 _BAR_ 1. 1. 2004 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2004ES16CPE034 _BAR_ Renovace a rozvoj sítí: systém dodávek pitné vody – Elda _BAR_ 2167621 _BAR_ 1734097 _BAR_ 1. 10. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 11. 4. 2005 _BAR_
2005ES16CPE001 _BAR_ Středisko pro zpracování odpadů ve Vallés Orient. Grannolers _BAR_ 15148976 _BAR_ 12119181 _BAR_ 15. 10. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 14. 6. 2005 _BAR_
2005ES16CPE002 _BAR_ Části I, II, IV druhého okruhu dodávek pitné vody v Madridu _BAR_ 74513624 _BAR_ 74513624 _BAR_ 1. 5. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 5. 8. 2005 _BAR_
2005ES16CPE003 _BAR_ Komplex pro zpracování městského odpadu v Zaragoze _BAR_ 38076237 _BAR_ 30460990 _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 20. 5. 2005 _BAR_
2005ES16CPE005 _BAR_ Zlepšení infrastruktury a čištění vody v obci Benzú _BAR_ 1903721 _BAR_ 1522977 _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 26. 7. 2005 _BAR_
2005ES16CPE006 _BAR_ Technická pomoc: vyčištění vodní nádrže Fix _BAR_ 3771174 _BAR_ 3205498 _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 7. 9. 2005 _BAR_
2005ES16CPE007 _BAR_ Stoková soustava podél řeky Seco de Castellón a její struktura … _BAR_ 8692322 _BAR_ 6953857 _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 22. 7. 2005 _BAR_
2005ES16CPE009 _BAR_ Vzájemné propojení sítí dodávek vody mezi Maresme Norte a ATLL _BAR_ 39984000 _BAR_ 33986400 _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 24. 11. 2005 _BAR_
2005ES16CPE011 _BAR_ Posílení dodávek vody pro centrální část Costa Bravy _BAR_ 48539137 _BAR_ 41258266 _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 29. 9. 2005 _BAR_
2005ES16CPE013 _BAR_ Rozvoj skládky Ca Na Putxa a centra pro odvoz městského odpadu _BAR_ 8909989 _BAR_ 7127991 _BAR_ 25. 11. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 25. 11. 2005 _BAR_
2005ES16CPE014 _BAR_ Podpora zpracování odpadů v odpadních systémech Cuenca Llobregat _BAR_ 27000000 _BAR_ 22950000 _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 26. 10. 2005 _BAR_
2005ES16CPE015 _BAR_ Program na odvádění městských odpadních vod v C.I.C _BAR_ 10272024 _BAR_ 8731220 _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE019 _BAR_ Rozšíření a rozvoj činnosti zařízení na výrobu pitné vody v obci Abrera _BAR_ 56454207 _BAR_ 47986076 _BAR_ 31. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE021 _BAR_ Dodávky vody do Campo de Montiel z nádrže Cabezuela _BAR_ 28469224 _BAR_ 22775379 _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE024 _BAR_ Odvod a čištění odpadních vod v obcích Argamasilla de Alba a Tomelloso _BAR_ 20362759 _BAR_ 14253931 _BAR_ 24. 5. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE030 _BAR_ Odvod a čištění odpadních vod v Ceutě Čistírna odpadních vod v Sta Catalina _BAR_ 22290000 _BAR_ 18946500 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE031 _BAR_ Zařízení na odsolování mořské vody v obci Ciutadella (Menorca) _BAR_ 13714733 _BAR_ 7268809 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE032 _BAR_ Zařízení na odsolování mořské vody v obci Santa Eulalia (Ibiza) _BAR_ 14387793 _BAR_ 7913286 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 6. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE033 _BAR_ Zařízení na odsolování mořské vody v obci Andratx (Mallorca) _BAR_ 16448270 _BAR_ 8882066 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE034 _BAR_ Zařízení na odsolování mořské vody v Bahía de Alcudia (Mallorca) _BAR_ 21835519 _BAR_ 12882956 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE035 _BAR_ Čištění odpadních vod z obcí Tarragona, Reus a Vilaseca-Salou _BAR_ 36016272 _BAR_ 30613831 _BAR_ 31. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE039 _BAR_ Zařízení na odsolování mořské vody v barcelonské metropolitní oblasti _BAR_ 199860620 _BAR_ 149895465 _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE040 _BAR_ Propojení zařízení na výrobu pitné vody v obcích Abrera a Cardedeu: část Fonsanta-Trinitat _BAR_ 131112686 _BAR_ 74734231 _BAR_ 31. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 12. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE042 _BAR_ Prodloužení vodovodu z Abrera-Fonsanta do Prat de Llobregat _BAR_ 27178967 _BAR_ 23102122 _BAR_ 31. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 2. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPE044 _BAR_ Dodávky vody obci Sagra este. Různé TTmm _BAR_ 80000000 _BAR_ 64000000 _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 27. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2005ES16CPT001 _BAR_ Vnější přístav v Punta de Langosteira _BAR_ 362732000 _BAR_ 257539720 _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 12. 12. 2005 _BAR_
2005ES16CPT002 _BAR_ Přístup do Barcelony. Úseky: Sant Joan Despi – Santas. Platforma _BAR_ 389779732 _BAR_ 281615856 _BAR_ 15. 2. 2005 _BAR_ 30. 11. 2008 _BAR_ 12. 12. 2005 _BAR_
LOTYŠSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2005LV16CPE002 _BAR_ Systém nakládání s nebezpečnými odpady, I. etapa _BAR_ 8115000 _BAR_ 6492000 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_ 30. 4. 2008 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2005LV16CPE003 _BAR_ Rozvoj vodohospodářských služeb v Rize, III. etapa _BAR_ 69221706 _BAR_ 58838450 _BAR_ 1. 5. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_
2005LV16CPE004 _BAR_ Nakládání s pevnými odpady v oblasti města Piejura _BAR_ 18766626 _BAR_ 15951632 _BAR_ 1. 9. 2007 _BAR_ 1. 8. 2009 _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Technická pomoc
rozhodnutí
2005LV16CPA001 _BAR_ Technická pomoc pro správu Fondu soudržnosti v Lotyšsku _BAR_ 3534100 _BAR_ 2968644 _BAR_ 15. 3. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2005LV16CPT001 _BAR_ Rekonstrukce přístupových cest k terminálům přístavu Ventspils _BAR_ 22883000 _BAR_ 15901397 _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2005LV16CPT002 _BAR_ Letiště v Rize: rozšíření rozjezdových drah a rekonstrukce světelného systému _BAR_ 19485148 _BAR_ 16562376 _BAR_ 1. 4. 2006 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
2005LV16CPT003 _BAR_ Rekonstrukce přístupových cest k přístavu Liepaja _BAR_ 11421015 _BAR_ 8499519 _BAR_ 1. 6. 2006 _BAR_ 1. 7. 2008 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2005LV16CPA002 _BAR_ Facilita pro technickou pomoc určenou ministerstvu dopravy _BAR_ 440000 _BAR_ 374000 _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_
LITVA – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2004LT16CPE001 _BAR_ Vybudování systému nakládání s odpady v kaunaském regionu _BAR_ 18432000 _BAR_ 13824000 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 24. 5. 2005 _BAR_
2004LT16CPE004 _BAR_ Nížinná oblast v povodí řeky Nemunas – 1. část _BAR_ 37880000 _BAR_ 30304000 _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 15. 3. 2005 _BAR_
2004LT16CPE005 _BAR_ Vybudování sítě pro dodávky vody a sběr odpadních vod v Klajpedě _BAR_ 21738000 _BAR_ 13694940 _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 15. 3. 2005 _BAR_
2005LT16CPE001 _BAR_ Investiční program v povodí řeky Neris, 1. etapa (obce Zarasai, Visaginas, Utena, Ignalina, Moletai, Ukmerge, Sirvintos, Svencionys) _BAR_ 37576000 _BAR_ 30060800 _BAR_ 1. 4. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_
2005LT16CPE003 _BAR_ Vývojový projekt systému nakládání s odpady v regionu Panevezys _BAR_ 19487000 _BAR_ 16563950 _BAR_ 1. 3. 2007 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_
2005LT16CPE002 _BAR_ Investiční program pro podhorskou oblast v povodí řeky Nemunas, 1. část, 1. etapa _BAR_ 34490900 _BAR_ 27592720 _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 2. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Technická pomoc
rozhodnutí
2005LT16CPA001 _BAR_ Technická pomoc pro správu Fondu soudržnosti v Litvě _BAR_ 1451400 _BAR_ 1451400 _BAR_ 1. 5. 2005 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2004LT16CPT008 _BAR_ Výstavba chybějícího napojení na IXB dopravní koridor – jižní obchvat Vilniusu _BAR_ 48702600 _BAR_ 41397210 _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 17. 6. 2005 _BAR_
2005LT16CPT001 _BAR_ Modernizace litevského železničního komunikačního systému pomocí GSM-R _BAR_ 60517000 _BAR_ 51439450 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_ 30. 6. 2009 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
MAĎARSKO – 2005
Intervenční oblast: Environmentální projekt _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2004HU16CPE004 _BAR_ Systém nakládání s městským pevným odpadem v okresu Szabolcs-Szatmár-Bereg – 1. etapa _BAR_ 35844654 _BAR_ 27958830 _BAR_ 1. 6. 2006 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2004HU16CPE005 _BAR_ Zlepšení kvality pitné vody na severu země – oblast Velké maďarské nížiny _BAR_ 25583762 _BAR_ 19187822 _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 4. 8. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Technická pomoc
rozhodnutí
2005HU16CPA001 _BAR_ Příprava projektů v železničním odvětví financovaných z Fondu soudržnosti v letech 2007 – 2013 _BAR_ 5294118 _BAR_ 4500000 _BAR_ 20. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 20. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2004HU16CPT003 _BAR_ Vývoj radarového systému pro letové navigační služby (HungaroControl) _BAR_ 38790000 _BAR_ 19395000 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_
MALTA – 2005
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Intervenční oblast: Technická pomoc
rozhodnutí
2005MT16CPA001 _BAR_ Příprava projektů v oblasti životního prostředí financovaných z Fondu soudržnosti v letech 2007 – 2013 _BAR_ 964634 _BAR_ 819939 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 12. 2007 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2004MT16CPT001 _BAR_ Obnova a modernizace úseků TEN-T _BAR_ 11086000 _BAR_ 9423100 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 1. 10. 2007 _BAR_ 7. 4. 2005 _BAR_
POLSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2004PL16CPE002 _BAR_ Komplex infrastruktury pro město Bochnia a bocheňskou podoblast _BAR_ 12192000 _BAR_ 9777984 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_
2004PL16CPE006 _BAR_ Modernizace systému vytápění v krakovském okresu _BAR_ 75513100 _BAR_ 54369432 _BAR_ 30. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 9. 12. 2005 _BAR_
2004PL16CPE009 _BAR_ Modernizace a rozšíření čistírny odpadních vod Sitkowka – město Kielce _BAR_ 27838000 _BAR_ 15589280 _BAR_ 1. 10. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_
2004PL16CPE012 _BAR_ Čištění odpadních vod z města Nysa a okolních obcí _BAR_ 18105000 _BAR_ 15389250 _BAR_ 15. 10. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2004PL16CPE023 _BAR_ Nakládání s odpady v Toruni _BAR_ 15264000 _BAR_ 10837440 _BAR_ 1. 10. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2004PL16CPE028 _BAR_ Kanalizační systém ve městě Zgierz a modernizace čistírny odpadních vod _BAR_ 17615000 _BAR_ 11978200 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2004PL16CPE034 _BAR_ Napouštění nádrže pro zadržování odpadních vod GOS-LAM Pabianice – kanalizační systém _BAR_ 18341000 _BAR_ 11683217 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2004PL16CPE035 _BAR_ Vybudování systému pro čištění odpadních vod v Lešně _BAR_ 24540000 _BAR_ 18601320 _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE001 _BAR_ Gdaňsk – projekt v oblasti vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 121410000 _BAR_ 91057500 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE002 _BAR_ Zyrardów a Jaktorów – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 23306000 _BAR_ 18318516 _BAR_ 26. 4. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE003 _BAR_ Varšava – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami, III. fáze _BAR_ 396903000 _BAR_ 248064375 _BAR_ 1. 6. 2006 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 9. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE004 _BAR_ Zawiercie – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 23436000 _BAR_ 18865980 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE005 _BAR_ Wołomin-Kobyłka – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 34074000 _BAR_ 27599940 _BAR_ 1. 4. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE006 _BAR_ Piekary Śłaskie – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 27299000 _BAR_ 16297503 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE007 _BAR_ Řeka Wisłoka – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 47770000 _BAR_ 40126800 _BAR_ 1. 10. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 14. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE008 _BAR_ Świebodzin – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 18144000 _BAR_ 13608000 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE009 _BAR_ Krakov – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 36405900 _BAR_ 21479481 _BAR_ 1. 6. 2007 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE011 _BAR_ Ostroleka – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 26612000 _BAR_ 19027580 _BAR_ 1. 6. 2006 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE013 _BAR_ Karkonosze – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 58117000 _BAR_ 49399450 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 12. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE014 _BAR_ Řeka Czarna Staszowska – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 20663000 _BAR_ 16427085 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2005PL16CPE015 _BAR_ Řeka Parseta – vodohospodářství a nakládání s odpadními vodami _BAR_ 177015000 _BAR_ 150462750 _BAR_ 1. 10. 2006 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 12. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Technická pomoc
rozhodnutí
2005PL16CPA001 _BAR_ Technická pomoc pro opatření v oblasti informací a reklamy _BAR_ 878000 _BAR_ 746300 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2005PL16CPT001 _BAR_ Železnice E 65 Varšava – Gdyně, 2. etapa _BAR_ 475522000 _BAR_ 399438480 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
PORTUGALSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2004PT16CPE011 _BAR_ Kompostace městského biologického odpadu – Cova da Beira/Valnor _BAR_ 8785000 _BAR_ 6500900 _BAR_ 1. 10. 2004 _BAR_ 1. 3. 2007 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_
2004PT16CPE013 _BAR_ Kompostace městského biologického odpadu – Suldouro _BAR_ 9048000 _BAR_ 5971680 _BAR_ 15. 3. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 4. 8. 2005 _BAR_
2004PT16CPE014 _BAR_ Kompostace městského biologického odpadu – Braval _BAR_ 8348000 _BAR_ 5760120 _BAR_ 1. 6. 2004 _BAR_ 30. 9. 2007 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_
2004PT16CPE016 _BAR_ Kompostace městského biologického odpadu – Nordeste _BAR_ 6383500 _BAR_ 2936410 _BAR_ 15. 3. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 4. 8. 2005 _BAR_
2004PT16CPE018 _BAR_ Kompostace městského biologického odpadu – Valorlis _BAR_ 9826775 _BAR_ 7075278 _BAR_ 1. 10. 2004 _BAR_ 1. 7. 2007 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_
2004PT16CPE019 _BAR_ Městský biologický odpad – Resitejo, Resiurb a Amartejo _BAR_ 18900000 _BAR_ 5859000 _BAR_ 1. 7. 2004 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_
2004PT16CPE020 _BAR_ Městský biologický odpad – Vale do Sousa, sever _BAR_ 8512250 _BAR_ 5958574 _BAR_ 1. 11. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_
2004PT16CPE021 _BAR_ Vyčištění řeky Douro/Feira _BAR_ 16882171 _BAR_ 11142233 _BAR_ 1. 11. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2005PT16CPE001 _BAR_ Meziměstský systém Alto Zêzere a Côa – 3. etapa – Mondego Superior Sul _BAR_ 42458946 _BAR_ 28022904 _BAR_ 1. 6. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_
2005PT16CPE002 _BAR_ Meziměstský systém odpadních vod na poloostrově Setúbal _BAR_ 72953200 _BAR_ 47419580 _BAR_ 1. 2. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 9. 12. 2005 _BAR_
2005PT16CPE004 _BAR_ Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace – Trás-os-Montes a Alto Douro – 4 _BAR_ 52338000 _BAR_ 44487300 _BAR_ 27. 5. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_
2005PT16CPE005 _BAR_ Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace ve Vale do Ave – 2. etapa _BAR_ 63825212 _BAR_ 33827362 _BAR_ 4. 8. 2005 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_
2005PT16CPE006 _BAR_ Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v oblasti Baixo Mondego – Bairrada _BAR_ 62264151 _BAR_ 33000000 _BAR_ 4. 8. 2005 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 6. 12. 2005 _BAR_
2004PT16CPE004 _BAR_ Dodávky vody a odvod odpadních vod ve Vale do Ave – 1. etapa _BAR_ 78955989 _BAR_ 42873102 _BAR_ 1. 4. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 22. 11. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Technická pomoc
rozhodnutí
2004PT16CPA001 _BAR_ Technická pomoc – 2. etapa _BAR_ 2864976 _BAR_ 2435230 _BAR_ 1. 9. 2003 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 18. 4. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2005PT16CPT001 _BAR_ Výstavba námořního terminálu Ponta Delgada _BAR_ 32189043 _BAR_ 24141782 _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_ 31. 1. 2008 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2005PT16CPT002 _BAR_ IC3 – napojení města Tomar na IP6 _BAR_ 17793485 _BAR_ 14946527 _BAR_ 3. 9. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 9. 12. 2005 _BAR_
SLOVINSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2005SI16CPE001 _BAR_ Regionální středisko nakládání s odpady v Celje – II. etapa – mechanické, biologické a tepelné zpracování městského odpadu _BAR_ 29045329 _BAR_ 20331730 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 31. 8. 2008 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2005SI16CPE002 _BAR_ Sběr a čištění odpadních vod a dodávky vody pro obec Tržič _BAR_ 18828147 _BAR_ 11306521 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2005SI16CPE003 _BAR_ Celková ochrana podzemních vod v Ptujsko polje – I. etapa _BAR_ 30393664 _BAR_ 19755880 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 31. 12. 2010 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2005SI16CPE004 _BAR_ Čistírna odpadních vod a kanalizační systémve střední části povodí řeky Sávy – projekty Trbovlje a Hrastnik _BAR_ 12553147 _BAR_ 7531888 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
rozhodnutí
2005SI16CPT002 _BAR_ Dálkové řízení stálých zařízení pro elektrický pohon v rámci slovinské železniční sítě _BAR_ 28347650 _BAR_ 23528549 _BAR_ 15. 9. 2005 _BAR_ 30. 9. 2009 _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_
SLOVENSKÁ REPUBLIKA – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
rozhodnutí
2004SK16CPE006 _BAR_ Dodávky vody a kanalizace v oravské oblasti _BAR_ 19489399 _BAR_ 16565989 _BAR_ 16. 7. 2004 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_
2004SK16CPE007 _BAR_ Bratislava – ochrana proti povodním _BAR_ 31238748 _BAR_ 26552936 _BAR_ 19. 7. 2004 _BAR_ 30. 6. 2010 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
ZMĚNY ROZHODNUTÍ 2005
Opravené částky představují nové celkové náklady a/nebo příspěvek z Fondu soudržnosti
ESTONSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
Pozměňující rozhodnutí
2001EE16PPE007 _BAR_ Rozšíření a obnova vodovodní a kanalizační sítě v Tartu _BAR_ 19579610 _BAR_ 13705727 _BAR_ 13. 12. 2001 _BAR_ 30. 6. 2007 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
V tomto pozměňujícím rozhodnutí byla zvýšena částka příspěvku z Fondu soudržnosti.
ŘECKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
Pozměňující rozhodnutí
1994GR16CPE068 94.9.61/004 _BAR_ Biologické zpracování odpadu v obci Psytalia (2. etapa) _BAR_ 171703504 _BAR_ 134584061 _BAR_ 6. 7. 1994 _BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_ 14. 4. 2005 _BAR_
2001GR16CPE005 _BAR_ Odvod odpadních vod v obci Preveza _BAR_ 8300000 _BAR_ 6225000 _BAR_ 17. 9. 2001 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 29. 11. 2005 _BAR_
2001GR16CPE006 _BAR_ Rozvod vody – odvod odpadních vod v obci Igoumenitsa _BAR_ 8451944 _BAR_ 6338958 _BAR_ 17. 9. 2001 _BAR_ 30. 9. 2007 _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
2001GR16CPE007 _BAR_ Práce na kanalizační síti stanice pro čištění a distribuci odpadních vod ve městě Grevena _BAR_ 12932770 _BAR_ 9699578 _BAR_ 17. 9. 2001 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 23. 12. 2005 _BAR_
2001GR16CPE013 _BAR_ Vybudování a zdokonalení sítě pro dodávky vody a odvod odpadních vod; rozšíření čistírny odpadních vod v obci Karditsa _BAR_ 17661410 _BAR_ 13246058 _BAR_ 17. 9. 2001 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 8. 12. 2005 _BAR_
2001GR16CPE019 _BAR_ Dodávky vody a odvod odpadních vod a dešťové vody v Komotini – dálková kontrola a řízení _BAR_ 12940800 _BAR_ 9705600 _BAR_ 17. 9. 2001 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 5. 9. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
Pozměňující rozhodnutí
2000GR16CPT007 _BAR_ Úsek Pathe: objížďka Agiou Konstantinou, objížďka Kamena Vourla _BAR_ 265240791 _BAR_ 146062798 _BAR_ 24. 11. 2000 _BAR_ 30. 6. 2009 _BAR_ 27. 12. 2005 _BAR_
2001GR16CPT003 _BAR_ Egnatia, úsek Nymfopetra – Rentina – Asprovalta _BAR_ 140000000 _BAR_ 77095200 _BAR_ 24. 10. 2001 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 27. 12. 2005 _BAR_
V těchto pozměňujících rozhodnutích byla snížena částka celkových nákladů a příspěvku z Fondu soudržnosti.
ŠPANĚLSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
Pozměňující rozhodnutí
2000ES16CPE033 _BAR_ Dodávky vody z přehrady Melonares, Sevilla _BAR_ 30691271 _BAR_ 26087580 _BAR_ 19. 10. 2000 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2000ES16CPE080 _BAR_ Odvod odpadních vod v povodí řeky Jucar (skupina 2001) _BAR_ 1930034 _BAR_ 1544027 _BAR_ 8. 6. 2001 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2000ES16CPE096 _BAR_ Odvod odpadních vod v oblasti severní Galicie (skupina 2001) _BAR_ 2514717 _BAR_ 2011744 _BAR_ 10. 8. 2001 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 15. 7. 2005 _BAR_
2000ES16CPE138 _BAR_ Projekty pro nakládání s odpady v autonomní oblasti Andaluzie – 2001 – skupina 1 _BAR_ 3252759 _BAR_ 2605407 _BAR_ 18. 12. 2001 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 15. 3. 2005 _BAR_
2000ES16CPE141 _BAR_ Nakládání s odpady v autonomní oblasti Kastilie a León – skupina 2001 _BAR_ 299551 _BAR_ 239640 _BAR_ 6. 7. 2001 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 25. 11. 2005 _BAR_
2000ES16CPE145 _BAR_ Projekty pro nakládání s odpady v autonomní oblasti Baskicko _BAR_ 2384315 _BAR_ 1907452 _BAR_ 17. 4. 2002 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 10. 5. 2005 _BAR_
2002ES16CPE014 _BAR_ Technická pomoc – vypracování předběžného projektu a projektů 2. hlavního okruhu pro dodávky vody v madridské oblasti – 1. etapa _BAR_ 940102 _BAR_ 799087 _BAR_ 20. 12. 2002 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 14. 6. 2005 _BAR_
2004ES16CPE030 _BAR_ Dodávky vody v povodí řeky Tajo – skupina 2004 _BAR_ 1039053 _BAR_ 831242 _BAR_ 14. 12. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 14. 6. 2005 _BAR_
2004ES16CPE031 _BAR_ Nakládání s odpady v oblasti Kastilie-la Mancha – skupina 2004 _BAR_ 1447945 _BAR_ 1158356 _BAR_ 5. 8. 2003 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 24. 11. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
Pozměňující rozhodnutí
2001ES16CPT001 _BAR_ Rámcový plán pro barcelonský přístav _BAR_ 141388884 _BAR_ 74936109 _BAR_ 22. 11. 2001 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 31. 3. 2005 _BAR_
V těchto pozměňujících rozhodnutích byla zvýšena částka celkových nákladů.
LITVA – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
Pozměňující rozhodnutí
2000LT16PPE002 _BAR_ Druskininkai: modernizace a rozšíření systému úpravy odpadních vod _BAR_ 5293235 _BAR_ 3368235 _BAR_ 22. 12. 2000 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_ 2. 12. 2005 _BAR_
V tomto pozměňujícím rozhodnutí byla snížena částka příspěvku z Fondu soudržnosti.
MAĎARSKO – 2005
Intervenční oblast: Doprava _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
Pozměňující rozhodnutí
2001HU16PPT006 _BAR_ Program obnovy silnic pro dosažení nosnosti 11,5 tun – 1. etapa, hlavní silnice 3 a 35 _BAR_ 39999080 _BAR_ 19999540 _BAR_ 14. 12. 2001 _BAR_ 30. 6. 2009 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
POLSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
Pozměňující rozhodnutí
2000PL16PPE012 _BAR_ Krakov Plaszow II, čistírna odpadních vod _BAR_ 85804200 _BAR_ 55772730 _BAR_ 28. 12. 2000 _BAR_ 31. 12. 2009 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
2002PL16PPE030 _BAR_ Kalisz – nakládání z pevnými odpady _BAR_ 16850001 _BAR_ 11626501 _BAR_ 29. 9. 2004 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_
PORTUGALSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
Pozměňující rozhodnutí
1998PT16CPE001 _BAR_ Zpracování a likvidace městského pevného odpadu na ostrovech S. Miguel, Pico a Terceira _BAR_ 22337290 _BAR_ 18986696 _BAR_ 1. 1. 1997 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_ 18. 11. 2005 _BAR_
1999PT16CPE001 _BAR_ Dodávky vody v oblasti Grande Porto Sul _BAR_ 49879789 _BAR_ 42397820 _BAR_ 1. 6. 1999 _BAR_ 31. 12. 2003 _BAR_ 28. 11. 2005 _BAR_
2000PT16CPE007 _BAR_ Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v Zêzere-Côa _BAR_ 54910000 _BAR_ 34593300 _BAR_ 1. 7. 2000 _BAR_ 31. 12. 2003 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_
2000PT16CPE008 _BAR_ Integrované čištění povodí řek Lis a Seiça _BAR_ u _BAR_ 32970825 _BAR_ 1. 7. 2000 _BAR_ 30. 6. 2007 _BAR_ 8. 3. 2005 _BAR_
2000PT16CPE010 _BAR_ Technické studie a projekty IPE _BAR_ 34117770 _BAR_ 29000104 _BAR_ 1. 10. 2000 _BAR_ 31. 3. 2006 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
2000PT16CPE013 _BAR_ Meziměstský systém využití a zpracování městského pevného odpadu v oblasti Norte Alentejano _BAR_ 12643600 _BAR_ 10747060 _BAR_ 3. 6. 2000 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_ 9. 12. 2005 _BAR_
2001PT16CPE001 _BAR_ Integrovaný systém zpracování a využití městského pevného odpadu v oblasti Baixo Alentejo _BAR_ 19043256 _BAR_ 14987042 _BAR_ 1. 7. 2000 _BAR_ 31. 1. 2005 _BAR_ 24. 6. 2005 _BAR_
2001PT16CPE007 _BAR_ Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v Raia-Zezêre a Nabão – 1. etapa _BAR_ 63695000 _BAR_ 44586500 _BAR_ 1. 3. 2000 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_ 8. 3. 2005 _BAR_
2002PT16CPE009 _BAR_ Meziměstský systém dodávek vody a kanalizace v oblasti Vale do Ave – studie/projekty/poradenství _BAR_ 3140000 _BAR_ 2669000 _BAR_ 1. 6. 2002 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_
2002PT16CPE012 _BAR_ Využití pevného odpadu na ostrově Madeira _BAR_ 114382378 _BAR_ 76384552 _BAR_ 1. 5. 1996 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 2. 9. 2005 _BAR_
2002PT16CPE012 _BAR_ Využití pevného odpadu na ostrově Madeira _BAR_ 114382378 _BAR_ 76384552 _BAR_ 1. 5. 1996 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 21. 12. 2005 _BAR_
2004PT16CPE012 _BAR_ Kompostace městského biologického odpadu – Amarsul _BAR_ 40309982 _BAR_ 23782889 _BAR_ 1. 7. 2004 _BAR_ 30. 6. 2007 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
2004PT16CPE020 _BAR_ Městský biologický odpad – Vale do Sousa, sever _BAR_ 8512250 _BAR_ 5958574 _BAR_ 1. 11. 2004 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 19. 12. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Technická pomoc
Pozměňující rozhodnutí
2000PT16CPA001 _BAR_ Technická pomoc z Fondu soudržnosti II _BAR_ 2533311 _BAR_ 2153313 _BAR_ 1. 10. 2000 _BAR_ 31. 12. 2007 _BAR_ 5. 9. 2005 _BAR_
Intervenční oblast: Doprava
Pozměňující rozhodnutí
2000PT16CPT012 _BAR_ Modernizace železničního spojení s Algarve III – výstavba úseku Coina/Pinhal Novo _BAR_ 102425745 _BAR_ 82225306 _BAR_ 1. 7. 2000 _BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_ 2. 9. 2005 _BAR_
2000PT16CPT012 _BAR_ Modernizace železničního spojení s Algarve III – výstavba úseku Coina/Pinhal Novo _BAR_ 102425745 _BAR_ 82225306 _BAR_ 1. 7. 2000 _BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
2001PT16CPT003 _BAR_ Modernizace železničního spojení s Algarve – úsek Ermidas/Faro _BAR_ 173996419 _BAR_ 139197136 _BAR_ 2. 7. 2001 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_ 27. 6. 2005 _BAR_
SLOVINSKO – 2005
Intervenční oblast: Životní prostředí _BAR_
Číslo projektu _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady (v EUR) _BAR_ Příspěvek z Fondu soudržnosti (v EUR) _BAR_ Předpokládaný začátek/konec realizace _BAR_ Datum rozhodnutí _BAR_
Pozměňující rozhodnutí
2000SI16PPE004 _BAR_ Dodávky vody v oblasti Gora – udržitelné dodávky vody na náhorní plošině Trnovsko-Banjški _BAR_ 5095726 _BAR_ 2547863 _BAR_ 26. 11. 2001 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 13. 12. 2005 _BAR_
2000SI16PPE005 _BAR_ Čistírna odpadních vod Slovenj Gradec – čištění odpadních vod v povodí řeky Mislinja _BAR_ 5351084 _BAR_ 2675542 _BAR_ 15. 2. 2001 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_ 2. 12. 2005 _BAR_
V těchto pozměňujících rozhodnutích byla snížena částka celkových nákladů a příspěvku z Fondu soudržnosti.
--------------------------------------------------
Předloha nařízení Komise
o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podporu
(2006/C 120/02)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory [1], a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) bod i) a písm. b) tohoto nařízení,
po zveřejnění návrhu tohoto nařízení [2],
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením (ES) č. 994/98 zmocňuje Komisi vyhlásit v souladu s článkem 87 Smlouvy o ES, že podpora, jež za určitých podmínek odpovídá plánu poskytování regionální podpory schválené Komisí pro každý členský stát, je slučitelná se společným trhem a nevztahuje se na ni oznamovací povinnost podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.
(2) Komise použila články 87 a 88 Smlouvy v případě režimů regionálních investičních podpor v dotovaných oblastech v mnoha svých rozhodnutích a zároveň stanovila svůj postup v této oblasti, zejména formou pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013 [3], dále ve Víceodvětvovém řežimu regionální podpory pro velké investiční projekty [4], a také v nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům [5].
S ohledem na rozsáhlé zkušenosti, které Komise s používáním článků 87 a 88 Smlouvy v oblasti regionální podpory má a s ohledem na pokyny k vnitrostátní regionální podpoře vydané na základě uvedených předpisů, je v zájmu zabezpečení účinného dohledu a zjednodušení administrativy třeba, aby Komise využívala pravomocí, které ji přiznává nařízení (ES) č. 994/98, aniž by byla oslabena možnost její možnost kontroly.
(3) Vnitrostátní regionální podpora tím, že řeší nedostatky znevýhodněných regionů, podporuje hospodářskou, sociální a územní soudržnost členských států a celého Společenství.
Cílem vnitrostátní regionální podpory je napomáhat hospodářskému rozvoji nejvíce znevýhodněných regionů cestou podpory udržitelných investic a tvorby udržitelných pracovních míst.
Dále podporuje rozšiřování, racionalizaci, modernizaci a diverzifikaci hospodářské činnosti podniků umístěných ve znevýhodněných regionech, a to zejména tím, že tyto společnosti povzbizuje, aby zde zakládaly nová zařízení.
(4) K určení, zda jsou podpory slučitelné se společným trhem na základě tohoto nařízení, je nezbytné vzít v úvahu míru podpory, a tudíž částku podpory vyjádřenou jako ekvivalent podpory.
K výpočtu ekvivalentu podpory vyplácené v několika splátkách se musí použít tržní úrokové sazby platné v době poskytování podpory.
V zájmu jednotného, transparentního a jednoduchého uplatňování pravidel o státních podporách se za referenční sazby pro účely tohoto nařízení považují tržní sazby.
Referenčními sazbami by měly být ty sazby, které pravidelně stanovuje Komise na základě objektivních kritérií a které jsou zveřejňovány v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu.
(5) Za účelem zajištění transparentnosti a účinného monitorování by se toto nařízení mělo vztahovat pouze na režimy investiční podpory, které jsou transparentní.
Členské státy by proto vždy měly oznámit Komisi režimy regionální podpory, které nejsou transparentní, tj. takové režimy podpory, u kterých nelze přesně vypočítat hrubý ekvivalent podpory jako procentuální vyjádření způsobilých výdajů ex ante, aniž by bylo nutné provést posouzení rizik.
Příklady takových režimů podpor mohou být režimy zahrnující veřejné půjčky, státní záruky, které v sobě obsahují prvky podpory a veřejné účasti, a které nesplňují zásadu investování v podmínkách tržní ekonomiky.
Komise bude posuzovat oznámení o režimech regionálních podpor, které nejsou transparentní zejména s ohledem na kritéria stanovená v pokynech k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013.
(6) Všechny podpory poskytnuté podle režimu vyhovujícího všem příslušným požadavkům podle tohoto nařízení by také měly být osvobozeny od oznamovací povinnosti.
V režimech regionální podpory, které jsou podle tohoto nařízení osvobozeny, by měl být výslovně uveden odkaz na toto nařízení.
(7) Podpora, která nespadá do působnosti tohoto nebo jiných nařízení přijatých podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, se oznámí Komisi podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Taková podpora se posuzuje především podle kritérií stanovených v Pokynech Společenství k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013.
(8) Toto nařízení by se nemělo vztahovat na určitá odvětví, v nichž se uplatňují zvláštní předpisy.
Podpory poskytované v těchto odvětvích musí být nadále nejdříve oznámeny Komisi podle čl. 88 odst.
3 Smlouvy. Tento případ se týká zejména průmyslu uhlí a oceli, syntetických vláken, odvětví stavby lodí, rybolovu a akvakultury.
V odvětví zemědělství by se toto nařízení nemělo vztahovat na činnosti spojené s primární výrobou produktů (zemědělství) uvedených v příloze I Smlouvy, mělo by se však vztahovat na zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh s výjimkou výroby produktů, které nahrazují mléko a mléčné výrobky, a jejich uvádění na trh, jak stanoví článek 3 odst. 2 nařízení (EHS) č.
(9) K podpoře zaměřené na určitá odvětví Komise důsledně zastává méně příznivý postoj.
Na režimy investičních podpor, které se zaměřují na určitá odvětví, by se proto nemělo vztahovat osvobození od oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení.
Komise si je vědoma, že odvětví cestovního ruchu a jeho neustálý rozvoj hraje pro národní hospodářství významnou roli a má všeobecně pozitivní účinek na regionální rozvoj.
Režimy regionálních investičních podpor zaměřených na činnosti související s cestovním ruchem by se proto neměly považovat za podpory zaměřené na zvláštní odvětví a měly by být osvobozeny z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst.
(10) Podpora poskytovaná na poradenství a další služby pro malé a střední podniky podle článku 5 písm. a) nařízení (ES) č. 70/2001 je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a je osvobozena od oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.
(11) Je třeba připomenout, že jednotlivé podpory udělované malým a středním podnikům mimo rámec jakýchkoli režimů podpory podle článku 6 nařízení (ES) č. 70/2001, jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou osvobozeny od oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Je však třeba zajistit, aby se na jednotlivé podpory poskytované velkým společnostem mimo rámec jakéhokoli režimu podpory (podpora poskytovaná ad hoc) nadále vztahovala oznamovací povinnost podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(12) Tímto nařízením není dotčena žádná povinnost členského státu oznámit jednotlivé případy poskytování podpor podle závazků vzniklých v souvislosti s jinými předpisy pro státní podpory, a zejména povinnost oznámit Komisi nebo ji informovat o podpoře poskytnuté podniku pobírajícímu podporu na záchranu a restrukturalizaci ve smyslu pravidel Společenství pro státní podporu pro záchranu a restrukturalizaci podniků nacházejících se ve finančních potížích [7].
(13) Podle zavedené praxe Komise a za účelem lepšího zajišťování úměrnosti a omezení podpory na nezbytnou výši by měly být prahové hodnoty vyjádřeny výší podpor v poměru k souhrnu nákladů a nikoli maximální výší podpor.
(14) Je vhodné stanovit další podmínky, které musí splňovat každý režim podpory nebo každá jednotlivá podpora, aby byly osvobozeny podle tohoto nařízení. S ohledem na čl.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy by obvykle jediným výsledkem takové podpory neměly být trvale nebo periodicky se snižující provozní náklady, které by příjemce jinak nesl, a měla by být úměrná nevýhodám, které je třeba překonat pro zajištění sociálně-ekonomických výhod, které jsou považovány za zájem Společenství.
Je proto vhodné omezit působnost tohoto nařízení na regionální podporu poskytovanou v souvislosti s počátečními investicemi ve smyslu tohoto nařízení.
Na režimy regionálních podpor, které poskytují provozní podporu a podporu nově zřizovaným malým podnikům, se nadále vztahuje oznamovací povinnost podle čl. 88 odst.
(15) Vzhledem k tomu musí Komise zajistit, aby povolená státní podpora nedostala obchodní podmínky do rozporu se společným zájmem, investiční podpora poskytnutá příjemci, na kterého je vydán inkasní příkaz po předcházejícím rozhodnutí Komise deklarujícím, že podpora, je nelegální či neslučitelná se společným trhem, by měla být vyňata z působnosti tohoto nařízení.
Taková podpora proto nadále podléhá oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst.
(16) Aby se nezvýhodňoval kapitálový faktor investic před faktorem zaměstnanosti, mělo by toto nařízení předvídat možnost hodnotit podporu investic buď z hlediska investičních nákladů, anebo nákladů na vytvoření nových pracovních příležitostí v přímé souvislosti s realizací investičního projektu.
(17) Je vhodné, aby velké částky podpor před jejich poskytnutím nadále jednotlivě posuzovala Komise.
Podobně i částky podpory přesahující určitou prahovou hodnotu, které se poskytují jednomu podniku nebo zařízení na základě stávajícího režimu podpory by se nemělo vztahovat osvobození od oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení a měly by nadále podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst.
(18) Je třeba zajistit, aby regionální podpora motivovala k investicím, k nimž by jinak v dotovaných oblastech nedošlo a povzbudila tak rozvoj nových činností.
(19) Toto nařízení by nemělo vyjímat podporu kumulovanou s jinou státní podporou, včetně podpory poskytnuté vnitrostátními, regionálními nebo místními orgány, nebo s podporou Společenství, pokud se vztahují na stejné způsobilé náklady nebo investiční projekt a pokud taková kumulace překročí prahové hodnoty stanovené v tomto nařízení.
Regionální investiční podpora, která je podle tohoto nařízení osvobozena od oznamovací povinnosti, se nebude kumulovat s podporou de minimis ve smyslu nařízení (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis [8], pokud se jedná o totožné způsobilé výdaje nebo investiční projekt, pokud by taková kumulace v důsledku znamenala překročení míry podpory stanovené tímto nařízením.
(20) S ohledem na dohodu Světové obchodní organizace o subvencích a vyrovnávacích opatřeních [9] by podle toto nařízení neměly být vyňaty vývozní podpory nebo podpory zvýhodňující domácí výrobky před dovezenými.
Takové podpory by byly neslučitelné s mezinárodními závazky Společenství podle uvedené dohody, a proto by neměly být osvobozeny od oznamovací povinnosti.
(21) Za účelem zajištění transparentnosti a účinnosti kontroly v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 994/98 je vhodné vytvořit standardní formulář, ve kterém by členské státy poskytovaly Komisi souhrnné informace za účelem jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie vždy, když se na základě tohoto nařízení realizuje nějaký režim podpor.
Ze stejných důvodů je vhodné vytvořit pravidla týkající se záznamů, které by členské státy měly vést o podporách vyňatých tímto nařízením.
Za účelem zjednodušení administrativního postupu a s ohledem na širokou dostupnost nezbytné technologie by se souhrnné informace měly poskytovat v elektronické podobě.
Ke zlepšení transparentnosti regionální podpory v rozšířeném Společenství by členské státy měly zveřejňovat úplné znění režimu podpory a sdělit Komisi internetovou adresu, na níž je toto znění zveřejněno.
(22) S ohledem na zkušenosti Komise v této oblasti, a zejména s ohledem na četnost, s jakou je obvykle nezbytné přezkoumávat politiku státních podpor, je vhodné omezit dobu platnosti tohoto nařízení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na transparentní režimy regionální investiční podpory, které představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
2. Toto nařízení se nepoužije na podporu v těchto odvětvích:
- rybolovu;
- stavby lodí;
- průmyslu uhlí a oceli;
- syntetických vláken.
Toto nařízení se nevztahuje na činnosti spojené s primární výrobou produktů (zemědělství) uvedených v příloze I Smlouvy, vztahuje se však na zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh s výjimkou výroby produktů, které nahrazují mléko a mléčné výrobky, a jejich uvádění na trh, jak stanoví čl. 3 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1898/87 [10].
3. Toto nařízení se nepoužije na tyto druhy podpor:
a) na podpory ve prospěch činnosti spojené s vývozem, zejména podpory přímo spojené s vyváženým množstvím, se zavedením a provozem distribuční sítě nebo s jinými běžnými výdaji při vývozní činnosti;
b) na podpory podmiňující používání domácích výrobků na úkor dovezených.
4. Podpora, která nespadá do působnosti tohoto nebo jiných nařízení přijatých podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98, se oznámí Komisi podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Taková podpora se posuzuje především podle kritérií stanovených v Pokynech Společenství k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a) "podporou" se rozumí jakékoli opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 87 odst. 1 Smlouvy;
b) "malými a středními podniky" se rozumějí podniky, jak jsou definovány v příloze I nařízení (ES) č. 364/2004 [11];
c) "počátečními investicemi" se rozumí:
- investice do hmotného a nehmotného majetku souvisejícího se založením nového zařízení rozšířením stávajícího zařízení, s diverzifikací výstupu zařízení do nových dopňkových výrobků nebo zásadní změnou celkového výrobního procesu stávajícího zařízení nebo or
- nabytí kapitálového majetku přímo spojeného se zařízením, v případě, že zařízení bylo uzavřeno nebo by bylo uzavřeno, pokud by nedošlo k jeho odkoupení a tento majetek odkoupil nezávislý investor.
Pouhé nabytí akcií právnické osoby – podniku se nepovažuje za počáteční investici.
d) "hmotným majetkem" se rozumí majetek, který se váže k pozemkům, stavbám a továrně/vyrobnímu zařízení;
e) "nehmotným majetkem" se rozumí investice do převodu technologie získáním patentových práv, licencí, know-how nebo nepatentovaných technických znalostí;
f) "velkými investičními projekty" se rozumí počáteční investice do kapitálového majetku se způsobilými výdaji přesahujícími 50 milionů EUR, výdaje se vypočítají podle cen a směnného kurzu platného v den, kdy se podpora poskytuje;
g) "mírou podpory vyjádřenou v hrubém ekvivalentu podpory (HEP)" se rozumí aktualizovaná (eskontovaná) hodnota podpory vyjádřená v procentech aktualizované (eskontované) hodnoty způsobilých investičních nákladů;
h) "transparentní regionální podporou" se rozumí režimy regionální investiční podpory, v nichž je možné přesně vypočítat hrubý ekvivalent podpory jako procento způsobilých výdajů ex ante, aniž by bylo nutné provést posouzení rizik;
i) "zahájením prací" se rozumí buď zahájení stavebních prací nebo první závazný příslib objednávky zařízení bez předběžných studií proveditelnosti;
j) "vytvářením pracovních míst" se rozumí čistý nárůst počtu zaměstnanců (ALU) přímo zaměstnaných v určitém zařízení ve srovnání s průměrem za posledních 12 měsíců a po odpočtu ztráty pracovních míst za tutéž dobu v totožném zařízení;
k) "počet zaměstnanců" znamená počet ročních pracovních jednotek, tj. počet pracovníků zaměstnaných na plný pracovní úvazek za období jednoho roku, přičemž u pracovníků s částečným pracovním úvazkem a u sezónních pracovníků se započítá odpovídající zlomek roční pracovní jednotky;
l) "mzdovými náklady" se rozumí celková částka, kterou má příjemce podpory skutečně zaplatit v souvislosti s daným pracovním místem, částka se sestává z hrubé mzdy před zdaněním a z povinných příspěvků na sociální zabezpečení;
m) "pracovními místy vytvořenými v přímé souvislosti s investičním projektem" se rozumí pracovní místa týkající se činnosti, k níž se investice vztahuje, a která byly vytvořena do tří let od dokončení investic, včetně pracovních míst vytvořených na základě zvýšení využití kapacity vytvořené touto investicí;
n) "zemědělskými výrobky" se rozumějí:
- výrobky uvedené v příloze I Smlouvy, s výjimkou výrobků rybolovu a akvakultury spadajících pod nařízení Rady (ES) č. 104/2000;
- výrobky spadající pod kódy KN 4502, 4503 a 4505 (výrobky z korku);
- výrobky napodobující nebo nahrazující mléko a mléčné výrobky podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1898/87 [12];
o) "výrobky napodobujícími nebo nahrazujícími mléko a mléčné výrobky" se rozumějí výrobky, které by mohly být s mlékem a/nebo s mléčnými výrobky zaměněny, ale jejichž složení se od těchto výrobků liší v tom, že obsahují tuk a/nebo bílkoviny nemléčného původu nebo neobsahují bílkoviny získané z mléka ("výrobky jiné než mléčné", jak stanoví čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1898/87);
p) "zpracováním zemědělského výrobku" se rozumí působení na zemědělský výrobek vedoucí ke vzniku výrobku, který je též zemědělským výrobkem;
q) "uváděním zemědělských výrobků na trh" se rozumí přechovávání nebo vystavování výrobku za účelem jeho prodeje, nabízení výrobku k prodeji, dodávka výrobku nebo jakýkoliv další způsob umístění výrobku na trh.
Článek 3
Podmínky osvobození od oznamovací povinnosti
1. Režimy regionální investioční podpory splňující všechny podmínky tohoto nařízení jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy za podmínky, že:
a) veškeré podpory poskytnuté v rámci tohoto programu splňují všechny podmínky tohoto nařízení;
b) režim obsahuje výslovný odkaz na toto nařízení formou citace jeho názvu a uvedením informace o jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Podpory dosahující výše uvedené v čl. 7 odst. 4 poskytnuté v rámci režimů uvedených v prvním odstavci jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy za předpokladu, že podpory přímo poskytnuté splňují všechny podmínky tohoto nařízení.
Článek 4
Podpora na počáteční investice
1. Podpory na počáteční investice splňující všechny podmínky tohoto nařízení jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou osvobozeny od oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy za podmínky, že:
a) podpora se poskytuje v oblastech způsobilých pro regionální podporu, jak stanoví schválená mapa regionální podpory členských států na období 2007 – 2013;
b) hrubá míra podpory nepřesáhne horní hranici regionální podpory, která platí v době poskytování investice do regionu, ve kterém se investice uskutečňují, jak je uvedeno ve schválené mapě regionální podpory členských států na období 2007 – 2013 a že
c) jsou splněny všechny další podmínky stanovené tímto nařízením.
2. Horní hranice uvedené v odstavci 1 se s výjimkou podpor poskytovaných ve prospěch velkých investičních projektů může zvýšit o 20 % HEP u podpor poskytovaných malým podnikům a o 10 % HEP u podpor poskytovaných středním podnikům.
3. Podpora musí splňovat tyto podmínky:
a) investice se musí zachovat v regionu, kterému se podpora poskytuje, alespoň pět let po skončení prací a nebo u malých a středních podniků alespoň tři roky;
b) způsobilá nehmotná aktiva musí splňovat tyto podmínky:
- smí se používat výlučně jen v provozovně, do níž směruje regionální podpora;
- musí se s nimi nakládat jako s umořitelnými aktivy;
- musí být získány nabytím od třetích stran za tržních podmínek;
- musí být zaevidovány na straně aktiv podniku a zůstat v provozovně, která dostává regionální podporu, pod dobu nejméně pěti let nebo v malém či středním podniku po dobu nejméně tří let;
c) v případě, že se podpora vypočítává na základě hmotných nebo nehmotných investičních nákladů nebo na základě převzetí nákladů v případě převzetí podniků, musí příjemce podpory poskytnout finanční příspěvěk ve výši alespoň 25 % způsobilých nákladů, buď z vlastních zdrojů nebo prostřednictvím externího financování, a to ve formě, která neobsahuje žádnou veřejnou podporu.
Tato podmínka v písm. a) nebrání výměně zařízení nebo vybavení, které během tohoto pětiletého období zastarají v důsledku rychlých technologických změn za podmínky, že dotyčná hospodářská činnost zůstane v daném regionu zachována po tuto minimální dobu.
4. Horní hranice stanovené v odstavcích 1 a 2 se vztahují na míru podpory vypočítanou buď jako procento způsobilých investičních hmotných a nehmotných nákladů nebo jako procento odhadovaných mzdových nákladů na zaměstnanou osobu vypočítaných za období dvou let u pracovních míst vytvořených v přímé souvislosti s investičním projektem nebo vypočítaných kombinací zmíněných postupů za předpokladu, že podpora nepřesáhne nejpříznivější částku vypočítanou na základě některého z těchto postupů.
5. Způsobilé investiční náklady se aktualizují (eskontují) na svou hodnotu k okamžiku poskytnutí podpory.
Podpory splatné v několika splátkách jsou diskontovány na hodnotu platnou v době poskytnutí podpory.
Úroková sazba, která se použije pro účely aktualizace (eskontace) je referenční sazba platná v době poskytnutí podpory.
Je-li podpora udělena formou osvobození od daně nebo snížení daně splatné v budoucnu, s výhradou ohledu na určitou míru podpory definovanou v HEP dojde k aktualizaci (eskontaci) jednotlivých čerpání podpory na základě referenčních sazeb platných v okamžiku, kdy nastane účinnost daňového zvýhodnění.
6. V případě nabytí zařízení, by měly být zohledněny pouze náklady na nákup aktiv třetích stran za předpokladu, že transakce proběhla v rámci tržních podmínek.
Provází – li nabytí další počáteční investice, výdaje na tuto počáteční investici by se měly připočíst k nákladům na nákup.
7. Náklady spojené s nabytím jiného majetku než jsou pronajaté pozemky a budovy se zohlední pouze tehdy, je-li nájemní vztah sjednán v podobě finančního leasingu a obsahuje povinnost odkoupit tento majetek po uplynutí sjednané doby pronájmu.
U pozemků a budov musí pronájem pokračovat alespoň po dobu pěti let od předpokládaného data ukončení investičního projektu a v případě malých a středních podniků alespoň po dobu tří let.
8. V odvětví dopravy nejsou pro počáteční investici způsobilé výdaje na nákup dopravního zařízení (movitého majetku).
9. S výjimkou malých a středních podniků a převzetí podniků musí být nabytý majetek nový.
V případě převzetí podniku je třeba odečíst majetek, na jehož nabytí už byla poskytnuta podpora.
U malých a středních podniků lze také zohlednit celkové náklady na investice do nehmotného majetku.
U velkých společností jsou takové náklady způsobilé pouze do hranice 50 % celkových způsobilých investičních výdajů na projekt.
10. V případě, že se podpora vypočítává na základě mzdových nákladů, měly by být splněny tyto podmínky:
a) pracovní místa musí být vytvořena v přímé souvislosti s projektem;
b) pracovní místa musí být vytvořena do tří let od dokončení prací a musí zůstat zachována nejméně po dobu pěti let ode dne prvního obsazení takového místa nebo u malých a středních podniků nejméně po dobu tří let.
11. Odchylně od odstavců 1 a 2 tohoto článku může být maximální míra podpory na investice pro zpracování a uvádění zemědělských výrobků na trh zvýšena na:
a) 50 % způsobilých investičních nákladů podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy a 40 % způsobilých investic v dalších regionech způsobilých k poskytnutí regionální podpory jak stanoví mapa regionální podpory na období 2007 – 2013, v případě, že příjemcem je malý nebo střední podnik;
b) 25 % způsobilých investičních nákladů podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy a 20 % způsobilých investic v dalších regionech způsobilých k poskytnutí regionální podpory jak stanoví mapa regionální podpory schválená členskými státy na období 2007 – 2013, v případě, že příjemce má méně než 750 zaměstnanců a obrat menší než 200 milionů EUR.
Článek 5
Nezbytnost podpory
1. Tímto nařízením jsou vyňaty pouze takové podpory poskytnuté v rámci režimů regionální investiční podpory, kdy příjemce předložil žádost o poskytnutí podpory a orgán odpovědný za správu těchto režimů po důkladném prověření písemně potvrdil, že projekt v zásadě splňuje požadavky na způsobilost stanovené r žimem, a to před zahájením práce na projektu.
Režim podpor musí obsahovat výslovný odkaz na obě podmínky.
V případě, že práce budou zahájeny před tím, než budou splněny požadavky stanovené tímto článkem, nebude celý projekt způsobilý k poskytnutí regionální podpory.
2. Odstavec 1 tohoto článku se nebude vztahovat na schválený režim daňové podpory, kdy se prominutí nebo snížení daňové povinnosti poskytuje automaticky bez aplikace správního uvážení.
Článek 6
Kumulace
1. Horní hranice podpory stanovená v článku 4 se vztahuje na celkovou částku veřejné podpory na projekty, na něž se poskytuje podpora, bez ohledu na to, zda je tato podpora financována z místních nebo regionálních zdrojů či ze zdrojů Společenství.
2. Podpora vyňatá tímto nařízením nebude kumulována s další státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy nebo s jiným financováním Společenstvím či vnitrostátním financováním ve vztahu ke stejným způsobilým nákladům, pokud by taková kumulace vedla k takové míře podpory, která by překročila míru stanovenou tímto nařízením.
3. Regionální investiční podpora, která je podle tohoto nařízení osvobozena od oznamovací povinnosti, se nebude kumulovat s podporou de minimis ve smyslu nařízení (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis [13], pokud se jedná o totožné způsobilé výdaje nebo investiční projekt, pokud by taková kumulace v důsledku znamenala překročení míry podpory stanovené tímto nařízením.
Článek 7
Podpora podléhající předchozímu oznámení Komisi
Následující podpory nejsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle tohoto nařízení a nadále podléhají oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy:
1. netransparentní režimy regionální investiční podpory;
2. režimy regionální podpory zaměřené na určitá odvětví. Režimy regionální investiční podpory zaměřené na činnosti související s cestovním ruchem by se něměly považovat za podpory zaměřené na určitá odvětví.
Odvětví turismu zahrnuje tyto podnikatelské činnosti, pokud jde o NACERev. 1.1:
- NACE 55: Hotely a restaurace;
- [NACE 63,3: činnosti cestovních kanceláří a provozovatelů souborných služeb pro cesty, doplňková činnost v oblasti cestovního ruchu];
- NACE 92: rekreační, kulturní a sportovní činnosti;
3. režimy regionální podpory, které poskytují provozní podporu a podporu nově založeným malým podnikům;
4. regionální podpora poskytovaná ve prospěch velkých investičních podniků na základě stávajících režimů podpory, pokud celková částka podpory ze všech zdrojů přesáhne 75 % maximální částky podpory na investici se způsobilými vydaji ve výši 100 milionů EUR, uplatní se běžná horní hranice platná pro velké podniky podle mapy regionální podpory platící v den, kdy se má podpora poskytnout.
5. regionální podpora poskytnutá ad hoc mimo jakýkoliv režim podpory, aniž by byl dotčen článek 6 nařízení (ES) č. 70/2001;
6. Investiční podpora poskytnutá ve prospěch příjemce, na kterého je vystaven splatný inkasní příkaz na základ předcházejícího rozhodnutí Komise, kterým se podpora prohlašuje za protiprávní a neslučitelnou se společným trhem.
Článek 8
Transparentnost a monitorování
1. Při realizaci režimu podpor vyňatého tímto nařízením, členské státy předloží Komisi do 20 pracovních dnů za účelem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie přehled informací týkajících se takového režimu podpor podle vzoru stanoveného v příloze I. Tyto informace se poskytnou v elektronické podobě.
2. Kdykoli se poskytuje regionální podpora na základě stávajících režimů podpory ve prospěch velkých investičních projektů, které spadají pod hranici nutnou pro individuální oznámení podle čl. 7 odst. 4, členské státy předloží Komisi do 20 pracovních dnů ode dne, kdy příslušný orgán podporu poskytne, informace požadované v jednotném formuláři uvedeném v příloze II, v elektronické podobě. Komise toto shrnutí zpřístupní prostřednictvím svých internetových stránek (http://europa.eu.int/comm/competition/).
3. Členské státy vedou podrobné záznamy o režimech podpor vyňatých z působnosti tohoto nařízení a o jednotlivých případech podpory poskytnuté podle těchto režimů.
Tyto záznamy obsahují všechny informace nezbytné k ověření, zda jsou splněny všechny podmínky pro vynětí z působnosti podle tohoto nařízení, včetně informací o postavení každého podniku, jehož nárok na podporu závisí na jeho postavení jako malého nebo středně velkého podniku.
Členské státy vedou záznam týkající se jednotlivých režimů podpor po dobu deseti let ode dne poskytnutí poslední jednotlivé podpory podle daného režimu.
Na písemnou žádost poskytnou dotyčné členské státy Komisi ve lhůtě 20 pracovních dnů nebo v delší lhůtě případně stanovené v žádosti všechny informace, které Komise považuje za nezbytné k posouzení, zda byly splněny podmínky tohoto nařízení.
4. Členské státy sestaví zprávu o provádění tohoto nařízení pro každý úplný nebo neúplný kalendářní rok, během něhož se používá toto nařízení, ve formě stanovené v kapitole III nařízení Komise (ES) č. 794/2004 [14].
5. Členské státy zveřejní úplné znění režimů podpory, které spadají do působnosti tohoto nařízení a sdělí Komisi internetovou adresu, na které jsou zveřejněny.
Tuto informaci je též třeba uvádět ve výroční zprávě podávané podle odstavce 4 tohoto článku.
Projekty, u nichž nastaly výdaje před datem zveřejnění takového režimu podpory, nejsou způsobilé k poskytnutí regionální podpory.
Článek 9
Vstup v platnost a doba platnosti
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Vztahuje se na režimy podpory, které vstoupí v platnost nebo se uvedou v účinnost po dni 31. prosince 2006.
Nařízení bude platné do doby, než bude nahrazeno novým nařízením nebo do 31. prosince 2013, podle toho, která skutečnost nastane dříve.
2. Oznámení, o kterých nebude rozhodnuto do dne vstupu tohoto nařízení v platnost, budou posouzena podle ustanovení tohoto nařízení. Režimy podpory, které budou platné před datem vstupu v platnost tohoto nařízení a podpora poskytnutá podle těchto režimů bez povolení Komise a s porušením oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty z působnosti tohoto nařízení, pokud splňují všechny podmínky stanovené tímto nařízením.
3. Na konci doby platnosti tohoto nařízení, vyprší vynětí režimů podpory z působnosti tohoto nařízení v den, který je jako den pro vypršení určený ve schválených mapách regionální podpory.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
[1] Úř. věst.
L 142, 14.5.1998, s. 1.
[2] Úř. věst.
C … .
[3] Úř. věst.
C … .
[4] Úř. věst.
C 70, 19.3.2002, s.
8 pozměněné
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 120/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 31/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora podnikům v oblasti brescia na odborné vzdělávání podnikatelů, vedoucích pracovníků a zaměstnanců v letech 2005/06 _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241, Deliberazione camerale n. 33 dell' 8.3.2005, Determinazioni dirigenziali n. 38/AV dell' 11.4.2005 e n. 54/AV del 18.5.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory: 650000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 50 % vynaložených výdajů do výše 2600 EUR; nejnižší způsobilé výdaje: 400 EUR _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 1. 5. 2005 – 30. 4. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano, podpora "obecného vzdělávání" podnikatelů a vedoucích pracovníků z oblasti Brescia _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Camera di Commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Brescia _BAR_
Adresa: Via Orzinuovi, 3 I-25125 Brescia Tel.
(39-030) 351 43 35 E-mail: buriani@bs.camcom.it _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 35/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Autonomní provincie Trento _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Financování vzdělávacích akcí určených pracovníkům a podnikům, které se zabývají správou fondů podle čl. 9 odst. 3 zákona č. 236/93 – rok 2005 _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Provinciale n. 1030 di data 24.5.2005 pubblicata sul Bollettino della Regione Trentino Alto Adige del 31.5.2005 n. 22 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 622699,81 EUR (0,62 milionu EUR) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 31. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincia Autonoma di Trento Dipartimento Politiche Sociali e del Lavoro Ufficio Fondo Sociale Europeo _BAR_
Adresa: via Giusti, 40 I-38100 Trento _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno v případech, kdy částka podpory, která byla podniku poskytnuta na jednotlivý vzdělávací projekt, překračuje 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 37/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Bavorsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ TÜV Akademie GmbH, Westendstraße 199, D-80686 München _BAR_
Právní základ _BAR_ Bay HO, VO (EG) Nr. 1260/1999, VO (EG) Nr. 1784/1999, EPPD zu Ziel 2, Programmergänzung zu Ziel 2 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 94624 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 8. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 30. 11. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Bayerisches Landesamt für Versorgung und Familienförderung _BAR_
Adresa: Hegelstraße 4 D-95447 Bayreuth _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 38/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Abruzzo _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na vzdělávání určené velkým podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Regionale n. 1268 del 30.12.2003 POR Abruzzo 2000/2006 — Regolamento (CE) n. 68/2001 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,9 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 30. 12. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Abruzzo _BAR_
Adresa: Direzione Politiche Attive del Lavoro, della Formazione e dell'Istruzione. Via Raffaello, 137 I-65124 Pescara _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno v případech, kdy částka podpory, která byla podniku poskytnuta na jednotlivý vzdělávací projekt, překračuje 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 39/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Abruzzo _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na vzdělávání určené pracovníkům v zaměstnaneckém poměru _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Regionale n. 246 del 21.4.2004 POR Abruzzo 2000/2006 — Regolamento (CE) n. 68/2001 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2 miliony EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 21. 4. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Abruzzo _BAR_
Adresa: Direzione Politiche Attive del Lavoro, della Formazione e dell'Istruzione. Via Raffaello, 137 I-65124 Pescara _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno v případech, kdy částka podpory, která byla podniku poskytnuta na jednotlivý vzdělávací projekt, překračuje 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 41/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Bavorsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ TÜV Akademie GmbH, Westendstraße 199, D-80686 München _BAR_
Právní základ _BAR_ Bay HO, VO (EG) Nr. 1260/1999, VO (EG) Nr. 1784/1999, EPPD zu Ziel 2, Programmergänzung zu Ziel 2 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 189248 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 15. 3. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Bayerisches Landesamt für Versorgung und Familienförderung _BAR_
Adresa: Hegelstraße 4 D-95447 Bayreuth _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 46/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ "Master" v ekonomii a řízení malého a středního podniku "Jak konkurovat" rok 2005/06 _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241, Deliberazione camerale n. 266 del 20.12.2001, Deliberazione camerale n. 90 del 22.4.2005, Determinazione dirigenziale n. 125/SG del 23.5.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 69500 EUR _BAR_
maximální míra podpory _BAR_ 50 % vynaložených nákladů _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Od 20. 9. 2005 do 7. 7. 2006 _BAR_
cíl podpory _BAR_ Školení pro zvýšení manažerských a podnikatelských schopností pracovníků podniků v oblasti Brescia _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Průmysl, řemeslná výroba _BAR_
název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Camera di Commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Brescia _BAR_
Adresa: Via Orzinuovi, 3 I-25125 Brescia Tel.
(39-030) 351 43 35 E-mail: buriani@bs.camcom.it _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 47/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ "Master" v ekonomii a řízení v oblasti nemovitostí "Způsobilosti pro zhodnocení nemovitého kulturního dědictví s cílem zprůhlednit trh" – rok 2005/06 _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241, Deliberazione camerale n. 236 del 18.11.2003, Deliberazione camerale n. 90 del 22.4.2005, Determinazione dirigenziale n. 125/SG del 23.5.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 70500 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 50 % vynaložených nákladů _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 11. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Od 7. 11. 2005 do 29. 11. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Školení pro zvýšení manažerských a podnikatelských schopností pracovníků působících v oblasti nemovitostí _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Průmyslové a řemeslné stavební podniky, subjekty zapsané v registru zprostředkovatelů, oddíl makléři v oblasti nemovitostí _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Camera di Commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Brescia _BAR_
Adresa: Via Orzinuovi, 3 I-25125 Brescia Tel.
(39-030) 351 43 35 E-mail: buriani@bs.camcom.it _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 49/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Sasko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice saského ministerstva práce a hospodářství k podpoře vzdělávání v tuzemsku i v zahraničí a k podpoře externích manažerů vzdělávání (Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit zur Förderung der Ausbildung im Verbund im In- und Ausland und zur Förderung von externen Ausbildungsmanagern) (Förderrichtlinie Verbund und EXAM) _BAR_
Právní základ _BAR_ Operationelles Programm zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen 2000 — 2006; §§ 33, 44 der Sächsischen Haushaltsordnung i. d. F. d. Bek. vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), geändert durch Art. 10 des Gesetzes vom 13. Dezember 2002 (SächsGVBl. S. 333, 352) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ do 8,5 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 (uskutečnění podpory) Do 31. 7. 2008 (výplata) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Sächsische Aufbaubank – Förderbank _BAR_
Adresa: Pirnaische Straße 9 D-01069 Dresden _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 50/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Sasko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice saského ministerstva práce a hospodářství k podpoře poskytování a obsazování míst odborného vzdělávání v malých a středních podnicích (Pokyny k podpoře míst odborného vzdělávání u zvláštních cílových skupin) Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit zur Förderung der Bereitstellung und Besetzung von Berufsausbildungsplätzen in kleinen und mittleren Unternehmen (Förderrichtlinie Berufsausbildungsplatzförderung für besondere Zielgruppen) _BAR_
Právní základ _BAR_ Operationelles Programm zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen 2000 — 2006; §§ 33, 44 der Sächsischen Haushaltsordnung i. d. F. d. Bek. vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), geändert durch Art. 10 des Gesetzes vom 13. Dezember 2002 (SächsGVBl. S. 333, 352) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ do 8,4 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 (uskutečnění podpory) Do 31. 7. 2008 (výplata) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Sächsische Aufbaubank – Förderbank _BAR_
Adresa: Pirnaische Straße 9 D-01069 Dresden _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 51/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Autonomní provincie Trento _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Financování projektů na vzdělávání pracovníků podniků spadajících do opatření D1 Evropského sociálního fondu – v roce 2005 "Podpory na celoživotní vzdělávání" _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Provinciale n. 1465 di data 15.7.2005 (pubblicata sul Bollettino Ufficiale della Regione Trentino Alto Adige del 26.7.2005 n. 30) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka za rok 2005 _BAR_ 4480000 EUR (4,48 milionu EUR) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 26. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincia Autonoma di Trento Dipartimento Politiche Sociali e del Lavoro Ufficio Fondo Sociale Europeo _BAR_
Adresa: via Giusti, 40 I-38100 Trento _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno v případech, kdy částka podpory, která byla podniku poskytnuta na jednotlivý vzdělávací projekt, překračuje 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 69/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales a Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Telynau Teifi _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/1999 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (no./906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 105000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 10. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 9. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Jiná zpracovatelská odvětví (výroba harf) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 70/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severozápad _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Turistický svaz Lancashire & Blackpool (Lancashire & Blackpool Tourist Board ) _BAR_
Právní základ _BAR_ S 5 Regional Development Agencies Act 1998 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 50000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 31. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Jiné služby (cestovní ruch) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: North West Development Agency _BAR_
Adresa: c/o Jayant Mehta State Aid Coordinator Renaissance House Centre Park Warrington WA1 1XB United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Sdělení zveřejněné podle čl. 27 odst. 4 nařízení Rady č. 1/2003 ve věci COMP/C.2/38.681 – Universal International Music BV/MCPS and others (The Cannes Extension Agreement)
(2006/C 122/02)
(Text s významem pro EHP)
1. Úvod
Podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 [1] může Komise – v případech, kdy zamýšlí přijmout rozhodnutí, které nařizuje ukončení protiprávního jednání, a dotčené strany nabídnou Komisi závazky takové povahy, že reagují na její výhrady, které Komise vyjádřila ve svém předběžném posouzení, svým rozhodnutím prohlásit tyto nabídky pro dotyčné podniky za závazné.
Takové rozhodnutí může být přijato na dobu určitou a musí konstatovat, že pominuly důvody pro zásah Komise. Podle čl.
27 odst. 4 stejného nařízení zveřejní Komise stručné vylíčení případu a hlavní obsah závazků.
Zúčastněné strany mohou předložit svá vyjádření ve lhůtě, kterou stanoví Komise.
2. Smluvní strany a dohoda
2. Dne 27. února 2003 podala nahrávací společnost Universal International Music BV Komisi stížnost, která se týkala ustanovení Cannes Extension Agreement (Dohoda), jež je dohodou uzavřenou mezi 13 kolektivními správci [2] a pěti hlavními hudebními vydavatelstvími [3].
Cílem Dohody je upravit určité otázky ve vztazích mezi třinácti kolektivními správci a pěti hlavními vydavatelstvími při správě práv na rozmnožování zvukových záznamů na hmotných nosičích.
Dohoda byla následně oznámena Komisi v souladu s postupem podle nařízení č. 17.
Oznamovací postup byl pozastaven poté, co vstoupilo v platnost nařízení č. 1/2003.
3. Předběžné posouzení
3. Komise informovala dopisem ze dne 24. ledna 2006 13 kolektivních správců a 5 hlavních vydavatelství o jejím předběžném posouzení ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení č. 1/2003.
4. Podle předběžného posouzení Komise dvě ustanovení Dohody vyvolávají vážné obavy, které se týkají jejich slučitelnosti s článkem 81 Smlouvy o ES a článkem 53 Dohody o EHP.
Prvním je ustanovení 9 a) Dohody, které se týká poskytování úlev nahrávacím společnostem kolektivními správci v rámci centrálních licenčních smluv, které jsou mnohočetnými licencemi one-stop-shop pro celé území EHP.
Druhým je ustanovení 7 a), i), které se týká způsobilosti kolektivních správců věnovat se činnostem komerčního vydavatelství a produkce nahrávek.
5. Podle ustanovení 9 a) Dohody by musel kolektivní správce před poskytnutím úlevy nahrávací společnosti v rámci centrální licenční dohody obdržet písemný souhlas "příslušného člena".
Úleva je vypočítána jako procento ze správních poplatků, které jsou placeny kolektivním správcům jejich členy za správu autorských práv členů.
Jestliže se centrální licenční dohoda běžně dotýká celého repertoáru kolektivního správce (repertoáru jeho členů a ostatních kolektivních správců, které má k dispozici prostřednictvím vzájemných dohod o zastupování) znamenalo by toto ustanovení, že by kolektivní správce musel získat písemný souhlas všech svých členů, jichž mohou být tisíce.
Ustanovení je také možné vykládat tak, že vyžaduje souhlas ostatních členů kolektivních správců nebo také ostatních kolektivních správců.
Toto ustanovení proto může mít účinek na zamezení poskytování úlev ze strany kolektivního správce, který vyjednává s nahrávací společností centrální licenční dohodu.
6. Ustanovení 7 a), i) stanoví, že kolektivní správci se nesmí nikdy angažovat v činnostech, které by mohly být činnostmi vydavatelství nebo nahrávací společnosti.
Podle posouzení Komise má toto ustanovení účel a může mít vliv na krystalizaci struktury současného trhu a na ochraně hudebních vydavatelství a/nebo nahrávacích společností před jakoukoli budoucí potenciální hospodářskou soutěží ze strany kolektivních správců.
4. HLavní obsah nabídnutých závazků
7. Strany Cannes Extension Agreement nesouhlasí s předběžným posouzením Komise.
Nabídly nicméně závazky podle článku 9 nařízení č. 1/2003 za účelem vyřešení výhrad Komise ohledně hospodářské soutěže.
Závazky se týkají jak ustanovení 9 a), tak ustanovení 7 a), i) Dohody.
8. S ohledem na ustanovení 9 a) nabídly strany Cannes Extension Agreement závazek, že přeformulují znění tohoto ustanovení.
Nové znění ustanovení 9 a) bude stanovovat, že kolektivní správce může poskytnout úlevu nahrávací společnosti, pokud tak rozhodne jeho příslušný orgán.
Také stanoví, že s výjimkou čtyř případů, které jsou výslovně zmíněny v ustanovení, budou všechny úlevy nebo jiné slevy nahrávacím společnostem zahrnuty v honoráři, jak je uvedeno v Dohodě, a nesníží příjmy členů kolektivních správců.
9. S ohledem na ustanovení 7 a), i) strany Cannes Extension Agreement souhlasily, že dotyčné ustanovení zruší, a že ani v budoucnu nepřijmou ustanovení s podobným účinkem.
5. Výzva k předložení stanovisek
10. Komise zamýšlí po předchozím tržním testu přijmout rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení č. 1/2003, kterým prohlásí výše shrnuté a na internetové stránce GŘ pro hospodářskou soutěž uveřejněné závazky za závazné.
11. Podle čl. 27 odst. 4 nařízení č. 1/2003 vyzývá Komise zúčastněné třetí strany, aby předložily svá vyjádření k navrhovaným závazkům. Vyjádření musí být Komisi doručena nejpozději do jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení. Zúčastněné třetí strany se dále vyzývají k předložení takové verze připomínek, která neobsahuje důvěrné informace, a v níž jsou obchodní tajemství a další důvěrné části vymazány a nahrazeny, tak jak je požadováno, shrnutím nedůvěrné povahy nebo slovy "[obchodní tajemství]" či "[důvěrné]". Oprávněné požadavky budou vzaty v úvahu.
12. Vyjádření lze také zaslat Komisi elektronickou poštou (GREFFE-ANTITRUST@cec.eu.int), faxem (č. faxu: (32-2) 295 01 28) nebo poštou s uvedením jednacího čísla COMP/C.2/38.681 – Universal International Music BV/MCPS and others na tuto adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
Antitrust Registry
B-1049 Brussels
fax: (32–2) 295 01 28
[1] Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst.
L 1, 4.1.2003, s. 1 – 25).
[2] Těchto třináct kolektivních správců je: AEPI, AustroMechana, GEMA, MCPS, MCPSI, NCB, SABAM, SDRM, SGAE, SIAE, SPA, STEMRA a SUISA.
[3] Těmito pěti hlavními hudebními vydavatelstvími jsou: BMG, EMI, Sony, Universal a Warner.
--------------------------------------------------
Shrnutí informací sdělených členskými státy o státní podpoře poskytnuté podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 122/03)
Podpora č. : XA 13/2006
Členský stát : Slovinsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Spolufinancování pojistného za účelem pojištění plodin a úrody v roce 2006
Právní základ : Uredba o sofinanciranje zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov v letu 2006
Plánované roční výdaje/celková částka jednotlivé podpory poskytnutá podniku : Plánované výdaje na rok 2006 činí 500000000 SIT (2085940 EUR)
Maximální míra podpory : 30 % výdajů na pojistné za účelem pojištění zemědělských plodin proti škodám při krupobití, požáru a zásahu bleskem.
Datum uskutečnění : Březen 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Podporu lze poskytnout do 31. prosince 2006
Cíl podpory :
Podpora v souladu s článkem 11 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 – Podpora na platby pojistného
Účelem uhrazení části výdajů na pojistné je podporovat zemědělské producenty, aby se sami pojistili proti případným ztrátám v důsledku přírodních pohrom a nepříznivých povětrnostních podmínek a převzali tak odpovědnost za řízení těchto rizik
Odvětví : Zemědělství – rostlinná výroba
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerstvo zemědělství, lesního hospodářství a potravinářství:
Dunajska 58
SLO-1000 Ljubljana
Národní agentura pro zemědělské trhy a regionální rozvoj:
Dunajska 160
SLO-1000 Ljubljana
Internetová stránka : http://www.mkgp.gov.si/index.php?id=1037
Podpora č. : XA 14/06
Členský stát : Spojené království
Region : Somerset (podpora bude nabízena ve správním hrabství Somerset, v oblasti, na které se rozkládá národní park Exmoor National Park, a v oblasti, na které se rozkládá Blackdown Hills Area of Outstanding Natural Beauty).
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Food Sector Support Service – Somerset FS4
Právní základ : Sections 4 and 5 of The Regional Development Agencies Act 1998
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku 1. dubna 2006 – 31. března 2007: 350000 GBP
1. dubna 2007 – 30. června 2007: 350000 GBP
Maximální míra podpory : 100 %
Datum uskutečnění : 1. dubna 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Režim podpory bude ukončen dne 30. června 2007.
V současnosti se plánuje prodloužit režim po tomto datu, avšak pouze v případě, že bude možnost přidělení další státní podpory
Cíl podpory - náklady na organizaci školících programů;
- poradenské služby a
- organizace výstav a veletrhů a účast na nich (účastnické poplatky, náklady na publikace a pronájem výstavních prostor).
Dotčená hospodářská odvětví : Režim se vztahuje na podniky zapojené do zemědělské produkce, zpracování a uvádění na trh.
Režim se týká všech pododvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Somerset County Council
The Fire Station
George Street
Glastonbury
Somerset TA10 9PR
United Kingdom
Somerset Food Links
The Old Town Hall
Bow Street
Langport
Somerset TA10 9PR
United Kingdom
Internetová stránka :
http://www.somerset.foodlinks.org.uk
Klikněte na "Project Areas" a poté na "Food Sector Support Service – Somerset (FS4)".
Rovněž je možné navštívit centrální stránku Spojeného království o zemědělských státních podporách, které byly vyňaty, na
http://www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm
Klikněte na "Food Sector Support Service – Somerset (FS4)"
Další informace :
Režim bude zpřístupněn některým nezemědělským podnikům.
Podpora nezemědělským podnikům bude vyplácena v souladu s nařízením Komise č. 69/2001.
Příjemci si nebudou moci vybrat poskytovatele služby. Poskytovatelem služby bude společnost Somerset Food Links, která bude poskytovat poradce, kteří vzešli z výběrového řízení na základě tržních zásad podle čl. 14 odst. 5 nařízení č. 1/2004
Podpora č. : XA 15/06
Členský stát : Spojené království
Region : Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : England Catchment Sensitive Farming Delivery Initiative 2006 – 2007 (ECSFDI)
Právní základ : This is a non-statutory service, participation in which is voluntary.
The Agriculture Act 1986 (section 1) provides the legal base for the provision by Government of advice in connection with any agricultural activity.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku 1. dubna 2006 až 31. března 2007 – 10 milionů GBP
1. dubna 2007 až 30. června 2007 – 3,75 milionů GBP
Iniciativa skončí dne 30. června 2007.
S výhradou schválení státních podpor však Defra hodlá iniciativu prodloužit do 31. března 2008.
Na toto prodloužené období již bylo přiděleno 11,25 milionu GBP
Maximální míra podpory : 100 %
Datum uskutečnění : Nový program bude zahájen dne 1. dubna 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Do 30. června 2007
Cíl podpory :
Ochrana životního prostředí.
Cílem ECSFDI je zvýšit informovanost o difúzním znečišťování vod zemědělstvím a podpořit počínající dobrovolné činnosti zemědělců zaměřené na řešení problému znečišťování ve čtyřiceti významných povodích.
To přispěje k dosažení vnitrostátních a mezinárodních environmentálních cílů, především pak rámcové směrnice o vodě
Způsobilým nákladem je poradenství v oblasti omezení šíření znečišťování vody.
Uvedená podpora bude poskytována v souladu s článkem 14 nařízení 1/2004, přičemž způsobilé náklady představují poradenské služby
Dotčená hospodářská odvětví : Příjemci podpory z ECSFDI budou zapojeni pouze do výroby zemědělských produktů.
Způsobilá budou všechna pododvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Department for Environment, Food and Rural Affairs:
Defra
Water Quality Division
3/8 Whitehall Place
London SW1A 2HH
United Kingdom
Rural Development Service (Natural England partnership) and Environment Agency:
RDS — Farm Advice Unit
Eastbrook
Shaftesbury Road
Cambridge CB2 2DR
United Kingdom
Internetové stránky :
Další informace o ECSFDI a širším programu CSF a plné znění tohoto dokumentu jsou dostupné na adrese
www.defra.gov.uk/farm/environment/water
klikněte na odkaz "state aid" na levé straně stránky
Další informace Stephen Anderson
Agricultural State Aid Team Leader
Defra
8E9 Millbank
17 Smith Square
London SW1P 3JR
United Kingdom
Podpora č. : XA 16/2006
Členský stát : Francie
Departement : Hérault
Název režimu podpory : Podpora na hmotné investice, jež umožní sledovatelnost produktů
Právní základ - Article 4 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission européenne
- Articles L 1511-1 et suivants du code général des collectivités territoriales
- Délibération du Conseil général de l'Hérault votée le 15 décembre 2005
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 70000 EUR
Maximální míra podpor : Podpora bude poskytnuta formou příspěvku ve výši 40 % částky způsobilých investic bez daně.
Maximální výše způsobilých investic obecně činí 15000 EUR.
Pokud má zemědělské družstvo dvě produkční provozovny, činí 30000 EUR
Datum uskutečnění a doba trvání režimu podpory : Až do 31. prosince 2006
Cíl podpory - softwary (např. GIS) s výjimkou softwarů nezbytných pro provoz kanceláří
- počítače kromě softwarů pro běžnou správu.
Dotčené odvětví : Všechna zemědělská družstva v departementu Hérault ve všech odvětvích produkce, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Monsieur le Président du Conseil général de l'Hérault
1000, rue d'Alco
F-34000 Montpellier
Internetové stránky :
Tato podpora je zveřejněna na internetových stránkách departementu Hérault http://www.cg34.fr, a sice pod:
economie/agriculture/productions/viticulture/en savoir plus: aides aux coopératives agricoles
Číslo podpory : XA 18/2006
Členský stát : Španělsko
Region (uveďte název regionu, je-li podpora poskytována jiným než ústředním orgánem) : Katalánsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Hlavní plán globálních hospodářských smluv
Právní základ :
Orden ARP/307/2005, de 7 de julio, por la que se aprueban las bases reguladoras del plan piloto de los contratos globales de explotación, y se convocan los correspondientes al año 2005.
Orden ARP/405/2005, de 13 de octubre, por la cual se modifican las bases reguladoras del plan piloto de los contratos globales de explotación aprobados por la Orden ARP/307/2005, de 7 de julio (DOGC núm.
4494, de 21.10.2005, pág.
33529)
Roční výdaje plánované v rámci tohoto režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Plánované roční výdaje jsou ve výši 2200000 EUR
Maximální míra podpory - investice do zemědělských podniků: míra podpory bude tvořit maximálně 50 % investice s maximální výší 180000 EUR
- přemístění staveb ve veřejném zájmu: maximální míry jsou tyto:
- Až 100 %, pokud nedojde k vylepšení staveb
- Dojde-li k vylepšení staveb, může míra podpory dosáhnout 40 % nebo 50 % pro zemědělce podle toho, kde se nachází, a 45 % nebo 55 % pro mladé zemědělce podle toho, zda se nachází ve znevýhodněné oblasti nebo ne
- Proběhne-li rozšíření kapacity výroby, může míra podpory dosáhnout 40 % nebo 50 % pro zemědělce podle toho, kde se nachází, a 45 % nebo 55 % pro mladé zemědělce podle toho, zda se nachází ve znevýhodněné oblasti nebo ne
- Podpora pro začínající mladé zemědělce: výše podpory bude maximálně 50000 EUR
- Pojištění zemědělské produkce: míra podpory bude spočívat ve snížení pojistného nejvýše o 70 %
- Zvláštní technické poradenství: výše podpory bude maximálně 1500 EUR
- Zlepšení jakosti potravin: míra podpory bude tvořit maximálně 100 % během prvního roku a 80 % během druhého roku
- Investice do ochrany a zlepšení přírodního prostředí, hygienických podmínek a dobrých životních podmínek zvířat: míra podpory bude tvořit maximálně 65 % investice, nejvýše 20000 EUR
- Investice do zachování krajiny: míra podpory bude tvořit maximálně 90 % investice, nejvýše 20000 EUR
- Zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh: míra podpory bude tvořit maximálně 30 % investice, nejvýše 100000 EUR
- diverzifikace činností v zemědělské oblasti: míra podpory bude tvořit maximálně 35 % investice, nejvýše 60000 EUR
- Služby spojené s náhradou pracovních sil na dobu určitou: míra podpory bude tvořit maximálně 70 % celkových nákladů na službu, nejvýše 46 EUR za den
- Investice do zlepšení obytných budov: míra podpory bude tvořit maximálně 20 % investice, nejvýše 9000 EUR
Datum uskutečnění : 13. červenec 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 31. prosinec 2006
Cíl podpory - Zlepšení životních a pracovních podmínek zemědělců a pracovníků v zemědělských podnicích. Zamýšlené investice budou určeny na zlepšení zemědělských postupů a prací souvisejících se zemědělskými podniky.
- Zlepšení kvality a úprava výroby v souladu s potřebami trhu a případně přizpůsobení normám jakosti Společenství a diverzifikace zemědělských činností díky investicím vedeným tak, aby bylo možné třídění, balení, výroba, zpracování a uvádění zemědělských výrobků pocházejících z daného zemědělského podniku na trh.
- Přizpůsobení zemědělských podniků mající za cíl snížení výrobních nákladů, úspory energie a vody nebo zapojení nových technologií, včetně technologií spojených s digitalizací a elektronickým přenosem dat.
- Plnění nedávno zavedených minimálních norem pokud jde o přírodní prostředí, hygienu a dobré životní podmínky zvířat (těch norem, které vstoupily v platnost v roce předcházejícím podání žádosti).
- Zlepšení hygienických podmínek v chovatelských podnicích a dobrých životních podmínek zvířat, ochrana a zlepšení půdy, rostlin a přírodního prostředí.
- Nákup pozemků mimo případy uvedené v článku 16 královské vyhlášky 613/2001 ze dne 8. června 2001.
- Nákup strojů a všech druhů nářadí, pokud nejde o první nákup nebo o nákup zařízení nezbytného pro životaschopnost zemědělského podniku, rozšiřují-li se pozemky nebo se mění výrobní zaměření.
- Diverzifikace výrobních činností prostřednictvím venkovské turistiky, lovectví a řemeslné výroby.
- Nabývání dopravních prostředků.
- Nabývání výrobních práv.
- Činnosti, které si kladou za cíl pouhou výměnu, náhradu nebo obnovu prvků v zemědělských podnicích.
- Investice a výrobní odvětví, která mají omezení uvedená v oddílu 4 přílohy I královské vyhlášky 613/2001 ze dne 8. června 2001.
- Plnění nedávno zavedených minimálních norem pokud jde o přírodní prostředí, hygienu a dobré životní podmínky zvířat (těch norem, které vstoupily v platnost v roce předcházejícím podání žádosti).
- Zlepšení hygienických podmínek v chovatelských podnicích a dobrých životních podmínek zvířat, ochrana a zlepšení půdy, rostlin a přírodního prostředí.
- Aplikace krajinářských kritérií na zlepšení nebo novou výstavbu budov a zemědělských zařízení.
- Zachování a údržba tradičních zemědělských budov.
- Celková oprava kamenných zdí, které jsou ve špatném stavu.
- Zachování okolí zemědělských podniků prostřednictvím péče o vegetaci v tomto okolí, u oplocení a menších izolovaných lesních porostů.
- Výsadba lesů za účelem integrace a/nebo zakrytí staveb, které by mohly být zasaženy.
- Výměna nebo harmonizace systémů oplocení.
- Vyčištění míst s nepovolenými skládkami.
- Přemístění nebo zlepšení kontejnerů nebo jiných prvků s negativním dopadem.
- Oprava, náhrada nebo postupná likvidace staveb ve špatném nebo havarijním stavu.
- Mohou se podpořit další nepředpokládané investice do předem upřesněných činností za předpokladu, že orgán zodpovědný za hodnocení projektů usoudí, že splňují účel tohoto opatření.
- výstavba, nabývání nebo vylepšování nemovitostí;
- nákup nebo koupě nového strojního zařízení a vybavení na leasing, včetně programového vybavení;
- obecné náklady do maximální výše 12 % předchozích nákladů.
Náhradní služby na dobu určitou (čl. 14 odst. 2 písm. b)): Podporuje se zlepšení kvality práce a života zemědělců, kteří se věnují především zemědělským činnostem, prostřednictvím poskytnutí podpory při vykonávání náhradních služeb vlastníkovi a pracovníkům v zemědělském podniku v případě nemoci, mateřské dovolené, dovolené nebo ve dnech pracovního klidu.
Investice do zlepšení bydlení (článek 4): Podporují se investice do obvyklého místa pobytu zemědělců za předpokladu, že je toto místo spojeno s vedlejšími budovami určenými pro zajištění potřebných zemědělských a doplňkových činností a že se nachází ve venkovské osadě s maximálním počtem 3000 obyvatel nebo se jedná o obytnou budovu umístěnou v oblasti, kterou není možné dále osídlovat.
Dotčená odvětví: (uveďte, zda se režim použije na činnosti související s produkcí, zpracováním nebo uváděním na trh. Uveďte příslušná pododvětví s upřesněním typu živočišné výroby (např. prasata/drůbežářství) nebo typu rostlinné výroby (např. jablka/rajčata)) : Režim podpory se dotkne všech pododvětví zemědělství, stejně jako výroby, zpracování a uvádění na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca
Generalitat de Catalunya
Gran Via de les Corts Catalanes 612-614
E-08007 Barcelona
Adresa internetových stránek : https://www.gencat.net/diari_c/4424/05186151.htm
Další informace : Příjemci budou podniky, které jsou malými nebo středními podniky podle definice uvedené v příloze I nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům pozměněného nařízením Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 122/04)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
"CONNEMARA HILL LAMB" nebo "UAIN SLÉIBHE CHONAMARA"
č. ES: IE/00366/ 03.09.2004
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Department of Agriculture and Food Food Division Agriculture House _BAR_
Adresa: _BAR_ Kildare Street Dublin 2 Ireland _BAR_
Tel.: _BAR_ (353-1) 607 23 90 _BAR_
Fax: _BAR_ (353-1) 607 20 38 _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Connemara Hill Lamb Ltd _BAR_
Adresa: _BAR_ Corr na Mona Co. Galway Ireland _BAR_
Složení: _BAR_ producenti / zpracovatelé ( Χ ) ostatní ( ) _BAR_
3. Typ produktu:
Třída: maso a poživatelné droby podle přílohy I Smlouvy o založení Evropského společenství.
4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2):
Název : "Connemara Hill Lamb" nebo "Uain Sléibhe Chonamara"
Popis : Produkt, na který se ochrana vztahuje, je Connemara hill lamb, což je maso z jehňat z horské oblasti Connemara, narozených a pěstovaných na chov na označeném zeměpisném území.
Jehňata mají nízkou tělesnou hmotnost a lehkou kostru. Maso v jateční úpravě je libové se slabou vrstvou tuku, růžově červené barvy, tkáň je pevná do hloubky.
Zeměpisná oblast : Zeměpisná oblast se rozprostírá na západ od jezera Corrib Basin, zahrnuje ostrovy Inishman, Inisheer a Inishmore a představuje území na západě Irska mezinárodně známé jako Connemara.
Krajinu tu charakterizují hory, bažiny a jezera.
Jehňata se chovají v horské oblasti, kde se pasou na horské trávě, vřesu a bylinách.
Osvědčení původu :
Odkazy na konzumaci jehněčího z horské oblasti Connemara pocházejí z počátku devatenáctého století, kdy sem bylo zavedeno černohubé plemeno ovcí Black face.
V letech 1850 – 1870, bezprostředně po hladomoru, bylo ze Skotska na horské pastviny dovezeno značné množství černohubých ovcí.
Rada pro přelidněné oblasti (Congested Districts Boards), ustavená v roce 1891, zorganizovala další dovozy, aby vylepšila chov.
Plemeno se od té doby vyvinulo v charakteristickou rasu a přizpůsobilo se drsným podmínkám života v horské oblasti Connemara.
Černohubé ovce jsou pro terén oblasti vhodné zejména proto, že si dokážou lépe nacházet potravu než jiná plemena.
Aby bylo možno zajistit dokonalou sledovatelnost z farmy až na porážku, jsou všechna jehňata vybavena zvláštními štítky v uších a odnímatelným označením jatečních částí.
Na všech farmách probíhají namátkové kontroly, které kontrolují a označují všechna jehňata před transportem na porážku.
Výrobní postup : Toto maso pochází z jehňat černohubého plemene ovcí, narozených a chovaných v označené zeměpisné oblasti.
Jehňata se rodí na jaře, většinou od dubna (později než jiná irská jehňata) a celý život se živí mlékem ovcí.
Jehňata se volně pasou na horských lokalitách a porážena jsou obvykle ve stáří 14 týdnů. Některá jsou porážena ve stáří 10 týdnů.
Jejich maso je k dostání v irských obchodech od srpna do listopadu.
Nejsou-li v označené zeměpisné oblasti schválená jatka, jsou jehňata dopravena do schválených jatek v sousedním okrese.
Souvislosti : Chuť, vůně a barva jehněčího Connemara Hill Lamb přímo souvisí s místní vegetací, na níž se jehňata pasou.
Touto potravou jsou horská tráva, vřes a byliny, které se v oblastech produkce běžně vyskytují.
Hlavními složkami jsou trávy Agrostis spp., Festuca spp. a Molinia caerulea, ostřice Carex spp., Eriophorum angustifolium a Trichophurum cespitosum. Dalšími důležitými rostlinami obsaženými v potravě jsou vřesy Calluna vulgaris, Erica tetralix a Erica cinerea a rostliny Narthecium ossifragum a Potentilla erecta.
Díky nerovnému terénu jsou jehňata aktivnější nežli jejich protějšky z nížin, a proto je skladba jatečních částí jejich těla drobnější: dosahuje hmotnosti zhruba 10 kg ve srovnání s 25 kg u jehňat z nížin.
Název: _BAR_ Department of Agriculture and Food _BAR_
Adresa: _BAR_ Agriculture House Kildare Street Dublin 2 Ireland _BAR_
Tel.: _BAR_ (353-1) 607 23 90 _BAR_
Fax: _BAR_ (353-1) 607 20 38 _BAR_
Inspekční útvar Označení etiketou : CHZO
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 122/08)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 90 _BAR_ _BAR_ 16. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Zpráva o pokroku dosaženém při modernizaci účetního systému Evropské komise k 31. lednu 2005 _BAR_
KOM(2005) 100 _BAR_ _BAR_ 16. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: Pravidla původu v preferenčních obchodních režimech Budoucí zaměření _BAR_
KOM(2005) 239 _BAR_ _BAR_ 6. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Upevňování a rozšiřování zahraniční služby _BAR_
KOM(2005) 257 _BAR_ _BAR_ 15. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Výroční zpráva pro orgán, který je příslušný pro udělení absolutoria, o interních auditech provedených v roce 2004 (článek 86 odst. 4 finančního nařízení) Úplný znění textu je k dispozici ve FR-DE-EN _BAR_
KOM(2005) 390 _BAR_ _BAR_ 1. 9. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Vzájemné souvislosti migrace a rozvoje: Některé konkrétní pokyny _BAR_
KOM(2005) 569 _BAR_ _BAR_ 15. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o partnerství veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství o zadávání veřejných zakázek a koncesích _BAR_
KOM(2005) 573 _BAR_ _BAR_ 15. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Dopady přistoupení Bulharska a Rumunska na lidské zdroje Komise _BAR_
KOM(2005) 582 _BAR_ _BAR_ 16. 11. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Otevření delegace
Stanovisko Komise ze dne 23. května 2006 k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu ze závodu Comurhex v Pierrelatte ve Francii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu
(2006/C 123/02)
(Pouze francouzské znění je závazné)
Dne 8. listopadu 2005 obdržela v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu Evropská komise od vlády Francie všeobecné údaje k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu ze závodu Comurhex.
Komise na základě všeobecných údajů a po poradě se skupinou odborníků vypracovala následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi závodem a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě v Itálii, je přibližně 170 km.
2. Zamýšlená úprava bude mít za následek celkový nárůst limitních hodnot u uvolňování vzduchem šířených a tekutých výpustí s ohledem na tritium a uhlík 14.
3. Na obyvatelstvo jiného členského státu nebude mít plánovaná úprava při běžném provozu vliv, který by byl ze zdravotního hlediska významný.
4. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí následkem havárie typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích nebude mít plánovaná změna ze zdravotního hlediska významný dopad na obyvatelstvo jiného členského státu.
Komise tedy zastává stanovisko, že provedení upraveného plánu zneškodňování radioaktivního odpadu v jakékoli podobě ze závodu Comurhex
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 123/03)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Feromolybden _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ nařízení Rady (ES) č. 215/2002 (Úř. věst. L 35, 6.2.2002, s. 1) _BAR_ 7. 2. 2007 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Telefax: (32-2) 295 65 05
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ručních paletových vozíků a jejich hlavních součástí pocházejících z Čínské lidové republiky
(2006/C 127/02)
Komise rozhodla z vlastní iniciativy zahájit částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1]. Tento přezkum je omezen pouze na zkoumání aspektů dumpingu ve vztahu k jednomu vyvážejícímu výrobci, společnosti Ningbo Ruyi Joint Stock Co., Ltd. (dále jen "společnost").
1. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou ruční paletové vozíky a jejich hlavní součásti, tj. podvozky a hydraulika pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódů KN ex84279000 a ex84312000.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
2. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1174/2005 [2].
3. Odůvodnění přezkumu
Komise má k dispozici dostatečné přímé důkazy, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
Z informací, které má Komise k dispozici, vyplývá, že u společnosti převládají podmínky tržního hospodářství, což dokazuje skutečnost, že společnost splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst.
7 písm. c) základního nařízení. Kromě toho by srovnání běžné hodnoty založené na vlastních nákladech/domácích cenách společnosti a vývozních cenách vedlo ke snížení dumpingu výrazně pod úroveň současných opatření.
Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
4. Postup pro stanovení dumpingu
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zahajuje v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení přezkum, aby stanovila, zda společnost podniká za podmínek tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a pokud ano, aby stanovila individuální dumpingové rozpětí pro společnost založené na vlastních nákladech/domácích cenách a, v případě zjištění dumpingu, určila úroveň cla, kterému by měly podléhat její dovozy dotčeného výrobku do Společenství.
Šetřením se posoudí, zda je třeba, aby stávající opatření ve vztahu k výše uvedené společnosti nadále platila či byla zrušena nebo změněna.
a) Dotazníky
Aby Komise získala informace, které považuje za nezbytné k šetření, zašle společnosti a orgánům dotčené země vývozu dotazníky.
Informace a příslušnou dokumentaci musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) bodě i) tohoto oznámení.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) bodě i) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
c) Status tržního hospodářství
V případě, že společnost poskytne dostatečné důkazy o tom, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Za tímto účelem musí být předložena řádně odůvodněná žádost ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 5 písm. b) tohoto oznámení. Komise zašle formulář žádosti společnosti a orgánům Čínské lidové republiky.
5. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jakýchkoli jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
ii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o uplatnění statusu země s tržním hospodářstvím
Řádně odůvodněnou žádost o uplatnění statusu země s tržním hospodářstvím podle odst. 4 písm. c) tohoto oznámení musí společnost doručit Komisi do 15 dnů od zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
6. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [3]" a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
7. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro dotčenou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
8. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček
(2006/C 127/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-2:2006 Bezpečnost hraček – Část 2: Hořlavost _BAR_ EN 71-2:2003 _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-5:1993 Bezpečnost hraček – Část 5: Chemické hračky (soupravy) jiné než soupravy pro pokusy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 71-5:1993/A1:2006 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Provozování letecké dopravy na letecké trase s omezenými dopravními právy
(2006/C 127/06)
Na základě odstavce 61 zákona o letecké dopravě ze dne 3. března 1995 (281/1995) a s odkazem na nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 847/2004 ze dne 29. dubna 2004 o vyjednávání a provádění dohod mezi členskými státy a třetími zeměmi o leteckých službách rozhodl Úřad civilního letectví takto:
1. Oblast působnosti
Toto rozhodnutí stanoví podrobná ustanovení týkající se udělení dopravní licence leteckým dopravcům ES pro leteckou trasu s omezenými dopravními právy (dále jen "trasa s omezenými dopravními možnostmi").
Pro účely tohoto rozhodnutí se však závazky k zajištění veřejných služeb uložené podle článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství nebudou považovat za omezení.
2. Dopravní práva a potřeba jejich využití leteckými dopravci
2.1 Informace ohledně dopravních práv a jejich využití na trasách mezi Finskem a státy, které nejsou členy Evropské unie a s kterými Finsko uzavřelo dohody o letecké dopravě, poskytuje oddělení pro politiku letecké dopravy Úřadu civilního letectví a nebo jsou k dispozici na internetových stránkách úřadu (www.ilmailulaitos.fi).
2.2 Oddělení pro politiku letecké dopravy uveřejní na internetových stránkách Úřadu civilního letectví informace o jednání o letecké dopravě mezi Finskem a třetími zeměmi.
2.3 Letečtí dopravci ES, kteří mají zájem provádět letecké služby na trase s omezenými dopravními možnostmi nebo na trasách mezi Finskem a státem, který není členem Evropské unie a s kterým Finsko neuzavřelo dohodu o letecké dopravě, mohou oznámit své plány a potřeby oddělení pro politiku letecké dopravy.
Informace, které oddělení pro politiku letecké dopravy obdrží, budou při přípravě jednání Finska o dohodách o letecké dopravě zohledněny.
3. Žádost o dopravní licenci
3.1 V případě, že letecký dopravce ES projeví zájem o nevyužitou kapacitu na trase s omezenými dopravními možnostmi, vydá oddělení pro politiku letecké dopravy Úřadu civilního letectví oznámení o možnosti podání žádosti o dopravní licenci pro tuto leteckou trasu.
Oznámení bude elektronicky odesláno všem leteckým dopravcům ES, kteří provádí letecké služby ve Finsku, do a/nebo z Finska, nebo kteří požádali oddělení pro politiku letecké dopravy o informace ohledně nevyužité kapacity.
Oznámení bude rovněž zveřejněno na internetových stránkách Úřadu civilního letectví. Oznámení uvádí lhůtu pro podání žádosti o dopravní licenci.
3.2 Žádost o dopravní licenci musí obsahovat alespoň následující údaje:
a) kopii provozní licence leteckého dopravce;
b) popis služeb letecké dopravy, které jsou pro trasu plánované (počet týdenních letů, letecké vybavení, případná místa mezipřistání, celoroční nebo sezónní doprava);
c) datum předpokládaného zahájení dopravy;
d) druh dopravy (osobní, nákladní nebo jiná);
e) dostupnost služeb a podpora zákazníků (síť prodeje letenek, internetové služby atd.);
f) případná návazná doprava;
g) politika stanovení tarifů pro leteckou trasu.
3.3 Žádost o dopravní licenci musí být oddělení pro politiku letecké dopravy podána ve finštině nebo ve švédštině ve stanovené lhůtě.
4. Udělení dopravní licence
4.1 Oddělení pro politiku letecké dopravy Úřadu civilního letectví udělí dopravní licenci pro trasu s omezenými dopravními možnostmi žadateli/žadatelům, kteří se projeví jako nejlepší při celkovém posouzení, při kterém se bere v úvahu potřeba osobní a/nebo nákladní dopravy, podpora konkurence a vyvážený rozvoj letecké dopravy Společenství.
Dopravní licence je platná na dobu neurčitou nebo na období stanovené oddělením pro politiku letecké dopravy.
4.2 V souvislosti s posouzením, které vede k výběru leteckých dopravců, provede oddělení pro politiku letecké dopravy finanční analýzu různých alternativ z pohledu osobní a nákladní dopravy.
Analýza musí popsat situaci trhu a konkurence na této trase.
4.3 Oddělení pro politiku letecké dopravy může v souvislosti s posuzováním žádostí uspořádat veřejná slyšení (hearing), kterých se mohou zúčastnit všichni žadatelé.
Oddělení pro politiku letecké dopravy musí ze slyšení vypracovat zápis, který bude k dispozici všem leteckým dopravcům, kteří podali žádost o příslušnou dopravní licenci.
Žadatelé mohou k zápisu ve stanovené lhůtě podat písemné námitky.
Je-li uspořádáno veřejné slyšení, nemůže oddělení pro politiku letecké dopravy rozhodnout o udělení dopravních licencí před uplynutím lhůty stanovené pro podání námitek.
4.4 Kromě toho, že udělení dopravní licence bude oznámeno podle odstavce 54 správního zákona (434/2003), bude rozhodnutí také zveřejněno na internetových stránkách Úřadu civilního letectví.
4.5 Rozhodnutí o udělení dopravní licence, přijaté oddělením pro politiku letecké dopravy Úřadu civilního letectví, je správní rozhodnutí, o jehož změnu je možno požádat podle odstavce 3 bodu 3 zákona o civilním letectví (1123/1990).
5. Nové přezkoumání dopravní licence
5.1 Oddělení pro politiku letecké dopravy Úřadu civilního letectví může rozhodnout o novém přezkoumání udělení dopravní licence.
Dopravní licence musí vždy být podrobena novému přezkoumání na žádost leteckého dopravce ES, který provádí letecké služby ve Finsku, do a/nebo z Finska.
Nové přezkoumání však nelze provést dříve než po uplynutí lhůty pěti let po udělení dopravní licence nebo po předcházejícím přezkoumání.
5.2 Držitel dopravní licence musí být informován o novém přezkoumání, které bude také zveřejněno na internetových stránkách Úřadu civilního letectví.
V oznámení je uvedena lhůta v jejímž rámci letecký dopravce ES, který má zájem užívat dopravní práva pokrytá dopravní licencí, musí předložit žádost o dopravní licenci.
5.3 Při novém přezkoumání dopravní licence jsou uplatňovány body 3.2, 3.3 a 4 a to tak, aby nedošlo k zásahu do platných dopravních licencí, jsou-li dopravní práva pokrytá licencí využívána účinně a v souladu s právem hospodářské soutěže Evropského společenství a odpovídajícími vnitrostátními právními předpisy.
5.4 Bez ohledu na to, co je předepsáno v bodě 5.1, je možné dopravní licenci pro leteckou trasu s omezenými dopravními možnostmi, která byla udělena před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost a která se vztahuje na leteckou trasu, kde podle ustanovení příslušného zákona o letecké dopravě lze určit jen jediného leteckého dopravce, podrobit novému přezkoumání po uplynutí tří let od vstupem tohoto rozhodnutí v platnost.
6. Zrušení platnosti a stažení dopravní licence
6.1 Jestliže doprava, jíž se licence týká
- nezačala v období letového řádu, které následuje po dni stanoveném pro zahájení dopravy, nebo
- jestliže doprava byla přerušena a nebyla znovu zahájena v rámci následujících dvou celých období letového řádu a držitel dopravní licence v přiměřené lhůtě stanovené oddělením pro politiku letecké dopravy Úřadu civilního letectví neprokázal,
že je to v důsledku výjimečných okolností, které držitel dopravní licence nemohl ovlivnit, bude platnost dopravní licence zrušena.
6.2 Platnost dopravní licence bude zrušena v případě, že držitel dopravní licence písemně oznámí oddělení pro politiku letecké dopravy Úřadu civilního letectví, že dopravní práva pokrytá licencí již dále nehodlá užívat.
6.3 Oddělení pro politiku letecké dopravy Úřadu civilního letectví může zcela nebo na určitou dobu stáhnout dopravní licenci, nebo omezit činnost uvedenou v dopravní licenci, jestliže držitel dopravní licence
- neuskuteční letecké služby v souladu s podmínkami dopravní licence;
- nedodrží ustanovení smlouvy o letecké dopravě, na jejichž základě byla dopravní licence udělena, nebo jiné mezinárodní závazky; nebo
- nesplní podmínky pro provádění dopravy a předpisy pro dané činnosti.
7. Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 2. srpna 2004.
Úřad civilního letectví, Vanda, dne 24. června 2004.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 127/08)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
"EKSTRA DEVIŠKO OLJČNO OLJE SLOVENSKE ISTRE"
č. ES: SI/0420/ 29.10.2004
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano _BAR_
Adresa: _BAR_ Dunajska cesta 58, SLO-1000 Ljubljana _BAR_
Tel.: _BAR_ (386-1) 478 90 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (386-1) 478 90 55 _BAR_
E-mail: _BAR_ varnahrana.mkgp@gov.si _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ DOSI — Društvo Oljkarjev Slovenske Istre _BAR_
Adresa: _BAR_ p.p.
55, SLO-6310 Izola _BAR_
Tel.: _BAR_ — _BAR_
Fax: _BAR_ — _BAR_
E-mail: _BAR_ — _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.5.
Oleje
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre"
Popis Chemické složení:
Extra panenský olivový olej ze slovinské Istrie se vyznačuje vysokým obsahem kyseliny olejové (≥ 72), nízkým obsahem kyseliny linolové (≤ 8,0) a vysokým obsahem antioxydantů.
Hodnota peroxidového čísla vyjádřeného v mmol O2/kg je ≤ 7.
Organoleptické vlastnosti:
Příznačné je ovocné aroma, které připomíná olivu a jiné ovoce.
Olej nesmí mít senzorické nedostatky a musí mít obecné senzorické hodnocení ≥ 6,5.
Zeměpisná oblast - na severu státní hranice s Itálií,
- na západě moře,
- na jihu hranice s Chorvatskem,
- na východě okraj Krasu.
Důkaz původu :
Oblast produkce je uvedena v bodě 4.3 tohoto přehledu. Způsob výroby musí splňovat kritéria zabezpečující nejvyšší jakost a jedinečnost Extra panenského olivového oleje ze slovinské Istrie.
Všichni producenti musí být registrováni v příslušné oblasti a zapsáni do registru producentů a rovněž výroba musí probíhat v registrovaných lisovnách v té samé oblasti.
Při skladování se musí každá nádoba označit nápisem "geografsko poreklo" (zeměpisný původ) a musí mít číslo série. Štítek musí obsahovat rovněž všechny údaje o sériích.
Stáčení do láhví je povoleno pouze ve stáčírnách, které jsou v dané oblasti registrované.
Způsob produkce - olivový olej musí být získaný z plodů při teplotě nižší než 27 °C,
- během zpracování se nesmí přidávat žádné doplňkové látky kromě vody,
- olivy je třeba zpracovat do 48 hodin po sklizni.
- pěstování oliv s kontrolou množství a sortimentu,
- sběr oliv (ruční sběr) probíhá v období optimální zralosti,
- uskladnění oliv (ne více než 48 hodin),
- zpracování (registrované lisovny) s kontrolou hygieny, teploty a získaného produktu,
- uskladnění v náležitě označených nádobách za přiměřené teploty (12 – 20 °C),
- odebírání vzorků (prověrka jakosti),
- stáčení do láhví a označování v registrovaných stáčírnách,
- uskladnění oleje v láhvích.
Souvislost Pravost:
Slovinská Istrie má velmi vhodnou zeměpisnou polohu pro pěstování oliv. Moře se středomořským podnebím zde zasahuje vysoko na sever, což umožňuje velmi dobrý poměr mezi získaným produktem a jeho obsahem biofenolů.
Proto se Extra panenský olivový olej ze slovinské Istrie vyznačuje vysokým obsahem antioxidantů – biofenolů a vysokou jakostí.
Napomáhá tomu i povaha půdy, neboť ve slovinské Istrii převládají karbonátové flyše pokryté eutrickou hnědou půdou (stupeň nasycení bázemi přesahuje 50 %), na které se olivovníku nejlépe daří.
Historie:
Tradice výroby olivového oleje v oblasti slovinské Istrie sahá hluboko do minulosti, neboť již řecký historik Pausanias (180 př.n.l. až 115 př.n.l.) ve svém díle Popis Řecka v odstavci 10.32.19 zmiňuje istrijský olivový olej.
O výrobě oleje v této oblasti se zachovalo mnoho dokumentů v období od roku 1201 do 17. století a dále až do současnosti (podrobný seznam v žádosti), které ukazují rozvoj výroby olivového oleje ve slovinské Istrii během staletí.
Tradiční metody a po staletí získávané poznatky přispívají i dnes k vysoké jakosti oleje z této oblasti.
Název: _BAR_ INSPECT d.o.o _BAR_
Bureau Veritas Company _BAR_
Adresa: _BAR_ Linhartova 49a, SLO-1000 Ljubljana _BAR_
Tel.: _BAR_ (386-1) 475 76 70 _BAR_
Fax: _BAR_ (386-1) 474 76 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ inspect@bureauveritas.com _BAR_
Kontrolní subjekt Označování :
Extra panenský olivový olej ze slovinské Istrie se zeměpisným označením se označuje podle nařízení Komise č. 1019/2002 o obchodních normách pro olivový olej.
Extra panenský olivový olej ze slovinské Istrie se zeměpisným označením se může plnit do láhví pouze na území slovinské Istrie.
Nápis "Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre" a označení "prvo hladno prešanje" (první lisování za studena) nebo "hladno stiskanje" (lisování za studena) musí být viditelně označeny na štítku.
Pro zajištění sledovatelnosti vystaví sdružení štítek s čísly série podle registru producentů olivového oleje se zeměpisným označením.
Vnitrostátní požadavky : Nařízení o zeměpisném označení "Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre" (Úřední věstník Slovinské republiky č. 47/04).
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 90/396/EHS ze dne 29. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se spotřebičů plynných paliv
(2006/C 128/02)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 26:1997 Průtokové ohřívače vody s atmosférickými hořáky na plynná paliva pro ohřev užitkové (pitné) vody _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 26:1997/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2001) _BAR_
EN 26:1997/AC:1998 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-1:1998 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-1: Všeobecné požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 30-1-1:1998/A1:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1999) _BAR_
EN 30-1-1:1998/A2:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 29. 2. 2004) _BAR_
EN 30-1-1:1998/A3:2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2005) _BAR_
EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-2:1999 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-2: Bezpečnost – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-3:2003 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-3: Bezpečnost – Spotřebiče se sklokeramickou varnou deskou _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 30-1-3:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-4:2002 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-4: Bezpečnost – Spotřebiče s hořákem nebo více hořáky s automatikou _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-2-1:1998 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-1: Hospodárné využití energie – Všeobecně _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 30-2-1:1998/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
EN 30-2-1:1998/A2:2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2005) _BAR_
EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-2-2:1999 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-2: Hospodárné využití energie – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 88:1991 Regulátory tlaku pro spotřebiče plynných paliv se vstupním přetlakem do 200 mbar _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 88:1991/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 1996) _BAR_
CEN _BAR_ EN 89:1999 Zásobníkové ohřívače vody na plynná paliva k přípravě teplé pitné (užitkové) vody _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 89:1999/A1:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2000) _BAR_
EN 89:1999/A2:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 125:1991 Pojistky plamene pro spotřebiče plynných paliv – Termoelektrické pojistky plamene _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 125:1991/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 1996) _BAR_
CEN _BAR_ EN 126:2004 Vícefunkční řídicí přístroje spotřebičů na plynná paliva _BAR_ EN 126:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 161:2001 Samočinné uzavírací ventily pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv _BAR_ EN 161:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-1:2005 Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 1: Všeobecné požadavky na bezpečnost _BAR_ EN 203-1:1992 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-2-1:2005 Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-1: Zvláštní požadavky – Otevřené hořáky a hořáky pro nádoby WOK _BAR_ EN 203-2:1995 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-2-3:2005 Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-3: Zvláštní požadavky – Varné nádoby _BAR_ EN 203-2:1995 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-2-4:2005 Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-4: Zvláštní požadavky – Smažiče _BAR_ EN 203-2:1995 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-2-6:2005 Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-6: Zvláštní požadavky – Ohřívače vody pro nápoje _BAR_ EN 203-2:1995 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-2-8:2005 Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-8: Zvláštní požadavky – Pečicí a smažicí pánve _BAR_ EN 203-2:1995 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-2-9:2005 Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2-9: Zvláštní požadavky – Varné desky, ohřívací desky a plotnové opékače _BAR_ EN 203-2:1995 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_
CEN _BAR_ EN 257:1992 Mechanické regulátory teploty pro spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 257:1992/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 1996) _BAR_
CEN _BAR_ EN 297:1994 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B11 a B11BS s atmosférickými hořáky a s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 297:1994/A2:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 1996) _BAR_
EN 297:1994/A3:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 1997) _BAR_
EN 297:1994/A5:1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 1998) _BAR_
EN 297:1994/A6:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2003) _BAR_
EN 297:1994/A4:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 298:2003 Automatiky hořáků a spotřebičů plynných paliv s ventilátorem a bez ventilátoru _BAR_ EN 298:1993 _BAR_ 30. 9. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 303-3:1998 Kotle pro ústřední vytápění – Část 3: Kotle pro ústřední vytápění na plynná paliva – Sestava kotlového tělesa a hořáku s ventilátorem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 303-3:1998/A2:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 377:1993 Maziva pro aplikace v přístrojích a zařízeních používajících hořlavé plyny kromě těch, které jsou určeny pro použití v průmyslové výrobě _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 377:1993/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 1997) _BAR_
CEN _BAR_ EN 416-1:1999 Závěsné tmavé trubkové zářiče s hořákem na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 416-1:1999/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2001) _BAR_
EN 416-1:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 416-1:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 419-1:1999 Závěsné zářiče na plynná paliva s hořákem bez ventilátoru pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 419-1:1999/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2001) _BAR_
EN 419-1:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 419-1:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 437:2003 Zkušební plyny – Zkušební přetlaky – Kategorie spotřebičů _BAR_ EN 437:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 449:2002 Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění pro domácnost bez připojení ke kouřovodu (včetně spotřebičů s difúzním katalytickým spalováním) _BAR_ EN 449:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 461:1999 Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění do 10 kW, bez připojení ke kouřovodu, pro všeobecné použití vyjma domácností _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 461:1999/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 483:1999 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení C s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 483:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 484:1997 Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Varné jednotky včetně varných jednotek s rožněm pro venkovní použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 497:1997 Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Víceúčelové vařidlové hořáky pro venkovní použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 498:1997 Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Rožně pro venkovní použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 509:1999 Dekorační krby na plynná paliva pro tepelnou pohodu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 509:1999/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2003) _BAR_
EN 509:1999/A2:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 521:2006 Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Přenosné spotřebiče využívající tlaku par zkapalněných uhlovodíkových plynů _BAR_ EN 521:1998 _BAR_ 31. 8. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 525:1997 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s přímým ohřevem a nucenou konvekcí o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 549:1994 Pryžové materiály pro těsnění a membrány pro spotřebiče plynných paliv a zařízení na plynná paliva _BAR_ EN 291:1992 EN 279:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 1995) _BAR_
CEN _BAR_ EN 613:2000 Konvekční kamna na plynná paliva _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 613:2000/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 621:1998 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 621:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 624:2000 Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Uzavřené vytápěcí zařízení na zkapalněné uhlovodíkové plyny pro zabudování do vozidel a lodí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 625:1995 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kombinované kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW provozované za účelem přípravy teplé užitkové vody pro domácnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 656:1999 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B s jmenovitým tepelným příkonem nad 70 kW, nejvýše však 300 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 676:2003 Hořáky na plynná paliva s ventilátorem a s automatickým řízením _BAR_ EN 676:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 29. 2. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 677:1998 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kondenzační kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 732:1998 Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Absorpční chladničky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 751-1:1996 Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 1: Anaerobní těsnicí prostředky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 751-2:1996 Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 2: Netvrdnoucí těsnicí prostředky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 751-3:1996 Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 3: Nespékané pásky z PTFE _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 751-3:1996/AC:1997 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-1:1999 Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Sestava D, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-1:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-1:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-1:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-2:1999 Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 2: Sestava E, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-2:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-2:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-2:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-3:1999 Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 3: Sestava F, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-3:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-3:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-3:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-4:1999 Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 4: Sestava H, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-4:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-4:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-4:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 778:1998 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 778:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1020:1997 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1020:1997/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1106:2001 Ručně ovládané armatury pro spotřebiče na plynná paliva _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1196:1998 Ohřívače vzduchu na plynná paliva pro vytápění prostorů bytových a nebytových objektů – Doplňující požadavky na kondenzační ohřívače vzduchu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1266:2002 Konvekční kamna na plynná paliva s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1266:2002/A1:2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1319:1998 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí a s hořáky s ventilátorem, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1319:1998/A2:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 29. 2. 2000) _BAR_
EN 1319:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1458-1:1999 Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1458-2:1999 Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 2: Racionální využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1596:1998 Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Pojízdné a přenosné ohřívače vzduchu s přímým ohřevem a nucenou konvekcí pro vytápění nebytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1596:1998/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1643:2000 Soustava k hlídání těsnosti samočinných uzavíracích ventilů pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1854:1997 Hlídače tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1854:1997/A1:1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12067-1:1998 Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv – Část 1: Pneumatické provedení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12067-1:1998/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12067-2:2004 Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv – Část 2: Elektronické provedení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12078:1998 Nulové regulátory tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12244-1:1998 Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12244-2:1998 Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12309-1:1999 Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12309-2:2000 Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 2: Hospodárné využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12669:2000 Ohřívače na plynná paliva s ventilátorem a s přímým ohřevem vzduchu pro vytápění skleníků a přídavné vytápění nebytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12752-1:1999 Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12752-2:1999 Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12864:2001 Nízkotlaké, nepřestavitelné regulátory tlaku, s největším výstupním přetlakem do 200 mbar včetně, s průtokem do 4 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12864:2001/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
EN 12864:2001/A2:2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13278:2003 Kamna na plynná paliva s otevřenou spalovací komorou _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13611:2000 Bezpečnostní a řídicí přístroje pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv – Všeobecné požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13611:2000/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13785:2005 Regulátory tlaku s průtokem do 100 kg/h včetně, s výstupním přetlakem do 4 bar včetně vyjma regulátorů, které jsou předmětem EN 12864, pro butan, propan nebo jejich směsi, a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13786:2004 Automatické přepínací ventily s největším výstupním přetlakem do 4 bar včetně, s průtokem do 100 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14543:2005 Specifikace pro spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění pro venkovní použití – Sálavá topidla bez odtahu spalin pro venkovní prostředí nebo pro dostatečně větrané prostory _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 128/03)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
EXAIRETIKO PARTHENO ELAIOLADO "TROIZINIA"
Číslo ΕS: EL/0206/ 24.09.2001
CHΟP ( Χ ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΑΓΡΟΤΙΚΗΣ ΑΝΑΠΤΥΞΗΣ & ΤΡΟΦΙΜΩΝ (MINISTERSTVO PRO ROZVOJ VENKOVA A PRO POTRAVINY) _BAR_
Δ/ΝΣΗ ΒΙΟΛΟΓΙΚΗΣ ΓΕΩΡΓΙΑΣ (ŘEDITELSTVÍ PRO EKOLOGICKÉ ZEMĚDĚLSTVÍ) _BAR_
ΤΜΗΜΑ ΠΡΟΪΌΝΤΩΝ ΠΟΠ – ΠΓΕ – ΕΠΠΕ (ODBOR PRO PRODUKTY CHOP, CHZO A ZARUČENÉ TRADIČNÍ SPECIALITY _BAR_
Adresa: _BAR_ Αχαρνών 29, Τ.Κ. 101 76 ΑΘΗΝΑ _BAR_
Tel.: _BAR_ (30) 210823 20 25 _BAR_
Fax: _BAR_ (30) 210 882 12 41 _BAR_
E-mail: _BAR_ yg3popge@otenet.gr. _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ "Ομάδα Παραγωγών Ελαιολάδου Τροιζηνίας" (Skupina producentů olivového oleje z Trizinie), neziskové sdružení _BAR_
Adresa: _BAR_ Γαλατάς Τροιζηνίας – Τ.Κ. 180 20 ΕΛΛΑΣ _BAR_
Tel.: _BAR_ (30) 22980 26 140 _BAR_
Fax: _BAR_ (30) 22980 22 602 _BAR_
E-mail: _BAR_ rastoni@hol.gr. _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( Χ ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.5.
Oleje a tuky – Extra panenský olivový olej.
4. Popis produktu:
(složení podle čl. 4 odst. 2).
Název : Exairetiko partheno elaiolado "Troizinia"
Popis - Barva: žlutá až zelenožlutá, v závislosti na stupni zralosti plodů při sklizni.
- chuť: příjemná, se základem sladkým nebo hořkým (hořkost se postupně zmírňuje a za několik měsíců zmizí) a
- aroma: pro celkový chuťový dojem je určující aroma čerstvě sklizeného ovoce.
Zeměpisná oblast a) obec Methana s městem Methana a okresy Kunupitsa, Kypseli a Megalochori
b) obec Poros a
c) obec Trizina s městem Galata a okresy Ano Fanari, Dryopi, Karatsas, Taktikupoli a Trizina.
Doklad původu : Úkony produkce, zpracování, balení a plnění do lahví probíhají ve vymezené oblasti.
Producenti zapisují své olivové háje do rejstříku, který se průběžně aktualizuje.
Zpracovatelská zařízení a zařízení pro plnění do lahví se rovněž zapisují do zvláštních rejstříků.
Tyto rejstříky vede a aktualizuje Ředitelství pro rozvoj venkova, což umožňuje sestavit každý rok tabulku o množství zpracovaných oliv a o množství vyprodukovaného olivového oleje.
Tak jsou všechny zapojené strany zaznamenány ve zvláštních rejstřících a podrobeny důkladnému dozoru co do plnění jejich povinností, čímž se plně zajišťuje sledovatelnost produktu.
Způsob produkce a) Techniky pěstování zaměřené na získání oleje
Půda se zpracovává za pomocí strojů. Nepoužívají se však herbicidy.
25 % olivových hájů se zavlažuje za použití hadic popř. odkapávacích či rozstřikovacích systémů.
Velikost stromů, jejich ošetřování řádným způsobem, správně a včas, což spolu se správným dodáváním vody a hnojiva vede k tomu, že olivovníky v olivových hájích Trizonie nesou zhruba stejnou úrodu každý rok.
K hnojení a ochraně rostlin se používají mírné a ekologicky šetrné prostředky a postupy (organická hnojiva, pasti na mouchu olivovou, rozstřikování návnad atd.).
b) Sklizeň oliv
Většina oliv se sklízí tehdy, když se barva mění ze zelené v černou.
Sklizeň začíná v listopadu (ještě ne zcela zralé plody) a končí v únoru.
Hlavními měsíci sklizně jsou prosinec a leden.
Plody se sklízí před dosažením přezrálosti, neboť jinak ztrácejí na velikosti a váze, aromatické látky se vytrácejí a obsah kyselin v oleji se zvyšuje.
Tradičně se sklízejí pouze za pomoci hrábí nebo pouze ručně, což se kladně projevuje na jakosti produktu a zdraví stromu.
c) Sběr a skladování
Natrhané plody se ihned plní do pytlů z rostlinných vláken (juty), což napomáhá jejich provětrávání, a ještě téhož dne se dopraví do lisovny.
Zřídka dojde k tomu, že pytle se musí skladovat čtyřiadvacet hodin před odvozem, a v takových případech se umísťují na palety v zastřešených prostorách, kde jsou dobře větrané, avšak chráněné před sluncem a deštěm.
d) Zpracování oliv – získávání oleje
Olivy se zpracovávají tímto postupem: příjem – vypravení na pás ke zpracování – odstranění listů – omytí – lisování – mletí – hnětení – oddělení oleje od kaše – závěrečné čiření.
Postup odpovídá veškerým předpisům co do čistoty, rychlosti hnětení (17 – 19 otáček/min.), doby hnětení (20 – 30 min.) a především teploty, která v žádném případě nepřekračuje 28 – 29 °C .
e) Balení a obchodní úprava:
Před odesláním na trh a ke konečnému spotřebiteli se olej Trizonia skladuje v korozivzdorných nádobách, a potom se plní do pětilitrových nádob a do tmavých lahví o objemu 0,1 až 1 litru.
Konečné balení produktu probíhá výhradně uvnitř zeměpisného území, aby se zajistila jakost a umožnila se závěrečná kontrola produktu.
Přitom se dbá i na hospodářské faktory a na přednosti obchodní úpravy.
Považuje se za nutné i správné, aby k veškeré činnosti docházelo v rámci zeměpisné oblasti, aby se zajistila ochrana názvu a zaručila se jakost a pravost produktu.
Souvislost :
Pro výtečnou jakost olivového oleje z Trizonie jsou rozhodující tyto faktory: zvláštní půdní a klimatické podmínky v oblasti, používané metody pěstování, postup při sklizni a doba sklizně, vhodné tradiční a včasné balení a zpracování, jež odpovídají technickým předpisům a vědeckým poznatkům.
Hornatý a kopcovitý terén oblasti, mírné srážky (ročně kolem 550 mm), mírná zima, léto relativně suché a teplé (během něhož nicméně spadne vítaných 15 % z celkových ročních srážek), silné sluneční záření, mírné a suché severní větry a vyšší poloha krajiny (jež zajišťuje výtečné světelné a povětrnostní podmínky, jež jsou, jak známo, významným předpokladem pro vysokou jakost oliv), to vše přispívá k tomu, že olej zde produkovaný je bohatý na barviva a tudíž výrazně zbarvený, zároveň však má jemnou, příjemnou chuť.
Také mírně vápenitá půda s neutrálním nebo slabě zásaditým pH a obecně vysokým obsahem fosforu, draslíku, bóru a jiných prvků je velmi významná pro produkci oleje, který je přirozeně čirý a bohatý na aromatické látky.
Kontrolní orgány A)
Název: _BAR_ Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση Αθηνών – Πειραιώς _BAR_
Νομαρχιακό Διαμέρισμα Πειραιώς. _BAR_
Διεύθυνση Γεωργίας Πειραιώς _BAR_
Adresa: _BAR_ Δημοσθένους 1, Τ.Κ. 185 31 ΠΕΙΡΑΙΑΣ _BAR_
Tel.: _BAR_ (30) 210 412 47 72 _BAR_
Fax: _BAR_ (30) 210 412 61 43 _BAR_
E-mail: _BAR_ u15614@minagric.gr _BAR_
B)
Název: _BAR_ Οργανισμός Πιστοποίησης και Επίβλεψης Γεωργικών Προϊόντων (Ο.Π.Ε.ΓΕ.Π.) _BAR_
Adresa: _BAR_ Άνδρου 1 & Πατησίων, Τ.Κ. 112 57 ΑΘΗΝΑ _BAR_
Tel.: _BAR_ (30) 210 823 12 53 _BAR_
Fax: _BAR_ (30) 210 823 14 38 _BAR_
E-mail: _BAR_ agrocert@otenet.gr _BAR_
Označování : Balení produktu musí povinně nést označení ΕΞΑΙΡΕΤΙΚΟ ΠΑΡΘΕΝΟ ΕΛΑΙΟΛΑΔΟ "ΤΡΟΙΖΗΝΙΑ" Π.Ο.Π., jakož i označení stanovená v čl. 4 odst. 8 výnosu prezidenta č. 61/93 a ve společném rozhodnutí ministrů č. 2823003 ze dne 12. ledna 2004
Vnitrostátní požadavky : Použijí se platná ustanovení zákona č. 2040/92, výnosu prezidenta č. 61/93 a společného rozhodnutí ministrů č. 2823003 ze dne 12. ledna 2004.
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2006/C 3/04)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"BATATA DE TRÁS-OS-MONTES"
Č. ES: PT/00217/ 10.12.2001
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména pro producenty produktů s dotyčným CHOP a CHZO, lze nalézt v úplném znění specifikace, které je možné získat od vnitrostátních orgánů nebo od příslušných útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ INSTITUTO DE DESENVOLVIMENTO RURAL E HIDRÁULICA _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
Afonso Costa, 3. P-1949-002 Lisboa _BAR_
Tel.: _BAR_ 351 21 844 22 00 _BAR_
Fax: _BAR_ 351 21 844 22 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ idrha@idrha.min-agricultura.pt _BAR_
2. Skupina žadatelů:
Název: _BAR_ COOPERATIVA AGRÍCOLA NORTE TRANSMONTANO, CRL _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
General Ribeiro de Carvalho P-5400-497 Chaves _BAR_
Tel.: _BAR_ 351 276 62 23 69 _BAR_
Fax: _BAR_ 351 276 32 23 69 _BAR_
E-mail: _BAR_ cant@net.sapo.pt _BAR_
Složení: producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( )
3. Druh produktu:
Skupina 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "BATATA DE TRÁS-OS-MONTES"
Popis : Batata de Trás-os-Montes je hlízou rostliny Solanum tuberosum L., běžně označované jako brambory, která patří do čeledi lilkovitých (Solanaceae) a která se pěstuje ve specifických agroenvironmentálních podmínkách hor a údolí oblasti Trás-os-Montes.
Mezi používané kultivary patří Desiree, Kennebec, Jaerla a Atlantic.
Jejich tvar je podobný válci, ale může se výrazně lišit v závislosti na odrůdě, přičemž v rámci každé odrůdy a dávky zůstává stejný.
Slupka se skládá z vrstvy zrohovatělých buněk světlé barvy, špinavě bílého až hnědočerveného odstínu.
Na řezu má brambora vlhký, běložlutý a zcela hladký povrch bez jakýchkoli otvorů.
Vnější část světle růžové až načervenalé barvy je pokrytá zrohovatělou vrstvou, která je skoro vždy o něco tmavší než část vnitřní.
Díky specifickým půdním a klimatickým podmínkám oblasti Trás-os-Montes a díky teplému prostředí, které poskytuje dobře hnojená a kypřená půda, má Batata de Trás-os-Montes příjemnou, velmi charakteristickou, jemně sladkou chuť a podobně příjemné zemité aroma a ve srovnání s ostatními bramborami nezvykle vysoký obsah škrobu, jehož průměr v sušině činí 78 %.
Zeměpisná oblast : Díky půdním a klimatických požadavkům, organoleptickým vlastnostem brambory Batata de Trás-os-Montes, používaným odrůdám, znalosti místních lidí a dlouholetého dodržování místních metod je zeměpisná oblast produkce, zpracování a balení brambory Batata de Trás-os-Montes přirozeně vázaná k horám a údolím oblasti Trás-os-Montes, která zahrnuje obce Boticas, Bragança, Chaves, Macedo de Cavaleiros, Montalegre, Valpaços, Vila Pouca de Aguiar, Vinhais a také freguesias Carvas, Fiolhoso, Jou, Palheiros, Valongo de Milhais, Vilares obce Murça; Pópulo, Ribalonga a Vila Verde obce Alijó; Aguieiras, Bouça, Fradizela, S. Pedro Velho, Torre de D. Chama, Vale de Gouvinhas a Vale de Telhas obce Mirandela; Agrobom, Gebelim, Pombal, Saldonha, Sambade, Soeima a Vales obce Alfândega da Fé a Argozelo, Carção, Matela, Pinelo a Santulhão obce Vimioso.
Důkaz původu : Kromě chuťových vlastností spojených s touto oblastí podléhá také celý proces produkce zvláštnímu systému kontrol, po jehož dokončení se na obal umístí certifikační značka, která umožňuje úplnou vysledovatelnost produktu: rejstříky pěstitelů a balicích stanic dovolují kdykoli určit původ a odrůdu brambor, stejně jako příslušná množství, typ použitého obalu, čísla na certifikačních značkách a místo doručení balení.
Způsob produkce : Způsob produkce se v průběhu času výrazně nezměnil.
Brambory se na stejném poli pěstují maximálně tři po sobě jdoucí roky, jejich pěstování může být extenzivní (pokud se brambory pěstují střídavě s obilninami nebo jednoletými plodinami) nebo intenzivní (pokud se pěstují střídavě se zeleninou nebo kukuřicí).
Určující činností je hnojení půdy v zimě, při kterém se používá přírodní organický materiál a které spolu s vyoráváním brázd a hustotou výsadby (0,6 × 0,4) rozhodujícím způsobem přispívá k organoleptickým a chemickým vlastnostem produktu.
Sběr, příprava na prodej a balení produktu se uskutečňuje v oblasti původu s cílem umožnit kontrolu a úplnou vysledovatelnost a poskytnout spotřebiteli produkt, u něhož je možné zaručit jeho skutečný původ.
Souvislosti : Klimatické podmínky oblasti spolu s používanými metodami pěstování, stupněm zralosti při sběru a podmínkami skladování přispívají k sladké chuti, kterou má hlíza díky výjimečnému obsah cukru/škrobu, a ke struktuře ideální pro absorbování šťávy tučného masa (vepřového), které v této oblasti tvoří základ pokrmů.
Tyto vlastnosti zaručily produktu výjimečnou pověst a jméno a dovolily jeho dlouholeté pěstování, což přispělo k udržitelnosti rodinných hospodářství v této oblasti.
Odborné texty o bramboře Batata de Trás-os-Montes pojednávají již od konce 18. století a dokazují tak ekonomickou, sociální a kulturní důležitost tohoto produktu, jeho pověst a dlouhou historii.
Název: _BAR_ TRADIÇÃO E QUALIDADE — ASSOCIAÇÃO INTERPROFISSIONAL PARA OSPRODUTOS AGRO-ALIMENTARES DE TRÁS OS MONTES _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
25 De Abril 273 S/L P-5370 Mirandela _BAR_
Telefon: _BAR_ 351 278 26 14 10 _BAR_
Fax: _BAR_ 351 278 26 14 10 _BAR_
Kontrolní subjekt :
Subjekt "Tradição e Qualidade" byl uznán jako splňující požadavky normy 45011:2001.
+++++ TIFF +++++
Označování :
Na etiketě musí být uveden název produktu BATATA DE TRÁS-OS-MONTES – INDICAÇÃO GEOGRÁFICA PROTEGIDA (chráněné zeměpisné označení), níže uvedené logo produktu a po rozhodnutí Společenství i evropské logo.
Dále je nutno uvést certifikační značku, která musí obsahovat název produktu a příslušný nápis, název kontrolního subjektu a číslo série (numerický nebo abecedně numerický kód, který umožňuje vysledování produktu).
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 128/05)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
"PAIO DE BEJA"
č.
ES: PT/0230/ 08.04.2002
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
Afonso Costa, n.ο 3, P-1949-002 Lisboa _BAR_
Tel.: _BAR_ (351) 218 44 22 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 218 44 22 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ idrha@idrha.min-agricultura.pt _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Cooperativa Agrícola de Beja, CRL _BAR_
Adresa: _BAR_ Rua Mira Fernandes, n.o 2 _BAR_
Apartado 14 _BAR_
P-7801-901 Beja _BAR_
Tel.: _BAR_ (351) 284 32 20 51 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 284 32 28 97 _BAR_
E-mail: _BAR_ coopagri.beja@mail.telepac.pt _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé( X ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.2 – Masné výrobky
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst.
2)
Název : "Paio de Beja"
Popis : Salám uzený obvykle na dřevě dubu cesmínovitého (Quercus ilex), vyrobený z masa a pevného tuku pocházejících z bourání jatečně upravených těl prasat rasy Alentejana.
Kousky masa a tuku jsou smíchány se solí, paprikovou hmotou, drceným sušeným česnekem, kmínem, paprikou a pepřem.
Plní se do přírodního soleného vepřového střeva.
Uzenina má tvar rovného širokého válce v délce 12 až 20 cm a o průměru 6 až 15 cm. Povrch je lesklý a poněkud hrbolatý, načervenalé a bílé barvy; konzistence je polotuhá až tuhá.
Na obou koncích je střevo stočené a svázané bavlněným provázkem. Na řezu je barva načervenalá až růžová, s bílým mramorováním, hmota má zcela homogenní vzhled.
Kousky tuku mají perleťově bílou barvu, jsou lesklé, aromatické a příjemné chuti.
Uzenina má příjemnou a jemnou chuť, je mírně slaná a někdy lehce pikantní.
Vůně je příjemná, s lehkým uzeným aroma.
Zeměpisná oblast : Zeměpisná oblast produkce suroviny k výrobě Paio de Beja je vymezena obcemi Abrantes, Alandroal, Alcácer do Sal (kromě freguesia Santa Maria do Castelo), Alcoutim, Aljezur (freguesias Odeceixe, Bordeira, Rogil a Aljezur), Aljustrel, Almodôvar, Alter do Chão, Alvito, Arraiolos, Arronches, Avis, Barrancos, Beja, Borba, Campo Maior, Castelo Branco, Castelo de Vide, Castro Marim (freguesias Odeleite a Azinhal), Castro Verde, Chamusca, Coruche, Crato, Cuba, Elvas (kromě freguesia Caia e S. Pedro), Estremoz, Évora, Ferreira do Alentejo, Fronteira, Gavião, Grândola (kromě freguesia Melides), Idanha-a-Nova, Lagos (freguesia Bensafrim), Loulé (freguesias Ameixial, Salir, Alte, Benafim a Querença), Marvão, Mértola, Monchique (freguesias Monchique, Marmelete a Alferce), Monforte, Montemor-o-Novo, Mora, Moura, Mourão, Nisa, Odemira (kromě freguesias Vila Nova de Mil Fontes a S. Teotónio), Ourique, Penamacor, Ponte de Sôr, Portalegre, Portel, Redondo, Reguengos de Monsaraz, Sabugal, Santiago do Cacém (kromě freguesia Santo André), Sardoal, São Brás de Alportel, Serpa, Sines, Silves (freguesias S. Marcos, S. Bartolomeu de Messines a Silves), Sousel, Tavira (freguesia Cachopo), Vendas Novas, Viana do Alentejo, Vidigueira, Vila Velha de Ródão a Vila Viçosa a je přirozeně ohraničena dubovými porosty.
Vzhledem ke specifičnosti použitého koření, místnímu způsobu produkce a organoleptickým vlastnostem produktu je zeměpisná oblast zpracování, zrání, krájení a balení produktu přirozeně vymezena obcí Beja.
Důkaz původu : Uzeninu Paio de Beja lze vyrábět pouze ve zpracovatelských podnicích, které jsou držiteli licence, nacházejí se v oblasti zpracování a jsou schváleny skupinou.
Surovina pochází z prasat rasy Alentejana chovaných převážně venku v zemědělsko-pasteveckých podnicích s pastvinou osázenou cesmínovitými nebo korkovými duby, odpovídající extenzívním a poloextenzívním systémům produkce.
Zvířata jsou zapsána v plemenné knize rasy Alentejana.
Zvířata se porážejí a bourají v zařízeních, jež jsou držiteli licence a nacházejí se v zeměpisné oblasti produkce.
Zemědělské podniky a zařízení pro porážku, bourání a výrobu Paio de Beja jsou řádnými členy skupiny a podléhají kontrole nezávislého subjektu.
Tento systém umožňuje úplnou vysledovatelnost produktu a získání důkazu o původu produktu v jakémkoli okamžiku, a to od zemědělského podniku až po každý prodávaný kus, který je vždy označen certifikační značkou s číslem.
Způsob produkce : Salám vzniká zpracováním masa ze hřbetu, kýty a plece a tuku prasat rasy Alentejana nasekaného strojově nebo ručně, v poměru 70 – 90 % libového masa na 10 – 30 % tuku.
Po nasekání se smíchá maso a tuk s kořením předem rozpuštěným ve vodě, což je postup typický pro tento region.
Tato směs se nechá 1 až 2 dny odležet v chladicích komorách s teplotou nepřesahující 10 °C a vlhkostí okolo 80 – 90 %.
Po odležení se směs plní do vepřových střev, která byla konzervována ve slaném nálevu, a dbá se na jejich řádné naplnění a svázání.
Následuje uzení, které trvá alespoň 3 dny a nejvýše 12 dnů (5 – 7 dnů v létě a 8 – 12 dnů v zimě).
Produkt přichází na trh v celku, nakrájený na kousky nebo na plátky a vždy v původním obalu.
V případě dalšího balení produktu se používá vhodný neškodný a inertní materiál a balí se v normální nebo kontrolované atmosféře nebo ve vakuu.
Krájení nebo balení se mohou uskutečnit pouze v zeměpisné oblasti zpracování, přičemž nesmí dojít k omezení vysledovatelnosti nebo možnosti kontroly ani ke změně chuťových a mikrobiologických vlastností produktu.
Souvislost : Důkazy o konzumaci vepřového masa obyvateli regionu Baixo Alentejo byly objeveny zejména v nalezištích z doby bronzové, nacházejících se v blízkosti dolmenů a jiných megalitických památek.
Konzumace tohoto masa v regionu je rovněž doložena ve 4. stol. př. n. l., v době keltské nadvlády.
Tyto národy významně přispěly k obohacení stravovacích zvyklostí v oblasti Baixo Alentejo.
Později se konzumace vepřového masa zvýšila po dobytí regionu Římany.
Ti se zde setkali s novými prvky: prasata byla krmena žaludy a při výrobě potravin se používaly aromatické byliny.
V prvním tisíciletí n. l. dochází k muslimským invazím.
Zákazy vyplývající z Koránu však neměly na místní zvyklosti vliv.
K rozvoji místní kuchyně významně přispěla skutečnost, že se začalo používat koření.
Existují četné zmínky o prasatech krmených žaludy z dubových hájů, jejichž maso bylo v regionu nejčastěji konzumováno, a to buď čerstvé, nebo konzervované.
Zvířata byla chována v extenzívním režimu a někdy v obecních vepřínech, které až donedávna v regionu Alentejo existovaly.
V gastronomii tohoto regionu tak má vepřové maso, od starověku až dodnes, své nezastupitelné místo.
Potřeba uchovat vepřové maso po celý rok vedla k rozvoji uzenářského umění, jehož příkladem je Paio de Beja.
Spojení Paio de Beja s regionem tedy vyplývá ze tří základních prvků: použité maso pochází ze zvířete místní rasy; toto zvíře je chováno na místních pastvinách; maso je zpracováno specifickým způsobem a použité koření, výsledná podoba a senzorické vlastnosti odlišují Paio de Beja od ostatních uzenářských produktů regionu Alentejo.
Název: _BAR_ Certialentejo — Certificação de Produtos Agrícolas, LDA _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
General Humberto Delgado, N.o 34 1.a Esq _BAR_
P-7000-900 Évora _BAR_
Tel.: _BAR_ (351) 266 76 95 64 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 266 76 95 66 _BAR_
E-mail: _BAR_ certialentejo@net.sapo.pt _BAR_
Kontrolní subjekt Označování : Na etiketě je povinně uveden nápis: "PAIO de BEJA – Indicação Geográfica Protegida" a případně logo Společenství.
Dále je nutno uvést certifikační značku, která povinně obsahuje název produktu a příslušný nápis, název kontrolního subjektu a číslo série (numerický nebo abecedně numerický kód, jenž umožňuje vysledování produktu).
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění ex-post grantů poskytnutých Eurostatem v roce 2005
(2006/C 128/07)
V souladu s čl. 110 odst. 2 finančního nařízení a článkem 169 prováděcích pravidel k uvedenému nařízení je veřejnost tímto informována o akcích, na něž byly Eurostatem poskytnuty granty během roku 2005.
Elektronický soubor obsahující dotyčné akce se nachází ve formě seznamu na serveru EUROPA (http://europa.eu.int).
Přímý přístup k tomuto seznamu je přes odkazy "Instituce", "Evropská komise", "Granty", "Statistiky", "Granty Eurostatu" a poté otevřít soubor "Seznam grantů přidělených v roce 2005".
Seznam obsahuje číslo spisu, dotyčnou jednotku, jméno a zemi příjemců, název akce, poskytnutou částku a míru spolufinancování akce.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 90/385/EHS ze dne 20. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se aktivních implantabilních zdravotnických prostředků
(2006/C 129/02)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 550:1994 Sterilizace zdravotnických prostředků – Validace a průběžná kontrola sterilizace ethylenoxidem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 552:1994 Sterilizace zdravotnických prostředků – Validace a průběžná kontrola sterilizace zářením _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 554:1994 Sterilizace zdravotnických prostředků – Validace a průběžná kontrola sterilizace vlhkým teplem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-1:2001 Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 1: Požadavky na zdravotnické prostředky sterilizované v konečném obalu _BAR_ EN 556:1994 + A1:1998 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-2:2003 Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 2: Požadavky na zdravotnické prostředky vyrobené za aseptických podmínek _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 868-1:1997 Obalové materiály a systémy balení zdravotnických prostředků určených ke sterilizaci – Část 1: Všeobecné požadavky a zkušební metody _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 980:2003 Grafické značky pro označování zdravotnických prostředků _BAR_ EN 980:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1041:1998 Informace výrobce zdravotnických prostředků _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1174-1:1996 Sterilizace zdravotnických prostředků – Odhad populace mikroorganismů na předmětu – Část 1: Požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1174-2:1996 Sterilizace zdravotnických prostředků – Odhad populace mikroorganismů na předmětu – Část 2: Návod _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1174-3:1996 Sterilizace zdravotnických prostředků – Odhad populace mikroorganismů na předmětu – Část 3: Pokyny pro postupy validace mikrobiologických technik _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-1:2003 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 1: Hodnocení a zkoušení (ISO 10993-1:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-4:2002 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 4: Výběr zkoušek na interakce s krví (ISO 10993-4:2002) _BAR_ EN 30993-4:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-5:1999 Biologické hodnocení zdravotnických prostředků – Část 5: Zkoušky na cytotoxicitu in vitro (ISO 10993-5:1999) _BAR_ EN 30993-5:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-9:1999 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 9: Obecné zásady pro kvalitativní a kvantitativní stanovení potenciálních degradačních produktů (ISO 10993-9:1999) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-10:2002 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 10: Zkoušky na dráždivost a přecitlivělost oddáleného typu (ISO 10993-10:2002) _BAR_ EN ISO 10993-10:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-11:1995 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 11: Zkoušky systémové toxicity (ISO 10993-11:1993) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-12:2004 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 12: Příprava vzorků a referenční materiály (ISO 10993-12:2002) _BAR_ EN ISO 10993-12:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-13:1998 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 13: Kvalitativní a kvantitativní stanovení degradačních produktů z prostředků zdravotnické techniky vyrobených z polymerních materiálů (ISO 10993-13:1998) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-16:1997 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 16: Plán toxikokinetické studie degradačních produktů a vyluhovatelných látek (ISO 10993-16:1997) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-17:2002 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 17: Stanovení přípustných limitů pro vyluhovatelné látky (ISO 10993-17:2002) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-18:2005 Biologické hodnocení zdravotnických prostředků – Část 18: Chemická charakterizace materiálů (ISO 10993-18:2005) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 11140-1:2005 Sterilizace výrobků pro zdravotní péči – Chemické indikátory – Část 1: Všeobecné požadavky (ISO 11140-1:2005) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13485:2003 Zdravotnické prostředky – Systémy managementu jakosti – Požadavky pro účely předpisů (ISO 13485:2003) _BAR_ EN ISO 13485:2000 EN ISO 13488:2000 _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13824:2004 Sterilizace zdravotnických prostředků – Aseptické zpracování kapalných zdravotnických prostředků – Požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14155-1:2003 Klinické zkoušky zdravotnických prostředků pro humánní účely – Část 1: Všeobecné požadavky (ISO 14155-1:2003) _BAR_ EN 540:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14155-2:2003 Klinické zkoušky zdravotnických prostředků pro humánní účely – Část 2: Plány klinických zkoušek (ISO 14155-2:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14971:2000 Zdravotnické prostředky – aplikace managementu rizika na zdravotní zařízení (ISO 14971:2000) _BAR_ EN 1441:1997 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
EN ISO 14971:2000/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 30993-6:1994 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 6: Zkoušky lokálních účinků po implantaci (ISO 10993-6:1994) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 45502-1:1997 Aktivní implantabilní zdravotnické prostředky – Část 1: Všeobecné požadavky na bezpečnost, značení a informace poskytované výrobcem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 45502-2-1:2004 Aktivní implantabilní zdravotnické prostředky – Část 2-1: Zvláštní požadavky na aktivní implantabilní zdravotnické prostředky určené pro léčbu bradyarytmií (kardiostimulátory) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/79/ES ze dne 27. října 1998 o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro
(2006/C 129/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 375:2001 Informace předávané výrobcem s diagnostickými činidly in vitro pro odborné použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 376:2002 Informace předávané výrobcem s diagnostickými činidly in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-1:2001 Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 1: Požadavky na zdravotnické prostředky sterilizované v konečném obalu _BAR_ EN 556:1994 + A1:1998 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 591:2001 Návody k použití přístrojů pro diagnostiku in vitro pro profesionální účely _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 592:2002 Návody k používání přístrojů pro diagnostiku in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 794-1:1997 Plicní ventilátory – Část 1: Zvláštní požadavky na ventilátory pro intenzivní péči _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 794-1:1997/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 980:2003 Grafické značky pro označování zdravotnických prostředků _BAR_ EN 980:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1280-1:1997 Plnicí systémy anestetických odpařovačů specifické pro určité anestetikum – Část 1: Plnicí systémy s pravoúhlým kódováním _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1280-1:1997/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 11. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4135:2001 Anestetické a respirační přístroje – Slovník (ISO 4135:2001) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12286:1998 Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Měření veličin ve vzorcích biologického původu – Prezentace referenčních měřicích postupů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12286:1998/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 11. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12287:1999 Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Měření veličin ve vzorcích biologického původu – Popis referenčních materiálů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12322:1999 Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Kultivační půdy pro mikrobiologii – Kritéria funkce kultivačních půd _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12322:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13485:2003 Zdravotnické prostředky – Systémy managementu jakosti – Požadavky pro účely předpisů (ISO 13485:2003) _BAR_ EN ISO 13485:2000 EN ISO 13488:2000 _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13532:2002 Obecné požadavky na diagnostické zdravotnické prostředky in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13612:2002 Hodnocení funkce zdravotnických prostředků pro diagnostiku in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13640:2002 Zkoušení stálosti činidel pro diagnostiku in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13641:2002 Vyloučení nebo omezení rizika infekce spojeného s diagnostickými činidly in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13975:2003 Postupy odběru vzorků používané pro přejímací zkoušky diagnostických zdravotnických prostředků in vitro – Statistické aspekty _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14254:2004 Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Jednorázové nádobky pro odběr vzorků humánního původu s výjimkou krve _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14820:2004 Jednorázové nádobky pro odběr vzorků lidské žilní krve _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14937:2000 Sterilizace prostředků zdravotnické péče – Obecné požadavky na charakterizaci sterilizačního činidla a vývoj, validaci a průběžnou kontrolu postupu sterilizace zdravotnických prostředků (ISO 14937:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14971:2000 Zdravotnické prostředky – aplikace managementu rizika na zdravotní zařízení (ISO 14971:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 14971:2000/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15197:2003 Systémy diagnostických zkoušek in vitro – Požadavky na systémy monitorování glykémie pro sebekontrolu pacientů s diabetes mellitus (ISO 15197:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15225:2000 Nomenklatura – Specifikace systému nomenklatury zdravotnických prostředků pro účely výměny správních dat (ISO 15225:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 17511:2003 Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Měření veličin v biologických vzorcích – Metrologická návaznost hodnot přiřazených kalibrátorům a kontrolním materiálům (ISO 17511:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 18153:2003 Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Měření veličin v biologických vzorcích – Metrologická návaznost hodnot katalytické koncentrace enzymů přiřazených kalibrátorům a kontrolním materiálům (ISO 18153:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Oznámení týkající se působnosti částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Korejské republiky
(2006/C 129/05)
Dne 1. prosince 2005 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření proti dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen "PET") pocházejících z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska a o zahájení částečného prozatímního přezkumu týchž opatření proti dovozům pocházejícím z Tchaj-wanu a Korejské republiky [1].
Toto oznámení má za cíl vyjasnit působnost tohoto částečného prozatímního přezkumu a týká se pouze Korejské republiky.
Vyjasnění ohledně působnosti částečného prozatímního přezkumu
V bodě 4.2 oznámení o zahájení jsou následující tři společnosti uvedeny jako společnosti, které podléhají částečnému prozatímnímu přezkumu: Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd a KP Chemical Corp.
V souvislosti s informacemi zjištěnými v rámci odpovědí na dotazník týkající se oznámení o zahájení Komise zaznamenala, že společnosti, které jsou s výše uvedenými třemi společnostmi ve spojení, rovněž vyrábějí a/nebo distribuují PET.
Aby se zamezilo jakémukoli nedorozumění o konkrétní působnosti šetření, vyjasňuje se tímto skutečnost, že všechny společnosti, které jsou s Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd a KP Chemical Corp ve spojení [2], rovněž spadají do působnosti tohoto šetření a budou předmětem konečných ustanovení tohoto šetření .
[1] Úř. věst.
C 304, 1.12.2005, s. 9.
[2] Pro účely tohoto oznámení se uplatňuje definice osob ve spojení stanovená v článku 143 nařízení Komise (EHS) č.
2454/93 ze dne 2. července 1993 (Úř. věst. L 253 11.10.1993 s.
1) ve znění nařízení (ES) 402/2006 ze dne 8. března 2006 (Úř. věst. L 70 9.3.2006 s.
--------------------------------------------------
Souhrnné údaje o "Wijziging van de Vergoedingsregeling voor uittreding van vissers uit de visserij 2002" (změně režimu náhrad z roku 2002 pro odchod rybářů z odvětví rybolovu) sdělené podle nařízení Komise (ES) č. 1595/2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh (Úř. věst.
L 291, 14.9.2004)
(2006/C 130/02)
(Text s významem pro EHP)
Vysvětlení :
Nařízení Rady (ES) č. 2792/1999 ze dne 17. prosince 1999 o pravidlech a podmínkách pro strukturální pomoc Společenství v odvětví rybolovu (Úř. věst.
L 337, 30.12.1999), takzvané nařízení FNOR (o finančním nástroji pro orientaci rybolovu) umožňuje přijímat socio-ekonomická opatření.
V důsledku nedávné restrukturalizace (v září 2005) vznikla mimo jiné potřeba přijmout taková opatření.
Změna režimu náhrad z roku 2002 pro odchod rybářů z odvětví rybolovu je zcela v souladu s článkem 12 nařízení FNOR, a to jak z hlediska podmínek, tak i výše subvencí, jež mají být poskytnuty.
Nizozemsko je rozděleno do dvou oblastí: Flevolandu – takzvané cílové oblasti 1 – a zbývajícího území Nizozemska.
V oblasti Flevoland leží obec Urk, významný domovský přístav rybářských plavidel.
Rozpočet FNOR na socio-ekonomická opatření pro členy posádky je již vyčerpán, takže na spolufinancování sociálních opatření v této cílové oblasti 1 nezbývají žádné finanční prostředky.
Subvenci pro členy posádky, kteří bydlí v obci Urk, proto nelze spolufinancovat z rozpočtu FNOR, ale v plné výši z vnitrostátních prostředků.
Režim náhrad z roku 2002 pro odchod rybářů z odvětví rybolovu je vnitrostátním režimem, jehož mohou využít rybáři z obce Urk i z jiných lokalit.
Celkový rozpočet na tento režim činí 1,8 milionů EUR.
Toto oznámení o státní podpoře se ovšem týká výhradně podpory, jež je poskytována ve formě subvence rybářům, kteří bydlí v obci Urk.
Režim náhrad vyhovuje nejen článku 12 takzvaného nařízení FNOR, ale rovněž dalším podmínkám uvedeným v nařízení č. 1595/2004.
Z tohoto důvodu se režim podpory použije pro malé a střední podniky, přičemž jednomu příjemci může být vyplacena nejvýše částka 1 milion EUR na rok.
Je rovněž nutno upozornit na skutečnost, že režim náhrad z roku 2002 pro odchod rybářů z odvětví rybolovu je oznámen jako režim podpory (N 87/2002).
Dotčená podpora je tvořena pouze změnou výše uvedeného režimu, představuje však novou podporu
Členský stát : Nizozemsko
Podpora č. : XF 2/2006
Region : Provincie Flevoland, v níž se nachází obec Urk jako významný domovský přístav pro rybářská plavidla
Název režimu podpory : Změna režimu náhrad z roku 2002 pro odchod rybářů z odvětví rybolovu, přičemž toto oznámení se vztahuje pouze na subvenci pro členy posádky z plavidel, která mají jako domovský přístav obec Urk
Právní základ : Regeling van de Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit van 10 februari 2006, TRCJZ/2005/3704, houdende wijziging van de Vergoedingsregeling voor uittreding van vissers uit de visserij 2002, Stcrt.
2006, 37
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : Celková disponibilní částka na sociální opatření pro odchod rybářů z odvětví rybolovu činí pro celé Nizozemsko 1800000 EUR.
Požadovaná částka na sociální opatření pro členy posádky plavidel, která mají obec Urk jako domovský přístav, závisí na tom, kolik rybářů z Urku předloží žádost o podporu dříve, než bude dosaženo uvedeného subvenčního stropu ve výši 1800000 EUR
Maximální míra podpory :
Předčasný odchod do důchodu u rybářů z odvětví námořního rybolovu: nejvýše 500 EUR za každý kalendářní měsíc v průběhu období, které začíná prvním dnem měsíce, v němž je ukončena pracovní smlouva nebo smlouva o partnerství a končí prvním dnem měsíce, v němž je dosaženo věku 65 let.
Podpora se vztahuje na osoby, které dne 1. ledna 2006 dosáhly alespoň věku 56 let věku a ještě jim nebylo 65 let.
Jednorázový příspěvek, pokud rybář ukončil svoji výdělečnou činnost z toho důvodu, že plavidlo, na němž pracoval, bylo vyjmuto z provozu za účelem vrakování: 5000 EUR.
Tento rybář nesmí být starší 55 let.
Jednorázová subvence na účast v rekvalifikačním kurzu pro rybáře, jenž ukončil svoji výdělečnou činnost z toho důvodu, že plavidlo, na němž pracoval, bylo vyjmuto z provozu pro účelem vrakování: rovnající se skutečným nákladům na účast v rekvalifikačním kurzu, nejvíce ve výši 7500 EUR.
Tento rybář nesmí být starší 55 let
Datum uskutečnění : od 1. března 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Do července 2008
Cíl podpory :
Na základě změny režimu náhrad z roku 2002 pro odchod rybářů z odvětví rybolovu lze poskytovat subvenci rybářům, kteří ukončí svoji výdělečnou činnost v odvětví námořního rybolovu.
Toto ukončení činností způsobila skutečnost, že plavidlo, na němž rybář pracoval, bylo vyjmuto z provozu za účelem vrakování.
V září 2005 byl zpřístupněn režim snižování kapacity v odvětví námořního rybolovu, jehož prostřednictvím mohou majitelé rybářských plavidel požádat o subvenci, pokud definitivně ukončí svoji činnost v odvětví rybolovu.
Takové vyjmutí plavidel z provozu za účelem jejich vrakování vede ke ztrátě pracovních míst pro rybáře, kteří na dotčených plavidlech pracovali.
Tento režim se zaměřuje na poskytování příspěvku rybářům, které nepříznivě ovlivní ztráta příjmu.
Rybář může mít rovněž nárok na příspěvek pro předčasný odchod do důchodu, aniž by plavidlo, na němž pracoval, bylo vyjmuto z provozu za účelem vrakování.
Rybář, jenž ztratil zaměstnání z důvodu výše uvedeného vyjmutí plavidla z provozu za účelem vrakování, může požádat o subvenci na účast v rekvalifikačním kurzu zaměřeném na získání zaměstnání v jiných hospodářských odvětvích, mimo námořní rybolov.
Všechna opatření přispívají k restrukturalizaci loďstva
Uveďte, který článek z článků 4 až 12 se použije, a související způsobilé náklady v rámci režimu nebo jednotlivé podpory Článek 12
Socio-ekonomická opatření: Podpora na předčasný odchod rybářů do důchodu a individuální paušální prémie, které jsou v souladu s čl. 12 odst. 1 a 2 a čl. 12 odst. 3 písm. a), b) a c), čl. 12 odst. 4 písm. a) až e) nařízení (ES) č. 2792/1999 a přílohou III tohoto nařízení, jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy za předpokladu, že částka podpory přepočítaná na rovnocennou částku subvence není vyšší než celková částka stanovená na vnitrostátní subvence a na subvence Společenství, která je dána v příloze IV uvedeného nařízení.
Příslušné způsobilé náklady činí nejvýše 18000000 EUR.
Podíl žadatelů, kteří pocházejí z obce Urk, závisí na počtu žadatelů, kteří předloží žádost do té doby, než bude dosaženo subvenčního stropu
Dotčená hospodářská odvětví : Námořní rybolov
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit,
Directie Visserij
Postbus 20401
2500 EK 's–Gravenhage
Nizozemsko
Internetová adresa :
www.hetlnvloket.nl
Doporučuje se použít vyhledávací funkci
Jméno: _BAR_ evr. Mr. H.C. Huijer _BAR_
Adresa: _BAR_ Postbus 20401, 2500 EK Den Haag _BAR_
Telefon: _BAR_ (31-70) 378 43 87 _BAR_
Fax: _BAR_ (31-70) 378 61 27 _BAR_
E-mail: _BAR_ h.c.huijer@minlnv.nl _BAR_
Jméno: _BAR_ mr. G.P.G. Kunst _BAR_
Telefon: _BAR_ (32-2) 679 15 43 _BAR_
Fax: _BAR_ (32-2) 679 17 76 _BAR_
E-mail: _BAR_ bre-lnv@minbuza.nl _BAR_
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 130/05)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 19 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Tematický program "Nestátní subjekty a místní orgány v rámci rozvoje" _BAR_
KOM(2006) 85 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Financování rozvoje a účinnost pomoci – Problémy rozšíření pomoci Evropské unie v letech 2006 – 2010 _BAR_
KOM(2006) 88 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Posilování dopadu evropské pomoci: Společný rámec pro vytváření strategických dokumentů o zemích a společné víceleté programování _BAR_
KOM(2006) 134 _BAR_ _BAR_ 17. 3. 2006 _BAR_ Sdělení Komise – Obnovená politika EU v oblasti cestovního ruchu: Vstříc silnějšímu partnerství pro evropský cestovní ruch _BAR_
KOM(2006) 159 _BAR_ _BAR_ 4. 4. 2006 _BAR_ Sdělení Komise – Pokyny pro vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb _BAR_
KOM(2006) 164 _BAR_ _BAR_ 12. 4. 2006 _BAR_ Zpráva Komise o provádění směrnice 79/409/EHS o ochraně volně žijících ptáků – Část I: Souhrnná zpráva o celkovém pokroku Aktualizace pro období 1999 – 2001 _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 130/07)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 94 _BAR_ _BAR_ 7. 3. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje evropské sdružení pro územní spolupráci (ESÚS) _BAR_
KOM(2006) 99 _BAR_ 1 _BAR_ 8. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropských společenství _BAR_
KOM(2006) 110 _BAR_ _BAR_ 10. 3. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1030/2002, kterým se stanoví jednotný vzor povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí _BAR_
KOM(2006) 113 _BAR_ 1 _BAR_ 14. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování mnohostranné dohody mezi Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Chorvatskou republikou, Evropským společenstvím, Islandskou republikou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Norským královstvím, Srbskem a Černou Horou, Rumunskem a Prozatímní misí Organizace spojených národů v Kosovu o vytvoření Společného evropského leteckého prostoru (SELP) _BAR_
KOM(2006) 113 _BAR_ 2 _BAR_ 14. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření mnohostranné dohody mezi Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Chorvatskou republikou, Evropským společenstvím, Islandskou republikou, Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, Norským královstvím, Srbskem a Černou Horou, Rumunskem a Prozatímní misí Organizace spojených národů v Kosovu o vytvoření Společného evropského leteckého prostoru _BAR_
KOM(2006) 132 _BAR_ _BAR_ 17. 3. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci Rady ministrů AKT-ES k víceletému finančnímu rámci na období 2008 – 2013, a změn, které je třeba začlenit do dohody revidující Dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 a revidované v Lucemburku dne 25. června 2005 _BAR_
KOM(2006) 152 _BAR_ 1 _BAR_ 4. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se upravuje akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, pokud jde o rozvoj venkova _BAR_
KOM(2006) 152 _BAR_ 2 _BAR_ 4. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se upravuje příloha VIII aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska _BAR_
KOM(2006) 162 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu _BAR_
KOM(2006) 165 _BAR_ _BAR_ 12. 4. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu přepálené (slinuté) magnézie pocházející z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2006) 169 _BAR_ 1 _BAR_ 21. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady a zástupců vlád členských států Evropské unie zasedajících v Radě o podpisu a prozatímním používání dohody o letecké dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy americkými na druhé straně _BAR_
KOM(2006) 169 _BAR_ 2 _BAR_ 21. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady a zástupců vlád členských států Evropské unie zasedajících v Radě o uzvaření dohody o letecké dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy americkými na druhé straně _BAR_
KOM(2006) 170 _BAR_ _BAR_ 25. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o zemědělství v horských oblastech k Alpské úmluvě jménem Evropského společenství _BAR_
KOM(2006) 171 _BAR_ _BAR_ 12. 4. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady kterou se stanoví pravidla pro jmenovitá množství výrobků v hotovém balení, zrušují směrnice Rady 75/106/EHS a 80/232/EHS a mění směrnice Rady 76/211/EHS _BAR_
KOM(2006) 172 _BAR_ _BAR_ 24. 4. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM), kterým se upravují opravné koeficienty použitelné na odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství _BAR_
KOM(2006) 176 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2505/96 o otevření a správě autonomních celních kvót Společenství pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky _BAR_
KOM(2006) 178 _BAR_ 1 _BAR_ 26. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu ujednání jménem Evropského společenství mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé o modalitách účasti Islandské republiky a Norského království v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie _BAR_
KOM(2006) 178 _BAR_ 2 _BAR_ 26. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření ujednání jménem Evropského společenství mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou a Norským královstvím na straně druhé o modalitách účasti Islandské republiky a Norského království v Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie _BAR_
KOM(2006) 180 _BAR_ 1 _BAR_ 27. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, kterou se obnovuje program spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání a odborného vzdělávání a přípravy _BAR_
KOM(2006) 180 _BAR_ 2 _BAR_ 27. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, kterou se obnovuje program spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdělávání a odborného vzdělávání a přípravy _BAR_
KOM(2006) 188 _BAR_ 1 _BAR_ 26. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podepsání Dohody o zjednodušení vydávání krátkodobých víz mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací _BAR_
KOM(2006) 188 _BAR_ 2 _BAR_ 26. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o zjednodušení vydávání krátkodobých víz mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací _BAR_
KOM(2006) 191 _BAR_ 1 _BAR_ 27. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací o předávání a zpětném přebírání osob _BAR_
KOM(2006) 191 _BAR_ 2 _BAR_ 27. 4. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací o předávání a zpětném přebírání osob _BAR_
KOM(2006) 192 _BAR_ _BAR_ 27. 4. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se obnovují omezující opatření vůči Barmě/Myanmaru a zrušuje nařízení (ES) č. 798/2004 _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 132/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 20/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora investic na projekty spojování podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera di Giunta Regione Toscana 32 del 20.1.2003 Progetto Pilota Integrato Moda Asse 3 Azione 13 "Interventi a sostegno di progetti di integrazione e alleanza tra imprese" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 miliony EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Prosinec 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 2004 – 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Toscana _BAR_
Adresa Via di Novoli, 25 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 24/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Doelstelling 2-gebied Noord-Nederland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Rozvoj znalostí na základě spolupráce/ Rijksuniversiteit Groningen _BAR_
Právní základ _BAR_ Onderwijsinstelling, rechtspersoon op grond van artikel 8 van WHW _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,58 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 1. září 2007 [1] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům: _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ne _BAR_
–Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
–Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Samenwerkingsverband Noord-Nederland _BAR_
Adresa Laan Corpus Den Hoorn 200 9700 AT Groningen Nizozemsko _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 31/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Ligurie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Opatření 1.1 "podpora rozvoje podnikání" – podopatření 1 a) "založení podniku" _BAR_
Právní základ _BAR_ Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006, approvato con Decisione Commissione Europea C(2004) n. 4369 del 5.11.2004;Complemento di Programmazione del Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006 approvato con Deliberazione Giunta Regionale n. 1351 del 23.11.2004;Bando della misura 1.1-sottomisura 1 A) "Creazione d'impresa", approvato con Deliberazione della Giunta Regionale n. 1610 del 23.12.2004. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5,04 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Filse S.p.A.- Finanziaria per lo Sviluppo Economico _BAR_
Adresa: VIA Peschiera 16 I-16122 Genova _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 32/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Ligurie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Opatření 3.2 "nové využití přístavních zón" – podopatření c) "podpora na investice provozovatelů terminálů" _BAR_
Právní základ _BAR_ Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006, approvato con Decisione Commissione Europea C(2004) n. 4369 del 5.11.2004;Complemento di Programmazione del Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006 approvato con Deliberazione Giunta Regionale n. 1351 del 23.11.2004;Bando della misura 3.2-sottomisura C) "Aiuti agli investimenti delle imprese terminaliste", approvato con Deliberazione della Giunta Regionale n. 1610 del 23.12.2004. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,64 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Liguria-Dipartimento Sviluppo Economico Settore Politiche di Sviluppo Industria e Artigianato _BAR_
Adresa: Via Fieschi 15 I-16121 Genova _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 33/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Ligurie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Opatření 3.4 "podpora sociálně tržního hospodářství" – podopatření b) "podpora podniků se sociálním programem" _BAR_
Právní základ _BAR_ Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006, approvato con decisione Commissione Europea C(2004) n. 4369 del 5.11.2004;Complemento di Programmazione del Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006 approvato con Deliberazione Giunta Regionale n. 1351 del 23.11.2004;Bando della misura 3.4-sottomisura B) "Aiuto alle imprese sociali", approvato con Deliberazione della Giunta Regionale n. 1610 del 23.12.2004. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,50 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Filse SpA- Finanziaria per lo Sviluppo Economico _BAR_
Adresa: Via Peschiera 16 I-16122 Genova _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 54/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ La Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Pravidla pro poskytování dotací v rámci hospodářské soutěže na vypracování protokolů ohledně řízení a nástupnictví v rodinných podnicích (tzv. "rodinných protokolů") _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva a la elaboración de protocolos familiares de las empresas. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 11376 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja _BAR_
Adresa: C/Muro de la Mata 13-14 E-26071 Logroño (La Rioja) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 56/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ La Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Pravidla pro poskytování dotací v rámci hospodářské soutěže na inovace v řízení podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva a la innovación a la gestión de empresas. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 30810 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní průmyslová odvětví (podpora se poskytuje pouze těžebnímu a zpracovatelskému průmyslu, s výjimkou zemědělsko-potravinářského průmyslu) _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (podpora se poskytuje pouze obchodním službám, výjimku tvoří zemědělsko-potravinářské odvětví, opravy motorových vozů, motocyklů, motorových kol a předměty osobní potřeby a domácí potřeby, doprava, skladování a komunikace, jakož i činnosti v oblasti informačních technologií) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja _BAR_
Adresa: C/Muro de la Mata 13-14 E-26071 Logroño (La Rioja) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 64/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ La Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Strategický plán zahraničního obchodu _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva para el programa estratégico de comercio exterior. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 680400 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní průmyslová odvětví: Podpora se poskytuje pouze: Skupině D: odvětví zpracovatelského průmyslu, která jsou uvedena ve vnitrostátní klasifikaci hospodářských činností _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Agencia dE Desarrollo Económico de la Rioja _BAR_
Adresa: Muro de La Mata, 13-14 E-26071 Logroño (La Rioja) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 76/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Severní Brabantsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Technická podpora ze strany Stichting Agro & Co _BAR_
Právní základ _BAR_ Subsidieverordening Economische Zaken en arbeidsmarktbeleid Provincie Noord-Brabant _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,5 milionu EUR _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení Podpora se týká poradenských služeb pro malé a střední podniky, které netvoří jejich stálou ani periodickou činnost a netvoří součást běžných provozních výdajů firmy.
Maximální podpora pro malé a střední podniky je: 100 % poplatku za poradenství až do stropu podpor de minimis ve výši 100000 EUR za veřejnou podporu během posledních třech let;50 % poplatku za poradenství převyšující 100000 EUR.Kromě toho se podpora týká nákladů na poradenství zemědělským malým a středním podnikům.
Na tyto podniky se vztahují ustanovení nařízení č. 1/2004 o maximální výši podpory a o míře podpory.
Souhrnné informace o této formě podpory budou poskytnuty zvlášť v souladu s příslušným nařízením _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2007 [2] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincie Noord-Brabant _BAR_
Adresa: Brabantlaan 1 Postbus 90151 5200 MC 's-Hertogenbosch Nizozemsko www.brabant.nl _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ neuv. _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 77/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Yorkshire and The Humber _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program pomoci malým a středním podnikům v regionu Yorkshire _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agency Act 1998.
Sections 4 — Purposes of RDAs: 4(1)(a) to further the economic development and the regeneration of its area (b) to promote business efficiency, investment and competitiveness in its area and (c) to promote employment in its area. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 30 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Finance Directorate, Yorkshire Forward _BAR_
Adresa: Victoria House 2 Victoria Place Leeds LS11 5AE United Kingdom 0113 394 9600 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 78/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Region cíle 1 West Wales & the Valleys _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Maer rhod yn troi (Kola se točí) _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 Council Regulation (EC) No 1260/1999 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 402550 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 4. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet do 31. prosince 2007 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Jiné služby (režimy hydroelektrické energie) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/O Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 88/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Navarra _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na investice do infrastruktury týkající se cestovního ruchu v období let 2004 – 2007 _BAR_
Právní základ _BAR_ Bases reguladoras: Orden Foral 374/2004, de 10 de diciembre (BON no 154, de 24/12/04) Convocatoria (presupuesto y plazos de presentación): Orden Foral 388/2004 de 24 de diciembre (BON no 157 de 31/12/04) modificado por OF 24/2005, de 4 de marzo (BON no 44 de 13 de abril de 2005) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
2005 _BAR_ 873437 EUR _BAR_
2006 _BAR_ 1000000 EUR _BAR_
2007 _BAR_ 1000000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2004 – 2007 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 (mezní termín pro uskutečnění) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (v cestovním ruchu) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Departamento de Cultura y Turismo-Institución Próncipe de Viana Dirección General de Turismo y Promoción _BAR_
Adresa: Navarreria 39 E-31001Pamplona (Navarra) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 92/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Scotland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Communities Scotland Voluntary Sector Investment and Consultancy Support Scheme (Režim podpory investic a konzultací pro neziskový sektor) _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 126 of the Housing, Grants Construction and Regeneration Act 1996 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 3. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Communities Scotland _BAR_
Adresa: Thistle House 91 Haymarket Terrace Edinburgh, EH12 5HE United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 93/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ North West _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Lakeland Distillers Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agencies Act 1998 North West Regional Development Agency _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,12 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Rural Regeneration Cumbria _BAR_
Adresa: Hackthorpe Hall Business Centre Hackthorpe Cumbria, CA10 2HX United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Jelikož platnost nařízení č. 70/2001 skončí dnem 31. prosince 2006, v době mezi 1. lednem až 1. zářím 2007 bude muset režim vyhovět tehdy platnému nařízení.
[2] Režim a z něho vycházející jednotlivá opatření, která budou trvat po 31. prosinci 2006, budou upravena v souladu s pravidly platnými po přezkoumání nařízení (ES) č. 70/2001.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 132/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 94/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Midlands _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program diverzifikace výroby ve West Midlands (West Midlands Diversification Programme) _BAR_
Právní základ _BAR_ The Industrial Development Act (1982) Sections 7, 8 and 11. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka v období: Od 1. 11. 2004 do 31. 10. 2005 _BAR_ 3,3 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 11. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 10. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Advantage West Midlands _BAR_
Adresa: 3 priestly Wharf Holt Street Aston Science Park Birmingham B7 4BN United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 95/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ East Wales Objective 2 And Transitional Region _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Llanover Estate Yard Redevelopment _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No. 1260/1999 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No./906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 95267 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 18. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 10. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 96/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ North East of England _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Bio fuels Corporation Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Act 1999 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 750000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 15. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do srpna 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Fergus Mitchell _BAR_
Adresa: ONE NorthEast Stella House Goldcrest Way Newburn Riverside Newcastle Upon Tyne NE15 8NY United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 102/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Północno-zachodni _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Przedsiębiorstwo Motoryzacyjne Polmozbyt Szczecin Sp.
Z o.o. se sídlem ve Štětíně _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. z 2002 r. nr 171, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 ust.
3 i 4 w związku z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. z 1997 r. nr 130, poz.
855) § 8 ust.
1 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,364950 milionu EUR [1] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2011 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
–Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 103/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ południowy _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Sądeckie Zakłady Eksploatacji Kruszywa S.A se sídlem ve Nowym Sączu _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. z 2002 r. nr 171, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 ust.
3 i 4 w związku z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. z 1997 r. nr 130, poz.
855) § 8 ust.
1 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,067168 milionu EUR [2] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 9. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 17. 8. 2009 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 104/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Północno-zachodni _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Przedsiębiorstwo Handlowo-Usługowe Transbud Szczecin sp.
Z o.o. se sídlem ve Štětíně _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. z 2002 r. nr 171, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 aust.
1 w zw. z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z 14.12.2004 r. w sprawie warunków spłaty należności za korzystanie z przedsiębiorstwa (Dz.U. z 2004 r. nr 269. poz.
2667) § 10w zw. z Rozporządzeniem Rady Ministrów z 16.10.1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. nr 130 poz.
855) § 5 ust 4 i 6 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,045157 milionu EUR [3] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 1. 11. 2011 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 107/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ North West of England _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Aintree Racecourse Charitable Appeal Trust _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 5, Regional Development Agencies Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 4,7 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 30. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: North West Development Agency Kontakt: Jayant Mehta, State Aid Coordinator _BAR_
Adresa: Renaissance House Centre Park Warrington WA1 1XB United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Neuvedeny _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 109/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Katalánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "Podpory na realizaci projektů týkajících se uzavírání smluv v oblasti inovačních činností" _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden TRI/161/2005, de 13 de abril, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de ayudas para la subcontratación de actividades de investigación, desarrollo e innovación, y se abre la convocatoria para el año 2005 (DOGC 4369 de 22/04/05) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 22. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) _BAR_
Adresa: Paseo de Grácia, 129 E-08008 Barcelona _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 110/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program zvláštní podpory _BAR_
Právní základ _BAR_ Welsh Development Agency Act 1975, as amended _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,1 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 25. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh Development Agency _BAR_
Adresa: Plas Glyndwr Kingsway Cardiff CF10 3AH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádředná hrubou mírou podpory.
[2] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádředná hrubou mírou podpory.
[3] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádředná hrubou mírou podpory.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 132/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 114/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Samosprávná oblast Baskicko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na realizaci studií týkajících se analýz a stanovení potřeb (diagnostiky) _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 26 de abril de 2005, de la Consejera de Educación, Universidades e Investigación, por la que se convocan ayudas económicas para la realización de Estudios de Análisis y Detección de Necesidades (Diagnósticos) que se desarrollen por parte de las empresas de la Comunidad Autónoma del País Vasco en el ejercicio 2005 (Boletín Oficial del País Vasco de 29/04/2005) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,2 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 29. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 10. 5. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název HOBETUZ Fundación Vasca para la Formación Profesional Continua _BAR_
Adresa Gran Vía 35 – 6o E-48009 Bilbao _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 119/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Nederland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Středisko aplikace výrobních technologií _BAR_
Právní základ _BAR_ Kaderwet EZ-subsidies _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 milion EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. listopadu 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2009 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerie van Economische Zaken _BAR_
Adresa: Bezuidenhoutseweg 30 Postbus 20101 2500 EC Den Haag Nederland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 123/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Scotland (including the Highlands and Islands of Scotland) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Poradenská služba Scottish Enterprise pro malé a střední podniky (Scottish Enterprise Business Advisory Service Scheme for SMEs) _BAR_
Právní základ _BAR_ Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 100 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. června 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Scottish Enterprise _BAR_
Adresa: 150 Broomielaw Atlantic Quay Glasgow G2 8LU United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 128/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys Objective 1 Region _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ LAS Waste Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (no/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 780000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 16. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 30. června 2008 (v souladu s N + 2). _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
–Ostatní služby (Třídění odpadu a materiálová recyklace) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 134/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na zlepšení poradenství v podnicích _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz.
1206).
Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 grudnia 2004 r. w sprawie udzielania pomocy na wspieranie inwestycji i doradztwa w przedsiębiorstwach (Dz.U. z 2004 r., nr 267, poz.
2652).
Rozporządzenie weszło w życie 17 grudnia 2004 r. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Plánované roční výdaje v rámci programu jsou tyto: V roce 2005:376630 EUR:282473 představují prostředky z EFRR,94157 představují prostředky ze státního rozpočtu.V roce 2006:376631 EUR:282473 představují prostředky z EFRR,94158 představují prostředky ze státního rozpočtu.Celkové výdaje se do konce programového období ( 31. prosince 2006) odhadují na 753261 EUR.
Realizace programu se provede v rámci: Opatření 3.4 mikropodniky. _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 17. 12. 2004. _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora pro MSP na poradenství _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům S výjimkou podniků průmyslu syntetických vláken, námořní dopravy, stavby lodí, hutnictví železa a oceli nebo těžby uhlí. _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Marszałek Województwa/Upoważniony przedstawiciel Instytucji Wdrążającej właściwy ze względu na miejsce realizacji projektu _BAR_
Adresa: 16 Urzędów Marszałkowskich/Instytucji Wdrażających v celostátním měřítku _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 135/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na zvyšování investic v podnicích _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 31 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz.
1206).
Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 grudnia 2004 r. w sprawie udzielania pomocy na wspieranie inwestycji i doradztwa w przedsiębiorstwach (Dz.U. z 2004 r., nr 267, poz.
2652).
Rozporządzenie weszło w życie 17 grudnia 2004 r. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Plánované roční výdaje v rámci programu jsou tyto: V roce 2005:37286475 EUR:27964856 představují prostředky z EFRR,9321619 představují prostředky ze státního rozpočtu.V roce 2006:37286475 EUR:27964856 představují prostředky z EFRR,9321619 představují prostředky ze státního rozpočtu.Celkové výdaje se do konce programového období ( 31. prosince 2006) odhadují se na přibližně 74572950 EUR.
Realizace programu se provede v rámci: Opatření 3.4 mikropodniky. _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 17. 12. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora pro MSP na investice _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům S výjimkou podniků průmyslu syntetických vláken, námořní dopravy, stavby lodí, hutnictví železa a oceli nebo těžby uhlí _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Maršálek vojvodství/zplnomocněný zástupce prováděcího subjektu příslušného pro oblast provádění _BAR_
Adresa: 16 úřadů maršálka vojvodství/prováděcích subjektů v celé zemi _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 141/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim záruk na půjčky malým a středním podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Het decreet van 6 februari 2004 betreffende een waarborgregeling voor kleine en middelgrote ondernemingen _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 150 milionů EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům: _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Flandry Participatiemaatschappij Vlaanderen N
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 132/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. : XS 59/02
Členský stát : Španělsko
Region : Autonomní oblast Navarra
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Granty na modernizaci odvětví veřejné hromadné dopravy
Právní základ : Ley Foral 8/1997, de 9 de junio.
Comunidad Foral de Navarra
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Prostředky přidělené z rozpočtu: 150253 EUR
Maximální míra podpory : 50 %
Datum uskutečnění : Rozpočtový rok 2002
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 31. prosinec 2002
Cíl podpory : Zlepšení kvality dopravních služeb, podpora sloučení podniků a jejich expanze do zahraničí, podpora propagace na internetu a vytvoření veřejných míst k parkování pro nákladní dopravu
Dotčená hospodářská odvětví :
Ostatní dopravní služby
Veřejná silniční doprava
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu José Ignacio Palacios Zuasti
Consejero de Obras Públicas, Transportes y Comunicaciones del Gobierno de Navarra
Calle San Ignacio, no 3
E-31003 Pamplona
Další informace : Výzva k podávání žádostí o granty zveřejněná ve vyhlášce č. 556/2002 autonomní oblasti Navarra ze dne 15. května 2002
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 132/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 85/02 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lazio _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podopatření IV.3.3 – Věcné služby za účelem internacionalizace JPD cíl 2 2000 – 2006 Lazio _BAR_
Právní základ _BAR_ DOCUP Obiettivo 2 2000-2006 Lazio e Complemento di Programmazione Obiettivo 2 Lazio Misura IV.3 — Internazionalizzazione Sottomisura IV.3.3 — Servizi reali per l'internazionalizzazione _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
2001 _BAR_ 1294098 _BAR_ 373725 _BAR_ 1667823 _BAR_
2002 _BAR_ 1572390 _BAR_ 415920 _BAR_ 1988310 _BAR_
2003 _BAR_ 1600786 _BAR_ 343585 _BAR_ 1944371 _BAR_
2004 _BAR_ 1499367 _BAR_ 235085 _BAR_ 1734452 _BAR_
2005 _BAR_ 1523709 _BAR_ 158733 _BAR_ 1682442 _BAR_
2006 _BAR_ 1548049 _BAR_ 0 _BAR_ 1548049 _BAR_
Celkem _BAR_ 9038399 _BAR_ 1527048 _BAR_ 10565447 _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Podpora, kterou lze poskytnout, nesmí překročit 50 % hrubého ekvivalentu podpory způsobilé investice _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Podporu lze udělit po zveřejnění oznámení v úředním věstníku regionu Lazio (Bollettino ufficiale della Regione Lazio, BURL) _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Financování odborných poradenských služeb, průzkumů trhu a studií proveditelnosti _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Dotčená hospodářská odvětví jsou uvedena v příloze A opatření IV.1 – Podpory malým a středním podnikům uvedeným v programovém dodatku _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Agenzia sviluppo Lazio SpA Via Bellini, 22 I-00198 Roma _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 97/02 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené královstí _BAR_
Region _BAR_ Yorkshire and the Humber _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program FORWARD – program pomoci malým a středním podnikům v regionu Yorkshire (pozměněno dne 1. února 2003) _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agency Act 1998.
Section 4 Purposes of the RDAs: (a) to further the economic development and the regeneration of its area, (b) to promote business efficiency, investment and competitiveness in its area and (c) to promote employment in its area _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ 34000000 GBP ve finančním roce 2002/03 58000000 GBP ve finančním roce 2003/04 58000000 GBP ve finančním roce 2004/05 Celkové výdaje: 150000000 GBP _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Veškerá poskytnutá podpora se bude pohybovat v rámci i)stropů uvedených v čl. 4 bodech 2 a 3 blokové výjimky udělené malým a středním podniků pro investiční podporu podle mapy podporovaných oblastí pro region Yorkshire and the Humber.
Jednotlivá podpora nepřekročí 5000000 GBP na příjemce.neboii)50 % stropu podpory na poradenské služby.
Jednotlivá podpora nepřekročí 5000000 GBP na příjemce _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. září 2002 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Pokud jde o hospodářskou výkonnost a konkurenceschopnost, používá Yorkshire hospodářskou strategii tak, aby se odstranila konkurenční nevýhoda ve srovnání s většinou ostatních regionů EU.
Cílem strategie je vyvinout pro malé a střední podniky cílené programy, které se zaměří na nedostatky při: úspěšném zahájení činnosti společnosti; rozvoji dodavatelského řetězce; vytváření sítí malých a středních podniků v Yorkshire a míře účasti na mezinárodním obchodování;transferu technologií a znalostí, inovace, úrovně výzkumu a vývoje.Program Yorkshire Forwards zajistí výše uvedené pro malé a středním podniky tak, že založí fondy pro financování: investiční podporyfond pro doložení prototypu; fond duševního vlastnictví; fond pro obligace nabízené ke koupi; fond pro elektronický obchod; fond pro životní prostředí, fond pro rozvoj seskupených subjektů.podpory poradenských služebfond pro poradenské služby podnikům za účelem podpory poradenských služeb v oblasti: podnikatelské aktivity; vysoce efektivního růstu podniku; rozvoje výrobků a postupů; zahraniční činnosti podniku; rozvoje elektronického obchodu; environmentální udržitelnosti _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví (včetně služeb); nejsou dotčena zvláštní pravidla v nařízeních a směrnicích týkající se státní podpory pro určitá odvětví podle Smlouvy o ES _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Johanna Tuck, Finance Directorate, Yorkshire Forward, Victoria House 2 Victoria Place Leeds LS11 5AE United Kingdom 0113 394 9600 _BAR_
Další informace _BAR_ Různé části tohoto programu budou provedeny buď přímo programem Yorkshire Forward nebo v rámci výběrového řízení _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 175/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Dolní Sasko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Směrnice k dotacím na podporu poradenství malým a středním podnikům a zakládání podniků v Dolním Sasku (Beratungsrichtlinie 2005) _BAR_
Právní základ _BAR_ Niedersächsische Landeshaushaltsordnung _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,76 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH _BAR_
Adresa: Günther-Wagner-Allee 12-14 D-30177 Hannover _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení každého plánovaného poskytnutí podpory Komisi, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů celého projektu činí nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)jestliže celková hrubá částka podpory činí nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 197/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Dolní Sasko – okres Diepholz _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Prodloužení "režimu podpory ke zlepšení hospodářského potenciálu a hospodářských struktur podporou produktivnějších investic malých a středních podniků v okrese Diepholz" (prodloužení podpory č. XS 3/01) _BAR_
Právní základ _BAR_ § 108 der Niedersächsischen Landkreisordnung (NLO) in der Fassung vom 22.8.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 365) i. V. mit § 65 der Niedersächsischen Gemeindeordnung (NGO) in der Fassung vom 22.8.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 382) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 800000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Landkreis Diepholz – Amt für Wirtschaftsförderung _BAR_
Adresa: Postfach 1340 D-49343 Diepholz _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení každého plánovaného poskytnutí podpory Komisi, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů celého projektu činí nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)jestliže celková hrubá částka podpory činí nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Pokyny pro definici potenciálního závažného rizika pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí v rámci čl. 33 odst. 1 a 2 směrnice 2001/82/ES – Březen 2006
(2006/C 132/08)
1. Úvod
Účelem těchto pokynů, které vycházejí z čl. 33 odst. 2 směrnice 2001/82/ES ve znění pozdějších předpisů [1], je podrobněji stanovit, v kterých výjimečných případech členský stát zapojený do postupu vzájemného uznávání podle čl. 32 odst. 2 nebo do decentralizovaného postupu podle čl. 32 odst. 3 může na základě potenciálního závažného rizika pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí odmítnout uznat registraci nebo kladné hodnocení.
Jestliže alespoň jeden z členských států [2], kterých se žádost týká, nemůže v případě žádosti o vzájemné uznání registrace udělené jiným členským státem schválit zprávu o hodnocení, souhrn údajů o přípravku, označení na obalech a příbalovou informaci z důvodů potenciálního závažného rizika pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí, jak je stanoveno v čl. 33 odst. 1 směrnice 2001/82/ES, předá podrobné odůvodnění svého postoje referenčnímu členskému státu, ostatním dotčeným členským státům a žadateli.
Vzhledem k tomu, že základem pro postup registrace ve všech členských státech jsou stejné farmaceutické právní předpisy a že všechny členské státy mají stejné právní standardy jakosti, bezpečnosti a účinnosti, měla by být registrace udělená v jednom členském státě obecně uznána i ostatními členskými státy.
32 odst. 2 směrnice 2001/82/ES zhodnotí referenční členský stát údaje v dokumentaci a vydá vnitrostátní registraci za předpokladu, že je poměr rizika a prospěšnosti považován za příznivý, že je dostatečně zaručena jakost, bezpečnost a účinnost přípravku a že neexistují žádné jiné ani další důvody pro zamítnutí registrace podle článku 30 směrnice 2001/82/ES.
Pro účely postupu vzájemného uznávání musí referenční členský stát předložit zprávu o hodnocení, která je dostatečně podrobná, aby z ní dotčený členský stát vyrozuměl, proč je poměr rizika a prospěšnosti považován za příznivý, a přiložit k ní schválený souhrn údajů o přípravku, označení na obalech a příbalovou informaci.
32 odst. 3 směrnice 2001/82/ES se nepočítá s předchozím vnitrostátním postupem a v okamžiku podání žádosti není k dispozici žádná existující registrace.
Po obdržení platné žádosti je povinností referenčního členského státu připravit do 120 dnů návrh zprávy o hodnocení spolu s návrhem souhrnu údajů o přípravku a návrhy příbalové informace a označení na obalech.
V čl. 33 odst. 1 směrnice 2001/82/ES je popsán postup, který se použije v případě, že dotčený členský stát nemůže schválit zprávu o hodnocení, souhrn údajů o přípravku, označení na obalech a příbalovou informaci, které vypracoval referenční členský stát. V čl. 33 odst. 1 se odkazuje na čl. 32 odst. 4, který zase odkazuje na čl. 32 odst. 2 a 3. Tyto články se týkají postupu vzájemného uznávání i decentralizovaného postupu. Proto jsou důvody pro zamítnutí stejné bez ohledu na to, zda dotčený členský stát posuzuje zprávu o hodnocení, souhrn údajů o přípravku, příbalovou informaci a označení na obalech od referenčního členského státu v rámci postupu vzájemného uznávání, nebo zda posuzuje návrh zprávy o hodnocení, návrh souhrnu údajů o přípravku a návrhy označení na obalech a příbalové informace v rámci decentralizovaného postupu.
Účelem těchto pokynů je vymezit, v kterých výjimečných případech může dotčený členský stát na základě potenciálního závažného rizika pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí odmítnout uznat registraci v rámci postupu vzájemného uznávání, nebo návrh zprávy o hodnocení, návrh souhrnu údajů o přípravku a návrhy označení na obalech a příbalové informace od referenčního členského státu v rámci decentralizovaného postupu.
Měla by se tak rovněž snížit škála a počet námitek vznášených členskými státy, které byly považovány za jednu z hlavních překážek atraktivnosti a účinného fungování postupu vzájemného uznávání ve veterinární oblasti.
Vznáší-li dotčený členský stát námitky na základě potenciálního závažného rizika pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí, musí předložit podrobné a podložené zdůvodnění při zohlednění níže uvedených definic.
V této souvislosti je zapotřebí vzít v úvahu, že členský stát hraje jinou úlohu v případě, kdy má schválit zprávu o hodnocení, souhrn údajů o přípravku, označení na obalech a příbalovou informaci k veterinárnímu léčivému přípravku, které mu předložil referenční členský stát, a jinou v případě, kdy pouze on má vydat vnitrostátní registraci veterinárního léčivého přípravku, který doposud nebyl předmětem žádosti o registraci v jiném členském státě Společenství, nebo kdy je sám referenčním členským státem.
V posledně jmenovaném případě je členský stát plně příslušný ke stanovení obsahu registrace veterinárního léčivého přípravku podle směrnice 2001/82/ES.
Naproti tomu v prvním případě by měly být registrace/hodnocení provedené referenčním členským státem běžně uznány, takže úlohou dotčených členských států není rozhodovat, zda je možné registraci/hodnocení dále zlepšit, ale jasně a odůvodněně stanovit, proč navrhované rozhodnutí o registraci/hodnocení představuje potenciální závažné riziko pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí.
2. Definice potenciálního závažného rizika
"Riziko" se obecně definuje jako součin rozsahu nebezpečí a pravděpodobnosti, že toto nebezpečí nastane. Termín "rizika" spojeného s použitím veterinárního léčivého přípravku je dále v čl.
1 bodě 19 směrnice 2001/82/ES definován jako "jakékoliv riziko pro zdraví zvířat nebo lidské zdraví související s jakostí, bezpečností nebo účinností veterinárních léčivých přípravků, jakož i jakékoliv riziko nežádoucích vlivů na životní prostředí". Tato definice je doplněna čl.
1 bodem 20 uvedené směrnice, v němž je poměr rizika a prospěšnosti definován jako hodnocení kladných léčebných účinků veterinárního léčivého přípravku ve vztahu k rizikům definovaným v čl. 1 bodě 19.
Směrnice 2001/82/ES neobsahuje definici "potenciálního závažného rizika pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí", ale zmocňuje Komisi, aby tuto definici stanovila.
Použije se tedy tato definice:
"Potenciálním závažným rizikem pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí" je situace, kdy existuje významná pravděpodobnost, že závažné nebezpečí vyplývající z použití veterinárního léčivého přípravku ovlivní lidské zdraví či zdraví zvířat nebo životní prostředí, přičemž není možné mu předejít, zvrátit jej nebo mu zabránit.
"Závažný" v této souvislosti znamená nebezpečí, které by mohlo mít za následek smrt, mohlo by ohrožovat život, vést k významnému poškození zdraví či invaliditě, mohlo by se projevovat vrozenou anomálií či vrozenou vadou u potomků nebo by mohlo mít za následek hospitalizaci či trvalé nebo prodloužené příznaky u exponovaných osob nebo zvířat, nebo které by mohlo tyto účinky reálně způsobit při vstupu přípravku do životního prostředí.
Hodnocení "potenciálního závažného rizika pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí" nelze provádět izolovaně, nýbrž se při něm musí zohlednit kladné léčebné účinky daného veterinárního léčivého přípravku. Termín "potenciální závažné riziko pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí", jak je použit v čl.
33 odst. 2 směrnice 2001/82/ES, je proto třeba interpretovat tak, že se týká celkového hodnocení rizika a prospěšnosti veterinárního léčivého přípravku při zohlednění povahy identifikovaného rizika nebo rizik pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí a potenciální prospěšnosti u navrhované indikace nebo indikací pro cílový druh nebo druhy.
Ke zdůvodnění potenciálního závažného rizika pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí nestačí pouze odkázat na jednou ze situací uvedených v následujících oddílech.
V každém jednotlivém případě je nezbytné na základě podrobného a vědeckého zdůvodnění prokázat, že hrozí potenciální závažné riziko podle obecné definice.
2.1 Potenciální závažné riziko pro lidské zdraví
2.1.1 Potenciální závažné riziko pro spotřebitele
Při konzumaci potravin živočišného původu by neměl být spotřebitel živočišných produktů vystavován riziku, které je nepřípustné a lze mu zabránit.
K zajištění bezpečnost spotřebitelů musí být provedeno hodnocení bezpečnosti reziduí všech farmakologicky účinných látek obsažených ve veterinárních léčivých přípravcích pro zvířata, která jsou určena k produkci potravin, podle nařízení Rady (EHS) č.
2377/90. Toto hodnocení vychází ze stanovení přijatelné denní dávky [3] (ADI), na níž se následně zakládají maximální limity reziduí [4] (MRL).
Potenciální závažné riziko pro spotřebitele je dáno pouze tehdy, pokud ochranná lhůta [5], stanovená na základě výsledků studií snižování obsahu (deplece) reziduí veterinárních léčivých prostředků, neposkytuje dostatečný stupeň ujištění, že koncentrace reziduí v potravinách získaných z léčených zvířat (maso, mléko, vejce a med) nepřesahují povolené koncentrace, což by vedlo k možnému překročení maximálních limitů reziduí.
2.1.2 Potenciální závažné riziko pro uživatele
Potenciální zásadní nebezpečí pro lidské zdraví (neprofesionální a profesionální uživatel) musí být považováno za závažné a pravděpodobnost, že v praxi při zohlednění opatření k řízení rizik nastane, musí být minimální.
Zásadní účinky (nebezpečí) lze tolerovat pouze tehdy, pokud prostředky a metody podání i podmínky použití popsané v souhrnu údajů o přípravku vztahujícímu se k veterinárnímu léčivému přípravku snižují riziko pro lidské zdraví na přijatelnou úroveň ve vztahu k očekávanému blahodárnému účinku na zvíře.
Potenciální závažné riziko pro uživatele je dáno pouze tehdy, pokud rozsah, na který lze expozici uživatele snížit bezpečnostním opatřením – samotným nebo v kombinaci s dalšími ochrannými metodami –, není dostatečný ke snížení rizika na přijatelnou úroveň [6].
2.2 Potenciální závažné riziko pro zdraví zvířat
Lze předpokládat, že potenciální závažné riziko pro zdraví zvířat ve vztahu k určitému veterinárnímu léčivému přípravku existuje především za těchto okolností:
- Účinnost: údaje předložené k doložení léčebné účinnosti u navrhované indikace nebo indikací, cílového druhu nebo druhů a u navrhovaných schémat dávkování (definovaných navrhovaným označením na obalech) neposkytují solidní vědecké zdůvodnění pro udávanou účinnost, nebo chybí dostatečný důkaz o prokázání bioekvivalence generik s referenčním veterinárním léčivým přípravkem.
- Bezpečnost: hodnocení preklinické farmakologie vztahující se k toxicitě/bezpečnosti, údajů o klinické bezpečnosti a údajů získaných po uvedení na trh neposkytuje dostatečnou oporu pro závěr, že všechny potenciální otázky bezpečnosti pro cílový druh byly vhodně a dostatečně zohledněny v navrhovaném označení na obalech, nebo absolutní úroveň rizika léčivého přípravku je v souvislosti s jeho navrhovaným použitím považována za nepřijatelnou.
- Jakost: navrhované metody pro kontrolu výroby a jakosti nemohou zaručit, že se nevyskytne zásadní vada jakosti přípravku.
- Celkový poměr rizika a prospěšnosti: poměr rizika a prospěšnosti přípravku není s ohledem na povahu identifikovaného rizika nebo rizik a potenciální prospěšnost u navrhované indikace nebo indikací a cílového druhu nebo druhů považován za příznivý.
- Informace o přípravku: potenciální závažné riziko je dáno, jestliže nejsou informace pro profesionálního a neprofesionálního uživatele dostatečné k tomu, aby zabezpečily vhodné a bezpečné použití přípravku u zvířete.
2.3 Potenciální závažné riziko pro životní prostředí
Žadatelé musejí předložit úplnou zprávu zakončenou hodnocením vlivu na životní prostředí (EIA), které vychází z údajů o přípravku, z možné expozice životního prostředí tomuto přípravku, z osudu a účinků přípravku v životním prostředí a z vhodných strategií k řízení rizik.
Ve zprávě by měl být zohledněn způsob použití, podávání přípravku, vylučování účinné látky a hlavních účinných metabolitů, jakož i odstraňování přípravku.
V návaznosti na hodnocení rizika podle mezinárodně přijatých pokynů [7] je potenciální závažné riziko pro životní prostředí dáno, pokud:
- je v členských státech s ohledem na různé podmínky životního prostředí (např. klima, geohydrologie) identifikováno zásadní riziko pro jednu nebo více složek životního prostředí (např. ovzduší, voda, půda)
- a pokud jej (je) nelze zmírnit žádnou strategií k řízení rizik, která by zajistila, aby nebylo s používáním a odstraňováním tohoto přípravku spojeno žádné nepřijatelné riziko.
Obecně platí, že jakákoli zásadní námitka musí být vědecky opodstatněna, přičemž se zohlední povaha a míra veškerých nebezpečí, rozsah příslušných rizik, prospěšnost spojená s používáním daných veterinárních léčivých přípravků, jakož i proveditelnost a praktičnost realizace případných opatření, která zmírňují rizika.
Členský stát, který má v úmyslu žádost o registraci veterinárního léčivého přípravku zamítnout, by měl být připraven doložit své důvody v rámci postupu v koordinační skupině, a pokud tento postup selže, pak v rámci rozhodčího řízení (arbitráže).
To by se vztahovalo také na jakékoli existující znalosti o látce a specifických rizicích v dotčeném členském státě, které nejsou uvedeny v dokumentaci veterinárního léčivého přípravku nebo ve zprávě o hodnocení od referenčního členského státu a které nejsou obsaženy v souhrnu údajů o přípravku během postupu vzájemného uznávání či decentralizovaného postupu.
Členské státy přijaly společná pravidla a pokyny týkající se výroby, kontroly jakosti, hodnocení účinnosti veterinárních léčivých přípravků, hodnocení jejich bezpečnosti, jakož i zabezpečení jakosti a označení na obalech.
Tyto vědecké pokyny obsahují návod k obecnému hodnocení žádosti.
U konkrétního souboru údajů však nelze vyloučit odlišné interpretace.
Je nutné uznat, že za těchto okolností nemusí nedostatečné dodržování těchto vědeckých pokynů automaticky vést k potenciálnímu závažnému riziku pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí, pokud nejsou splněny podmínky popsané v oddíle 2 těchto pokynů.
Námitky z důvodu potenciálního závažného rizika pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí nelze odůvodňovat rozdíly vnitrostátních správních nebo vnitrostátních vědeckých požadavků či interních vnitrostátních politik, pokud nejsou splněny podmínky čl. 33 odst. 1 směrnice 2001/82/ES.
Generální ředitelství pro podniky a průmysl zveřejní seznam příkladů souvisejících s uvedenými definicemi záležitostí, které by nebyly běžně považovány za důvody pro "potenciální závažné riziko pro lidské zdraví či zdraví zvířat nebo pro životní prostředí".
Tento seznam bude aktualizován na základě zkušeností s decentralizovaným postupem a postupem vzájemného uznávání.
[1] Změněna směrnicí 2004/28/ES (Úř. věst.
L 136, 30.4.2004, s. 58).
[2] Členskými státy se zde rozumí všechny země Evropského hospodářského prostoru.
[3] Přijatelná denní dávka (ADI): odhadované reziduum, vyjádřené v mikrogramech nebo miligramech na kilogram tělesné hmotnosti, které může být požito denně po celý život bez jakéhokoli citelného zdravotního rizika (Volume 8: Establishment of maximum residue limits (MRLs) for residues of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin, http://pharmacos.eudra.org).
[4] Maximální limity reziduí (MRL): maximální koncentrace rezidua, která vzniká v důsledku používání veterinárního léčivého přípravku (vyjádřená v mg/kg nebo μg/kg čerstvé tkáně) a kterou může Společenství uznat v potravinách nebo na potravinách za legálně povolenou nebo přijatelnou, jak se stanoví v nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 (http://pharmacos.eudra.org).
[5] Ochranná lhůta (definovaná v čl. 1 bodu 9 směrnice 2001/82/ES ve znění pozdějších předpisů): období, které musí s ohledem na ochranu veřejného zdraví uplynout mezi posledním podáním veterinárního léčivého přípravku zvířatům za běžných podmínek použití a v souladu s uvedenou směrnicí a získáním potravin od těchto zvířat a které zajišťuje, že tyto potraviny neobsahují rezidua v množstvích přesahujících maximální limity reziduí pro účinné látky stanovené podle nařízení (EHS) č. 2377/90 (http://pharmacos.eudra.org).
[6] CVMP Guideline on User Safety for Pharmaceutical Veterinary Medicinal Products (EMEA/CVMP/543/03-FINAL http://www.emea.eu.int).
[7] Pokyn Výboru pro veterinární léčivé přípravky (CVMP): Environmental Risk Assessment for Veterinary Medicinal Products other than GMO Containing and Immunological Products (EMEA/CVMP/055/96-FINAL) Guidelines on environmental impact assessment (EIAS) for veterinary medicinal products – phase I and II (CVMP/VICH/592/98-FINAL; CVMP/VICH/790/03-FINAL http://www.emea.eu.int).
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 132/09)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
"LINGUÍÇA DO BAIXO ALENTEJO ou CHOURIÇO DE CARNE DO BAIXO ALENTEJO"
č.
ES: PT/0229/ 08.04.2002
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
Afonso Costa, n.o 3 P-1949-002 Lisboa _BAR_
Tel.: _BAR_ (351) 21 844 22 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 21 844 22 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ idrha@idrha.min-agricultura.pt _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Cooperativa Agrícola de Beja, CRL _BAR_
Adresa: _BAR_ Rua Mira Fernandes, n.o 2, Apartado 14 P-7801-901 Beja _BAR_
Tel.: _BAR_ (351) 284 322 051 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 284 322 897 _BAR_
E-mail: _BAR_ coopagri.beja@mail.telepac.pt _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.2 – Masné výrobky
4. Specifikace: (přehled požadavků podle čl.
4 odst. 2)
Název : "LINGUÍÇA DO BAIXO ALENTEJO ou CHOURIÇO DE CARNE DO BAIXO ALENTEJO"
Popis : Salám uzený obvykle na dřevě dubu cesmínovitého (Quercus ilex), vyrobený z masa a pevného tuku pocházejících z bourání jatečně upravených těl prasat rasy Alentejana.
Kousky masa a tuku jsou smíchány se solí, paprikovou hmotou, drceným sušeným česnekem, bílým vínem z regionu, kmínem, paprikou a pepřem.
Plní se do přírodního soleného vepřového střeva.
Uzenina má tvar podkovy, s délkou 30 cm a průměrem 3 až 4,5 cm. Povrch je lesklý a poněkud hrbolatý, načervenalé barvy s bílým mramorováním.
Konzistence je polotuhá až tuhá. Na obou koncích je střevo stočené a svázané bavlněným provázkem.
Na řezu je barva nestejnorodá, načervenalá, s bílým mramorováním. Hmota je dokonale hutná, s nepravidelným rozložením masa a tuku, což jí dává mramorový vzhled.
Kousky tuku mají perleťově bílou barvu, jsou lesklé, aromatické a příjemné chuti.
Uzenina má příjemnou, jemnou a lahodnou chuť, je mírně slaná a někdy lehce pikantní.
Vůně je příjemná, s lehkým uzeným aroma.
Zeměpisná oblast : Zeměpisná oblast produkce suroviny k výrobě uzeniny Linguiça do Baixo Alentejo neboli Chouriço de Carne do Baixo Alentejo je vymezena obcemi Abrantes, Alandroal, Alcácer do Sal (kromě freguesia Santa Maria do Castelo), Alcoutim, Aljezur (freguesias Odeceixe, Bordeira, Rogil a Aljezur), Aljustrel, Almodôvar, Alter do Chão, Alvito, Arraiolos, Arronches, Avis, Barrancos, Beja, Borba, Campo Maior, Castelo Branco, Castelo de Vide, Castro Marim (freguesias Odeleite a Azinhal), Castro Verde, Chamusca, Coruche, Crato, Cuba, Elvas (kromě freguesia Caia e S. Pedro), Estremoz, Évora, Ferreira do Alentejo, Fronteira, Gavião, Grândola (kromě freguesia Melides), Idanha-a-Nova, Lagos (freguesia Bensafrim), Loulé (freguesias Ameixial, Salir, Alte, Benafim a Querença), Marvão, Mértola, Monchique (freguesias Monchique, Marmelete a Alferce), Monforte, Montemor-o-Novo, Mora, Moura, Mourão, Nisa, Odemira (kromě freguesias Vila Nova de Mil Fontes a S. Teotónio), Ourique, Penamacor, Ponte de Sôr, Portalegre, Portel, Redondo, Reguengos de Monsaraz, Sabugal, Santiago do Cacém (kromě freguesia Santo André), Sardoal, São Brás de Alportel, Serpa, Sines, Silves (freguesias S. Marcos, S. Bartolomeu de Messines a Silves), Sousel, Tavira (freguesia Cachopo), Vendas Novas, Viana do Alentejo, Vidigueira, Vila Velha de Ródão a Vila Viçosa a je přirozeně ohraničena dubovými porosty.
Vzhledem ke specifičnosti použitého koření, místnímu způsobu produkce a organoleptickým vlastnostem produktu je zeměpisná oblast zpracování, zrání, krájení a balení produktu vymezena obcemi Aljustrel, Beja, Castro Verde, Cuba, Ferreira do Alentejo, Mértola, Moura, Serpa, Vidigueira v okrese Beja a Alcoutim v okrese Faro a dále obcemi Tavira (freguesia Cachopo) a Castro Marim (freguesias Odeleite a Azinhal) v okrese Faro
Důkaz původu : Uzeninu Linguiça do Baixo Alentejo neboli Chouriço de Carne do Baixo Alentejo lze vyrábět pouze ve zpracovatelských podnicích, které jsou držiteli licence, nacházejí se v oblasti zpracování a jsou schváleny skupinou.
Surovina pochází z prasat rasy Alentejana chovaných převážně venku v zemědělsko-pasteveckých podnicích s pastvinou osázenou cesmínovitými nebo korkovými duby, odpovídající extenzívním a poloextenzívním systémům produkce.
Zvířata jsou zapsána v plemenné knize rasy Alentejana.
Zvířata se porážejí a bourají v zařízeních, jež jsou držiteli licence a nacházejí se v zeměpisné oblasti produkce.
Zemědělské podniky, zařízení pro porážku, bourání a výrobu Linguiça do Baixo Alentejo neboli Chouriço de Carne do Baixo Alentejo jsou řádnými členy skupiny a podléhají kontrole nezávislého subjektu.
Tento systém umožňuje úplnou vysledovatelnost produktu a získání důkazu o původu produktu v jakémkoli okamžiku, a to od zemědělského podniku až po každý prodávaný kus, který je vždy označen certifikační značkou s číslem.
Způsob produkce : Salám vzniká zpracováním masa z kýty, hřbetu, břicha a krkovice a odřezků masa a tuku prasat rasy Alentejana (Sus ibericus) nasekaného strojově nebo ručně, v poměru 70 – 80 % libového masa na 20 – 30 % tuku.
Po nasekání se smíchá maso a tuk s kořením předem rozpuštěným ve vodě, což je postup typický pro tento region.
Tato směs se nechá 1 až 2 dny odležet v chladicích komorách s teplotou nepřesahující 10 °C a vlhkostí okolo 80 – 90 %.
Po odležení se směs plní do vepřových střev, která byla konzervována ve slaném nálevu, a dbá se na jejich řádné naplnění a svázání.
Poté následuje proces uzení, který probíhá v udírně vytápěné dobře vyschlým dřevem z cesmínovitého nebo korkového dubu a trvá alespoň 3 dny a nejdéle 10 dnů, podle okolních podmínek (3 – 4 dny v létě a 5 – 6 dnů v zimě).
Produkt přichází na trh v celku, nakrájený na kousky nebo na plátky a vždy v původním obalu.
V případě dalšího balení produktu se používá vhodný neškodný a inertní materiál a balí se v normální nebo kontrolované atmosféře nebo ve vakuu.
Krájení nebo balení se mohou uskutečnit pouze v zeměpisné oblasti zpracování, přičemž nesmí dojít k omezení vysledovatelnosti produktu během celého výrobního procesu nebo možnosti kontroly ani ke změně organoleptických vlastností produktu.
Souvislost : Důkazy o konzumaci vepřového masa obyvateli regionu Baixo Alentejo byly objeveny zejména v nalezištích z doby bronzové, nacházejících se v blízkosti dolmenů a jiných megalitických památek.
Konzumace tohoto masa v regionu je rovněž doložena ve 4. stol. př. n. l., v době keltské nadvlády.
Tyto národy významně přispěly k obohacení stravovacích zvyklostí v oblasti Baixo Alentejo.
Později se konzumace vepřového masa zvýšila po dobytí regionu Římany.
Ti se zde setkali s novými prvky: prasata byla krmena žaludy a při výrobě potravin se používaly aromatické byliny.
V prvním tisíciletí n. l. dochází k muslimským invazím.
Zákazy vyplývající z Koránu však neměly na místní zvyklosti vliv.
K rozvoji místní kuchyně významně přispěla skutečnost, že se začalo používat koření.
Existují četné zmínky o prasatech krmených žaludy z dubových hájů, jejichž maso bylo v regionu nejčastěji konzumováno, a to buď čerstvé, nebo konzervované.
Zvířata byla chována v extenzívním režimu a někdy v obecních vepřínech, které až donedávna v regionu Alentejo existovaly.
V gastronomii tohoto regionu tak má vepřové maso, od starověku až dodnes, své nezastupitelné místo.
Potřeba uchovat vepřové maso po celý rok vedla k rozvoji uzenářského umění, jehož příkladem je Linguiça do Baixo Alentejo neboli Chouriço de Carne do Baixo Alentejo.
Spojení salámu Linguiça do Baixo Alentejo neboli Chouriço de Carne do Baixo Alentejo s regionem tedy vyplývá ze tří základních prvků: použité maso pochází ze zvířete místní rasy; toto zvíře je chováno na místních pastvinách; maso je zpracováno specifickým způsobem a použité koření, výsledná podoba a senzorické vlastnosti odlišují tento produkt od ostatních uzenářských produktů regionu Alentejo.
Název: _BAR_ CERTIALENTEJO — Certificação de produtos agrícolas, LDA _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
General Humberto Delgado, n.o 34, 1.o Esq P-7000-900 Évora _BAR_
Tel.: _BAR_ (351) 266 769564 _BAR_
Fax: _BAR_ (351) 266 769564 _BAR_
E-mail: _BAR_ certialentejo@net.sapo.pt _BAR_
Kontrolní subjekt :
Subjekt "Certialentejo" byl uznán jako splňující požadavky normy 45011:2001.
Označování : Na etiketě je povinně uveden nápis: "LINGUIÇA DO BAIXO ALENTEJO ou CHOURIÇO DE CARNE DO BAIXO ALENTEJO – Indicação Geográfica Protegida" a případně logo Společenství.
Dále je nutno uvést certifikační značku, která povinně obsahuje název produktu a příslušný nápis, název kontrolního subjektu a číslo série (numerický nebo abecedně numerický kód, jenž umožňuje vysledování produktu).
Vnitrostátní požadavky : –
[1] Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění existující státní podpory v nových členských státech v odvětví dopravy
(2006/C 132/10)
(Text s významem pro EHP)
Postupem podle přílohy IV kapitoly 3 bodu 4 Smlouvy o přistoupení Česká republika, Estonská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Maďarská republika, Republika Malta, Polská republika, Republika Slovinsko a Slovenská republika sdělily Komisi státní podpory, které lze do konce třetího roku ode dne přistoupení považovat za existující podporu ve smyslu čl. 88 odst.
1 Smlouvy o ES. Litevská republika o žádných takových podporách Komisi neinformovala.
Seznam těchto státních podpor, jak je uvedené členské státy oznámily Komisi, se tímto zveřejňuje v úředních jazycích dotyčných států.
Seznam, přeložený do pracovního jazyka Evropské komise (angličtiny, němčiny nebo francouzštiny), bude umístěn na webových stránkách Evropské komise:
http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/state_aid/index_en.htm
Toto zveřejnění nelze v žádném případě považovat za oficiální stanovisko Komise týkající se těchto podpor, zejména k tomu, zda tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené Smlouvou o přistoupení nebo zda jsou považovány za slučitelné se Smlouvou.
--------------------------------------------------
Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) 1595/2004 ze dne 8. září 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v oblasti produkce, zpracování a uvádění produktů rybolovu na trh
(2006/C 132/11)
(Text s EHP závažností)
Irská vláda zavedla nový režim, aby vrakováním plavidel odstranila nadbytečnou kapacitu irského loďstva lovícího druhy žijící při dně a měkkýše, která vznikla snížením rybolovných práv v důsledku omezení rybolovných kvót.
V situaci, kdy nelze očekávat, že se úlovky v krátké době zvýší, se má tento režim zaměřit na rybáře, kteří nemají žádný hospodářský výnos, a těm, kteří v daném odvětví setrvávají, má zajistit udržitelnou budoucnost.
Tento režim je v souladu s článkem 7 a přílohami III a IV nařízení Rady 2792/1999 a nařízením Rady 2370/2002, jak vyžaduje článek 10 nařízení Komise 1595/2004.
Počáteční schválení bylo tomuto režimu uděleno v dokumentu SG(2001)D/289046, 08/06/01 – Podpora č.: N 525/2000.
Irsko ověřilo, zda je podpora poskytovaná podle uvedeného nařízení v souladu s právem Společenství, jak to vyžaduje článek 3 nařízení Komise 1595/2004.
Irsko rovněž zajistí, že je splněn požadavek článku 3, podle něhož musejí členské státy ověřit, zda příjemci podpory dodržují pravidla společné rybářské politiky.
Vysvětlující poznámky :
V červenci 2005 byla ministrovi pro námořní záležitosti a irské vládě předložena zpráva, kterou vypracoval pan Padraic White, s názvem Decommissioning Requirements for Ireland's Demersal and Shellfish Fleets (Požadavky na likvidaci irského loďstva lovícího druhy žijící při dně a měkkýše) (viz příloha).
Vláda schválila doporučení obsažená v této zprávě a přidělila 45 milionů EUR na režim pro úpravu intenzity rybolovu v letech 2005 až 2008.
Poté byla vypracována pravidla a upřesněny podmínky režimu, který bude spravován radou Irish Sea Fisheries Board (Irská rada pro mořský rybolov), a byly předloženy Evropské komisi (GŘ pro rybolov) ke schválení.
GŘ pro rybolov režim schválilo dopisem ze dne 4. října 2005 (D 10795).
Účelem zprávy pana Whitea bylo stanovit naléhavost a rozsah režimu likvidace irského loďstva lovícího druhy žijící při dně a měkkýše a řešit náklady s tímto režimem spojené a také nepoměr mezi velikostí loďstva a dostupnými rybolovnými právy.
Zpráva zkoumala současný stav odvětví lovu druhů žijících při dně a měkkýšů a předkládá analýzu, podle níž by populace síha musela být o 30 % větší, aby při jejím hospodářském výnosu byla udržitelná současná velikost daného segmentu loďstva.
Obdobně tyto úvahy platí pro loďstvo lovící měkkýše.
V dohledné budoucnosti se nezvýší ani populace, ani povolená rybolovná činnost, a proto byl doporučen režim na snížení kapacity loďstva lovícího druhy žijící při dně o 25 % (přes 10000 BRT) a snížení výkonu loďstva lovícího hřebenatky na 4800 kW, aby se zajistil rozumný hospodářský výnos pro rybáře, kteří v daném odvětví setrvávají.
Podle doporučení by snížení výkonu loďstva lovícího hřebenatky na úroveň 4800 kW nebo 1300 BRT umožnilo, aby zbylé loďstvo lovilo přibližně 130 dní v roce, čím by se povolená intenzita rybolovu zbývajících plavidel výrazně zvýšila.
Cílem doporučení této zprávy je především zajistit lidem, kteří v daném odvětví zůstávají, a pobřežním komunitám bezpečnější budoucnost založenou na lepších hospodářských výnosech.
Členský stát : Irsko
Podpora č. : XF 1/2006
Region : kód NUTS úrovně IV
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Zabezpečit udržitelnou budoucnost irského rybářského loďstva – režim pro trvalé snížení kapacity irského rybářského loďstva lovícího druhy žijící při dně a měkkýše
Právní základ The Sea Fisheries Act 1952
Sea Fisheries amendment Act 1955
Sea Fisheries amendment Act 1956
Sea Fisheries amendment Act 1959
Sea Fisheries amendment Act 1963
Sea Fisheries amendment Act 1970
Sea Fisheries amendment Act 1974
Sea Fisheries amendment Act 1982
Sea Fisheries amendment Act 1994
Sea Fisheries amendment Act 2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku - Celková částka činí 45 milionů EUR.
- Roční rozpočet pro rok 2005 činí 3,5 milionů EUR.
- Roční rozpočet pro rok 2006 činí 19 milionů EUR.
- Roční rozpočty pro následující roky se přijmou jako součást národního rozpočtu.
Maximální míra podpory — Prémie v případě trvalého ukončení činnosti (granty na likvidaci) se vyplatí u žádostí schválených a přijatých v souladu s nařízeními EU a podle těchto sazeb: (Základní sazba bez úpravy podle stáří a bez úpravy podle segmentu)
Základní sazba
Hrubá prostornost plavidla (BRT) _BAR_ Prémie na plavidlo _BAR_
25 < 100 _BAR_ 4200 EUR na BRT + 82000 EUR _BAR_
100 < 300 _BAR_ 2700 EUR na BRT + 232000 EUR _BAR_
300 < 500 _BAR_ 2200 EUR na BRT + 382000 EUR _BAR_
500 a více _BAR_ 1200 EUR na BRT + 882000 EUR _BAR_
Úprava podle stáří
Plavidla stará 15 let: _BAR_ jako u základní sazby (písmo) _BAR_
Plavidla stará 16 – 29 let: _BAR_ od základní sazby se odečte 1,5 % za každý rok nad 15 let _BAR_
Plavidla stará 30 let a více: _BAR_ od základní sazby se odečte 22,5 % (písmo) _BAR_
Úprava podle segmentu
Segment plavidel lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníku na boku plavidla _BAR_ jako u základní sazby upravené podle stáří plavidla _BAR_
Plavidla v polyvalentním segmentu _BAR_ jako u základní sazby upravené podle stáří plavidla _BAR_
Plavidla ve specifickém segmentu _BAR_ jako u základní sazby upravené podle stáří plavidla snížené v každém případě o 15 % _BAR_
Datum uskutečnění : 1. října 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 31. prosince 2008
Cíl podpory : Poskytnout podporu na režim likvidace plavidel, kterým se trvale ukončují činnost některých rybářských plavidel irského rybářského loďstva a tato plavidla se odstraní z rejstříků rybářských plavidel.
Použitý článek (články 4 až 12) a způsobilé výdaje, na které se vztahuje režim podpory nebo jednotlivá podpora: — Prémie v případě trvalého ukončení činnosti (granty na likvidaci) se vyplatí u žádostí schválených a přijatých v souladu s nařízeními EU a podle těchto sazeb: (Základní sazba bez úpravy podle věku a bez úpravy podle segmentu)
Základní sazba
Hrubá prostornost plavidla (BRT) _BAR_ Prémie na plavidlo _BAR_
25 < 100 _BAR_ 4200 EUR na BRT + 82000 EUR _BAR_
100 < 300 _BAR_ 2700 EUR na BRT + 232000 EUR _BAR_
300 < 500 _BAR_ 2200 EUR na BRT + 382000 EUR _BAR_
500 a více _BAR_ 1200 EUR na BRT + 882000 EUR _BAR_
Úprava podle stáří
Plavidla stará 15 let: _BAR_ jako u základní sazby (písmo) _BAR_
Plavidla stará 16 – 29 let: _BAR_ od základní sazby se odečte 1,5 % za každý rok nad 15 let _BAR_
Plavidla stará 30 let a více: _BAR_ od základní sazby se odečte 22,5 % (písmo) _BAR_
Úprava podle segmentu
Segment plavidel lovících vlečnými sítěmi vlečenými pomocí výložníku na boku plavidla _BAR_ jako u základní sazby upravené podle stáří plavidla _BAR_
Plavidla v polyvalentním segmentu _BAR_ jako u základní sazby upravené podle stáří plavidla _BAR_
Plavidla ve specifickém segmentu _BAR_ jako u základní sazby upravené podle stáří plavidla snížené v každém případě o 15 % _BAR_
Dotčená odvětví : Odvětví mořského rybolovu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Mr Michael Keatinge
Fleet Development Section,
Fisheries Development Division,
BIM,
Crofton Road,
Dun Laoghaire,
County Dublin
Irlande
Adresa internetových stránek - Mr Padraic White
"Decommissioning requirements for Ireland's Demersal and Shellfish Fleets"
http://www.dcmnr.gov.ie/NR/rdonlyres/37FF784D-29C8-4AE8-9805-FC9B1B219D16/0/WhiteReportFinal.pdf
- Zabezpečení budoucnosti irského rybářského loďstva
http://www.bim.ie/uploads/reports/122Building&20a;20Sustainable%20Future&20for;20Irelands%20Fishing%20Fleet%20.pdf
—The Sea Fisheries Act 1952 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/1952_7.html _BAR_
—Sea Fisheries amendment Act 1955 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/1955_17.html _BAR_
—Sea Fisheries amendment Act 1956 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/1956_30.html _BAR_
—Sea Fisheries amendment Act 1959 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/1959_28.html _BAR_
—Sea Fisheries amendment Act 1963 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/1963_21.html _BAR_
—Sea Fisheries amendment Act 1970 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/1970_8.html _BAR_
—Sea Fisheries amendment Act 1974 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/1974_30.html _BAR_
—Sea Fisheries amendment Act 1982 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/1982_12.html _BAR_
—Sea Fisheries amendment Act 1994 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/1994_23.html _BAR_
—Sea Fisheries amendment Act 2003 _BAR_ http://www.irishstatutebook.ie/2003_21.html _BAR_
--------------------------------------------------
Pokyny pro definici potenciálního závažného rizika pro veřejné zdraví v rámci čl. 29 odst. 1 a 2 směrnice 2001/83/ES — Březen 2006
(2006/C 133/05)
1. Úvod
Účelem těchto pokynů, které vycházejí z čl. 29 odst. 2 směrnice 2001/83/ES ve znění pozdějších předpisů [1], je podrobněji stanovit, v kterých výjimečných případech členský stát zapojený do postupu vzájemného uznávání podle čl. 28 odst. 2 nebo do decentralizovaného postupu podle čl. 28 odst. 3 může na základě potenciálního závažného rizika pro veřejné zdraví odmítnout uznat registraci nebo kladné hodnocení.
Jestliže alespoň jeden z členských států [2], kterých se žádost týká, nemůže v případě žádosti o vzájemné uznání registrace udělené jiným členským státem schválit zprávu o hodnocení, souhrn údajů o přípravku, označení na obalech a příbalovou informaci z důvodů potenciálního závažného rizika pro veřejné zdraví, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 1 směrnice 2001/83/ES, předá podrobné odůvodnění svého postoje referenčnímu členskému státu, ostatním dotčeným členským státům a žadateli.
Vzhledem k tomu, že standardy jakosti, bezpečnosti a účinnosti léčivého přípravku jsou plně harmonizovány farmaceutickými právními předpisy Společenství, měla by být registrace udělená jedním členským státem obecně uznatelná i ostatními členskými státy.
28 odst. 2 směrnice 2001/83/ES zhodnotí referenční členský stát údaje v dokumentaci a vydá vnitrostátní registraci za předpokladu, že je poměr rizika a prospěšnosti považován za příznivý, že je dostatečně zaručena jakost, bezpečnost a účinnost léčivého přípravku a že neexistují žádné jiné ani další důvody pro zamítnutí registrace podle článku 26 směrnice 2001/83/ES.
Pro účely postupu vzájemného uznávání musí referenční členský stát předložit zprávu o hodnocení, která je dostatečně podrobná, aby z ní dotčený členský stát vyrozuměl, proč je poměr rizika a prospěšnosti považován za příznivý, a přiložit k ní schválený souhrn údajů o přípravku, označení na obalech a příbalovou informaci. V rámci decentralizovaného postupu podle čl.
28 odst. 3 směrnice 2001/83/ES se nepočítá s předchozím vnitrostátním postupem a v okamžiku podání žádosti není k dispozici žádná existující registrace.
Po obdržení platné žádosti je povinností referenčního členského státu připravit do 120 dnů návrh zprávy o hodnocení, návrh souhrnu údajů o přípravku a návrhy označení na obalech a příbalové informace.
V čl. 29 odst. 1 směrnice 2001/83/ES je popsán postup, který se použije v případě, že dotčený členský stát nemůže schválit zprávu o hodnocení, souhrn údajů o přípravku, označení na obalech a příbalovou informaci, které vypracoval referenční členský stát. V čl. 29 odst. 1 se odkazuje na čl. 28 odst. 4, který zase odkazuje na čl. 28 odst. 2 a 3. Tyto články se týkají postupu vzájemného uznávání i decentralizovaného postupu. Proto jsou důvody pro zamítnutí stejné bez ohledu na to, zda dotčený členský stát posuzuje zprávu o hodnocení, souhrn údajů o přípravku, označení na obalech a příbalovou informaci od referenčního členského státu v rámci postupu vzájemného uznávání, nebo zda posuzuje návrh zprávy o hodnocení, návrh souhrnu údajů o přípravku a návrhy označení na obalech a příbalové informace od referenčního členského státu v rámci decentralizovaného postupu.
Vymezením výjimečných případů, v nichž může dotčený členský stát na základě potenciálního závažného rizika pro veřejné zdraví odmítnout uznat registraci v rámci postupu vzájemného uznávání, nebo návrh zprávy o hodnocení, návrh souhrnu údajů o přípravku a návrhy označení na obalech a příbalové informace od referenčního členského státu v rámci decentralizovaného postupu, se zároveň sníží šíře a počet námitek vznášených členskými státy.
Dotčený členský stát, který na základě potenciálního závažného rizika pro veřejné zdraví vznese zásadní námitky, musí svůj postoj podrobně odůvodnit.
V této souvislosti je zapotřebí vzít v úvahu, že členský stát hraje jinou úlohu v případě, kdy má schválit zprávu o hodnocení, souhrn údajů o přípravku, označení na obalech a příbalovou informaci k léčivému přípravku, které mu předložil referenční členský stát, a jinou v případě, kdy pouze on má vydat vnitrostátní registraci léčivého přípravku, který doposud nebyl předmětem žádosti o registraci v jiném členském státě Společenství, nebo kdy je sám referenčním členským státem.
V případě registrace, která neodkazuje na jinou registraci, je členský stát plně příslušný ke stanovení obsahu registrace léčivého přípravku podle směrnice 2001/83/ES, zatímco při uznávání první registrace nebo hodnocení provedených referenčním členským státem pak členské státy, které jsou o registraci či hodnocení informovány, nemají rozhodovat, zda je možné je dále zlepšit, ale mají jasně a odůvodněně stanovit, proč navrhovaná registrace (nebo zamítnutí) představuje potenciální závažné riziko pro veřejné zdraví.
2. Definice potenciálního závažného rizika pro veřejné zdraví
Směrnice 2001/83/ES neobsahuje definici "potenciálního závažného rizika pro veřejné zdraví".
V uvedené směrnici jsou však stanoveny tyto definice:
- Termín "riziko související s použitím léčivého přípravku" je v čl. 1 bodě 28 definován jako "jakékoliv riziko pro zdraví pacientů nebo veřejné zdraví související s jakostí, bezpečností nebo účinností léčivého přípravku" (nebo jakékoliv riziko nežádoucích vlivů na životní prostředí).
- Termín "poměr rizika a prospěšnosti" je v čl. 1 bodě 28a uvedené směrnice definován jako "hodnocení kladných terapeutických účinků léčivého přípravku ve vztahu k rizikům definovaným v bodě 28 první odrážce".
Pro uplatňování těchto pokynů se použijí tyto definice:
- "Riziko" je pravděpodobnost, že nastane určitá událost.
- "Potenciálním závažným rizikem pro veřejné zdraví" je situace, kdy existuje významná pravděpodobnost, že závažné nebezpečí vyplývající z humánního léčivého přípravku v souvislosti s jeho navrženým použitím ovlivní veřejné zdraví.
- "Závažný" v této souvislosti znamená nebezpečí, které by mohlo mít za následek smrt, mohlo by ohrožovat život, vést k hospitalizaci či prodloužení probíhající hospitalizace pacienta, k trvalému nebo významnému poškození zdraví či invaliditě nebo by se mohlo projevovat vrozenou anomálií či vrozenou vadou u potomků či trvalými nebo prodlouženými příznaky u exponovaných osob.
Hodnocení "potenciálního závažného rizika pro veřejné zdraví" nelze provádět izolovaně, nýbrž se při něm musí zohlednit kladné terapeutické účinky daného léčivého přípravku. Termín "potenciální závažné riziko pro veřejné zdraví", jak je použit v čl.
29 odst. 1 směrnice 2001/83/ES, je proto třeba chápat tak, že se týká celkového hodnocení rizika a prospěšnosti léčivého přípravku při zohlednění kladných terapeutických účinků léčivého přípravku ve vztahu k rizikům.
Lze tudíž předpokládat, že potenciální závažné riziko pro veřejné zdraví ve vztahu k určitému léčivému přípravku existuje především za těchto okolností:
- Účinnost: údaje předložené k doložení léčebné účinnosti u navrhované indikace či indikací, cílové populace či populací a u navrhovaných schémat dávkování (definovaných navrhovaným označením na obalech) neposkytují solidní vědecké zdůvodnění pro udávanou účinnost; chybí dostatečný důkaz o prokázání bioekvivalence generik s referenčním léčivým přípravkem.
- Bezpečnost: hodnocení preklinické farmakologie vztahující se k toxicitě/bezpečnosti, údajů o klinické bezpečnosti a údajů získaných po uvedení na trh neposkytuje dostatečnou oporu pro závěr, že všechny potenciální otázky bezpečnosti pro cílovou populaci byly vhodně a dostatečně zohledněny v navrhovaném označení na obalech, nebo absolutní úroveň rizika léčivého přípravku je v souvislosti s jeho navrhovaným použitím považována za nepřijatelnou.
- Jakost: navrhované metody pro kontrolu výroby a jakosti nemohou zaručit, že se nevyskytne zásadní vada jakosti přípravku.
- Celkový poměr rizika a prospěšnosti: poměr rizika a prospěšnosti přípravku není s ohledem na povahu identifikovaného rizika nebo rizik a potenciální prospěšnost u navrhované indikace nebo indikací a cílové populace nebo populací pacientů považován za příznivý.
- Informace o přípravku: informace jsou zavádějící nebo nesprávné, a předepisující osoby nebo pacienti proto nemohou zajistit bezpečné použití léčivého přípravku.
Jakákoli zásadní námitka musí být vědecky opodstatněna, přičemž se zohlední povaha a míra veškerých nebezpečí, rozsah příslušných rizik, prospěšnost spojená s používáním daného přípravku, jakož i proveditelnost a praktičnost realizace případných opatření ke zmírnění rizik.
Členský stát, který má v úmyslu žádost o registraci léčivého přípravku zamítnout, by měl být připraven doložit své důvody pro zamítnutí v rámci postupu v koordinační skupině, a pokud tento postup selže, pak při předložení záležitosti Výboru pro humánní léčivé přípravky.
To by se vztahovalo také na jakékoli existující znalosti o látce a specifických rizicích v dotčeném členském státě, které nejsou uvedeny v dokumentaci léčivého přípravku nebo ve zprávě o hodnocení od referenčního členského státu a které nejsou obsaženy v souhrnu údajů o přípravku během postupu vzájemného uznávání či decentralizovaného postupu.
Členské státy přijaly společná pravidla a pokyny týkající se výroby, kontroly jakosti, hodnocení účinnosti léčivých přípravků, hodnocení bezpečnosti léčivých přípravků, jakož i zabezpečení jakosti a označení na obalech.
Tyto vědecké pokyny obsahují návod k obecnému hodnocení žádosti, avšak u konkrétního souboru údajů nelze vyloučit odlišné interpretace.
Je nutné uznat, že za těchto okolností nemusí nedostatečné dodržování těchto vědeckých pokynů automaticky vést k závažnému riziku pro veřejné zdraví, pokud nejsou splněny podmínky popsané v oddíle 2 těchto pokynů.
Námitky z důvodu potenciálního závažného rizika pro veřejné zdraví nelze odůvodňovat rozdíly vnitrostátních správních nebo vnitrostátních vědeckých požadavků či interních vnitrostátních politik, pokud nejsou splněny podmínky čl. 29 odst. 1 směrnice 2001/83/ES.
Generální ředitelství pro podniky a průmysl zveřejní seznam příkladů souvisejících s uvedenými definicemi záležitostí, které by nebyly běžně považovány za důvody pro "potenciální závažné riziko pro veřejné zdraví".
Tento seznam bude aktualizován na základě zkušeností s decentralizovaným postupem a postupem vzájemného uznávání.
[1] Změněna směrnicí 2004/27/ES (Úř. věst.
L 136, 30.4.2004, s. 34).
[2] Členskými státy se zde rozumí všechny země Evropského hospodářského prostoru.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 135/02)
(Text s významem pro EHP)
RAKOUSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
HAWEI-AIR Luftfahrt GmbH _BAR_ Schulgasse 9 A-8010 Graz _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 11. 4. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 135/04)
(Text s EHP závažností)
ŠPANĚLSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
TOP FLY, S. L. _BAR_ Aeropuerto De Sabadell E-08204 Sabadell (Barcelona) _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 3. 5. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 135/05)
(Text s EHP závažností)
FINSKO
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Utin Lento Oy _BAR_ Utin lentoasema Lentoportintie 83 FIN-45410 Utti _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 27. 4. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 135/06)
(Text s významem pro EHP)
ŘECKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
SKY WINGS AIRLINES S.A _BAR_ A Papandreou, 108 GR-16674 Glifada _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 31. 3. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 135/07)
(Text s EHP závažností)
ŠVÉDSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Air Express in Sweden AB 556278-1798 _BAR_ PO Box 907 S-195 05 Arlanda-Stad _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 26. 4. 2006 _BAR_
TUIfly Nordic AB 556248-9525 _BAR_ Söder Mälarstrand S-117 85 Stockholm _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 11. 12. 1996 _BAR_
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
BN Construction i Motala AB 556440-4290 _BAR_ Sveavägen 74 S-591 36 Motala _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 21. 4. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Německo
Státní podpora Č. C 5/2006 (ex N 230/2005) – Investiční podpora určená společnosti Rolandwerft
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 135/09)
(Text s EHP závažností)
Dopisem ze dne 22. února 2006 reprodukovaném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Spolkové republice Německo rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatřením týkajícím se podpory, ohledně které Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž, na adresu:
European Commission
Directorate-General Competition
State aid Greffe
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Spolkové republice Německo.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou s uvedením důvodů písemně požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
ŘÍZENÍ
Dne 19. října 2005 Německo oznámilo Komisi svůj záměr poskytnout regionální investiční podporu společnosti Detlev Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG (dále jen "Rolandwerft").
Toto oznámení bylo doplněno dopisem datovaným dne 23. prosince 2005.
POPIS
Společnost Rolandwerft je loděnice se sídlem ve městě Berne v Dolním Sasku (v Německu), tj. v oblasti podporované na základě čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy. Jedná se o velký podnik.
Společnost Rolandwerft hodlá realizovat investiční projekt s cílem posílit produktivitu loděnice.
Investice se týkají prodloužení dvou hal, rozšíření halové brány, náhrady systému ke zdvihání dílů lodního kýlu, nákupu svářecích automatů, prodlužení kolejové dráhy jeřábu na molu č. 1 a výstavby dalšího mola pro montáž vybavení.
Způsobilé investiční náklady činí 13000000 EUR.
Na základě schváleného režimu regionální podpory hodlá Německo poskytnout státní podporu ve výši 1560000 EUR, což odpovídá 12 % způsobilých investičních nákladů.
POSOUZENÍ
Podpora se posuzuje podle rámce pro státní podporu stavby lodí (dále jen rámec pro stavbu lodí).
Rámec pro stavbu lodí umožňuje poskytování regionální podpory na investice do modernizace současných loděnic s cílem zlepšit produktivitu používaných zařízení.
Míra podpory nesmí překročit výši 12,5 % v regionech podporovaných v souladu s čl. 87 odst.
Komise má pochybnosti o tom, že jsou splněny podmínky rámce pro stavbu lodí.
Dále Komise pochybuje o tom, zda lze stavbu dalšího montážního mola považovat za investici, jejíž záměr spočívá ve zvýšení produktivity současných zařízení.
Kromě toho si Komise není zcela jistá v tom, zda by investice do společnosti Rolandwerft nevedly k nárůstu kapacity loděnice a zda by takový nárůst kapacity byl slučitelný s rámcem pro stavbu lodí a se společným trhem.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von den deutschen Behörden zur vorerwähnten Beihilfe übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
I. VERFAHREN
(1) Mit Schreiben vom 19. Oktober 2005, das am selben Tag eingetragen wurde, meldeten die deutschen Behörden gemäß Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und entsprechend den Rahmenbestimmungen für Beihilfen an den Schiffbau [1] ("Rahmenbestimmungen für den Schiffbau") eine geplante Regionalbeihilfe zugunsten der Detlev Hegemann Rolandwerft GmbH & Co. KG ("Rolandwerft") an. Mit Schreiben vom 16. November 2005 forderte die Kommission ergänzende Auskünfte an, die Deutschland mit Schreiben vom 23. Dezember 2005 erteilte, das am selben Tag eingetragen wurde.
II. BESCHREIBUNG
1. Begünstigtes Unternehmen
(2) Bei der begünstigten Rolandwerft handelt es sich um ein Großunternehmen mit Standort Berne in der niedersächsischen Region Wesermarsch, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c) EG-Vertrag.
Die Werft ist am Ufer der Weser gelegen, die in die Nordsee mündet.
Die Rolandwerft gehört zur Detlev Hegemann-Gruppe.
(3) Auf der Rolandwerft werden seegängige Schiffe gebaut.
Das Kerngeschäft konzentriert sich auf Feederschiffe, die kleinste Größenklasse der Containerschiffe.
Außerdem baut die Werft Spezialschiffe wie Ro-Ro/Lo-Lo Schiffe und Autotransporter und rüstet Schiffe der Peene-Werft aus, ebenfalls ein Tochterunternehmen der Detlev Hegemann-Gruppe.
Seit Erweiterung der Hebelift- und Verschiebeanlage im Jahre 1999 kann die Werft Schiffe bis zu einer Länge von […] [2] m, einem Gewicht von […] t und einer Stellplatzkapazität von 850 TEU bauen.
(4) Die Werft verfügt über vier Hallen und zwei Kaianlagen (ein dritter Kai befindet sich im Bau).
Nach den vorliegenden Angaben werden die Schiffe in Sektionen in Halle 3 gebaut.
Die Sektionen werden ins Freie gebracht und zu Modulen zusammengeschweißt.
Die Module werden in Halle 1 transferiert, wo sie zu Schiffen zusammengebaut werden.
Die gefertigten Schiffsneubauten werden zum Hebewerk transportiert und dort zu Wasser gelassen.
Die Ausrüstung der Schiffe erfolgt an Kai 1, der für Schiffe mit einer Länge bis zu 140 m ausgelegt ist.
Das Handling der Ausrüstungskomponenten erfolgt mit einem 50 t Kaikran und einem 8 t Baukran, die gemeinsam auf der Kaikranbahn verkehren.
(5) Zusätzlich zu den eigenen Schiffen übernimmt die Rolandwerft die Ausrüstung von Schiffen der Peene-Werft.
Dies erfolgt ebenfalls an Kai 1, wo das zweite Schiff längsseits des unmittelbar am Kai liegenden Schiffes festgemacht wird.
Nach deutschen Angaben ist dieses Verfahren kompliziert, aufwendig und unrentabel: Die weserseitig liegende zweite Schiffseinheit liegt nicht im Arbeitsbereich der Kaikrane, was bedeutet, dass […] Schwimm- oder Autokräne gemietet werden müssen; der Materialtransport muss über das Deck des landseitig liegenden Schiffes […] erfolgen; Leitungen für Strom und technische Gase kreuzen das landseitig liegende Schiff, die Dockliftanlage ist […] blockiert und die Ausrüstungsarbeiten auf dem landseitig liegenden Schiff werden […] behindert.
Deutschland hat außerdem dargelegt, dass das weserseitige Schiff die im Fahrwasser fahrenden Schiffe behindere.
2. Die Investitionsvorhaben
(6) Gefördert werden sollen Investitionen in die Hallen 1 und 3, in Kaianlage 1 und in den Bau eines zusätzlichen Kais.
Ein Teil der Investitionen wurde 2004 getätigt.
Weitere Investitionen sind in den Jahren 2005 und 2006 geplant.
Halle 1
(7) Halle 1 soll um 55 m verlängert werden.
Wie der Kommission mitgeteilt wurde, muss derzeit ein Großteil der Schiffbauarbeiten im Freien durchgeführt werden.
Nach Abschluss der Investition können fast die gesamten Arbeiten in der Halle erfolgen.
Die Bauarbeiten haben noch nicht begonnen.
Hall 3
(8) In Halle 3 sind die Anlagen für den Bau der Sektionen untergebracht.
Das Hallentor wies nur eine Breite von 17,4 m auf, während die von der Rolandwerft gebauten Schiffe normalerweise eine Breite von 22,2 m haben.
Folglich mussten die Sektionen quer in der Halle gebaut werden, damit sie durch das Tor transportiert werden können.
Danach mussten die Sektionen um 90° gedreht werden, um sie zum Zusammenschweißen an ihre Nachbarsektionen anzufügen zu können Hierzu wurden Autokräne eingesetzt, was zeitraubend und kostenintensiv ist.
Wegen des engen Hallentors war auch die Länge der Sektionen beschränkt, so dass die Rolandwerft gezwungen war, eine größere Zahl von Sektionen zu bauen, die dann zusammengefügt wurden.
Um dieser Lage abzuhelfen, musste das Hallentor verbreitert werden.
Dieser Teil des Projekts wurde 2004 durchgeführt.
(9) Ebenfalls 2004 wurde die Halle in nordöstlicher Richtung verlängert.
In diesem Teil der Halle werden die Sektionen zu Modulen zusammengeschweißt.
Durch die Verlängerung können Schweißarbeiten nun in der Halle durchgeführt werden, d.h. witterungsunabhängig.
Die Kranbahn wurden in den neuen Teil der Sektionsbauhalle verlängert.
(10) Die einzelnen Sektionen wurden auf Kielblockträgern gebaut und auf ihnen zum Zusammenfügen weitertransportiert.
Da die Rolandwerft seit den Investitionen 1999 größere Schiffe baut, entspricht das alte Kielblockträgersystem nach deutschen Angaben nicht mehr dem technischen Stand.
Außerdem müssen die Sektionen beim Zusammenfügen akkurat ausgerichtet werden.
Vor der Investition wurde hierzu ein Autokran eingesetzt, was zeit- und kostenaufwendig war.
Deshalb investierte die Werft 2004 in moderne hydraulisch verstellbare Kielblockträger, was die Ausrichtung der Sektionen erheblich vereinfacht hat.
(11) Ein weiteres Investitionsvorhaben, das im August 2005 in Angriff genommen wurde, betrifft die Verlängerung der Halle 3 in südöstlicher Richtung und dient ebenfalls dem Ziel, dass Arbeiten nicht mehr im Freien durchgeführt werden müssen.
Kranbahnverlängerung am Kai 1
(12) Das Investitionsvorhaben sieht ferner die Verlängerung der Kranbahn an Kai 1 um 96 m vor.
Kai 1 hat eine Länge von 200 m. Vor der Verlängerung konnte nur etwa die Hälfte des Schiffes mit einem Kran erreicht werden.
Für die andere Hälfte musste die Rolandwerft einen […] Autokran einsetzen.
Die Kranbahn wurde so verlängert, dass die Schiffe während ihrer Ausrüstungszeit komplett vom Kran bedient werden können.
Diese Investition wurde ebenfalls 2004 getätigt.
Deutschland bestätigte, dass die Verlängerung der Kranbahn nicht dazu genutzt wird, größere Schiffe zu bauen.
Anschaffung von Schweißautomaten
(13) 2004 wurde auch in moderne Schweißautomaten investiert; damit können die anfallenden Schweißarbeiten automatisch und schneller durchgeführt werden.
Bau eines dritten Kais und Anschaffung eines neuen Kranes
(14) Das Investitionsprogramm für die Jahre 2005 und 2006 sieht den Bau eines zusätzlichen Ausrüstungskais vor; hierzu soll Kai 1 um ca. 180 m verlängert werden.
Wie Deutschland erläuterte, soll mit der geplanten Verlängerung die unrentable Ausrüstung von zwei Schiffseinheiten an nur einem Kai beendet werden.
Für den Bau des Ausrüstungskais sind u.a. folgende Maßnahmen erforderlich: Ausbaggerung des Bodens auf der Seeseite, Auffüllung des Geländes auf der Landseite und Anbindung an das Straßennetz.
Des Weiteren muss die Kranbahn auf Kai 1 um ca. 50 % verlängert, ein zusätzlicher 50 t-Kran angeschafft und installiert und die Medienversorgung sichergestellt werden.
Die diesbezüglichen Arbeiten begannen im August 2005.
(15) Die Gesamtkosten des Projekts belaufen sich auf 13 Mio. EUR und lassen sich wie folgt aufschlüsseln:
_BAR_ EUR _BAR_
1.Verlängerung von Halle 1 _BAR_ […] _BAR_
2.Verlängerung von Halle 3 in nordwestlicher Richtung, Verlängerung der Kranbahn in Halle 3, Verbreiterung des Hallentors _BAR_ […] _BAR_
3.Verlängerung der Halle 3 in südöstlicher Richtung _BAR_ […] _BAR_
4.Anschaffung von Kielblockträgern _BAR_ […] _BAR_
5.Anschaffung von Schweißautomaten _BAR_ […] _BAR_
6.Verlängerung der Kranbahn auf Kai 1 _BAR_ […] _BAR_
7.Bau eines dritten Kais _BAR_ […] _BAR_
8.Anschaffung eines neuen Krans _BAR_ […] _BAR_
INSGESAMT _BAR_ 13000000 _BAR_
(16) Nach deutschen Angaben führen die Investitionen zur Schaffung von 35 Arbeitsplätzen auf der Rolandswerft.
Ein Teil der Fertigungsarbeiten wird derzeit an ein Stahlunternehmen in Stettin vergeben, das Vorschiffssektionen für die Rolandwerft produziert.
Nach Abschluss der Investitionen können diese Unteraufträge wieder auf der Rolandwerft abgearbeitet werden.
3. Geplante Beihilfe
(17) Die Beihilfe wird auf Grundlage einer genehmigten Regionalbeihilferegelung [3] gewährt.
Die zuwendungsfähigen Kosten des Projekts entsprechen den Gesamtkosten, die sich auf 13 Mio. EUR belaufen.
Deutschland beabsichtigt, eine staatliche Beihilfe in Höhe von 1,56 Mio. EUR zu gewähren, was 12 % der gesamten Investitionskosten entspricht.
Die Beihilfe wurde noch nicht ausgezahlt.
(18) Bewilligt wird die Beihilfe vom Land Niedersachsen über die NBank Hannover.
III. WÜRDIGUNG
3.1.
Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag
(19) Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.
Nach ständiger Rechtssprechung der Gerichte der Europäischen Union wird der Handel beeinträchtigt, wenn das begünstigte Unternehmen einer Wirtschaftstätigkeit nachgeht, in deren Rahmen Handel zwischen Mitgliedstaaten stattfindet.
(20) Der Zuschuss wird vom Land Niedersachsen gewährt und ist somit dem Staat zuzuordnen.
Der Zuschuss verschafft dem Unternehmen einen Vorteil, den es auf dem Markt nicht erlangt hätte.
Die Rolandwerft betätigt sich im Bau von Seeschiffen.
Da diese Produkte gehandelt werden, droht die Maßnahme den Wettbewerb zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten.
Folglich stellt der Zuschuss eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag dar und muss entsprechend gewürdigt werden.
3.2.
Freistellung nach Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag
(21) Artikel 87 Absätze 2 und 3 EG-Vertrag sehen Ausnahmen vom allgemeinen Beihilfeverbot in Absatz 1 vor.
(22) Zur Beurteilung von Beihilfen an die Schiffbauindustrie, hat die Kommission "Rahmenbestimmungen für Beihilfen an den Schiffbau" [4] erlassen.
Im Sinne dieser Rahmenbestimmungen bezeichnet der Ausdruck "Schiffbau" den Bau in der Gemeinschaft von "seegängigen Handelsschiffen mit Eigenantrieb".
Die Geschäftstätigkeit der Rolandwerft fällt unter diese Definition; folglich ist die fragliche Beihilfe im Lichte der Rahmenbestimmungen für den Schiffbau zu würdigen.
Der Kommission liegen keine derzeit Hinweise darauf vor, dass die Rolandwerft auch Fischereifahrzeuge herstellen würde.
Nach den Leitlinien für die Prüfung staatlicher Beihilfen im Fischerei- und Aquakultusektor [5] dürfen Hersteller von Fischereifahrzeugen keine staatlichen Beihilfen erhalten.
(23) In Randnr.
26 der Rahmenbestimmungen heißt es, dass Regionalbeihilfen für den Schiffbau, die Schiffsreparatur oder den Schiffsumbau nur dann für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden, wenn die Beihilfen für Investitionen zur Sanierung oder Modernisierung bestehender Werften gewährt werden, die nicht mit deren finanzieller Umstrukturierung verknüpft sind, um die Produktivität der vorhandenen Anlagen zu erhöhen.
(24) Die Beihilfeintensität darf in Regionen gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c) EG-Vertrag nicht mehr als 12,5 % betragen bzw. die anwendbare Höchstgrenze für Beihilfen nicht überschreiten, wobei der niedrigere Wert maßgeblich ist.
Darüber hinaus ist die Beihilfe auf die förderfähigen Ausgaben gemäß der Definition in den anwendbaren Gemeinschaftsleitlinien für Regionalbeihilfen zu beschränken.
[6]
3.2.1.
Erhöhung der Produktivität vorhandener Anlagen
(25) Wie oben zitiert, sind Beihilfen für den Schiffbau auf Investitionen in die Sanierung und Modernisierung bestehender Werften beschränkt, deren Ziel es ist, die Produktivität vorhandener Anlagen zu erhöhen.
Bau einer zusätzlichen Kaianlage
(26) Zum Bau eines dritten Kais einschließlich der Anschaffung eines weiteren Krans bringt Deutschland vor, es handle sich nicht um eine neue Anlage, sondern lediglich um die Verlängerung einer vorhandenen Anlage.
Nach deutschen Angaben gibt es derzeit zwei parallel angeordnete Schiffsliegeplätze an Kai 1. Nach der Investition sei nicht beabsichtigt, weiterhin Neubauten in der zweiten Reihe auszurüsten.
Folglich werde die Investition nicht die Zahl der Liegeplätze erhöhen, sondern durch eine günstigere Anordnung der Liegeplätze die Produktivität steigern.
(27) Nach Auffassung der Kommission muss die Frage, ob eine Investition eine vorhandene Anlage oder eine neue Anlage betrifft, einige spezifische Faktoren, die in Rdnr.
3 der Rahmenbestimmungen dargelegt sind, berücksichtigen.
Zu diesen Faktoren zählen überschüssige Kapazitäten, niedrige Preise und Verfälschungen des Handels auf dem Weltschiffbaumarkt.
Neue Anlagen können zu Kapazitätssteigerungen führen.
Staatliche Beihilfen für solche Investitionen könnten daher dem grundlegenden Ziel der Rahmenbestimmungen zuwiderlaufen, wonach zu berücksichtigen ist, dass der Schiffbausektor regelmäßig mit Phasen der Überkapazität konfrontiert gewesen ist.
(28) Die Kommission bezweifelt, dass der Bau eines weiteren voll ausgestatteten Ausrüstungskais als Investition in eine vorhandene Anlage und somit als förderfähige Investition angesehen werden kann.
Anhand der vorliegenden Informationen bezweifelt die Kommission, dass der bestehende zweite "Schiffsliegeplatz" als vorhandene "Anlage" angesehen werden kann, die lediglich verlegt wird.
Auch fehlen bis jetzt Angaben dazu, wie häufig Schiffe tatsächlich in der zweiten Reihe ausgerüstet werden.
Im Übrigen wird darauf hingewiesen, dass nach Auskunft Deutschlands die Ausrüstung parallel angeordneter Schiffseinheiten zeitaufwendig und unrentabel ist.
Dem zweiten "Schiffsliegeplatz" fehlen grundlegende Ausrüstungskomponenten wie ein Kaikran.
Anhand der vorliegenden Informationen hat die Kommission daher zum gegenwärtigen Zeitpunkt Zweifel, dass ein zusätzlicher Kai nicht als neue Anlage zu betrachten ist.
Weitere Investitionsmaßnahmen
(29) Die Kommission geht zum jetzigen Zeitpunkt davon aus, dass es sich bei der Verlängerung der Schiffshallen um vorhandene Anlagen handelt.
Vorbehaltlich einer entsprechenden Bestätigung durch die deutschen Behörden wird angenommen, dass diese Maßnahmen de facto nicht zum Bau einer zusätzlichen Halle führen.
Die Verlängerung zielt lediglich darauf ab, dass Schiffbautätigkeiten, die bisher im Freien erfolgten, nunmehr in der Halle ausgeführt werden.
Darüber hinaus bezweifelt die Kommission nicht, dass auch folgende Maßnahmen vorhandene Anlagen betreffen: Verbreiterung des Hallentors, Verlängerung der Kranbahn in Halle 3 und auf Kai 1, Modernisierung des Zielblockträgersystems und der Schweißanlagen.
(30) Die Kommission geht davon aus, dass diese Investitionen darauf ausgerichtet sind, die Produktivität vorhandener Anlagen zu erhöhen.
Die Verlängerung der Hallen hat vermutlich keine wirklich signifikante Auswirkung auf die Produktivität, doch dürfte dennoch in gewissem Ausmaß eine Beschleunigung der Arbeiten erzielt werden, da die Arbeiten nunmehr witterungsunabhängig durchgeführt werden können.
Die Verbreiterung des Tors in Halle 3 wird sich nachhaltig auf die Produktivität auswirken, da sie zu einer spürbaren Kostensenkung führt: die Sektionen müssen nicht mehr um ihre vertikal Achse gedreht werden und es können wesentlich größere Sektionen gefertigt werden.
Das gleiche gilt für (i) die Verlängerung der Kranbahn in Halle 3 und am Kai 1, wodurch der […] Einsatz von Autokränen eingespart werden kann; (ii) die Anschaffung hydraulisch verstellbarer Kielblockträger, wodurch das manuelle Ausrichten der einzelnen Sektionen mit Hilfe von Autokränen überflüssig wird und (iii) die Anschaffung von Schweißautomaten, wodurch der durch manuelles Schweißen erforderliche Zeit- und Kostenaufwand verringert werden kann.
3.2.2.
Auswirkungen der Investitionen auf die Kapazität
(31) Die Kommission bezweifelt, dass das Investitionsvorhaben der Rolandwerft zu keiner Kapazitätserweiterung führt und hat Bedenken, ob eine solche Kapazitätserweiterung mit den Rahmenbestimmungen für den Schiffbau und dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.
(32) In Rdnr.
3 a) der Rahmenbestimmungen für den Schiffbau heißt es, dass überschüssige Kapazitäten und niedrige Preise schiffbauspezifische Faktoren sind, welche die Kommission in ihrer Politik der Beihilfenkontrolle berücksichtigen sollte.
Seit Anfang der 90er Jahre bis vor kurzem war der fortdauernde Kapazitätsüberhang im Schiffbau einer der Hauptgründe für niedrige Preise, die sogar in nachfragestarken Zeiten anhielten.
Die Kommission weist darauf hin, dass die Schiffbauindustrie von ihrer Natur her zyklisch ist und dass die gegenwärtige Weltmarktsituation von einem hohen Neuauftragsniveau, höheren Preisen und, wenn überhaupt, geringer freier Kapazität gekennzeichnet ist.
Es sollten jedoch auch Prognosen angemessen berücksichtigt werden, die steigende Überkapazitäten, v.a. infolge von Investitionen in China und anderen asiatischen Ländern, vorhersagen.
(33) Daher ist die Kommission der Auffassung, dass sie die Auswirkung einer geförderten Investition auf die Kapazitätslage einer Werft untersuchen sollte.
Das Ausmaß, mit dem eine solche mögliche Kapazitätszunahme den Wettbewerb auf dem Markt zu verfälschen droht, muss von der Kommission bei der Bestimmung der Vereinbarkeit der betroffenen Beihilfe mit den Rahmenbestimmungen für den Schiffbau sorgfältig geprüft werden.
In allen bisher von der Kommission untersuchten Fällen konnte sie zunächst ausdrücklich ausschließen, dass die fragliche Investition zu einer Kapazitätssteigerung führt, bevor sie die Beihilfe genehmigt hat [7].
(34) Die Kapazität einer Werft wird durch den potenziellen Output definiert, d.h. die Produktion, die mit den vorhandenen Anlagen unter normal günstigen Bedingungen erzielt werden kann.
Eine Werft besteht aus mehreren Anlagen (Paneelfertigung, Kran- und Dockanlagen, Hebelifte usw.).
Einige dieser Anlagen werden als technische Engpässe (sog. "bottlenecks") der Werft betrachtet, die effektiv die Kapazität bestimmen.
Die Kapazität wird normalerweise in CGT (gewichtete Bruttotonnage) gemessen.
(35) Deutschland hat bis jetzt keine genauen Angaben zu den werftspezifischen Engpässen oder den Auswirkungen der geplanten Investitionen auf die Kapazität der Rolandwerft vorgelegt.
(36) Nach Auffassung der Kommission führen Investitionen in Werftbereiche, die nicht als technische Engpässe gelten, in der Regel zu keiner Kapazitätserweiterung.
Allerdings ist die Kommission ohne diesbezügliche Angaben nicht in der Lage feststellen, welche Werftbereiche hiervon betroffen wären.
(37) Nach einer vorläufigen Würdigung dürften die Verlängerung der Kranbahn in Halle 3 und an Kai 1 keine Kapazitätserweiterung nach sich ziehen: Dieselben Arbeiten werden derzeit mit Hilfe […] angemieteter Autokräne ausgeführt.
Ein kostengünstigeres und besser angepasstes Kransystem hat keinen oder höchstens sehr geringen Einfluss auf das Bautempo.
Wie Deutschland bestätigte, bleiben die anderen Parameter, z.B. die Länge der Schiffe unverändert.
Eine etwaige geringfügige Kapazitätserhöhung fällt daher kaum ins Gewicht.
(38) Bei den nachstehenden Maßnahmen hält es die Kommission für notwendig zu überprüfen, ob sie sich auf die Kapazität auswirken könnten:
- Verlängerung der Hallen 1 und 3: Die zuvor im Freien ausgeführten Arbeiten können nun in der Halle erfolgen.
Die Kommission hält eine Überprüfung für notwendig, ob diese Maßnahme die Arbeiten beschleunigt.
Obwohl das Hauptziel dieser Investition die Verbesserung der Produktivität der Anlagen zu sein scheint, kann die Kommission zum gegenwärtigen Zeitpunkt nicht ausschließen, dass die Investition auch zu Kapazitätserhöhungen führt.
Gleichwohl ist die Kommission auf Grundlage der vorhandenen Informationen nicht in der Lage einzuschätzen, welche Zeitersparnis dies zur Folge hat und wie stark infolgedessen die Auswirkungen auf die Kapazität der Werft sind.
- Verbreiterung des Hallentors: Die Tatsache, dass größere Sektionen gefertigt werden können und nicht mehr gedreht werden müssen, könnte sich auf das Bautempo auswirken und der Rolandwerft ermöglichen, mehr Schiffe zu bauen.
- Anschaffung hydraulisch verstellbarer Zielblockträger und von Schweißautomaten: Das automatisch verstellbare Zielblocksystem und der Einsatz von Schweißautomaten dürfte das Zusammenfügen der Sektionen weiter beschleunigen und könnte die Rolandwerft in die Lage versetzen, mehr Schiffe zu bauen.
- Bau eines dritten Kais einschließlich Anschaffung eines zusätzlichen Kranes: neben der Tatsache, dass nach gegenwärtiger Auffassung der Kommission nicht ausgeschlossen werden kann, dass der dritte Kai als eine neue Anlage zu betrachten ist, dürfte der dritte Kai auch zu einer deutlichen Kapazitätserweiterung führen.
Obwohl nach Ausführungen Deutschlands in der zweiten Reihe keine Schiffe mehr gebaut würden, ermöglicht der zweite Kai eine beschleunigte Fertigung und könnte dazu beitragen, dass innerhalb eines gegebenen Zeitraums mehr Schiffe gebaut werden.
Außerdem scheint es keine technischen Hindernisse zu geben, die die Werft davon abhalten würden, gleichzeitig am dritten Kai und parallel in zwei Reihen Schiffe zu bauen.
(39) Damit die Kommission die Auswirkung der Investition auf die Kapazität der Werft und die Vereinbarkeit hiervon mit dem Gemeinsamen Markt beurteilen kann, müssen der Kommission weitere Informationen, insbesondere zu den Auswirkungen der verschiedenen Investitionen, den technischen Engpässen der Werft, der Marktlage und -aussichten übermittelt werden.
Die Kommission wird die Auswirkung des Vorhabens als ganzes auf die Kapazität der Werft würdigen.
IV. ENTSCHEIDUNG
(40) Aus den dargelegten Gründen bezweifelt die Kommission, dass die geplante Regionalbeihilfe an die Rolandwerft den Voraussetzungen der Rahmenbestimmungen für Regionalbeihilfen an den Schiffbau entspricht.
Folglich bestehen Bedenken zur Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt.
Daher fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Beihilfe sachdienlichen Informationen zu übermitteln.
Sie bittet die deutschen Behörden, dem potenziellen Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.
Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird.
Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen.
Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben."
[1] ABl.
C 317 vom 30.12.2003, S. 11.
[2] Geschäftsgeheimnis
[3] Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" — 34. Rahmenplan.
[4] ABl.
C 317 vom 30.12.2003, S. 1.
[5] ABl.
C 229 vom 14.9.2004, S. 5.
[6] ABl.
C 79 vom 10.3.1998, S. 9.
[7] Siehe z.B. C 23/2001 Flender Werft Lübeck, ABl.
L 203, 12.8.2000, S. 60; N 306/2002 Flensburger Schiffbaugesellschaft mbH & Co. KG (Deutschland), ABl.
C 277, 14.11.2002, S. 2; N 383/2002 Neorion Shipyards, ABl.
C 6, 10.1.2004, S. 21; N 617/2003 Lamda-Werft, ABl.
C 24, 29.1.2005, S. 5.
--------------------------------------------------
Výzva k předložení připomínek k předloze nařízení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory de minimis
(2006/C 137/04)
Zúčastněné strany mohou předložit své připomínky ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění této předlohy nařízení na adrese:
European Commission
Directorate-General for Competition
Consultation on de minimis (HT 368)
State aid Registry
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu
Přesné znění lze nalézt také na této internetové stránce:
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/overview/sar.html
Předloha nařízení o použití článků 87 a 88 smlouvy ES na podporu de minimis
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory [1], a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
po zveřejnění návrhu tohoto nařízení [2],
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 994/98 zmocňuje Komisi stanovit nařízením prahovou hodnotu, pod kterou jsou opatření podpory považována za opatření nesplňující všechna kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy a nepodléhají tedy oznamovacímu postupu podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(2) Komise použila články 87 a 88 Smlouvy v četných rozhodnutích a zejména blíže objasnila pojem podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Komise rovněž stanovila svou politiku vzhledem ke stropu podpory de minimis, do jehož výše se čl. 87 odst. 1 nemusí použít, nejprve ve svém oznámení o pravidle de minimis pro státní podpory [3] a poté v nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis [4]. Vzhledem ke zkušenostem získaným při uplatňování tohoto nařízení a za účelem respektování vývoje inflace a hrubého domácího produktu ve Společenství se zdá být vhodné upravit některé podmínky stanové nařízením č. 69/2001 (ES) a toto nařízení nahradit.
(3) S ohledem na zvláštní pravidla uplatňovaná v odvětví zemědělství, rybolovu, akvakultury a dopravy [5] a na nebezpečí, že v těchto odvětvích dokonce i podpora v malé výši může splňovat kritéria čl. 87 odst.
1 Smlouvy, je vhodné, aby se toto nařízení na uvedená odvětví nevztahovalo. Vzhledem k podobnosti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh na jedné straně a nezemědělských produktů na straně druhé by se však toto nařízení mělo vztahovat na zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh za předpokladu, že jsou splněny určité podmínky.
Soudní dvůr evropských Společenství stanovil, že jakmile Společenství přijalo právní předpis o společné organizaci trhu v daném zemědělském odvětví, nesmějí členské státy přijmout jakékoli opatření, které by jej mohlo porušovat nebo k němu stanovit výjimky.
Z tohoto důvodu se toto nařízení nepoužije na podpory, jejichž výše je stanovena na základě ceny nebo množství produktů získaných nebo uvedených na trh, ani na podpory de minimis, které by se vázaly na společný závazek s primárním výrobcem.
(4) Výjimka z tohoto nařízení by se neměla vztahovat na podporu vývozu nebo podporu zvýhodňující domácí výrobky před dováženými.
Navíc by se neměla vztahovat na podporu financování zřízení a provozu distribuční sítě v jiných členských státech Společenství.
Podpora umožňující pokrytí nákladů na účast na veletrzích nebo na studie či poradenské služby potřebné k uvedení nového nebo stávajícího výrobku na nový trh zpravidla podporu vývozu nepředstavuje.
(5) Ze zkušeností Komise lze odvodit, že podpora, která za období tří let nepřesáhne strop ve výši 200000 EUR, neovlivní obchod mezi členskými státy nebo nenaruší hospodářskou soutěž, a nespadá proto pod čl.
87 odst. 1 Smlouvy.
Období, které se pro tento účel bere do úvahy, tvoří fiskální roky používané pro daňové účely v dotčeném členském státě.
Příslušné období tří let by mělo být posuzováno v postupných krocích, takže při každém novém přidělení podpory de minimis je potřebné určit celkovou částku poskytnuté podpory de minimis v dotčeném fiskálním roce i během předchozích dvou fiskálních let.
Pro tyto účely je třeba vzít do úvahy podporu poskytnutou jakýmkoli státním orgánem nebo úřadem, i když je částečně nebo zcela financována ze zdrojů Společenství.
(6) V souladu se zásadami, kterými se řídí podpora podle čl. 87 odst.1 Smlouvy, by měla být podpora de minimis považována za poskytnutou v okamžiku, kdy příjemce získá na tuto podporu podle platného vnitrostátního právního režimu právní nárok.
Pravidlem de minimis není dotčena možnost podniku získat státní podporu, pokud ji Komise schválí nebo pokud spadá do nařízení o skupinových výjimkách.
(7) Za účelem transparentnosti, rovného zacházení a správného použití stropu de minimis je třeba, aby členské státy používaly stejnou metodu výpočtu.
Pro zjednodušení tohoto výpočtu a v souladu se stávající praxí používání pravidla de minimis je třeba, aby podpora, která není poskytnuta formou finančního příspěvku vyplaceného v hotovosti, byla přepočtena na hrubý ekvivalent grantu finančního příspěvku.
Za účelem zajištění účinného dohledu by toto nařízení mělo být navíc použito pouze na opatření podpory, která jsou transparentní a jejichž hodnotu lze snadno vyčíslit.
Pro výpočet ekvivalentu podpory v případě jiných transparentních podpor než formou příspěvků v několika splátkách je nutné použít tržní úrokové sazby platné v době poskytnutí této podpory.
V zájmu jednotného, transparentního a jednoduchého uplatňování pravidel o státních podporách se za referenční sazby pro účely tohoto nařízení považují tržní sazby.
Referenční sazby by měly být takové sazby, které Komise pravidelně stanovuje na základě objektivních kritérií a zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu.
(8) Komise je povinna zajistit, aby byla dodržována pravidla státní podpory a zejména pak podmínky, za kterých je podpora podle pravidel de minimis poskytována.
V souladu se zásadou spolupráce zakotvenou v článku 10 Smlouvy by členské státy měly Komisi plnění tohoto úkolu usnadnit tím, že pomocí vhodných mechanismů zajistí, aby celková výše podpory poskytnutá podle pravidla de minimis stejnému příjemci nepřesáhla za období tří let pevně stanovený strop ve výši 200000 EUR.
Proto je třeba, aby členské státy v případě poskytnutí podpory de minimis informovaly dotyčný podnik o povaze této podpory, s odkazem na toto nařízení získaly úplné informace o jiných podporách de minimis poskytnutých v posledních třech letech a pečlivě přezkoumaly, zda nově poskytnutá podpora de minimis nepřekročila pevně stanovený strop podpory de minimis.
Alternativně je možné zajistit dodržování tohoto stropu pomocí centrálního registru.
(9) Použitelnost nařízení (ES) č. 69/2001 končí dnem 31. prosince 2006.
Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna 2007.
(10) S ohledem na zkušenosti Komise a zejména s ohledem na intervaly, v nichž je obvykle nutné politiku státní podpory přezkoumat, je vhodné dobu používání tohoto nařízení omezit.
Pokud by platnost tohoto nařízení skončila, mají členské státy pro programy podpory de minimis podle tohoto nařízení k dispozici adaptační období šesti měsíců,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na podporu poskytnutou podnikům ve všech odvětvích s výjimkou:
a) odvětví dopravy [6];
b) činností spojených s rybolovem a produktů akvakultury, na které se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 104/2000 [7];
c) činností spojených s prvovýrobou zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy;
d) podpor poskytnutých podnikům působícím v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy na trh, jejichž výše je stanovena na základě ceny nebo množství produktů nabízených nebo získaných na trhu, nebo pod podmínkou, že jsou částečně nebo zcela předávány prvovýrobcům (zemědělcům).
e) podpory na činnosti spojené s vývozem, zejména podpory přímo spojené s vyváženým množstvím a podpory podmiňující použití domácího zboží na úkor dováženého zboží
f) zavedení a provozu distribuční sítě nebo s jiných běžných výdajů plynoucích z vývozní činnosti v jiných členských státech;
2. Pro účely tohoto rozhodnutí se:
a) "zemědělskými produkty" rozumí produkty uvedené v příloze I Smlouvy o ES s výjimkou produktů rybolovu;
b) "zpracováním zemědělských produktů" rozumí působení na zemědělský produkt vedoucí ke vzniku produktu, který je též zemědělským produktem;
c) "uváděním zemědělských produktů na trh" rozumí přechovávání nebo vystavování produktu za účelem jeho prodeje, nabízení produktu k prodeji, dodání produktu nebo jakýkoliv další způsob umístění produktu na trh.
3. Toto nařízení se použije na podpory poskytnuté formou příspěvků nebo jiných druhů podpory, u kterých je možné předem přesně vypočítat hrubý ekvivalent příspěvku podpory, aniž by bylo nutné podstoupit riziko posuzování.
Podpora poskytnutá formou půjčky, záruky, opatření rizikového kapitálu a kapitálového vkladu se nepovažuje za podporu de minimis, nepřekročí-li celková hodnota dotčené transakce strop stanovený v čl. 2 odst. 2.
Článek 2
Podpora de minimis
1. Splňují-li opatření podpory podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, má se za to, že nesplňují všechna kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy a nepodléhají proto oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
2. Celková výše podpory de minimis poskytnuté jednomu podniku nesmí v kterémkoli tříletém období přesáhnout hrubou částku 200000 EUR.
Tento strop se uplatní nezávisle na formě podpory nebo jejím sledovaném cíli a nezávisle na tom, zda je podpora poskytnutá členských státem zcela nebo částečně financována ze zdrojů Společenství.
Období se stanoví podle roků používaných k daňovým účelům v příslušném členském státě.
Překročí-li celková částka podpory tento strop, nelze v době poskytnutí podpory ani v pozdějším období využít právní výhody plynoucí z tohoto nařízení ani část celkové částky, která tento strop nepřekračuje.
3. Strop stanovený v odstavci 2 se vztahuje na příspěvek vyplacený v hotovosti.
U všech použitých částek se jedná o hrubé částky, tj. před srážkou přímé daně nebo jiných poplatků.
Je-li podpora poskytnuta jinak než formou příspěvku, stanoví se její výše podle hrubého ekvivalentu příspěvku podpory.
Podpora k vyplacení v několika splátkách se diskontuje na svou hodnotu v okamžiku přidělení.
Úroková sazba, která se použije pro účely diskontu a pro výpočet hrubého ekvivalentu podpory, je referenční sazba platná v době přidělení podpory.
Článek 3
Kumulace a sledování
1. Zamýšlí-li členských stát poskytnout nějakému podniku podporu de minimis, sdělí podniku písemně částku podpory (vyjádřenou jako hrubý ekvivalent podpory), upozorní jej na charakter de minimis podpory s výlučným odvoláním na toto nařízení,citací jeho názvu a jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Vyžádá si rovněž od dotčeného podniku písemné prohlášení o všech podporách de minimis [nebo jiných státních podporách], které v období posledních dvou let a v současném fiskálním roce získal.
Členský stát poskytne novou podporu de minimis teprve po přezkoumání, zda celková výše podpory de minimis v rozhodném období tří let nepřesáhne strop stanovený v čl. 2 odst. 2.
2. Má-li členský stát k dispozici centrální registr podpory de minimis obsahující úplné informace o všech podporách de minimis, které poskytl kterýkoli orgán daného členského státu, první pododstavce odstavce 1 se neuplatní od okamžiku, kdy registr zahrne období tří let.
3. Členské státy zaznamenávají a shromažďují veškeré informace týkající se použití tohoto nařízení.
Tyto záznamy musí obsahovat všechny informace, které prokáží, že byly dodrženy podmínky tohoto nařízení.
Záznamy obsahující jednotlivou podporu de minimis se uchovávají po dobu 10 let od data přidělení podpory, v případě programu podpory de minimis činí tato lhůta 10 let ode dne, kdy byla poskytnuta poslední jednotlivá podpora podle tohoto programu.
Na písemnou žádost poskytne dotyčný členský stát Komisi ve lhůtě 20 pracovních dnů nebo v delší lhůtě, která je v žádosti stanovena, všechny informace, které Komise považuje za nezbytné k prokázání skutečnosti, že byly dodrženy podmínky tohoto nařízení, zejména celková výše podpory de minimis, kterou podnik získal.
Článek 4
Přechodná opatření
1. Toto nařízení se rovněž použije na podpory poskytnuté před jeho vstupem v platnost, splňují-li všechny podmínky stanovené v článku 1, 2 a 3.
Jakákoli podpora, která tyto podmínky nesplňuje, je hodnocena Komisí v souladu s příslušnými rámci, pokyny, sděleními a oznámeními.
2. Všechny podpory de minimis poskytnuté v období mezi 2. únorem 2001 a 30. červnem 2007, které splňují podmínky nařízení (ES) č. 69/2001, se považují za podpory, které nesplňují kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy, a které proto nepodléhají oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
3. Po uplynutí platnosti tohoto nařízení je možné každou podporu de minimis, která splňuje podmínky tohoto nařízení, právoplatně provádět ještě dalších šest měsíců.
Článek 5
Vstup v platnost a doba platnosti
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Seznam mezinárodních kontrolních a dozorčích společností (dále jen "dozorčí společnosti") schválených členskými státy podle přílohy VI nařízení (ES) č. 800/1999 Rady ze dne 15. dubna 1999
(Tímto seznamem se nahrazuje seznam zveřejněný v Úředním věstníku Evropské unie C 215 dne 2. září 2005, strana 4)
(2006/C 139/06)
1. OBECNÉ SOUVISLOSTI
Podle čl. 16 odst. 1 písm. b) a čl. 16 odst. 2 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 800/1999 [1] jsou dozorčí společnosti schválené členskými státy oprávněny vydávat osvědčení o vykládce a dovozu zemědělských produktů, které mají nárok na vývozní náhrady ve třetích zemích, nebo alespoň o tom, že dosáhly místa určení ve třetích zemích.
Dozorčí společnosti schválené a kontrolované členským státem v souladu s čl. 16 písm. a) až f) nařízení (ES) č. 800/1999 nebo úřední agentura členského státu jsou navíc zodpovědné za provádění kontrol uvedených v článku 3 nařízení Komise (ES) č. 639/2003 (kterým se stanoví požadavky na poskytování vývozních náhrad v souvislosti s řádným zacházením se živým skotem během přepravy).
Za schvalování a sledování uvedených dozorčích společností zodpovídají členské státy.
Schválení dozorčí společnosti jedním členským státem je platné ve všech členských státech.
To znamená, že osvědčení vydaná schválenými dozorčími společnostmi mohou být použita v celém Společenství bez ohledu na to, ve kterém členském státě se nachází společnost, která osvědčení vydala.
Za účelem informovanosti vývozců Společenství zaměřených na zemědělské produkty Komise pravidelně zveřejňuje seznam všech dozorčích společností schválených členskými státy.
Připojený seznam byl aktualizován dne 1. dubna 2006.
2. UPOZORNĚNÍ
Komise upozorňuje vývozce na následující:
- Skutečnost, že je určitá dozorčí společnost uvedena na seznamu automaticky nezaručuje, že osvědčení vydaná touto společností jsou přijatelná.
Může být požadováno předložení dalších písemných dokladů.
Je rovněž možné, že se později ukáže, že vydaná osvědčení jsou nepřesná.
- Společnosti mohou být ze seznamu kdykoliv odstraněny.
Dříve, než se vývozci pro konkrétní společnost rozhodnou, měli by u vnitrostátních orgánů (viz příloha X nařízení (ES) č. 800/1999) ověřit, zda je tato společnost stále schválená.
- Vývozci mohou obdržet další informace o kterékoli společnosti od vnitrostátního orgánu, který ji schválil.
[1] Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 671/2004 (Úř. věst. L 105, 14.4.2004, s. 5).
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 140/02)
(Text s významem pro EHP)
ŠPANĚLSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
BRAVO AIRLINES _BAR_ Complejo Mirall Balear Cami San Fangos, 100 Bloque A 1o E-07007 Palma de Mallorca _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 17. 5. 2006 _BAR_
DÁNSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Air Alpha A/S _BAR_ Postbox 630 Odense Lufthavn DK-5270 Odense N _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 11. 5. 2006 _BAR_
RAKOUSKO
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Ing.
Robert Baumannn Luftfahrtgesellschaft m.b.H. _BAR_ Georg-Buchergasse 4 A-9073 Klagenfurt-Viktring _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 10. 5.
NĚMECKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Jetline Fluggesellschaft mbH & Co. KG _BAR_ Mercedesstraße 9 D-70794 Filderstadt _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 20. 4. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 142/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 13/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ strategický plán zahraničního obchodu _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva para el programa estratégico de comercio exterior. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 9000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní průmyslová odvětví: Podpora se poskytuje pouze: Skupině D: Odvětví zpracovatelského průmyslu, která jsou uvedena ve vnitrostátní klasifikaci hospodářských činností _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja _BAR_
Adresa Muro de La Mata, 13-14 E-26071 Logroño (La Rioja) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 19/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Vzdělávací program v oblasti telekomunikací (Program Forintel) _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden ITC/582/2005, de 4 de marzo BOE no 61 de 12 de marzo de 2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 14,188 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 13. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 6. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Secretario de Estado de Telecomunicaciones y para la Sociedad de la Información _BAR_
Adresa: c/Alcalá, 50 E-28071 Madrid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 21/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Benátsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Uskutečnění rámcového projektu, jenž je řízen na regionální úrovni; kód BAVEN331070 – Coast to coast.
Odvětví: "Vzdělávání v oblasti cestovního ruchu/životního prostředí a v oblasti kultury".
Usnesení regionální rady (DGR) č. 1202 ze dne 18. března 2005 Podpory na vzdělávání Provozovatel: Ente Parco Delta del Po – capofila di Enti di Formazione _BAR_
Právní základ _BAR_ Regolamento (CE) n. 1260/1999 — Programma di iniziativa comunitaria INTERREG III A Italia-Slovenia.
Decisione della Commissione europea n. C(2004)4157 del 19 ottobre 2004 che modifica la decisione C(2001)3614 del 27 dicembre 2001 che approva il nuovo Programma di iniziativa comunitaria Interreg III A Italia-Slovenia _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 105168 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 105168 EUR nebo jiná částka v eurech úměrná nákladům, které provozovatel vynaložil na podporu na vzdělávání _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Poté, co vzdělávací organizace podepíší listinu o přidružení, k čemuž musí dojít do 60 dnů od oznámení usnesení regionální rady (DGR) č. 1202 ze dne 18. března 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Zemědělství _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Direzione Programmi Comunitari della Regione Veneto – Servizio Interreg _BAR_
Adresa: Ria Novo Dorsoduro 3494 I-30123 Venezia _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 32/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpor určených na výuku cizích jazyků v dotčených podnicích provincie Prato _BAR_
Právní základ _BAR_ Regolamento CE n. 68/2001 della Commissione del 12 gennaio 2001 relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del Trattato CE agli aiuti destinati alla formazione Deliberazione della Giunta camerale n. 57 del 25 maggio 2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 50000 EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ 1500 EUR podniku _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 5. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Camera di Commercio Industria Artigianato Agricoltura di Prato _BAR_
Adresa: Via Valentini 14 I-59100 Prato _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 33/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Samosprávná oblast Baskicko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na strategické vzdělávací akce v podnicích _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 26 de abril de 2005, de la Consejera de Educación, Universidades e Investigación, por la que se convocan ayudas económicas a la financiación de acciones estratégicas formativas que se desarrollen por parte de las empresas de la Comunidad Autónoma del País Vasco para el ejercicio 2005 (Boletín Oficial del País Vasco de 29.4.2005) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 8,28 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 29. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název HOBETUZ Fundación Vasca para la Formación Profesional Continua _BAR_
Adresa Gran Vía 35 – 6o E-48009 Bilbao _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 42/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Autonomní region Furlandsko – Julské Benátsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Vzdělávací iniciativy pro zaměstnance a podniky _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge n. 236 del 9 luglio 1993, articolo 9 "Interventi di formazione professionale", commi 3 e 7. Decreto del Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali n. 296 del 28 ottobre 2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka Na základě uvedené ministerské vyhlášky č. 296/03 byla v rámci finančních zdrojů pro italské autonomní regiony a provincie autonomnímu regionu Furlandsko-Julské Benátsko přidělena částka ve výši 1235000 EUR _BAR_ 1235000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 3. 6. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzděláváníPodpora se vztahuje jak na obecné vzdělávání, tak na specifické vzdělávání, jež popisují následující dokumenty: Vyhláška předsedy regionální rady č. 0125/Pres. dd. 20. 4. 2001 zveřejněná ve zvláštní řadě úředního věstníku regionu (Bollettino Ufficiale della Regione) č. 9 ze dne 18. 6. 2001 Výpis z přílohy A k uvedenému DPGR 0125/PRES/01 "Nařízení, kterým se stanoví Pravidla pro uskutečňování regionálního operačního programu cíle 3" článek 21 "Specifické vzdělávání a Obecné vzdělávání" _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzděláváníPodpora se vztahuje jak na obecné vzdělávání, tak na specifické vzdělávání, jež popisují následující dokumenty: Vyhláška předsedy regionální rady č. 0125/Pres. dd. 20. 4. 2001 zveřejněná ve zvláštní řadě úředního věstníku regionu (Bollettino Ufficiale della Regione) č. 9 ze dne 18. 6. 2001 Výpis z přílohy A k uvedenému DPGR 0125/PRES/01 "Nařízení, kterým se stanoví Pravidla pro uskutečňování regionálního operačního programu cíle 3" článek 21 "Specifické vzdělávání a Obecné vzdělávání" _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Autonoma Friuli – Venezia Giulia, Direzione centrale del Lavoro, Formazione, Università e Ricerca (già Direzione regionale della Formazione Professionale) _BAR_
Adresa Via S. Francesco n. 37 I-34100 Trieste E-mail: formazione.prof.@regione.fvg.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje poskytnutí jednotlivých podpor nebo poskytnutí podpor musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milion EUR _BAR_ _BAR_ Ne _BAR_
Poznámky _BAR_ Ode dne 1. ledna 2005 se regionální správní orgány zavazují přizpůsobit předmětná pravidla novému vymezení malých, středních a velmi malých podniků ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 44/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Celé území _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program na "on line" zařazování pracovníků (INTRO) _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden ITC/2406/2005, de 20 de julio (BOE 174) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 15 milionů EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 22. 7. 2005 do 30. 6. 2007 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerio de Industria, Turismo y Comercio _BAR_
Adresa: Capitán Haya, 41 E-28071 Madrid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 48/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Katalánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "Pobídky na přesměrování výrobní činnosti podniků, které čelí silné mezinárodní konkurenci" _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden TRI/298/2005, de 15 de junio, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a la reorientación de actividades productivas para empresas fuertemente expuestas a la competencia internacional, y se abre la convocatoria para el año 2005 (DOGC no 4417 de 1.7.2005) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,2 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) _BAR_
Adresa: Paseo de Grácia, 129 E-08008 Barcelona _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 68/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Bavorsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Tourismusakademie Ostbayern gGmbH Pfarrer-Seidl-Straße 1 D-93413 Cham _BAR_
Právní základ _BAR_ Bay HO, VO (EG) Nr. 1260/1999, VO (EG) Nr. 1784/1999, EPPD zu Ziel 2, Programmergänzung zu Ziel 2 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 534027,00 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 12. 2006 (konec poskytování podpory) 31. 12. 2007 (vyplacení poslední částky) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Zentrum Bayern Familie und Soziales _BAR_
Adresa: Hegelstraße 2, D-95447 Bayreuth _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 71/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Pokyny k podpoře rozvoje kompetencí získáním kvalifikace v malých a středních podnicích v Braniborsku _BAR_
Právní základ _BAR_ Landeshaushaltsordnung (LHO) § 44 und die dazugehörigen Verwaltungsvorschriften _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 4,7 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano (s výjimkou bank, spořitelen a pojišťoven) _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: LASA Brandenburg GmbH _BAR_
Adresa: Wetzlarer Straße 54 D-14482 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Jednotlivé podpory velké výše se neposkytují _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 72/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Rolls Royce Deutschland Ltd. & Co KG _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung des Landes Brandenburg _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,47 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 11. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Landesagentur für Struktur und Arbeit Brandenburg GmbH _BAR_
Adresa: Wetzlarer Str.
54 D-14482 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 142/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 12/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Svobodné a hanzovní město Hamburk _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Hamburský režim podpory výzkumu a vývoje _BAR_
Právní základ _BAR_ § 9 des Gesetzes über die Förderung von kleinen und mittleren Unternehmen und der in der Wirtschaft tätigen freien Berufen _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,8 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 3. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Behörde für Wirtschaft und Arbeit _BAR_
Adresa: Alter Steinweg 4 D-20459 Hamburg _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 19/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ JPD cíl 2 pro region Toskánsko na léta 2000 – 2006 – Opatření 1.1 – Činnost 1.1.1 "Zvýhodnění v podobě vratných podpor malým a středním průmyslovým podnikům" _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera G.R. n. 955 del 27.9.2004 Decreto n. 7324 del 10.12.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 55 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Toscana _BAR_
Adresa: Via di Novoli, 26 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 160/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice Spolkového ministerstva pro ochranu spotřebitelů, výživu a zemědělství (BMVEL) o použití účelového jmění Spolku u peněžního ústavu Landwirtschaftliche Rentenbank, bod 2.1 projekty předkonkurenční vývojové činnosti a bod 2.2 uvádění na trh a zaváděnído praxe _BAR_
Právní základ _BAR_ § 2 Abs.
1 des Gesetzes über das Zweckvermögen des Bundes bei der Landwirtschaftlichen Rentenbank vom 12. August 2005 (BGBl.
I, S. 2363) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ projekty předkonkurenční vývojové činnosti _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,5 milionu EUR _BAR_
Uvádění na trh a zavádění do praxe _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,5 milionu EUR _BAR_
4 odst. 2 až 6 a b) článkem 5a a 5b nařízení a)15 % pro malé podniky, 7,5 % pro střední podnikyb)předsoutěžní rozvojové projekty nejvýše 35 %Studie proveditelnosti nejvýše 75 % _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Ode dne následujícího po dni zveřejnění uvedených směrnic ve Spolkovém věstníku.
O zveřejnění ve Spolkovém věstníku bylo zažádáno, bude provedeno nejdříve deset pracovních dní po sdělení čísla podpory Komisí _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům Podpora malých a středních podniků při předkonkurenční vývojové činnosti a uvádění inovací na trh a do praxe prostřednictvím podpory investic (čl. 2 písm. j) a článek 4 nařízení (ES) č. 70/2001), projekty předkonkurenční vývojové činnosti astudie proveditelnosti (články 5a a 5b nařízení (ES) č. 70/2001) _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětv způsobilá pro poskytování podpory malým a středním podnikům v souladu s nařízením (ES) č. 70/2001 _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Landwirtschaftliche Rentenbank _BAR_
Adresa: Hochstr.
2 D-60313 Frankfurt am Main _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 195/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Zajišťování vysoké kvality podnikatelské činnosti _BAR_
Právní základ _BAR_ Welsh Development Agency Act 1975 as amended _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,25 milionu GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 11. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh Development Agency _BAR_
Adresa: Plas Glyndwr Kingsway Cardiff CF10 3AH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 196/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Samosprávná oblast regionu murcia _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Regionální program inovačních činností _BAR_
Právní základ _BAR_ Ley 6/86, de 24 de mayo; y bases reguladoras y convocatoria publicada en el Boletín Oficial de la Región de Murcia, no 248 de 27 de octubre de 2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 750000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 10. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Instituto de fomento de la Región de Murcia _BAR_
Adresa: Juan A. Gutierrez. Avda de la Fama, 3 E-30003 Murcia _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 200/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales a Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ SA Partners Ltd. _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 Council Regulation (EC) No 1260/1999 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (no./906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 189559 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od: 1. listopadu 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do: 31. prosince 2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše).
Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 31. března 2008 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 203/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Samosprávná oblast Asturie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory pro realizaci inovačních projektů _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente del Instituto de Desarrollo Económico del Principado de Asturias, por la que se establecen ayudas a empresas en el marco del programa INNOVA EMPRESAS _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 1 milionu EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní průmyslová odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Instituto de Desarrollo Economico del Principado de Asturias _BAR_
Adresa: Parque Tecnologico de Asturias, Llanera, Principado de Asturias, España _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 204/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchod Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Sonhoe Development Company Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Act 1999 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 2500000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 3. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Fergus Mitchell _BAR_
Adresa ONE NorthEast Stella House Goldcrest Way Newburn Riverside Newcastle Upon Tyne NE15 8NY United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 207/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory regenerace městského centra v Neath _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/1999 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (no.906/2000) Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 749215 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 6. prosince 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše).
Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 30. června 2008 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 210/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales a Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Brawdy Business Park Ltd. _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/1999 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (no./906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 189280 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od: 4. února 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do: 31. března 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Jiné služby (rozvoj podnikatelských prostor/kancelářských místností) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2006/C 144/02)
Datum přijetí rozhodnutí : 27. 4. 2006
Členský stát : Francie
Podpora č : N 165/2005
Název : Prozatímní podpory živočišné výroby ve francouzských zámořských departementech (DOM) v roce 2005 jakožto doplnění podpor Společenství
Cíl : Doplnit podpory Společenství stanovené pro rok 2005 a na ten stejný rok prodloužit stávající podpory na zvíře (provozní podpory)
Právní základ : Nationale: les articles L 621-1 et suivants du code rural
Rozpočet : 1,8 milionů EUR
Míra nebo částka podpory : Podpora "de-minimis"
Doba trvání : 2005
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 12. 4. 2006
Členský stát : Itálie (Puglia)
Podpora č : N 180/06
Název : Intervence v zemědělských oblastech postižených přírodními pohromami (tornádo z 22. února 2005 v provincii Brindisi)
Cíl : Náhrada škod na zemědělské produkci a zemědělských strukturách v důsledku nepříznivých povětrnostních podmínek
Právní základ : Decreto legislativo n. 102/2004
Rozpočet : S odkazem na schválený režim (NN 54/A/04)
Míra nebo částka podpory : Až do 100 %
Doba trvání : Do ukončení vyplácení
Další informace : Prováděcí opatření k režimu schválenému Komisí v rámci státní podpory NN 54/A/2004 (dopis Komise C(2005)1622fin ze dne 7. června 2005)
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 26. 4. 2006
Členský stát : Spojené království (Wales)
Podpora č : N 183/2006
Název : Prodloužení národního plánu tlumení klusavky pro Velkou Británii (Wales)
Cíl : Prodloužení národního plánu tlumení klusavky pro Velkou Británii pouze pro Wales na 2 roky se zvýšením rozpočtu a zpřísněním měřítek
Právní základ : Není stanoven zákonem
Rozpočet : Zvýšení rozpočtu: 6 milionu GBP (8,72 milionu EUR)
Míra nebo částka podpory : Nejvýše 100 %
Doba trvání : Prodloužení na období 2 let do 31. března 2008
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 27. 4. 2006
Členský stát : Itálie (Sicile)
Podpora č : N 197/06
Název : Intervence v zemědělských oblastech postižených přírodními pohromami (přetrvávající deště a tornáda od 22. října 2005 do 13. prosince 2005 v provinciích Catane, Enna a Raguse)
Cíl : Vyrovnání škod na zemědělské produkci a zemědělských podnicích způsobených nepříznivými povětrnostními podmínkami (přetrvávající deště a tornáda od 22. října 2005 do 13. prosince 2005 v provinciích Catane, Enna a Raguse)
Právní základ : Decreto legislativo 102/2004: "Nuova disciplina del Fondo di solidarietà nazionale"
Rozpočet : Financováno z rozpočtu schváleného v rámci podpory NN 54/A/04
Míra nebo částka podpory : Až do 100 %
Doba trvání : Prováděcí opatření k režimu podpor schválenému Komisí
Další informace : Prováděcí opatření k režimu schválenému Komisí v rámci státní podpory NN 54/A/2004 (dopis Komise C(2005)1622fin ze dne 7. června 2005)
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 26. 4. 2006
Členský stát : Španělsko (Murcia)
Podpora č : N 206/2006
Název : Podpora na vzdělávání a na převod technologií v zemědělsko-potravinářském odvětví
Cíl : Modernizace zemědělských podniků, lepší přizpůsobení produkce poptávce a rozvětvení činnosti díky vzdělávání zemědělců a převodu technologií, které jsou plánované s cílem dosáhnout součinnosti mezi oběma nástroji
Právní základ : "Orden de la Consejería de Agricultura y Agua, por la que se hace pública la convocatoria en el año 2006 de las líneas de ayuda para Programas de colaboración para la formación y transferencia tecnológica del sector agroalimentario y del medio rural"
Rozpočet : 923000 EUR
Míra nebo částka podpory : Maximální míra podpory na vzdělávání je 100 % pro výdaje na výuku a 75 % pro výdaje na pomoc při hodinách výuky.
Míra podpory na převod technologií je 70 % způsobilých nákladů. (Poznámka: S ohledem na náklady na infrastrukturu, které byly vynaloženy v rámci programů převodu technologií, nejsou určeny na produkci, ale jejichž cílem je vyzkoušení technik za účelem jejich rozšíření všem zemědělcům, je míra podpory omezena na 40 % nákladů spojených s jednotlivým převodem technologií pro jednotlivé příjemce a nepřekročí 15 % celkového rozpočtu režimu podpor)
Trvání : 1 rok (2006)
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 26. 4. 2006
Členský stát : Německo
Podpora č : N 277/2003
Název : Převod chráněné přírodní oblasti
Cíl : Chráněná přírodní oblast ve vlastnictví spolkové vlády (Bund) na území spolkových zemí Meklenbursko-Západní Pomořansko, Braniborsko, Sasko-Anhaltsko, Sasko, Durynsko a Dolní Sasko s rozlohou až 32000 hektarů bude zdarma převedena do vlastnictví uvedených spolkových zemí nebo fondů a spolků pro ochranu přírody.
Německé orgány ujistily, že jsou trvale respektována omezení související s ochranou přírody
Právní základ : Ausgleichsleistungsgesetz
Rozpočet : Není určen
Míra nebo částka podpory : Není
Doba trvání : Neomezená
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 24. 3. 2006
Členský stát : Německo (Bádensko-Würtembersko)
Podpora č : N 349/2004
Název : Činnosti pro zachování biotopů a venkovské krajiny
Cíl : Mírnící opatření na plochách s významem pro ochranu přírody a kompenzační platby za opuštění nebo přesunutí zařízení z důvodů ochrany přírody
Právní základ : "Landschaftspflegerichtlinie des Landes Baden-Württemberg vom 5. Dezember 2001"
Rozpočet :
Zachování venkovské krajiny a biotopů: přibližně 6 milionů EUR za rok
Náhrada za opuštění nebo přesunutí zařízení: přibližně 0,2 milionu EUR za rok
Míra nebo částka podpory : Až 100 %
Doba trvání : Není časově omezena
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 24. 3. 2006
Členský stát : Slovenská republika
Podpora č : N 407/05
Název : Podpora na restrukturalizaci společnosti Roľnícka spoločnosť a.s. Bottovo
Cíl : Restrukturalizace společnosti
Právní základ :
Zákon č.
328/1991 Zb. o konkurze a vyrovnaní v znení neskorších predpisov.
Zákon č.
511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov
Rozpočet : 4996690 SKK
Míra nebo částka podpory : Opatření nepředstavuje podporu
Doba trvání : Jednorázová podpora
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 24. 3. 2006
Členský stát : Dánsko
Podpora č. : N 416/05
Název : Podpora pro poradenské služby v odvětví brambor
Cíl : Zlepšení pěstování, zpracování brambor a manipulace s touto plodinou.
Podpora dosahující 70000 DKK bude udělena Dansk Landsbrugsrådgivning, Landcentret na pokrytí nákladů projektu, při němž bude vyškoleno 6 osob na specializované poradce v oblasti pěstování brambor.
Poradci v oblasti pěstování brambor budou po zaškolení poskytovat poradenské služby pěstitelům brambor v Dánsku o pěstování, zpracování brambor a o manipulaci s touto plodinou.
K těmto službám budou mít přístup všichni pěstitelé brambor.
Dánské orgány potvrdily, že jedinými příjemci podpory jsou pěstitelé brambor
Právní základ : Bekendtgørelse nr.
973 af 4. december 2003 om produktionsafgift på kartofler)
Rozpočet : Přibližně 70000 DKK (přibližně 9383 EUR)
Míra nebo částka podpory : 30 DKK za hodinu poradenství
Doba trvání : Jednorázová
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 12. 4. 2006
Členský stát : Nizozemsko
Podpora č : N 438/2005
Název : Změna v parafiskálních poplatcích pro odvětví ovoce a zeleniny
Cíl : Financovat podporu prodeje cibule a hub, různá opatření na propagaci ovoce a zeleniny, výzkum zahradnických produktů a podporu kontroly kvality.
Toto opatření se týká změny ve financování v tom smyslu, že parafiskální poplatky pro pěstitele zeleniny a jahod nebudou nadále založeny na tržbách, nýbrž na hektarech půdy osázených těmito plodinami.
Kromě toho bude maximální rozpočet pro toto opatření zvýšen na 20 milionů EUR za rok
Právní základ : Verordening van het Productschap voor Tuinbouw bestemmingsheffing vollegrondsgroenten 2005
Rozpočet : Maximální rozpočet pro toto opatření je 20 milionů EUR za rok, nicméně rozpočty v dlouhodobém výhledu zůstanou pod touto úrovní
Doba trvání : Neurčitá
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
--------------------------------------------------
Závazek veřejné služby
(2006/C 144/03)
(Text s významem pro EHP)
Finská vláda (ministerstvo dopravy a spojů) rozhodla o revizi závazků veřejné služby uložených podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství. Dané závazky veřejné služby byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie C 204 ze dne 20. srpna 2005 a C 238 ze dne 28. září 2005.
Revidovaný závazek veřejné služby na vnitrostátní trase Helsinky – Varkaus – Savonlinna se použije ode dne 1. srpna 2006.
Závazek veřejné služby týkající se Mikkeli bude ukončen, jakmile bude zveřejněno toto oznámení.
Závazky veřejné služby týkající se trasy Helsinky – Varkaus – Savonlinna jsou tyto:
Minimální počet letů
Na trasách Helsinky – Varkaus a Helsinky – Savonlinna budou v každém směru v pracovní dny od pondělí do pátku, vyjma státních svátků, provozovány alespoň tři lety.
Na trase Savonlinna – Varkaus – Helsinky musí být zajištěn jeden časný ranní let a na trase Helsinky – Varkaus – Savonlinna jeden pozdní večerní let.
O sobotách musí být zajištěn alespoň jeden spoj ze Savonlinny přes Varkaus do Helsinek a o nedělích alespoň jeden pozdní noční spoj z Helsinek přes Varkaus do Savonlinny.
Letový řád lze změnit podle poptávky v období Vánoc a dalších svátků.
Během letního operního festivalu v Savonlinně musí existovat alespoň tři lety v každém směru na trase Helsinky – Savonlinna od pondělí do soboty, jakož i dva lety o nedělích.
Během operního festivalu v Savonlinně není třeba provozovat lety na trase Helsinky – Varkaus.
Letový řád
Vždy od pondělí do pátku musí být zajištěn let z letišť Savonlinna a Varkaus s natolik časným ranním odletem, aby se přílet na letišti Helsinky-Vantaa uskutečnil včas před odletem hlavních mezinárodních spojů, a večer musí být zajištěn let z měst Savonlinna a Varkaus dostatečně pozdě, aby jej stihli cestující přilétající z hlavních mezinárodních spojů.
Vždy od pondělí do pátku musí být zajištěn přímý spoj z letiště Helsinky-Vantaa s natolik časným odletem, aby se přílet na letištích Savonlinna a Varkaus uskutečnil do 8.30 hod. ráno.
Vždy od pondělí do pátku musí být také zajištěny přímé lety z letišť Savonlinna a Varkaus s včasným odletem, aby se přílet na letiště Helsinky-Vantaa uskutečnil do 21.40 hod.
Musí být zajištěn odpolední přímý let z letiště Helsinky-Vantaa zpět na letiště Savonlinna a Varkaus.
Z letišť Savonlinna a Varkaus musí být zajištěn přímý let do Helsinek po pracovní době.
Vždy v sobotu ráno musí být zajištěn let z letiště Savonlinna na letiště Helsinky-Vantaa přes Varkaus.
O nedělích musí být zajištěn pozdní večerní let z letiště Helsinky-Vantaa na letiště Savonlinna přes Varkaus.
Letový řád lze změnit podle poptávky v období Vánoc a dalších svátků.
Během letního operního festivalu v Savonlinně musí být zajištěny polední lety v obou směrech mezi letišti Helsinky-Vantaa a Savonlinna.
Kromě toho musí být během letního operního festivalu v Savonlinně od pondělí do soboty zajištěn odpolední let z letiště Helsinky-Vantaa na letiště Savonlinna a jeden let z letiště Savonlinna na letiště Helsinky-Vantaa po půlnoci.
Počet sedadel
Při každém letu musí být zajištěna kapacita alespoň 32 sedadel.
Průměrná měsíční obsazenost sedadel nesmí překročit 80 %.
Během operního festivalu v Savonlinně se musí počet sedadel na trase do Savonlinny u denních, odpoledních a večerních letů zvýšit na 68 sedadel nebo musí být zvětšena kapacita o zvláštní lety, aby se tento dodatečný požadavek mohl splnit.
Kapacita pro přepravu zavazadel/zboží by měla být dostatečně veliká, aby každý cestující při plně obsazeném letu a běžných povětrnostních podmínkách mohl přepravovat příruční zavazadla o celkové hmotnosti 8 kg a další zavazadla pro přepravu v zavazadlovém prostoru o hmotnosti nejméně 20 kg.
Ceny letenek a výhodné nabídky
Jednosměrná letenka mezi destinacemi Savonlinna a Helsinky nebo destinacemi Varkaus a Helsinky nesmí stát více než 160 EUR, včetně všech daní a poplatků.
K dispozici musejí být levnější cenové kategorie letenek a musejí se týkat alespoň 25 % všech letenek
Dopravce musí uzavřít mezilinkovou dohodu pro trasu, na niž se vztahuje závazek veřejné služby, alespoň s jedním dopravcem provozujícím službu letecké dopravy z letiště Helsinky-Vantaa.
Mezilinková dohoda by měla obsahovat stejné nebo obdobné podmínky a v souladu s příslušnými mezinárodními pravidly by měla respektovat poměrný systém, pokud jde o tarify na trasu.
Dopravce se závazkem veřejné služby musí za stejných nebo obdobných podmínek uzavřít mezilinkové dohody s veškerými dopravci, kteří provozují leteckou dopravu z letiště Helsinky-Vantaa a kteří hodlají takovou dohodu uzavřít.
Dopravce musí poskytnout ministerstvu dopravy a spojů veškeré údaje týkající se mezilinkových dohod a jejich obsahu, které ministerstvo potřebuje pro účely provádění kontrol.
Dopravce musí provozovat mezinárodní systém rezervací a vystavování letenek funkční ve Finsku a musí být smluvní stranou mezilinkové dohody IATA s ujednáními o celkových cenách a odbavení zavazadel.
Údaje týkající se ceny a letového řádu musejí být zahrnuty v mezinárodním systému rezervací a vystavování letenek.
Dopravce musí mít uzavřenu dohodu o spolupráci ohledně celkových cen alespoň s jednou společností, která provozuje lety do zahraničních destinací z letiště Helsinky-Vantaa.
Lety musejí být uváděny na trh za pomoci alespoň jednoho počítačového rezervačního systému.
Návaznost služeb
Provozování služeb letecké dopravy na dotyčné trase bez ohledu na výše uvedený závazek veřejné služby může mít za následek správní a/nebo trestněprávní sankce.
Dopravce, který zamýšlí ukončit provozování pravidelné letecké dopravy na této trase, musí tento úmysl oznámit finskému Úřadu pro civilní letectví alespoň šest měsíců před ukončením jejich provozování.
Přístupnost pro osoby s funkčním postižením
Dopravce musí zajistit, aby byla přijata příslušná opatření pro potřeby lidí s funkčním postižením.
--------------------------------------------------
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2006/C 146/05)
(Text s významem pro EHP)
Datum přijetí rozhodnutí : 5. 10. 2005
Členský stát : Spojené království (Severní Irsko)
Podpora č. : N 190a/2005
Název : Změna dávky za změnu klimatu (C18/2001)
Cíl - s minimálně 12 % energetickou náročností nebo
- s energetickou náročností od 3 % do 12 %, pokud je míra rozšíření dovozu v tomto odvětví minimálně 50 % nebo vývoz k míře výroby v tomto odvětví je minimálně 30 %.
V tomto rámci se rozhodnutí vztahuje na nové dohody o změně klimatu s British Compressed Gases Association a Kaolin and Ball Clay Association
Právní základ : Finance Act 2000
Rozpočet : Přibližně 25 milionů GBP ročně
Doba trvání : Do 31. března 2011
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 20. 4. 2004
Členský stát : Belgie
Číslo podpory : N 604/03
Název : Podpora na rekvalifikaci zaměstnanců propuštěných z podniků procházejících restrukturalizací
Cíl : Podpora aktivní politiky pomoci s hledáním nového uplatnění
Právní základ : Loi-programme du 22 décembre 2003/Programmawet van 22 december 2003
Rozpočet : 25 milionů EUR v roce 2004, 50 milionů EUR v roce 2005
Míra nebo částka podpory : Maximální úhrada nákladů na rekvalifikaci činí 1800 EUR na zaměstnance; maximální snížení zaměstnaneckých příspěvků činí 1200 EUR na jednoho zaměstnance; maximální snížení zaměstnavatelských příspěvků činí 1200 EUR na zaměstnance
Doba trvání : Pilotní projekt
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
--------------------------------------------------
Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků
(2006/C 146/06)
Roční průměrné náklady nepřihlížejí ke snížení o 20 % podle čl. 94 odst. 2 a čl. 95 odst. 2 nařízení (EHS) č. 574/72.
Čisté měsíční průměrné náklady o 20 % sníženy byly.
PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 1996 [1]
I. Použití článku 94 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 1996 rodinným příslušníkům uvedeným v čl. 19 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko _BAR_ nepožaduje se _BAR_ nepožaduje se _BAR_
II. Použití článku 95 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 1996 podle článků 28 a 28a nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko
—na rodinu _BAR_ CHF 5710,08 _BAR_ CHF 380,67 _BAR_
PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 1997 [2]
I. Použití článku 94 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 1997 rodinným příslušníkům uvedeným v čl. 19 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko _BAR_ nepožaduje se _BAR_ nepožaduje se _BAR_
II. Použití článku 95 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 1997 podle článků 28 a 28a nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko
—na rodinu _BAR_ CHF 6116,94 _BAR_ CHF 407,80 _BAR_
PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 1998 [3]
I. Použití článku 94 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 1998 rodinným příslušníkům uvedeným v čl. 19 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko _BAR_ nepožaduje se _BAR_ nepožaduje se _BAR_
II. Použití článku 95 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 1998 podle článků 28 a 28a nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko
—na rodinu _BAR_ CHF 6693,41 _BAR_ CHF 446,23 _BAR_
—na osobu _BAR_ CHF 6255,52 _BAR_ CHF 417,03 _BAR_
PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 1999 [4]
I. Použití článku 94 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 1999 rodinným příslušníkům uvedeným v čl. 19 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko _BAR_ nepožaduje se _BAR_ nepožaduje se _BAR_
II. Použití článku 95 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 1999 podle článků 28 a 28a nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko
—na rodinu _BAR_ CHF 7055,38 _BAR_ CHF 470,36 _BAR_
—na osobu _BAR_ CHF 6656,02 _BAR_ CHF 443,73 _BAR_
PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 2000 [5]
I. Použití článku 94 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2000 rodinným příslušníkům uvedeným v čl. 19 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko _BAR_ nepožaduje se _BAR_ nepožaduje se _BAR_
II. Použití článku 95 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2000 podle článků 28 a 28a nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lichtenštejnsko
—na rodinu _BAR_ CHF 7428,71 _BAR_ CHF 495,25 _BAR_
—na osobu _BAR_ CHF 6942,72 _BAR_ CHF 462,85 _BAR_
PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 2002 [6]
I. Použití článku 94 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2002 rodinným příslušníkům uvedeným v čl. 19 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Řecko _BAR_ EUR 670,52 _BAR_ EUR 44,70 _BAR_
Norsko _BAR_ NOK 26668 _BAR_ NOK 1778 _BAR_
II. Použití článku 95 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2002 podle článků 28 a 28a nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů (od roku 2002 pouze na osobu):
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Řecko _BAR_ EUR 1276,62 _BAR_ EUR 85,11 _BAR_
Norsko _BAR_ NOK 48745 _BAR_ NOK 3250 _BAR_
PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 2003 [7]
I. Použití článku 94 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2003 rodinným příslušníkům uvedeným v čl. 19 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lucembursko _BAR_ EUR 2234,06 _BAR_ EUR 148,94 _BAR_
Řecko _BAR_ EUR 766,13 _BAR_ EUR 51,08 _BAR_
Spojené království _BAR_ GBP 1724,50 _BAR_ GBP 114,97 _BAR_
II. Použití článku 95 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2003 podle článků 28 a 28a nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů (od roku 2002 pouze na osobu):
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Lucembursko _BAR_ EUR 6019,65 _BAR_ EUR 401,31 _BAR_
Řecko _BAR_ EUR 1490,78 _BAR_ EUR 99,39 _BAR_
Spojené království _BAR_ GBP 2605,81 _BAR_ GBP 173,72 _BAR_
PRŮMĚRNÉ NÁKLADY NA VĚCNÉ DÁVKY – 2004 [8]
I. Použití článku 94 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2004 rodinným příslušníkům uvedeným v čl. 19 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů:
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Česká republika
—pojištěné osoby a důchodci do 65 let _BAR_ CZK 11398,00 _BAR_ CZK 759,85 _BAR_
Lucembursko _BAR_ EUR 2362,70 _BAR_ EUR 157,51 _BAR_
Německo
—na osobu _BAR_ EUR 1034,73 _BAR_ EUR 68,98 _BAR_
Lichtenštejnsko _BAR_ CHF 3607,62 _BAR_ CHF 240,51 _BAR_
Švédsko _BAR_ SEK 14557,99 _BAR_ SEK 970,53 _BAR_
Slovenská republika
—pojištěné osoby a důchodci do 65 let _BAR_ SKK 8721,33 _BAR_ SKK 581,42 _BAR_
Francie _BAR_ EUR 1834,34 _BAR_ EUR 122,29 _BAR_
Malta _BAR_ MTL 230,25 _BAR_ MTL 15,35 _BAR_
II. Použití článku 95 nařízení Rady (EHS) č. 574/72
Částky, které mají být nahrazeny s ohledem na věcné dávky poskytnuté v roce 2004 podle článků 28 a 28a nařízení Rady (EHS) č. 1408/71, se stanoví na základě těchto průměrných nákladů (od roku 2002 pouze na osobu):
_BAR_ Roční _BAR_ Čisté měsíční _BAR_
Česká republika
—důchodci a jejich rodinní příslušníci ve věku nejméně 65 let _BAR_ 36037,41 CZK _BAR_ 2402,49 CZK _BAR_
Lucembursko _BAR_ 7161,42 EUR _BAR_ 477,43 EUR _BAR_
Německo
—na osobu _BAR_ 4184,79 EUR _BAR_ 278,99 EUR _BAR_
Lichtenštejnsko _BAR_ 7812,50CHF _BAR_ 520,83 CHF _BAR_
Švédsko _BAR_ 39006,75 SEK _BAR_ 2600,45 SEK _BAR_
Slovenská republika
—důchodci a jejich rodinní příslušníci ve věku nejméně 65 let _BAR_ 25653,29 SKK _BAR_ 1710,22 SKK _BAR_
Francie _BAR_ 4621,96 EUR _BAR_ 308,13 EUR _BAR_
Malta _BAR_ 595,48 MTL _BAR_ 39,70 MTL _BAR_
[1] Průměrné náklady v roce 1996:
- Španělsko a Lucembursko (Úř. věst.
C 303, 2.10.1998).
- Belgie, Irsko, Nizozemsko a Portugalsko (Úř. věst.
C 56, 26.2.1999).
- Německo, Rakousko a Spojené království (Úř. věst.
C 228, 11.8.1999).
- Řecko, Francie a Švédsko (Úř. věst.
C 27, 29.1.2000).
- Itálie (Úř. věst.
C 211, 28.7.2001).
- Norsko (Úř. věst.
C 182, 31.7.2002).
[2] Průměrné náklady v roce 1997:
- Španělsko (Úř. věst.
C 228, 11.8.1999).
- Belgie, Řecko, Irsko, Lucembursko, Spojené království, Nizozemsko a Portugalsko (Úř. věst.
C 27, 29.1.2000).
- Německo, Francie a Rakousko (Úř. věst.
C 207, 20.7.2000).
- Švédsko (Úř. věst.
C 76, 8.3.2001).
- Itálie (Úř. věst.
C 211, 28.7.2001).
- Norsko (Úř. věst.
C 182, 31.7.2002).
[3] Průměrné náklady v roce 1998:
- Španělsko a Lucembursko (Úř. věst.
C 27, 29.1.2000).
- Nizozemsko a Rakousko (Úř. věst.
C 207, 20.7.2000).
- Belgie, Německo a Portugalsko (Úř. věst.
C 76, 8.3.2001).
- Spojené království (Úř. věst.
C 211, 28.7.2001).
- Řecko, Francie a Švédsko (Úř. věst.
C 20, 23.1.2002), Úř. věst.
C 34, 7.2.2002 (oprava).
- Itálie (Úř. věst.
C 182, 31.7.2002).
- Irsko (Úř. věst.
C 3, 8.1.2003).
- Norsko (Úř. věst.
C 163, 12.7.2003).
[4] Průměrné náklady v roce 1999:
- Španělsko a Rakousko (Úř. věst.
C 76, 8.3.2001).
- Německo (Úř. věst.
C 211, 28.7.2001).
- Belgie, Řecko, Francie, Lucembursko, Nizozemsko, Portugalsko a Spojené království (Úř. věst.
C 20, 23.1.2002), Úř. věst.
C 34, 7.2.2002 (oprava).
- Itálie a Švédsko (Úř. věst.
C 182, 31.7.2002).
- Irsko a Norsko (Úř. věst.
C 163, 12.7.2003).
[5] Průměrné náklady v roce 2000:
- Španělsko a Lucembursko (Úř. věst.
C 20, 23.1.2002).
- Belgie, Německo, Nizozemsko a Rakousko (Úř. věst.
C 182, 31.7.2002).
- Itálie, Portugalsko a Švédsko (Úř. věst.
C 3, 8.1.2003).
- Norsko a Spojené království (Úř. věst.
C 163, 12.7.2003).
- Řecko, Francie a Irsko (Úř. věst.
C 37, 11.2.2004).
[6] Průměrné náklady v roce 2002:
- Lucembursko a Rakousko (Úř. věst.
C 37, 11.2.2004).
- Belgie, Francie, Portugalsko, Švédsko (Úř. věst.
C 27, 3.2.2005, s. 4).
- Německo, Itálie, Spojené království (Úř. věst.
C 232, 21.9.2005, s. 3).
- Lichtenštejnsko (Úř. věst.
C 17, 24.1.2006).
[7] Průměrné náklady v roce 2003:
- Rakousko, Španělsko a Švýcarsko (Úř. věst.
C 27, 3.2.2005, s. 4).
- Německo, Francie, Nizozemsko (Úř. věst.
C 232, 21.9.2005, s. 3).
- Belgie, Portugalsko, Švédsko a Lichtenštejnsko (Úř. věst.
C 17, 24.1.2006).
[8] Průměrné náklady v roce 2004:
- Lotyšsko (Úř. věst.
C 232, 21.9.2005).
- Španělsko, Rakousko, Švýcarsko a Slovinsko (Úř. věst.
C 17, 24.1.2006).
--------------------------------------------------
Státní podpora – Itálie
Státní podpora č. C 18/2006 (ex N 524/2005) — Pobídka ke sloučení
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 146/09)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 16. května 2006 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General Competition
State aid Greffe
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Itálii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
1. Postup
Opatření bylo oznámeno dne 18. října 2005.
Po vyžádání doplňujících informací předložila Itálie 27. března 2006 aktuální informace.
2. Popis opatření, vůči kterému komise zahajuje řízení
Právním základem opatření je článek 2 Decreto Legge č. 106 ze dne 17. června 2005 ve znění zákona č.
156 ze dne 31. července 2005.
Právní základ obsahuje ustanovení o pozastavení. Opatřením je 10 % daňová úleva (vychází z Irap) poskytovaná mikropodnikům a malým podnikům ze stejného odvětví na jejich konsolidaci cestou sloučení nebo akvizice.
Sloučení nebo akvizice musí trvat nejméně tři roky.
Předpokládaný rozpočet na oznámené opatření činí 120 milionů EUR na rok 2006, 242 milionů EUR na rok 2007 a 122 milionů EUR na rok 2008.
Co se týče kumulace, italské orgány uvedly, že opatření lze kumulovat s jinými opatřeními pro poskytování podpory.
Protože jde o daňovou úpravu, nejsou zde žádné způsobilé náklady.
3. Posouzení opatření
Komise se stejně jako italské orgány domnívá, že opatření představuje podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Na opatření budou použity státní zdroje.
Je selektivní, neboť zvýhodňuje jen mikropodniky a malé podniky, které mohou využít daňových úlev.
Tyto podniky jsou nebo mohou být činné v oblastech, v nichž probíhá obchod mezi členskými státy.
Opatření narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže.
Za prvé, podpora rozvoje mikropodniků a malých podniků patří k cílům, které byly uznány přijetím zvláštních pravidel pro poskytování podpory zvýhodňujících malé a střední podniky, zejména nařízením č. 70/2001.
Nařízení uznává, že růst malých a středních podniků je cíl, který může být uskutečňován členskými státy pomocí podpor, ale také stanovuje podmínky, které zajistí, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž způsobem, který by byl v rozporu se společnými zájmy.
Nařízení dovoluje poskytovat podporu a růst malých a středních podniků zejména pomocí investic a vytvářením pracovních míst, avšak ne na podporu externích akvizic.
Proto Komise pochybuje, že dané opatření může být považováno za slučitelné z důvodu, že podporuje růst malých a středních podniků.
Za druhé, informace předložené Itálií poukazují na řadů důvodů, které omezují velikost italských podniků.
Tyto důvody souvisejí hlavně se "selháním regulace".
Komise proto pochybuje, že dočasné daňové opatření je nezbytné a vhodné pro řešení dotčených strukturálních obtíží.
Za třetí, Komise pochybuje o proporcionalitě snížení daně: Pobídka není spojena s náklady vzniklými s činností a může přinést příjemcům neočekávané zisky, zejména když podnik vznikl spojením mnoha různých podniků.
Za čtvrté, Komise pochybuje o opatření, protože může být kumulováno s jinou podporou.
V této fázi se Komise dále domnívá, že nemůže schválit režim pobídek ke slučování, pokud se tento automaticky vztahuje k podnikům, které ještě musejí vrátit dřívější protiprávní a neslučitelnou podporu, dokonce i v případě, že taková podpora byla poskytnuta v rámci režimu, zejména v těch případech, kde řízení o vrácení finančních prostředků ještě nebylo zahájeno a Itálie byla postavena před Soudní dvůr z důvodu nečinnosti.
Pro Komisi by bylo nemožné vzít v případě jakéhokoliv podobného automatického použití v úvahu kumulované narušení plynoucí ze staré podpory a nové podpory.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. La Commissione desidera informarLa che intende iniziare, riguardo al provvedimento in oggetto, la procedura d'indagine di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE.
Procedimento
2. Le autorità italiane hanno notificato il provvedimento in oggetto con lettera del 18 ottobre 2005, alla quale la Commissione ha inviato una prima risposta il 10 novembre.
Le autorità italiane hanno fornito altre informazioni, in particolare studi economici di supporto, con lettera del 20 dicembre 2005, protocollata presso la Commissione il 22 dicembre (A/40729).
La Commissione ha chiesto ragguagli supplementari con lettera dell' 8 febbraio 2006 e le autorità italiane hanno risposto con due lettere, rispettivamente del 13 marzo (A/31911) e del 27 marzo 2006 (A/32302).
Descrizione
3. Scopo del provvedimento è favorire la crescita di microimprese e di piccole imprese mediante un processo di consolidamento (concentrazione o aggregazione di microimprese e piccole imprese).
4. La base giuridica del provvedimento è l'articolo 2 del decreto-legge 17 giugno 2005, n. 106, convertito dalla legge 31 luglio 2005, n. 156. Tale base giuridica comprende una clausola di sospensione.
5. Il provvedimento consiste in un credito d'imposta, da accordare a microimprese e piccole imprese del medesimo settore che si consolidano mediante concentrazione o aggregazione.
Il credito d'imposta è pari al 10 % della differenza tra il valore della produzione dell'impresa risultante dal processo di concentrazione e il valore della produzione dell'impresa più grande tra quelle partecipanti a tale processo.
Il valore della produzione è la base imponibile ai fini dell'imposta regionale sulle attività produttive (IRAP).
Tale credito può essere utilizzato come compensazione dei pagamenti di varie imposte societarie o di contributi sociali.
Benché vi sia un nesso con il processo di consolidamento, l'importo del credito d'imposta non viene calcolato sulla base degli investimenti o dei costi.
6. L'Italia ha già applicato un provvedimento analogo nel 2005 [1], nell'ambito del regolamento che prevede l'esenzione per categoria per gli aiuti alle PMI [2].
Tale precedente versione del provvedimento limita il credito d'imposta al massimale del 50 % dei costi di consulenza per il processo di concentrazione o aggregazione.
Le autorità italiane hanno informato che, dato il suddetto limite, il provvedimento ha avuto un'applicazione ridotta: sono state ricevute 132 domande, per un importo totale di 3442261 EUR di credito d'imposta.
Sono state accolte soltanto 46 domande, per l'importo totale di 415306 EUR.
7. Per il provvedimento ora notificato è stato previsto un bilancio di 120 milioni di EUR per il 2006, di 242 milioni di EUR per il 2007 e di 122 milioni di EUR per il 2008.
8. Potranno beneficiare del provvedimento imprese risultanti dalla concentrazione di microimprese e piccole imprese, ai sensi della definizione di PMI [3].
Data la sua natura fiscale, il provvedimento si applica solo ad imprese con sede stabile in Italia che possono, tuttavia, concentrarsi con imprese provenienti da tutto il SEE.
Il beneficio è limitato al caso delle operazioni alle quali partecipano due o più imprese del medesimo settore.
Le imprese in questione potranno ottenere il credito d'imposta soltanto se la loro concentrazione o aggregazione perdurerà per almeno tre anni.
9. Per beneficiare del credito d'imposta, le imprese devono inoltrarne domanda al Centro operativo di Pescara dell'Agenzia delle entrate.
L'esame delle domande viene effettuato secondo l'ordine cronologico di presentazione, fino a esaurimento dei fondi.
Le domande vengono accolte o respinte entro il lasso di tempo di 30 giorni.
10. Inoltre, le autorità italiane hanno informato che potranno beneficiare del provvedimento le imprese che realizzano profitti, dato che le imprese non redditizie non sarebbero in grado di avvalersi del credito d'imposta.
Le autorità italiane hanno anche segnalato che tale strumento fiscale presenta il vantaggio di essere concesso a posteriori e che in tal modo si agevolano i controlli a posteriori (il credito d'imposta viene revocato, per esempio, se la concentrazione si scinde prima di tre anni).
11. Per quanto riguarda il cumulo, le autorità italiane hanno informato che il provvedimento può cumularsi con altre misure di aiuto.
Poiché si tratta di un regime fiscale, non vi sono costi ammissibili.
12. Nella lettera dell' 8 febbraio 2006, la Commissione ha chiesto alle autorità italiane di sospendere l'erogazione del nuovo aiuto previsto dal regime di premi di concentrazione alle imprese che non avevano rimborsato aiuti incompatibili, in ottemperanza a precedenti decisioni di recupero, in particolare la decisione 2000/128/CE della Commissione, dell' 11 maggio 1999, relativa al regime di aiuti concessi dall'Italia per interventi a favore dell'occupazione (GU L 42 del 15.2.2000, pag.
1) e la decisione 2003/193/CE della Commissione, del 5 giugno 2002, relativa alle esenzioni fiscali e prestiti agevolati concessi dall'Italia in favore di imprese di servizi pubblici (GU L 77 del 24.3.2003, pag.
21).
Le autorità italiane hanno rifiutato d'impegnarsi in tal senso e hanno inoltre dichiarato che, a loro parere, non si può applicare ai regimi la giurisprudenza della sentenza Deggendorf, in base alla quale la Commissione deve controllare il cumulo tra vecchi e nuovi aiuti.
Valutazione
13. Le autorità italiane hanno notificato il provvedimento a norma dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE.
Tale misura comprende una clausola di sospensione.
14. Le autorità italiane dichiarano che, a loro parere, il provvedimento in oggetto costituisce un aiuto.
Esso comporta l'intervento di risorse statali ed è selettivo, poiché favorisce soltanto le microimprese e piccole imprese che possono avvalersi del credito d'imposta.
Queste imprese sono o possono essere operanti in settori nei quali si effettuano scambi tra gli Stati membri.
Il provvedimento falsa o minaccia di falsare la concorrenza.
Secondo la Commissione, risultano soddisfatte le condizioni enunciate all'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE per riconoscere l'esistenza di un aiuto.
15. La Commissione ha quindi esaminato se il provvedimento possa esser ritenuto compatibile con il trattato CE.
16. Tale provvedimento non si configura come un aiuto ai consumatori, né come un aiuto inteso a porre rimedio ai danni provocati da inondazioni o altre calamità naturali.
Di conseguenza, ad esso non si applicano le deroghe previste all'articolo 87, paragrafo 2 del trattato CE.
17. La Commissione ha poi esaminato se il provvedimento possa considerarsi compatibile con le deroghe previste all'articolo 87, paragrafo 3 del trattato CE.
La Commissione osserva che lo scopo del provvedimento non consiste nel favorire lo sviluppo economico di determinate regioni, in quanto riguarda le imprese in tutto il territorio italiano.
18. Inoltre, la Commissione osserva che il provvedimento non è inteso a promuovere la realizzazione di un importante progetto di comune interesse europeo, né a porre rimedio a una perturbazione dell'economia di uno Stato membro.
Infine, la Commissione osserva che il provvedimento non si prefigge di promuovere la cultura o la conservazione del patrimonio, né rientra in altre categorie di aiuti.
19. La Commissione osserva invece che il provvedimento può rientrare nella deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), riguardante gli aiuti intesi ad agevolare lo sviluppo di determinate attività.
20. In particolare, il provvedimento è destinato alle aggregazioni di microimprese e piccole imprese.
La promozione dello sviluppo delle microimprese e piccole imprese è riconosciuto come uno degli obiettivi degli aiuti, quale è sancito dall'adozione di norme specifiche riguardanti gli aiuti a favore delle PMI [4], in special modo nel regolamento n. 70/2001.
21. Tale regolamento, nel riconoscere che lo sviluppo delle PMI è un obiettivo che gli Stati membri possono favorire mediante aiuti [5], stabilisce le condizioni per assicurare che simili aiuti non falsino la concorrenza in misura contraria all'interesse comune.
In particolare, l'articolo 4 del regolamento consente l'erogazione di aiuti per la crescita delle PMI mediante investimenti o creazione di posti di lavoro [6], piuttosto che mediante acquisizioni esterne.
22. Il provvedimento non rispetta né le condizioni previste dall'articolo 4, né quelle di altri articoli del regolamento.
Di conseguenza, la Commissione dubita, in questa fase, che il provvedimento in esame possa essere ritenuto compatibile sulla base del fatto che promuova la crescita delle PMI.
23. In aggiunta, e ad ogni buon fine, la Commissione ha proceduto a valutare il provvedimento sotto gli aspetti della necessità, della proporzionalità e del numero limitato di effetti negativi.
Necessità dell'aiuto
24. Le autorità italiane hanno fatto notare che le minori dimensioni delle imprese italiane, rispetto ai partner UE, costituiscono un fallimento del mercato.
L'Italia ha presentato alcuni studi volti a dimostrare tale imperfezione.
Per esempio, uno studio effettuato di recente da un istituto di ricerca in materia economica [7] mostra che la struttura dimensionale delle imprese italiane esercita un'incidenza negativa sull'incremento della produttività e stima che, se in Italia vi fosse una struttura analoga a quella del resto dell'Europa, il settore manifatturiero avrebbe una produttività superiore del 20 %.
Le piccole imprese tendono a investire di meno nella R&S e nell'innovazione e sono meno in grado di trasformare in maggiore produttività gli investimenti nelle tecnologie dell'informazione e delle comunicazioni, il che a sua volta porta a una minore efficienza dell'economia, a tassi inferiori d'impiego delle nuove tecnologie ed a minore produttività, creando così una sorta di circolo vizioso, una trappola dimensionale.
25. Tuttavia, dai medesimi studi risulta che le cause di tale problema sono dovute soprattutto a questioni regolamentari, in misura tale che può sembrare opportuno parlare piuttosto di un "fallimento regolamentare".
L'Italia non è stata in grado d'indicare in qual modo il provvedimento in esame sia necessario per ovviare a tale imperfezione: ha informato che il provvedimento è stato adottato prescindendo da tali cause.
26. Di conseguenza, la Commissione dubita una misura fiscale temporanea sia necessaria ed appropriata a risolvere le difficoltà strutturali in questione.
Proporzionalità
27. Le autorità italiane hanno spiegato di essersi risolte a uno sgravio fiscale del 10 % mediante una semplice soluzione, consistente anzitutto nel decidere che era necessario un incentivo a due cifre per attrarre l'interesse dei potenziali beneficiari, e nel fissarlo poi al livello minimo di tale ordine di grandezza.
Inoltre, le autorità italiane hanno indicato che lo sgravio fiscale viene calcolato in base all'IRAP, che è un'imposta pagata da pressoché tutte le imprese ed è più onerosa per le imprese a impiego più intensivo di manodopera.
28. La Commissione ha dubbi riguardo alla proporzionalità di tale sgravio fiscale.
Pur riconoscendo che il sistema adottato dalle autorità italiane per stabilire il tasso dello sgravio fiscale ha il pregio della semplicità, la Commissione desidera altri chiarimenti sulla sua proporzionalità, poiché l'incentivo non è correlato ai costi causati dal processo di concentrazione o aggregazione e potrebbe esser tale da comportare inaspettati guadagni per i beneficiari.
In particolare, quando l'impresa risultasse dall'aggregazione di varie imprese, il valore del beneficio, misurato dalla differenza tra il valore della produzione della nuova entità e il valore della produzione della maggiore tra le imprese partecipanti nell'aggregazione, potrebbe essere estremamente elevato.
Cumulo
29. Le autorità italiane hanno informato che il provvedimento può cumularsi, in quanto si tratta di una misura fiscale non correlata a costi ammissibili.
La Commissione osserva anzitutto che ciò appare in contraddizione con l'articolo 8, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 70/2001 [8].
Beneficiari aventi ricevuto aiuti illegali ed incompatibili
30. Inoltre, la Commissione fa notare il problema del cumulo delle distorsioni risultanti dall'aiuto ricevuto nell'ambito del regime di premi di concentrazione con altre distorsioni derivanti da aiuti illegittimi e incompatibili, in particolare quelli previsti nei regimi menzionati al punto 12, che non sono ancora stati rimborsati.
Nella sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha statuito che "quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune, deve prendere in considerazione tutti gli elementi pertinenti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente abbia potuto imporre ad uno Stato membro".
Secondo la Corte di giustizia, la compatibilità di un nuovo aiuto può dipendere dall'esistenza di un precedente aiuto illegittimo che non sia stato restituito, poiché l'effetto cumulativo degli aiuti potrebbe produrre gravi distorsioni della concorrenza nel mercato comune.
Di conseguenza, la Commissione, nell'esaminare la compatibilità di un aiuto di Stato con il mercato comune, ha la facoltà di prendere in considerazione al tempo stesso l'effetto cumulativo di tale aiuto con un aiuto precedente e il fatto che l'aiuto precedente non sia stato rimborsato [9].
31. In applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta una nuova misura di aiuto tenendo conto dell'eventualità che i beneficiari non abbiano ottemperato a precedenti decisioni con le quali la Commissione stessa abbia ordinato loro di rimborsare precedenti aiuti illegittimi e incompatibili.
In simili casi, la Commissione deve accertare gli effetti che esercita sui beneficiari il combinarsi del nuovo aiuto con i precedenti aiuti incompatibili che non sono stati ancora restituiti.
32. La Commissione nota che, nel caso in esame, le autorità italiane hanno rifiutato d'impegnarsi a non erogare il nuovo aiuto previsto dal regime di premi di concentrazione alle imprese che non hanno ancora rimborsato l'aiuto incompatibile, in ottemperanza alle decisioni di recupero menzionate al punto 12. Le autorità italiane hanno dichiarato che, a loro parere, la giurisprudenza Deggendorf non si applica ai regimi.
33. La Commissione fa notare anzitutto che la giurisprudenza Deggendorf si applica a tutti i tipi di aiuto, che siano concessi singolarmente o nell'ambito di regimi.
34. In secondo luogo, la Commissione rammenta alle autorità italiane l'esigenza di eseguire le decisioni in materia di aiuti di Stato, in particolare quando esse impongono il recupero di aiuti illegittimi e incompatibili mediante rimborso da parte dei beneficiari.
35. In considerazione di quanto detto sinora, e in applicazione della giurisprudenza Deggendorf, a questo stadio la Commissione ritiene di non poter approvare il regime di premi di concentrazione, se questo si applica automaticamente ad imprese che devono ripagare precedenti aiuti illegali ed incompatibili, anche se tali aiuti erano stati erogati in base ad un regime, in particolare nei casi menzionati al punto 12.
36. Su tale aspetto, la Commissione chiede il parere delle autorità italiane e delle parti interessate.
Conclusioni
37. In base alle precedenti considerazioni, e agendo secondo la procedura stabilita all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, la Commissione chiede all'Italia di presentarle le sue osservazioni e di trasmetterle, entro un mese dalla data alla quale avrà ricevuto la presente lettera, tutte le informazioni che possano essere utili per valutare il provvedimento.
38. La Commissione rammenta all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegittimi possono essere recuperati presso i beneficiari.
39. La Commissione avverte l'Italia che informerà le parti interessate, pubblicando la presente lettera e una sintesi del caso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Inoltre, la Commissione informerà le parti interessate degli Stati EFTA firmatari dell'Accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel Supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole una copia della presente lettera.
Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data delle suddette pubblicazioni."
[1] Basato sull'articolo 9 del decreto-legge n. 35/2005, convertito dalla legge n.
80/2005. Tale provvedimento è stato registrato presso la Commissione il 21.4.2005, con il riferimento XS 89/05.
[2] Regolamento (CE) n. 70/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese (GU L 10 del 13.1.2001, pag.
33).
[3] Raccomandazione della Commissione, del 6 maggio 2003, relativa alla definizione delle microimprese, piccole e medie imprese (GU L 124 del 20.5.2003, pag.
36).
[4] Regolamento (CE) n. 70/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese.
[5] Vedere in particolare il considerando 5 e specialmente il considerando 13 del regolamento n. 70/2001.
[6] Vedere in particolare l'articolo 4 — Investimenti — del regolamento (CE) n. 70/2001.
[7] Prometeia/Banca Intesa: Analisi dei settori industriali, ottobre 2005.
[8] Vedere anche il considerando n. 19 del regolamento (CE) n. 70/2001.
[9] Causa C-355/95P, Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD) contro Commissione, Racc.
1997, pag.
I-2549, punti 25-27.
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 147/04)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Oxidy zinečnaté _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 408/2002 (Úř. věst. L 62, 5.3.2002, s. 7) rozšířené na dovozy odesílané z Vietnamu, ať již jsou prohlášeny za pocházející z Vietnamu či nikoliv, nařízením Rady (ES) č. 1623/2003 (Úř. věst. L 232, 18.9.2003, s. 1) a rozšířené na dovozy oxidů zinečnatých ve směsi s oxidem křemičitým pocházejících z Čínské lidové republiky nařízením Rady (ES) č. 1623/2003 (Úř. věst. L 232, 18.9.2003, s. 1) _BAR_ 6. 3. 2007 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Telefax: (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rsdy (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 148/03)
(Text s významem pro EHP)
DÁNSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Air Alpha A/S _BAR_ Postbox 630 Odense Lufthavn 5270 Odense N Denmark _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 11. 5. 2006 _BAR_
NĚMECKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Jetline Fluggesellschaft mbH & Co. KG _BAR_ Mercedesstraße 9 D-70794 Filderstadt _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 20. 4. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 148/04)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
"STAFFORDSHIRE CHEESE"
č. ES: UK/0354/ 26.07.2004
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Department for Environment, Food and Rural Affairs Food Chain, Marketing and Competitiveness Division _BAR_
Adresa: _BAR_ Area 4 C, 4th Floor Nobel House 17 Smith Square London, SWIP 3JR United Kingdom _BAR_
Tel.: _BAR_ 0207 238 6075 _BAR_
Fax: _BAR_ 0207 238 5728 _BAR_
E-mail: _BAR_ Funda.Lancaster@defra.gsi.gov.uk _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ The Staffordshire Cheese Company _BAR_
Adresa: _BAR_ Glenmore House 55 Rose Bank Leek Staffordshire ST13 6AG United Kingdom _BAR_
Tel.: _BAR_ 01538 399733 _BAR_
Fax: _BAR_ 01538 399985 _BAR_
E-mail: _BAR_ JKnox1066@aol.com _BAR_
Složení: _BAR_ Producenti/zpracovatelé ( Χ ) Ostatní ( X ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.3 – Sýr
4. Specifikace: (přehled požadavků podle čl. 4 odst.2)
Název : "Staffordshire Cheese"
Popis : Sýr Staffordshire Cheese je vyrobený z mléka krav chovaných na staffordshirských farmách.
Má jemnou, lehce hrudkovitou strukturu, která může být tuhá nebo polotuhá podle vyzrálosti, světlou krémovou barvu a čerstvou smetanovou a mléčnou chuť.
Obsah tuku se pohybuje v rozmezí 30 – 35 %, přičemž obsah tuku v sušině tvoří 48 – 51 %.
Sýr má válcový tvar, hmotnost 8 – 10 kg a prodává se zabalený v plátně.
Zeměpisná oblast : Hrabství Staffordshire v Anglii
Osvědčení původu :
Mléko a smetana používané k výrobě tohoto sýra mohou pocházet z kterékoli staffordshirské farmy.
V současné době se odebírají ze sedmi farem na území hrabství Staffordshire, které se nacházejí v blízkosti mlékárny vyrábějící sýr.
Cisterny, které mléko a smetanu svážejí, mají zvláštní sběrnou trasu a palubní počítače, které zaznamenávají údaje o farmě, množství mléka, jeho teplotě a datu sběru.
Výrobce vede záznam o zpracování sýra na základě informací získaných od sdružení Dairy Farmers of Britain (DFB – velké družstvo mléčných farem, od něhož mléko získává), počínaje údaji o dodávce od konkrétní mléčné farmy až po konečný lisovaný sýr uložený ke zrání ve zvláštní místnosti.
Když cisterna doveze mléko do podniku Staffordshire Cheese Company, palubní počítač vytvoří záznam o dodávce udávající množství mléka, číslo trasy cisterny, teplotu mléka a čas dodávky.
Družstvo má centrální počítačový systém zvaný "centrální mléčný systém", do něhož se denně doplňují informace z cisteren, včetně čísla sběrné trasy, sběrného místa farmy a chemického a bakteriálního rozboru získaného mléka.
Pracovní sešit o dodržování bezpečnosti potravin Food Safety Workbook vydaný agenturou Food Standards Agency je zdokumentovaným záznamem řídícího systému bezpečnosti potravin.
Kromě toho, že uvádí záruky kvality poskytované dodavateli surovin užívaných při výrobě sýra, umožňuje také sledování sýra poté, kdy opustí místo výroby.
Jestliže se sýr prodává vcelku, je datum výroby uvedeno na faktuře, prodává-li se porcovaný, je na štítku uvedeno datum balení, takže podrobnosti o výrobě lze dohledat v záznamech o zpracování.
To je možné díky evidenci výrobních šarží a vedení účetních záznamů, prodejních faktur a informací o zákaznících.
Výrobní postup :
Čerstvé syrové mléko z farem v hrabství Staffordshire je ponecháno přes noc v chladnu při teplotě 0 – 5 °C. Druhého dne se k mléku přidá staffordshirská smetana (rovněž získaná z farem na území hrabství) a vše se míchá 15 minut.
Tato směs mléka a smetany je pasterována při teplotě 72 – 75 °C po dobu 15 – 20 sekund.
Směs je poté přečerpána do syrné kádě a dohřívána na 32,5 – 35 °C. Při teplotě 28 °C se k mléku přidá v poměru 0,2 – 0,4 % směs kvasných kultur obsahujících kmeny bakterií lactococcus lactis subsp. cremoris, lactocuccus lactis subsp. lactis a lactocuccus lactis subsp. diocetylactis, aby tak byl zahájen proces kysání a sýr získal nakyslou příchuť.
Po 60 až 75 minutách zrání při 32,5 °C se při teplotě 31 – 33 °C přidá syřidlo.
Srážení syřidlem trvá 45 – 50 minut a jeho průběh se před krájením kontroluje rukou.
Sýřenina je potom pevná s čistým lomem.
Po 35 – 45 minutách je sýřenina v kádi nakrájena podélně a příčně vertikálním nožem a dále stejným způsobem horizontálním nožem.
To trvá 20 minut.
Sýřenina se potom 40 minut míchá při teplotě 30 – 32 °C. Poté se usadí a syrovátka se odpouští přes síto na konci kádě po dobu 35 minut.
Po oddělení syrovátka obsahuje 0,29 % kyseliny mléčné.
Sýřenina se následně drtí po dobu 45 minut každých 15 minut.
Kyselost při prvním drcení činí 0,39 %, při druhém 0,45 % a při posledním 0,53 % mléčné kyseliny.
Potom se sýřenina rozmělní mlýnem z nerezové oceli. V průběhu mletí se k sýřenině přidávají 2,5 % soli.
Sůl se do sýřeniny zamíchá jedenkrát plastikovou potravinářskou lopatou a třikrát rukou.
Sýr se obrací celkem pouze čtyřikrát, aby sýřenina nevyschla.
Slaný sýr se potom ručně plní do nerezových forem vyložených mušelínem.
Do tkaniny jsou všita kruhová dna a formy jsou vyrobeny tak, aby mohla odcházet syrovátka a sýr získával odpovídající tvar.
Sýry se přes noc lisují při zatížení 2 liber na čtvereční palec a teplotě 21 – 25 °C. Po vylisování je povrch sýra jemně pokryt tkaninou.
Sýry se skladují na policích při teplotě 7 – 10 °C a první týden se obracejí každý den, později jednou týdně.
Jemný sýr je zralý po 2 – 4 týdnech, ale může dále zrát až 12 měsíců.
Souvislosti :
Původ sýra sahá až do doby cisterciáckých mnichů, kteří se v staffordshirském Leeku usadili ve 13 století.
Tito mniši trávili život modlitbami, studiem a prací.
Snažili se být soběstační, živili se obděláváním půdy, pracovali jako hrnčíři a pekaři, vařili pivo, vyráběli sýr a tiskli texty.
Do regionu s sebou přinesli umění vyrábět sýr.
Staffordshirský sýr se vyráběl až do začátku 2. světové války, kdy politika centrálního sběru mléka prosazovaná Výborem pro obchodování s mlékem znamenala konec mnoha anglických krajových sýrů.
Tato žádost proto představuje oživení výroby (řemeslným výrobcem sýrů ve spolupráci s místními farmáři) tohoto tradičního sýra, kterou ukončila, tak jako v mnoha dalších případech, politika válečného zásobování potravinami.
Znovu vyráběný sýr si získává dobré jméno mezi prodejci a spotřebiteli.
V hrabství Staffordshire je teplé a vlhké podnebí západního typu a karbonský vápenatý terén, na němž rostou vydatné travnaté pastviny, které jsou zdrojem smetanového mléka, jež dodává sýru jeho charakteristické vlastnosti.
Půda má přirozenou schopnost produkovat jemné odrůdy travin (v sousedních hrabstvích Cheshire a Derbyshire jsou ve srovnání se Staffordshirem vyšší dešťové srážky a teplota).
Vlastnosti těchto travin mají zásadní význam pro charakter Staffordshirského sýra.
Veškeré mléko a smetana používané k výrobě Staffordshirského sýra pocházejí od krav pasoucích se na těchto porostech.
V zimě se krávy krmí hlavně siláží z trávy a kukuřice rostoucí na staffordshirské půdě s malým přídavkem koncentrátů ke zvýšení obsahu bílkovin ve stravě.
Staffordshire sousedí s Cheshire a Derbyshire.
Cheshire má ve srovnání se Stafforshirem více dešťových srážek a vyšší teploty.
Půda má vysoký obsah kamenné soli a obsah soli (solného roztoku) představuje značný rozdíl oproti staffordshirskému karbonovému vápencovému terénu.
Nejvýznamnějším sýrem hrabství Cheshire je Ceshire Cheese, výrobek se vysokou kyselostí a drobivou strukturou.
Dalším nejbližším sousedem hrabství Staffordshire je Derbyshire, kde se vyrábějí sýry Stilton a Derby Cheese.
Tyto sýry se od Staffordshirského sýra velmi liší, Stilton obsahem peniccilium Rocquforti a Derby jemnou strukturou, která spíše připomíná jemnější čedar.
Staffordshire Cheese se liší od ostatních druhů sýra vyráběných v okolních hrabstvích díky charakteristickému složení potravy krav, používané směsi kvasných kultur a rozměrům sýra potaženého tkaninou, která dodává finálnímu výrobku zvláštní tvar a strukturu.
Sýr si znovu získává dobré jméno mezi spotřebiteli a prodejci.
Prodává se na farmářských trzích, ve farmářských obchodech, místních prodejnách lahůdek a na objednávku poštou.
Název: _BAR_ Staffordshire County Council Trading Standards Service _BAR_
Adresa: _BAR_ 24 Horninglow Street Burton on Trent Staffordshire DE14 1PG United Kingdom _BAR_
Tel.: _BAR_ – _BAR_
Fax: _BAR_ – _BAR_
E-mail: _BAR_ – _BAR_
Kontrolní subjekt :
Kontrolní subjekt je úřední veřejný subjekt podle zásad normy EN 45011.
Označování : V místě prodeje a na všech baleních výrobku se použije schválený znak CHOP.
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 148/05)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
"ŠTRAMBERSKÉ UŠI"
č. ES: CZ/0378/ 18.10.2004
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Úřad průmyslového vlastnictví _BAR_
Adresa: _BAR_ Antonína Čermáka 2a, CZ-160 68 Praha 6 – Bubeneč _BAR_
Tel.: _BAR_ (420) 220 383 111 _BAR_
Fax: _BAR_ (420) 224 324 718 _BAR_
E-mail: _BAR_ posta@upv.cz _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Sdružení pro ochranu výrobců Štramberských uší _BAR_
Adresa: _BAR_ Město Štramberk, Náměstí č.
9 CZ-742 66 Štramberk _BAR_
Tel.: _BAR_ (420) 556 812 094 _BAR_
Fax: _BAR_ (420) 556 812 094 _BAR_
E-mail: _BAR_ podatelna@stramberk.cz _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( X _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 2.4 Pekařský výrobek
4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Štramberské uši"
Popis : Speciální pekařský výrobek podle historicky zachované receptury z hladké mouky, mletého cukru, celých vajec, vody, prášku do pečiva, koření (skořice, anýz, hřebíček, badyán) a medu nebo karamelu.
Těsto je váleno nebo lito do kruhového tvaru (2 – 3 mm silné, 9,5 až 12 cm v průměru), po upečení je stáčeno do tvaru kornoutu, který vytváří zjednodušenou napodobeninu lidského ucha.
Chuť a vůně po použitém koření.
Nepřípustné je ovlivnění harmonické chutí převládající příchutí koření.
Není dovoleno použití jakýchkoli chemických přídavků do těsta kromě kypřícího prášku do pečiva.
Prodává se buď neplněné, nejčastěji 5 – 10 kusů v sáčku, nebo plněné trvanlivou náplní či směsí k okamžité spotřebě.
Zeměpisná oblast : Jedná se o katastr města Štramberk a jeho nejbližší okolí.
Důkaz původu :
Sledovatelnost každého výrobku je zajištěna.
Na každém výrobku je uvedena adresa, identifikační číslo a telefon výrobce, složení výrobku, hmotnost, minimální trvanlivost, druh a skupina výrobku.
Kromě toho členové sdružení používají na základě licenčních smluv ochranné známky, jejichž majitelem je Město Štramberk – člen Sdružení pro ochranu výrobců Štramberských uší.
Kontroly specifikace provádí místně příslušný inspektorát Státní zemědělské a potravinářské inspekce.
Způsob produkce :
Do vyšlehaných vajec s cukrem se postupně přidává mouka s práškem do pečiva, voda a koření, med nebo karamel.
Těsto se lije na plech do pravidelného tvaru kruhu nebo válí, vykrajuje a ukládá na plech.
Upeče se a ještě horké se stáčí do kornoutu.
Po vychladnutí se uši ukládají do sebe a balí se do průhledných sáčků.
Souvislost :
Legendy o původu Štramberských uší navazují na Tajnou kroniku Mongolů, která byla sepsána 13 let po smrti zakladatele jednotného mongolského státu – mocného dobyvatele světa Čingischána.
Oddíl tatarských vojsk v roce 1241 obléhal hrad Štramberk.
Obyvatelé se ukryli zčásti na hradu, zčásti na hoře Kotouč.
V noci před Nanebevstoupení Páně se strhla velká bouře s průtrží mračen a velká voda zaplavila tatarská vojska.
Tábor byl zničen a kdo přežil, ve spěchu odtáhl.
Na místě pak byly nalezeny pytle s ušima, které Tataři uřezávali pobitým křesťanům.
Na poděkování Bohu pak putovali obyvatelé každoročně ve svátek Nanebevstoupení Páně na horu Kotouč.
Na památku na ty zlé časy se dodnes ve Štramberku pečou Štramberské uši.
Štramberské uši se pekly odedávna, kdysi u příležitosti každoročních procesí o Nanebevstoupení Páně, dnes nejen u příležitosti poutě, která se koná na památku dávných událostí.
Receptura se dědila z pokolení na pokolení, není ve Štramberku rodina, která by uši nepekla.
V žádném jiném kraji tento zvyk není a k žádnému jinému kraji se podobná pověst neváže.
Aby se dodržela tradice a uchovala se původní receptura, ale také proto, aby byla dodržena prvotřídní kvalita výrbku je od roku 1991 město Štramberk majitelem národní ochranné známky kombinované i slovní "Štramberské uši" a výrobci uší ze Štramberku jimi označují své výrobky.
V roce 2000 byla receptura zapsaná jako označení původu pod č. 175, čímž se vymezilo také území, ve kterém je povoleno Štramberské uši péct.
Název: _BAR_ Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát Olomouc _BAR_
Adresa: _BAR_ Pavelkova 13, CZ-772 85 Olomouc _BAR_
Tel.: _BAR_ (420) 585 151 514 _BAR_
Fax: _BAR_ (420) 585 151 511 _BAR_
E-mail: _BAR_ olomouc@szpi.gov.cz _BAR_
Kontrolní subjekt Označování :
Výrobek je balen do polypropylenových průhledných sáčků.
Na obalu je v barevném poli vždy uveden nápis Štramberské uši (národní ochranná známka slovní č. 227 965), pod nápisem je ve zkrácené podobě uvedena pověst o vzniku Štramberských uší.
Pod pověstí je uvedena adresa, identifikační číslo a telefon výrobce, složení výrobku, hmotnost, minimální trvanlivost do určitého data, druh a skupina výrobku, vše v souladu s vyhláškou Ministerstva zemědělství č. 324/1997 Sb. o způsobu označování potravin … a č.
V levé spodní části obalu mimo barevné pole je vykreslena národní ochranná známka kombinovaná č.
179 248 Štramberské uši.
Majitelem obou ochranných známek je jeden člen Sdružení pro ochranu výrobců Štramberských uší – Město Štramberk.
Ostatní členové Sdružení používají tyto ochranné známky na základě licenčních smluv, zapsaných v rejstříku ochranných známek na Úřadu průmyslového vlastnictví
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 148/06)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
"ALFAJOR DE MEDINA SIDONIA"
Č. ES: ES/0346/ 08.06.2004
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria.
Dirección General de Industrias Agroalimentarias y Alimentación.
Secretaría General de Agricultura y Alimentación.
Ministerio de Agricultura Pesca y Alimentación. _BAR_
Adresa: _BAR_ Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071, Madrid _BAR_
Telefon: _BAR_ (34) 91 347 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 91 347 54 10 _BAR_
E-mail: _BAR_ sgcaproagro@mapya.es _BAR_
2. Skupina žadatelů:
Název: _BAR_ Agrupación de Productores del Alfajor de Medina Sidonia _BAR_
Adresa: _BAR_ C/Los Pozos s/n. 11180 Medina Sidonia (Cádiz) _BAR_
Telefon: _BAR_ +34 956 410002 _BAR_
Fax: _BAR_ +34 956 410005 _BAR_
E-mail: _BAR_ — _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) Jiné kategorie ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
"Pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky a sušenky Třída: 2.4."
4. Specifikace: (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název produktu : "Alfajor de Medina Sidonia"
Popis - čistý včelí med: minimálně 30 %, maximálně 50 %.
- suché plody: minimálně 15 %, maximálně 20 %
(z celkového množství suchých plodů je minimální obsah mandlí 55 % a lískových oříšků 20 %).
- prášek (mouka a strouhanka): maximálně 40 %.
- koření: minimálně 0,3 %, maximálně 3 %.
Zeměpisná oblast : Oblast výroby a balení je obec Medina Sidonia, která se nachází přímo ve středu provincie Cádiz, přičemž část jejího území patří do národního parku "Parque Natural de los Alcornocales".
Důkaz původu Výrobní podniky zapsané v rejstříku regulační rady jsou podrobovány pravidelným inspekcím za účelem sledování a prověřování dodržování povinností zapsaných subjektů.
Při inspekcích podniků se přezkoumávají údaje o výrobním postupu a používaných výchozích surovinách, je možné odebrat vzorky výrobků a vyžadovat údaje o výrobě a uskladnění marcipánu a o objemu výroby.
Zapsaný výrobní podnik předloží žádost o vydání osvědčení série výrobků prostřednictvím stanoveného formuláře, aby regulační rada mohla odebrat příslušný vzorek.
Aby mohlo být sérii výrobků uděleno osvědčení, musí splňovat administrativní, technické a normativní požadavky stanovené ve specifikaci.
Regulační rada rozhodne o udělení nebo neudělení osvědčení na základě předložených listin s údaji o inspekcích, výsledků analýz a dalších dokumentů ve svých archívech.
Jakmile je osvědčení uděleno, uvádí se výrobek na trh pod dohledem regulační rady.
Marcipán je opatřen identifikační zadní etiketou se zvláštním označením, na které je kromě názvu "Alfajor de Medina Sidonia" a loga vytištěno příslušné a jedinečné číslo pro každé balení.
Způsob výroby :
Při výrobě se postupuje výhradně podle tradičního receptu, který se v této obci dodržuje po staletí: Výroba marcipánu začíná zahříváním medu.
Po jeho zahřátí se přidají opražené a nasekané lískové oříšky a mandle, strouhanka, mouka, pražený sezam, koriandr, hřebíček a anýz (tato tři koření jsou opražená a namletá), poté se všechny tyto složky smíchají.
Těsto se krájí ještě teplé, dále se ochladí na teplotu okolního prostředí a tvaruje se pomocí dlouhé válcovité formy, která je pro tento marcipán charakteristická.
V této fázi je povoleno přidat do teplého těsta skořici.
Nakonec se jednotlivé kusy namáčejí v sirupu, obalí se ve směsi cukru a namleté skořice a následně se každý kus zabalí.
Souvislosti Souvislost historická:
Postupem času byla cukrářská tradice a pověst obce Medina Sidonia zaznamenána v různých spisech, přičemž k nejvýznamnějším z nich patří témata, kterými se zabýval Dr. Thebussen (spisovatel a novinář, který se proslavil díky gastronomickým tématům, o kterých psal).
Následuje odstavec, který se přenášel z otců na syny:
"Na výrobu marcipánu "alfajor" nebo "alajú" si připravíš toto: jednu azumbre bílého medu, tři medios lískových oříšků a libru mandlí, všechny opražené a nasekané, jednu a půl unce namleté skořice, dvě unce anýzu, čtyři špetky hřebíčku a další čtyři koriandru, všechno opražené a namleté, jednu libru praženého sezamu, osm liber mletého prášku z chlebových preclíků bez soli a droždí, dobře upečených v peci, s půl librou cukru, a když…".
Výrobní podmínky:
Hospodářství v obci Medina Sidonia je částečně závislé na zemědělskoprůmyslové složce.
Tato složka převládá nad všemi ostatními odvětvími a významně vyniká právě cukrářství.
Význam tohoto kraje jako tradiční cukrářské oblasti podtrhuje skutečnost, že oblast představuje referenci v tomto odvětví v provincii Cádiz, protože se jedná o tradiční cukrářskou oblast, ve které můžeme najít staleté recepty dokládající starobylost této tradice.
Marcipán má jako nejreprezentativnější a nejrozšířenější cukrovinka v obci Medina Sidonia velký význam a výbornou pověst.
Název: _BAR_ Consejo Regulador de la Denominación Específica "Alfajor de Medina Sidonia". _BAR_
Adresa: _BAR_ Plaza de España s/n 11180 Medina Sidonia (Cádiz) _BAR_
Telefon: _BAR_ +34-956 41 24 80 _BAR_
Fax: _BAR_ +34-956 41 24 80 _BAR_
E-mail: _BAR_ — _BAR_
Kontrolní orgán Označování :
Po získání osvědčení od regulační rady může výrobní podnik uvádět svůj marcipán na trh podle ustanovení ve specifikaci zvláštního označení.
Etikety, na kterých bude povinně uvedeno zvláštní označení "Alfajor de Medina Sidonia", schválí regulační rada.
Zadní etikety budou očíslovány a vydávány regulační radou.
Vnitrostátní požadavky - Zákon 25/1970 ze dne 2. prosince 1970, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje.
- Vyhláška č. 835/1972 ze dne 23. března 1972, kterou se provádí zákon č. 25/1970.
- Nařízení ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi právními předpisy Španělska a nařízením (EHS) č. 2081/1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin.
- Královská vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října 1999, kterou se upravuje postup podávání žádostí o zápis do rejstříku Společenství chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
- Zákon 24/2003 ze dne 10. července 2003 o vinicích a o víně.
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 148/07)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
"COLIFLOR DE CALAHORRA"
č. ES: ES/0268/ 15.01.2003
CHOP ( )CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada — Dirección General de Alimentación — Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España _BAR_
Adresa: _BAR_ Infanta Isabel, 1/E-28071 Madrid _BAR_
Tel.: _BAR_ (34-91) 347 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34-91) 347 54 10 _BAR_
E-mail: _BAR_ sgcaproagro@mapya.es _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Asociación Profesional de Productores y Comercializadores de Coliflor _BAR_
Adresa: _BAR_ C/Doctor Fleming, 12 — 1o Calahorra (La Rioja) _BAR_
Tel.: _BAR_ (34-941) 14 77 21 _BAR_
Fax: _BAR_ – _BAR_
E-mail: _BAR_ – _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Květák. Třída 1.6
4. Specifikace: (přehled požadavků podle čl.
4 odst. 2)
Název : "Coliflor de Calahorra"
Za květák s chráněným zeměpisným označením "Coliflor de Calahorra" se považuje květenství Brassica oleracea L. Convar. Botrytis (L.)
Alef var. Botrytis, které se pěstují z hybridních odrůd Nautilus, Castelgrand, Arbond, Pierrot, Armetta, Fargo, Belot, Scaler, Mayfair, Daydrean, Arthur, RS-91013, Dunkl, Fortrose, Jerome, Matra, Tucson, Aviso, Cafano, Admirable, Imola, Serrano, Nomad, Midar, 5090, Kerjo, Eclipse, Kimball, Astral, Regata, RS-84299, Arven a Astoria patřících do tříd "Extra" a "I".
Tento květák je určen k dodání spotřebiteli v čerstvém stavu, s výjimkou květáků určených pro průmyslové zpracování.
Rozlišovacími vlastnostmi květáku s tímto chráněným zeměpisným označením jsou čerstvost, pevnost, barva a obchodní úprava, květák nesmí být zrnitý a musí mít index pevnosti vyšší než 0,5.
2. Většina ovoce a zeleniny na trhu autonomní oblasti La Rioja je hybridního charakteru, který zabezpečuje vyšší jakost, větší jednotnost, odolnost vůči chorobám, vyšší výnos a lepší přizpůsobivost.
Vhodné půdní a klimatické podmínky chráněného území umožňují kombinaci odrůd v rozličných cyklech, což vede k rozložené produkci a lepším cenám díky nižší nabídce a vyšší poptávce.
Každoročně se mohou doplnit takové odrůdy, které již byly podrobeny zkouškám a které vyhověly příslušným požadavkům na jakost.
Takové doplnění se provede na žádost Profesního sdružení producentů květáků a obchodníků s ním (Asociación Profesional de Productores y Comercializadores de Coliflor) a na základě příznivé technické zprávy Institutu regionu La Rioja pro jakost (Instituto de Calidad de La Rioja – ICAR) a konečného souhlasu Koordinační rady (Consejo de Coordinación).
Zeměpisná oblast : Aby se zachovala jakost a zabezpečila sledovatelnost a kontrola, shoduje se produkční oblast s místem konzervování, zpracování a balení.
Zahrnuje tyto obce oblasti Rioja Baja: Aguilar de río Alhama, Aldeanueva de Ebro, Alfaro, Arnedo, Autol, Calahorra, Cervera de río Alhama, Pradejón, Quel a Rincón de Soto, jakož i obec Alcanadre nacházející se v oblasti Rioja Media.
Vymezení tohoto území je založeno na klimatických, půdních a kulturních podmínkách.
Důkaz původu - Vlastnosti květáku
- kontrola a osvědčení, kterými se zajistí sledovatelnost a původ.
Příprava, balení a konzervace probíhají ve vymezené zeměpisné oblasti a v podnicích zapsaných v rejstřících, aby se zaručila jakost a zabezpečila sledovatelnost a kontrola.
Způsob produkce :
Sází se v okamžiku, kdy má rostlina dva až čtyři vyrostlé listy, do sponu 0,4 × 0,8 m v případě časných odrůd a 0,4 × 0,9 m v případě odrůd pozdních. Poté se zalévá, aby dobře zakořenila.
Při obdělávání půdy, zavlažování a kontrole škůdců a chorob se vždy používají pracovní techniky a postupy, které jsou v daném okamžiku nejvhodnější.
Jakmile je květenství rozvinuté a pokryté vnitřními lístky, provede se velmi pečlivě a rychle ruční sběr; květenství se vybírají podle velikosti a stupně pevnosti, aby se zabezpečila jejich lepší konzervace a jakost.
Na každém pozemku se uskuteční potřebný počet sběrů a mezi sběrem a dodávkou do příslušného obchodu nesmí uplynout více než 12 hodin.
Úprava před dodáním do obchodu se provádí na poli a sestává z čištění, odstraňování listů, třídění a balení.
Jakmile se květák dostane do obchodu, musí se ochladit, aby se odebralo jeho tzv. polní teplo.
Úprava proběhne ve vymezené zeměpisné oblasti a v podnicích zapsaných v rejstřících, aby se zaručila jakost a zabezpečila sledovatelnost a kontrola.
Balí se do jednovrstvých krabic, aby nedocházelo k posunování květáku. Krabice se plní květákem stejného původu, stejné odrůdy, jakosti, barvy a velikosti.
Balení proběhne ve vymezené zeměpisné oblasti a v podnicích zapsaných v rejstřících, aby se zaručila jakost a zabezpečila sledovatelnost a kontrola.
Konzervace květáku se provádí v chladících komorách při nízké teplotě (nesmí klesnout pod 0 °C) a relativní vlhkosti.
Květák musí být oddělen od ostatní zeleniny a ovoce.
Konzervace proběhne ve vymezené zeměpisné oblasti a v podnicích zapsaných v rejstřících, aby se zaručila jakost a zabezpečila sledovatelnost a kontrola.
Souvislost :
Souvislost historická: květák se v regionu Calahorra pěstoval již velmi dlouho a jeho jakost byla vždy známá, což potvrzuje slovník "Diccionario Geográfico – Estadístico – Histórico de España" (MADOZ, 1846), kde se v kapitole o regionu La Rioja a na straně 59 věnované oblasti Calahorra uvádí: "PROD.: hlavními produkty této země jsou olej, víno a obiloviny; dále se pěstují dobré luštěniny, brambory, ovoce a zelenina; vyhlášené jsou především višně a květák, ...".
V posledních 30 letech si květák z regionu La Rioja držel první místo na španělském trhu a je jednou z plodin, která si zachovala stejnou pěstební plochu a objem produkce, v obou případech nejvyšší ve Španělsku – 25 %.
La Rioja je také hlavním regionem Španělska, co se týče obchodování s květákem, a je referenčním trhem pro stanovení cen květáků v ostatních regionech produkce.
Přírodní faktory: květák je velmi ovlivněn podnebím, pro svůj co nejlepší růst vyžaduje mírné teploty a poměrně vysokou vlhkost.
Pro oblast produkce květáku v regionu La Rioja je charakteristické dlouhé léto a mírná zima; tato oblast je také chráněna před silnými větry, protože se nachází v údolí mezi horami a díky řekám Ebro a Cidacos má vysokou relativní vlhkost.
Mírné teploty bez prudkých změn v létě, kdy jsou rostliny mladé, zaručují jejich dobrý kořenový systém.
Během podzimu a zimy se objevují první květy a potom se vytváří jádro.
Jak teploty postupně klesají, květák roste pomalu, což vede k jeho pevnosti a bělosti – vlastnostem, které jsou pro jakost a pověst tohoto květáku určující.
Půda v oblasti, kde se pěstuje květák, je aluviální, hluboká, bohatá a dobře odvodněná, s pH mezi 5,5 a 8,2, ukazatel organických látek převyšuje 1,2 %, obsah fosforu 20 – 30 ppm., draslíku 200 – 250 ppm a v dostatečné míře je přítomen vápník a síra.
Tyto vlastnosti jsou ideální pro květák, který tak získává živiny potřebné pro dosažení úrovně růstu odpovídajícího jeho jakosti.
Lidské faktory: místní zemědělci pěstují květák již velmi dlouho a ví, že nejcitlivější fází je sběr, protože je velice důležité, aby se květák sbíral v nejlepším čase, kdy má správnou velikost, pevnost a jakost.
Důležité je také spojení dané oblasti s obchodní strukturou zahrnující obchodníky, hospodářství a producenty s bohatými zkušenostmi a znalostmi trhu, které je nejvhodnějším způsobem, jak soustředit nabídku, zvýšit jakost a snížit sezónnost květáku, což značně zvyšuje jeho hodnotu.
Květák pěstovaný v regionu La Rioja je pověstný díky své vysoké jakosti, jíž dosahuje díky půdním a klimatickým podmínkám, které jsou pro tuto plodinu ideální, a také díky rozsáhlým znalostem místních zemědělců.
Název: _BAR_ Instituto de Calidad de La Rioja _BAR_
Adresa: _BAR_ Avd. de La Paz, 8-10, E-26071 Logroño (La Rioja) _BAR_
Tel.: _BAR_ (34-941) 29 16 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (34-941) 29 16 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ – _BAR_
Kontrolní subjekt Označování : Na všech etiketách musí být uvedeno chráněné zeměpisné označení "Coliflor de Calahorra" a příslušné logo.
Vnitrostátní požadavky - Základní zákon (ley orgánica) č. 3/1982 ze dne 9. června 1982, Ustanovení autonomní oblasti La Rioja (ve znění základních zákonů č. 3/1994 ze dne 24. března 1994 a č. 2/1999 ze dne 7. ledna 1999).
- Zákon č. 3/1995 ze dne 8. března 1995, právní systém uplatňující se ve vládní a veřejné správě autonomní oblasti La Rioja.
- Zákon č. 30/1992 ze dne 26. listopadu 1992. Právní systém platný pro veřejnou správu a společný právní postup.
- Nařízení vlády ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi právními předpisy Španělska a nařízením (EHS) č. 2081/1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin.
- Královská vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října 1999, kterou se upravuje postup podávání žádostí o zápis do rejstříku Společenství chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 148/08)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst.
2
"ACEITE MONTERRUBIO"
č.
ES: ES/0198/ 15.05.2001
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada — Dirección General de Alimentación — Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España _BAR_
Adresa: _BAR_ Infanta Isabel, 1 E-28071 Madrid _BAR_
Tel.: _BAR_ 34 91 347 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ 34 91 347 54 10 _BAR_
E-mail: _BAR_ sgcaproagro@mapya.es _BAR_
2. Skupina:
Název – Adresa:
SOCIEDAD COOP.
DEL CAMPO LA UNIDAD
Ctra.
De Castuera, s/n. 06427 Monterrubio de la Serena.
Badajoz.
RAMONA GARCÍA LÓPEZ.
Ctra.
De Belalcázar, s/n. 06247.
Monterrubio de la Serena.
Badajoz.
UNIÓN MONTERRUBIANA DEL CAMPO, S.C. LTDA.
C/ Purísima, no8.
06247 Monterrubio de la Serena.
Badajoz
REY ALIMENTACIÓN, S.L.
C/ Pilar, no 104.
06420 Castuera.
Badajoz
Složení: producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )
3. Druh produktu:
Třída 1.5. Oleje a tuky
4. Specifikace: (přehled požadavků podle čl.
4 odst. 2)
Název : "Aceite Monterrubio"
Popis - Maximální kyselost: 0,5 °
- Vlhkost: Méně než 0,1 %
- Nečistoty: Méně než 0,1 %
- Index K270: Nižší než 0,20
- Index peroxidů: Nižší než 20
Zeměpisná oblast :
Zeměpisná oblast produkce, zpracování a balení se nachází na východě provincie Badajoz v samosprávné oblasti Extremadura a zahrnuje 16 obcí v okresech "La Serena", "La Siberia" a "Campiña Sur".
Oblast zpracování a balení je shodná s oblastí produkce
Důkaz původu :
Zpracování oleje chráněného označením původu "Aceite Montrerrubio" se uskuteční v hospodářstvích vlastnících olivové háje a v lisovnách oleje zapsaných v příslušných rejstřících regulační rady, a to v souladu s postupem PC-01: Žádost o zápis do rejstříku příručky o jakosti.
Oleje, které budou uvedeny na trh s chráněným označením původu "Aceite Monterrubio", musí projít procesem certifikace regulační rady podle interních postupů PC-02: Proces certifikace produktu, PC-03: Vyhodnocení výsledků a udělení osvědčení a PC-04: Držení, pozastavení a zrušení osvědčení.
Uvedeným certifikačním procesem se ověří jakost produktu, která musí vyhovovat stanovené specifikaci.
Způsob produkce - Orání
- Hnojení
- Prostřihování (ručně a mechanicky)
- Ořezávání (s herbicidy)
- Sběr (olivy se sklízejí přímo ze stromu)
- Přerušovaný neboli tradiční postup
- Nepřerušovaný neboli fázový postup
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
- ve věci území podle oblasti produkce.
- ve věci výrobků podle výrobků chráněných označením původu, a to v jakékoli fázi výroby, skladování, stáčení, oběhu a uvádění na trh.
- ve věci osob podle osob zapsaných v různých rejstřících.
Z tohoto důvodu se stáčení musí provádět v zeměpisné oblasti vymezené v části C soupisu podmínek, aby se zajistila sledovatelnost, kontrola během celého procesu prostřednictvím inspekčního orgánu a jakost chráněného výrobku
Souvislost Historické
Okres La Serena nacházející se na východě provincie Badajoz je už po staletí spojen s La Města, jednou z nejstarších institucí v zemi.
Pro rozvoj olivových hájů v oblasti bylo velice důležité rozdělení pozemků, které byly odjakživa majetkem šlechty vlastnící rozlehlé latifundie.
Pozemky se rozdělily mezi sousedy z různých vesnic, kteří pak na nich na velkých nebo na menších plochách pěstovali plodiny.
První písemná zmínka o olivových hájích v této oblasti pochází z roku 1791. V knize "Viajes de La Serena" píše Antonio Agúndez Fernández o množství divokých olivovníků, které usnadnily naroubování olivovníků.
V současnosti jsou olivovníky druhou nejvýznamnější plodinou jak rozlohou tak produkcí; olivové háje se rozprostírají na ploše 18000 ha a v některých obcích představují jedinou monokulturu.
Přírodní:
Kombinace takových faktorů, jako jsou zvláštní půdní a klimatické vlastnosti oblasti, dokonalý soulad pěstování plodin s přírodou, rozložení obyvatelstva, významný sociální a hospodářský rozvoj a kultura pevně svázaná s pěstováním olivovníků umožňují, aby se oblast označená CHOP "Aceite Monterrubio" stala producentem takového extra panenského olivového oleje, který se liší od ostatních a zároveň je ceněn kritiky a spotřebiteli.
Zeměpisná oblast, na kterou se vztahuje CHZO "Aceite Monterrubio", je zasazena mezi výběžky pohoří Sierra Morena na východě oblasti Baja Extremadura.
Povrch je členitý s nízkými kopci.
Olivové háje se rozprostírají mezi dubovými lesy a obilnářskými statky, přičemž velkou část výše položených oblastí v horách pokrývá nízké mlází.
V této oblasti převládá středomořské subtropické podnebí, pro které je tento druh krajiny typický. Zimy jsou mírné, léta teplá a suchá a nízká úroveň srážek znemožňuje pěstování jiných druhů plodin.
Následuje podrobnější popis vlastností oblasti, které mají vliv na jedinečnost produktu "Aceite Monterrubio" pocházejícího z této oblasti:
a) Horopis:
Povrch má dvě úrovně:
1. Parovina; s výškou mezi 300 a 500 metry.
2. Pohoří; s výškou od 600 do 800 metrů.
Obiloviny, olivové háje a vinice se pěstují v údolích.
Na svazích jsou pastviny s duby a rozlehlými olivovými háji.
Na vrcholcích a ve vyšších polohách se nacházejí křoviny a křemencová kameniště a skaliska.
b) Půdy:
Obecně je většina půd na kterých se nacházejí olivové háje jílovitých a hlinitých, ačkoli v posledních letech se olivové háje začaly vysazovat na lehčích půdách.
Hodnota pH je kyselá až mírně kyselá.
Hloubka se rovněž mění, v některých oblastech se objevuje břidlice, v jiných sahá půda až do hloubky více než 50 centimetrů a má tak dobrou schopnost zadržovat vodu.
c) Podnebí:
Podnebí je středomořské s kontinentálními rysy mírněnými blízkostí Atlantického oceánu.
Zimy jsou mírné a léta dlouhá a teplá.
Srážky nepřesahují 500 mm.
Průměrná teplota se pohybuje mezi 16 °C až 18 °C, maximální teplota v létě je 40 °C.
Název: _BAR_ Consejo Regulador de la Denominación de Origen "Aceite Monterrubio" _BAR_
Adresa: _BAR_ C/ Nicanor Guerrero, 9B 06427 Monterrubio de La Serena Badajoz _BAR_
Tel.: _BAR_ 924 61 00 88 _BAR_
Fax: _BAR_ 924 61 05 03 _BAR_
E-mail: _BAR_ — _BAR_
Kontrolní subjekt: :
Regulační rada pro chráněné označení původu (CHOP) se řídí normou UNE-EN 45011
Označování :
Na etiketách, zadních etiketách a kontrolních nálepkách na baleních s olejem musí být zřetelně uvedené označení původu "Aceite Monterrubio" a údaje stanovené příslušnými právními předpisy.
Na etiketě musí být jasně uveden původ produktu.
Etikety, které by mohly být pro spotřebitele z jakéhokoli důvodu zavádějící, nebudou schváleny.
Regulační rada může rovněž zamítnout etikety, které již byly schváleny
Nitrostátní požadavky _BAR_ Zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince 1970, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje a nařízení schválené vyhláškou č. 835/1972 ze dne 23. března 1972. _BAR_
Vyhláška č. 835/1972 ze dne 28. března 1972, kterou se provádí zákon č. 25/1970. _BAR_
Nařízení ze dne 25. ledna 1994, kterým se stanoví soulad mezi právními předpisy Španělska a nařízením (EHS) č. 2081/1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin. _BAR_
Královská vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října 1999, kterou se stanoví postup pro podávání žádostí o zápis do rejstříku Společenství chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení. _BAR_
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Oznámení o názvech kvalifikací v oboru architektury
(2006/C 148/11)
(Text s významem pro EHP)
Směrnice Rady 85/384/EHS ze dne 10. června 1985 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci v oboru architektury obsahující opatření k usnadnění účinného výkonu práva usazování a volného pohybu služeb, a zejména článek 7 uvedené směrnice, jakož i směrnice 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací, a zejména čl. 21 odst.
7, stanoví, že členské státy oznámí Komisi právní a správní předpisy, které přijmou, pokud jde o vydávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů v oblasti, na níž se vztahují tyto směrnice. Komise učiní odpovídající sdělení
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 153/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 2/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Dolní Sasko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice k poskytování dotací na využití patentů a jejich ohlašování (Program na využívání patentů, spolková země Dolní Sasko) _BAR_
Právní základ _BAR_ Niedersächsische Landeshaushaltsordnung _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,8 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH _BAR_
Adresa: Günther-Wagner-Allee 12 D-1430177 Hannover _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 3/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Hesensko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Výzkum a vývoj _BAR_
Právní základ _BAR_ Gesetz zur Förderung der kleinen und mittleren Unternehmen der hessischen Wirtschaft vom 23. September 1974 (GVBl.
S. 458), zuletzt geändert am 22. August 1986 (GVBl.
S. 265) Richtlinien des Landes Hessen zur Innovationsförderung hier: 1. Forschung und Entwicklung _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3,25 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,5 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 (do 31. 12. 2004, vyřízení jako podpora de-minimis) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung _BAR_
Adresa: Kaiser-Friedrich-Ring 75 D-65185 Wiesbaden _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 63/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Flevoland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: _BAR_ 1.Družstvo Agro-Milieucooperatie voor Boer en Bodem2.Čtyři zemědělci, kteří jsou členy tohoto družstva: Nieuwenhuyzen, Siebenga, Naalden en de schoolboerderij van de CAH te Dronten _BAR_
Právní základ _BAR_ Decentralisatie-convenant Rijk/provincie FlevolandEPD-overeenkomst tussen provincie Flevoland en de Coöperatieve Agro- en Milieucoöperatie voor Boer en Bodem _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory (32,3 % z celkové investice) _BAR_ 1,504 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Datum dohody o jednotném programovém dokumentu (polovina září 2004) _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům.
Podporované činnosti zahrnují výzkum a rozsáhlé šíření know-how týkajícího se rozvoje nového zařízení speciálně vybaveného na přeměnu organického hnojiva na bioplyn na farmách; rozvoj zkušeností z praktického zkoušení různých druhů zařízení, studii použitelnosti a rozsahu využití vyrobené elektřiny a tepla na farmách a získávání dalších zkušeností s částečným využitím bioplynu _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Zemědělství _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincie Flevoland _BAR_
Adresa: Postbus 55 8200 AB Lelystad Nederland Kontaktní osoba: G.H.M. Gielen Tel. +31 320 265481 e-mail: gielen@flevoland.nl _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 66/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Berlín _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora designu _BAR_
Právní základ _BAR_ Operationelles Programm der EU für Berlin 2000-2006 Einheitliches Programmplanungsdokument der EU für Berlin 2000-2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 milion EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Senatsverwaltung für Wirtschaft, Arbeit und Frauen _BAR_
Adresa: Referat II D Martin-Luther-Str.
105 D-10820 Berlin _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 97/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Střední _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Biuro Projektów Budownictwa Ogólnego "BUDOPOL" S.A. ve Varšavě _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. z 2002 r. nr 171, poz.
1397, z późniejszymi zm.) art.
52 ust.
1 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,177457 milionů EUR [1] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 12. 8. 2011 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warsaw _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 98/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Jižní _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Krakowskie Przedsiębiorstwo Hotelarsko –Turystyczne Sp.
Z o.o. v Krakově _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. z 2002 r. nr 171, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 ust.
3 i 4 w związku z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. z 1997 r. nr 130, poz.
855) § 8 ust.
1 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,254737 milionů EUR [2] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 23. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 20. 8. 2016 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warsaw _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 99/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Sasko – Anhaltsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice spolkové země Sasko – Anhaltsko k poskytování dotací malým a středním podnikům na účast na veletrzích a výstavách _BAR_
Právní základ _BAR_ Mittelstandsförderungsgesetz des Landes Sachsen-Anhalt vom 27. Juli 2001; Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO, RdErl. des Ministeriums der Finanzen LSA vom 1.2.2001, MBl.
LSA 239, geändert durch RdErl. des MF vom 4.9.2003; MBl.LSA s. 657) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1227600 EUR z toho 0,43 milionu EUR prostředků spolkové země _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerium für Wirtschaft und Arbeit des Landes Sachsen-Anhalt _BAR_
Adresa: Hasselbachstraße 4 D-39104 Magdeburg _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 105/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Šlesvicko-Holštýnsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program na podporu opatření k zavedení elektronického obchodního styku – Business to Business (B2B) – u malých a středních podniků (MSP) Šlesvicka – Holštýnska _BAR_
Právní základ _BAR_ Richtlinie über die Förderung von Maßnahmen zur Einführung des elektronischen Geschäftsverkehrs — Business to Business (B2B) — bei kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) Schleswig-Holsteins im Rahmen des Europäischen Fonds für Regionale Entwicklung ( B2B-Richtlinie) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 milion EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Zveřejnění v Úředním věstníku Šlesvicka – Holštýnska 2005, s. 418, vstup v platnost směrnice dne 15. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 15. 4. 2005 – 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Wirtschaftsförderung- und Technologietransfer Schleswig-Holstein GmbH _BAR_
Adresa: Lorentzendamm 24 D-24103 Kiel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 187/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Gelderland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Duijghuizen Transport B.V. _BAR_
Právní základ _BAR_ EG-Verordening 70/2001, in het bijzonder de overwegingen 4 en 13, en artikelen 1 en 5 jo. de Subsidieregeling marktgericht innoveren en implementeren Gelderland II (MI&I-regeling), in het bijzonder de artikelen 1.1 onder c en 1.1 onder d _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 18700 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano Podpora se vztahuje na 50 % poplatků za poradenství ve výši 37400 EUR _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 3. 11. 2005 (den vydání rozhodnutí je 25. 10. 2005) _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Jedná se o jednorázovou podporu, doba projektu je od 4. listopadu 2005 do 1. dubna 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano Podpora na konzultační služby týkající se inovací v podniku _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Dopravní služby (Odvětví dopravy) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Gedeputeerde Staten van Overijssel _BAR_
Adresa: Postbus 9090 6800 GX Arnhem Nederland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 189/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Zuid-Holland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Název podniku: Vidomes, bytová výstavba _BAR_
Právní základ _BAR_ Algemene subsidieverordening (Asv), hoofdstuk 6, Milieu _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 140443,23 EUR (2 % z celkových investičních nákladů společnosti Vidomes) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Datum vydání rozhodnutí: 30. 5.
2005 Podpora bude poskytnuta až poté, co bude oznámena _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do prosince 2007 (doba trvání projektu) Na žádost žadatele lze až 80 % z částky, na kterou pravděpodobně vznikne nárok, vyplatit jako zálohu.
Pokud nebude této možnosti využito, vyplatí se celá částka jednorázově ve lhůtě 13 týdnů po schválení podpory _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům Cíl projektu: Kombinované využití zdrojů tepla a chladu pomocí tepelných čerpadel a nesouměrného provzdušnění pro regeneraci tepla ve 129 bytech pro seniory (32 sociálních bytů, 30 bytů soukromého sektoru a 67 bytů ve vlastnictví).
Zřízeny budou i pracovní prostory pro zdravotníky a lékaře _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano Všechny malé a střední podniky mohou zažádat o podporu v rámci režimu na podporu využití udržitelných energií (součást obecného režimu podpory pro jižní Holandsko "Algemene subsidieverordening Zuid-Holland").
Toto zvláštní rozhodnutí se týká společnosti Vidomes _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincie Zuid-Holland _BAR_
Adresa: Zuid-Hollandplein 1 2596 AW Den Haag Nederland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 208/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Zuid-Holland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Mobisant _BAR_
Právní základ _BAR_ Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 248557 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano míra podpory činí 14 % ze státních prostředků _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 1. 6. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ U tohoto projektu se jedná o zájmové seskupení vědeckých zařízení, obchodních sdružení, bank a producentů v oblasti zahradnictví ve sklenících.
Cílem projektu je výzkum, zda lze chryzantémy pěstovat v květináčích _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Zahradnictví ve sklenících _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincie Zuid-Holland _BAR_
Adresa: Postbus 90602 2509 LP Den Haag Nederland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádřená hrubou mírou podpory.
[2] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádřená hrubou mírou podpory.
--------------------------------------------------
Státní podpora: Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013: Návrh Komise o vhodných opatřeních podle čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES a jejich přijetí 24 členskými státy
(podle čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/99, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [1])
(2006/C 153/04)
Po přijetí pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013 [2] navrhla Komise členským státům ve zvláštních dopisech ze dne 6. března 2006 tato vhodná opatření:
1. Aniž je dotčen čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům ve znění nařízení (ES) č. 364/2004 a čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 2204/2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti, omezí členské státy časovou působnost všech stávajících regionálních režimů podpor, které mají být poskytnuty do 31. prosince 2006.
2. V případech, kdy režimy podpory v oblasti životního prostředí umožní poskytnutí podpory investic do životního prostředí podle poznámky pod čarou 29 pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, změní členské státy příslušné režimy tak, aby mohla být podpora poskytnuta až po 31. prosinci 2006, pokud je v souladu s novou mapou regionální podpory platnou v den poskytnutí podpory.
3. Členské státy případně změní ostatní stávající režimy státní podpory tak, aby bylo možné poskytnout podobné regionální příspěvky jako v případě podpory na vzdělávání, na výzkum a vývoj nebo na ochranu životního prostředí až po 31. prosinci 2006, a to v oblastech způsobilých pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo c) Smlouvy o ES v souladu s mapami regionální podpory schválenými Komisí a platnými v den poskytnutí podpory.
Ve výše zmíněných dopisech Komise požádala členské státy o vyjádření bezpodmínečného a výslovného souhlasu s vhodnými opatřeními ve stanovené lhůtě.
Tyto členské státy vyjádřily svůj výslovný a bezpodmínečný souhlas s navrhovanými vhodnými opatřeními v dopisech:
Členský stát _BAR_ Datum přijetí _BAR_
Belgie _BAR_ 21. dubna 2006, 8. května 2006, 11. května 2006 _BAR_
Česká republika _BAR_ 25. května 2006 _BAR_
Dánsko _BAR_ 4. dubna 2006 _BAR_
Estonsko _BAR_ 25. května 2006 _BAR_
Řecko _BAR_ 7. dubna 2006 _BAR_
Španělsko _BAR_ 19. dubna 2006 _BAR_
Francie _BAR_ 20. dubna 2006 _BAR_
Irsko _BAR_ 7. dubna 2006 _BAR_
Itálie _BAR_ 20. dubna 2006 _BAR_
Kypr _BAR_ 6. dubna 2006 _BAR_
Lotyšsko _BAR_ 25. dubna 2006 _BAR_
Litva _BAR_ 24. dubna 2006 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 30. března 2006 _BAR_
Maďarsko _BAR_ 5. dubna 2006 _BAR_
Malta _BAR_ 27. dubna 2006 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 7. dubna 2006 _BAR_
Rakousko _BAR_ 20. dubna 2006 _BAR_
Polsko _BAR_ 13. dubna 2006 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 10. května 2006 _BAR_
Slovinsko _BAR_ 30. března 2006 _BAR_
Slovensko _BAR_ 11. dubna 2006 _BAR_
Finsko _BAR_ 3. května 2006 _BAR_
Švédsko _BAR_ 6. dubna 2006 _BAR_
Spojené království _BAR_ 3. dubna 2006 _BAR_
Podle čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 Komise bere na vědomí bezpodmínečný a výslovný souhlas výše uvedených členských států s vhodnými opatřeními.
[1] Úř. věst.
L 83, 27.3.1999, s. 1.
[2] Úř. věst.
C 54, 4.3.2006, s. 13.
--------------------------------------------------
Prověrka zařízení pro monitorování radioaktivity v životním prostředí podle článku 35 Smlouvy o Euratomu
Praktická ustanovení k průběhu inspekcí v členských státech
(2006/C 155/02)
1. SOUVISLOSTI
(1) Kapitola 3 Ochrana zdraví hlavy II Smlouvy o Euratomu se týká na jedné straně zřízení základních standardů pro ochranu zdraví pracovníků a obyvatelstva (články 30 až 33) a na druhé straně konkrétně sledování úrovní radioaktivity v životním prostředí (ovzduší, vody, půdy) stanoveného v článcích 35 až 38.
(2) Článek 35 stanoví, že: "Každý členský stát zřídí zařízení nezbytná k soustavnému monitorování úrovně radioaktivity v ovzduší, vodě a půdě a ke kontrole dodržování základních standardů.
Komise má právo přístupu do těchto monitorovacích zařízení; může prověřovat jejich provoz a účinnost."
(3) Článek 36 stanoví, že: "Příslušné orgány budou Komisi pravidelně sdělovat informace o monitorování podle článku 35 tak, aby byla Komise průběžně informována o úrovni radioaktivity, které je obyvatelstvo vystaveno."
(4) Doporučení Komise 2000/473/Euratom ze dne 8. června 2000 o použití článku 36 Smlouvy o Euratomu týkající se monitorování úrovní radioaktivity v životním prostředí za účelem posouzení expozice obyvatelstva objasňuje: "Pro zajištění základních bezpečnostních standardů je důležité, aby se vedle úrovní radioaktivity v ovzduší, vodě a půdě určovala její úroveň i v biologických vzorcích a zvláště v potravinách a …" a "monitorování úrovně radioaktivity v půdě nedovoluje přímo posoudit expozici obyvatelstva.
Expozice ve vztahu ke kontaminaci půdy se přímějším způsobem zjišťuje na základě ... kontaminace potravin …". Prověrky Komise podle článku 35 se proto rovněž týkají monitorování různých složek bioty (potraviny, krmivo, vegetace).
(5) V minulosti, před dnem 1. května 2004, proběhly prověrky podle článku 35 ve všech členských státech Evropské unie.
Praktická ustanovení pro vykonání prověrek byla odsouhlasena na základě dvoustranných setkání uspořádanými s dotyčnými orgány v členských státech s cílem vyjasnit rozsah, záměr a průběh těchto prověrek.
Závěry setkání byly následně zaneseny do dvoustranných protokolů, které byly prostřednictvím stálých zástupců předány vnitrostátním orgánům a schváleny členskými státy.
(6) Po rozšíření Společenství na 25 členských států bylo potřeba ustavit společný základ pro prověrky podle článku 35 ve všech členských státech formou sdělení Komise, které lze případně doplnit o dvoustranné protokoly mezi jednotlivými členskými státy a útvary Komise.
2. POUŽITELNOST ČLÁNKU 35
(7) Prověrky Komise se týkají zařízení k monitorování životního prostředí v členských státech v případě, že tvoří součást vnitrostátní sítě ("celostátní monitorování životního prostředí").
Tyto sítě mohou být automatizované a/nebo laboratorní a zahrnovat jak běžná měření radioaktivity v ovzduší, vodě a půdě a různých složkách bioty, tak zařízení pro vyhlášení poplachu nebo poskytování údajů v případě nehod.
Tato zařízení jsou zahrnuta, pokud mohou informace z nich vést k širšímu odběru vzorků a režimu měření.
(8) Prověrky Komise se dále týkají každého zařízení k monitorování radioaktivity v životním prostředí v určité lokalitě, jakož i výpustí do ovzduší a vodotečí, která jsou v provozu v zařízeních nebo která jsou spojených s činnostmi, v jejichž rámci se potenciálně vypouštějí radioaktivní látky do životního prostředí. Jedná se např. o tato zařízení a činnosti:
- Zařízení jaderného palivového cyklu (např. doly, výroba paliva, elektrárny, výzkumné reaktory, přepracovatelské závody, sklady a úložiště radioaktivního odpadu);
- zařízení na výrobu radioaktivních izotopů;
- nemocnice, jež používají radioaktivní izotopy;
- stávající a dřívější hornické činnosti (neomezuje se jen na uranové doly) a průmyslové závody vypouštějící odpady, které obsahují materiál se zvýšenými obsahy přírodních radionuklidů (NORM), pokud se na ně vztahují vnitrostátní předpisy podle hlavy VII základních bezpečnostních standardů (směrnice Rady 96/29/Euratom ze dne 13. května 1996, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy na ochranu zdraví pracovníků a obyvatelstva před riziky vyplývajícími z ionizujícího záření).
Komise zastává názor, že životní prostředí začíná tam, kde se výpusti dostávají z dosahu provozní kontroly, a že prověrky podle článku 32 tedy zahrnují zařízení pro monitorování zařízení, kde dochází k výpustem do ovzduší nebo vodotečí.
Taková monitorovací zařízení se mohou nacházet v areálu zařízení nebo mimo něj.
(9) Pokud jde o prověrky uvedené v bodě 8, nerozlišuje se mezi monitorovacími zařízeními poskytovanými vnitrostátními orgány a zařízeními poskytovanými provozovatelem závodu v souladu se zákonnými požadavky – na obě se prověrka vztahuje.
Obecně vzato se prověrka týká všech zařízení pro monitorování:
- výpustí radionuklidů do ovzduší a vodotečí v životním prostředí ("monitorování výpustí") a
- radioaktivity prostředí okolo a uvnitř zařízení ("monitorování životního prostředí v určité lokalitě").
3. ROZSAH PROVĚREK KOMISE
(10) Prvotním cílem prověrek Komise je přesvědčit se o i) fungování a účinnosti zařízení pro monitorování radioaktivity životního prostředí a radioaktivity výpustí a ii) přiměřenosti programu monitorování životního prostředí.
Účinnost a přiměřenost se posuzuje ve vztahu k celkovému přístupu vypracovanému na vnitrostátní úrovni za účelem zajištění ochrany obyvatelstva v souladu se základními bezpečnostními standardy.
Tento přístup se bere v úvahu, sám o sobě však předmětem prověrky není.
(11) Nicméně rozsah závěrů, ke kterým se má dospět na základě prověrek, nezahrnuje posouzení zdroje nebo šíře environmentálního dopadu výpustí ani úrovně radioaktivity v životním prostředí.
(12) Úloha Komise nemá vliv na prvotní odpovědnost za zajištění souladu se základními bezpečnostními standardy, ta je totiž nadále na členských státech, jak uvádí článek 33 Smlouvy o Euratomu.
S tím, jak se buduje důvěra ve spolehlivost informací poskytovaných v rámci monitorování prostředí, mohou prověrky zároveň podpořit harmonizaci metod měření radioaktivity životního prostředí a radioaktivity výpustí.
(13) Prověrky Komise by měly umožnit posouzení:
a) fungování zařízení pro monitorování životního prostředí a výpustí, tj. jejich zřízení a používání v souladu s konstrukčními vlastnostmi používaného vybavení a měřicích přístrojů;
b) vhodnosti metod odběru a přípravy vzorků;
c) vhodnosti analytických metod;
d) souladu s veškerými vnitrostátními regulativními požadavky, pokud jde o odběr vzorků a analýzu (vzhledem k metodám a postupům);
e) účinnosti, definované jako efektivita vybavení v průběhu monitorování (citlivost, detekční parametry atd.);
f) správy záznamů o výpustech radioaktivity a výsledcích monitorování životního prostředí;
g) případně správy archivů vzorků;
h) zpracování údajů a postupů podávání zpráv a
i) opatření pro kontrolu kvality, včetně účasti na vzájemném porovnání.
Vnitrostátní osvědčení nebudou zpochybňována.
(14) V rámci prověrek se kontroluje, zda vlastní zřízení monitorovacích zařízení odpovídá informacím nahlášeným podle článků 36 a 37 Smlouvy o Euratomu.
Zejména budou použity všeobecné údaje poskytnuté podle článku 37 Smlouvy o Euratomu, a to v případě nutnosti porovnání původně plánovaného programu monitorování prostředí se stávajícím.
4. HLAVNÍ ZÁSADY PRO VÝBĚR ZAŘÍZENÍ K PROVĚRCE
(15) Prověrky obvykle probíhají v souladu s ročním programem sestaveným Komisí.
Tento program zohledňuje hlavní zásady, jako jsou: rovnoměrné zastoupení všech členských států; zařazení všech typů zařízení jaderného palivového cyklu, jakož i celostátních monitorovacích systémů, průmyslových závodů vypouštějících odpady, které obsahují materiál se zvýšenými obsahy přírodních radionuklidů, a nemocnic.
(16) Komise posoudí každou žádost třetí strany o prověrku.
V takovém případě útvary Komise předtím, než rozhodnou, zda prověrka proběhne, nejprve projednají odůvodnění žádosti s vnitrostátními orgány členského státu, na jehož území bylo o prověrku požádáno.
5. PLÁNOVÁNÍ INSPEKCÍ
(17) Inspekce obvykle potrvá pět dní podle pracovního programu sestaveném v úzké spolupráci s příslušným orgánem členského státu.
Inspekce může zahrnout:
- zařízení k monitorování životního prostředí (celostátní a v určité lokalitě);
- zařízení k monitorování výpustí do ovzduší;
- zařízení k monitorování výpustí do vodotečí;
- datová střediska.
(18) Inspekce se ohlašují pokud možno alespoň dva měsíce předem, aby příslušný orgán mohl přijmout nezbytná opatření.
Jakmile je potvrzeno datum inspekce, informují útvary Komise příslušný orgán o složení inspekčního týmu, který se obvykle skládá ze dvou až čtyř zástupců a případně rovněž zahrnuje odborníky z dotyčného členského státu přidělené ke Komisi.
(19) Útvary Komise si vyžádají informace podstatné pro přípravu inspekce, např. zprávy, popisy, schémata, mapy atd., a to s takovým předstihem, aby byl příslušný orgán schopen informace shromáždit.
(20) Pokud mají útvary Komise v úmyslu zavést v lokalitě zdroj radioaktivity (např. pro kalibrační účely), členský stát o tom písemně obeznámí, aby případně mohl proběhnout povolovací a registrační postup.
(21) Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření, aby byl inspekční tým Komise doprovázen zástupcem příslušného orgánu a případně dotyčné lokality a provozovatele sítě.
6. PRAKTICKÁ USTANOVENÍ
(22) Členský stát, v němž prověrka probíhá, přijme veškerá příslušná opatření, která usnadní splnění poslání Komise, jak stanoví článek 192 Smlouvy o Euratomu.
Očekává se, že za tímto účelem budou vnitrostátní orgány ve všech fázích prověrky s inspekčním týmem spolupracovat.
(23) Všichni členové inspekčního týmu Komise budou jednat v souladu s předpisy stanovenými za účelem bezpečnosti a zabezpečení v každé lokalitě, kterou navštíví; tyto předpisy zahrnují všechna pravidla o hygieně, radiační ochraně a zabezpečení ve vztahu ke každé lokalitě.
Všichni členové inspekčního týmu Komise se podrobí vstupním náležitostem platným v případě návštěv.
(24) Členové inspekčního týmu Komise budou moci komunikovat s orgány a zaměstnanci provozovatele zařízení ve vzájemně srozumitelném jazyce.
Je zřejmé, že po hostitelské zemi se nebude požadovat překlad dokumentace.
Útvary Komise by však nesmírně ocenily, pokud by byly nejdůležitější dokumenty dostupné v elektronické podobě před naplánovanou inspekcí, jelikož by to přispělo k vyšší účinnosti inspekce a usnadnilo překlad.
(25) Ke splnění své mise potřebuje inspekční tým Komise konzultovat dokumenty, jež jsou nezbytné pro posouzení fungování a účinnosti monitorovacího vybavení.
S tímto cílem bude inspekční tým Komise konzultovat zprávy a registry, které obsahují výsledky obdržené z monitorovacích zařízení.
(26) Bez udělení výslovného souhlasu příslušného orgánu nevynese žádný člen inspekčního týmu žádné kopie neveřejných údajů či dokumentů.
7. PODÁVÁNÍ ZPRÁV
(27) Inspekční tým Komise vypracuje technickou zprávu, která poslouží jako základ pro hlavní zjištění.
Do šesti měsíců po inspekci nebo po obdržení dodatečných informací vyžádaných během inspekce bude předloha této technické zprávy zaslána příslušnému orgánu státu, v němž proběhla inspekce, ke kontrole faktické správnosti.
Tím není dotčen výkon práv Komise jakožto strážce Smlouvy, jak stanoví zejména článek 141 Smlouvy o Euratomu.
Připomínky příslušného orgánu k předloze technické zprávy budou vzaty v úvahu při vypracování konečného znění technické zprávy.
Technická zpráva bude zpřístupněna jako příloha hlavních zjištění.
(28) Hlavní zjištění a doporučení vyplývající z prověrky budou oznámeny Komise, která zašle kopii členskému státu, kde proběhla inspekce.
Pokud byla žádost o prověrku podána třetí stranou, bude jí zaslána kopie.
(29) Komise postupuje tak, že na internetové stránce Komise zveřejní hlavní zjištění a technickou zprávu s veškerými připomínkami členských států, které byly výslovně k tomuto účelu vzneseny, přičemž patřičně respektuje veškeré obavy vyjádřené členským státem ohledně vlastnických nebo obchodních otázek.
(30) Členský stát, v němž proběhla inspekce, smí hlavní zjištění a technickou zprávu zveřejnit až poté, co je zveřejnila Komise, a to v nezměněné podobě.
(31) V příhodném čase bude vypracována celková zpráva o programu prověrek Komise určená Evropskému parlamentu a Radě.
Objasnění některých pojmů použitých v tomto sdělení
Příslušný orgán:
Vnitrostátní regulační orgán nebo úřad, jež byl určen nebo jiným způsobem uznán pro veškeré účely ve spojitosti s článkem 35 Smlouvy o Euratomu.
Monitorovací zařízení:
Veškeré (technické) vybavení, které se používá pro odběr vzorků, jejich přípravu nebo měření radioaktivity či radiace, včetně terénních a laboratorních měření.
Monitorovací zařízení mohou být součástí automatického nebo manuálního systému a jejich činnost se může týkat výpustí do ovzduší, do vodotečí nebo životního prostředí v lokalitě.
Zařízení:
Areály, kde potenciálně dochází k radioaktivním výpustem; zahrnují zařízení jaderného palivového cyklu, odvaly důlní hlušiny a odpadu a rovněž lékařská, průmyslová a výzkumná pracoviště.
Výpusti do ovzduší nebo vodotečí mohou nastat na jednom či více místech (komíny, potrubí, trubky).
Vnitrostátní síť:
Síť provozovaná jedním či více vnitrostátními příslušnými orgány nebo provozovaná jeho či jejich jménem.
Obecně vzato může taková síť sestávat z několika podsítí a pokryje celou zemi.
Síť:
Automatizovaný nebo laboratorní systém pro sledování radioaktivity životního prostředí.
Automatizovaná síť může měřit dávky záření gama, může odebírat vzorky vzduchu ze zemského povrchu a měřit radioaktivitu v aerosolech či plynnou radioaktivitu nebo může měřit celkovou aktivitu či aktivitu specifického nuklidu ve vodě.
Laboratorní síť může sestávat z různých institucí, které odebírají vzorky z různých částí životního prostředí, které potom analyzují v laboratořích. Údaje se obvykle ukládají, zpracovávají a archivují v datovém středisku.
(Má se za to, že na síť, jež je prvotně určena k měření vysokých úrovní radiace (pro účely varování a obrany), se prověrky podle článku 35 nevztahují).
Závod: Je použito jako synonymum pro "zařízení" v konkrétních kontextech (např. přepracovatelský závod).
Monitorování výpustí:
Technická, organizační a procesní opatření pro analýzu a hodnocení (on-line či off-line) výpustí do ovzduší nebo do vodotečí v posledním bodě předtím, než se dostanou z dosahu provozní kontroly.
Odpovídající monitorovací zařízení se mohou nacházet uvnitř areálu zařízení nebo mimo něj.
V jaderné elektrárně by to například zahrnovalo veškerá zařízení pro odběr a měření takových výpustí (ať už v trubkách či záchytných nádržích), kontrolu vypuštění (např. ventily), laboratorní analýzu vzorků výpusti nebo výpočet vypuštěné aktivity.
Hlavním cílem je registrovat a hodnotit množství radioaktivity vypuštěné do životního prostředí v případech, kdy mohla mít dopad na životní prostředí nebo – ať už přímo či nepřímo – na obyvatelstvo.
(Je třeba připomenout, že se prověrky podle článku 35 nezabývají hodnotami výpustí jako takovými, ale spíše metodami a postupy používanými k jejich monitorování a nevztahují se tedy na analýzu, která se provádí pouze pro účely provozní kontroly zařízení.)
Monitorování životního prostředí:
Technická, organizační a procesní opatření pro analýzu úrovně radiace pozadí a úrovní radioaktivity v životním prostředí.
Ve vnitrostátním měřítku se obvykle uskutečňuje pomocí jedné nebo více monitorovacích (automatických nebo laboratorních) sítí; monitorování životního prostředí v určité lokalitě může využívat automatizované sítě nebo může být založeno na předem definovaném schématu postupů pro odběr a analýzu vzorků.
Hlavním cílem je registrovat jakýkoli dopad na životní prostředí (např. o koncentrace aktivity v jeho různých složkách) a jakékoli změny kontaminace v čase a v konečném důsledku poskytnout základ pro odhady expozice (obyvatelstva).
(Je třeba připomenout, že se prověrky podle článku 35 nezabývají hodnotami úrovněmi aktivity v životním prostředí jako takovými, ale spíše metodami a postupy používanými k jejich monitorování.)
Datové středisko:
Zařízení vybavené hardwarem a softwarem pro komunikaci a uchovávání údajů, které má k dispozici náležité postupy pro získávání, uchovávání a archivování údajů, jež poskytují monitorovací činnosti.
Údaje lze prezentovat v datovém středisku samém nebo ve zvláštních střediscích pro prezentaci údajů nebo v místních orgánech dozoru.
--------------------------------------------------
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2006/C 155/03)
(Text s významem pro EHP)
Datum přijetí rozhodnutí : 8. 3. 2006
Členský stát : Německo
Podpora č. : N 52b/2006
Název : Prodloužení podpory č. N 655b/2001 – Podpora snížení emisí a ochrany klimatu v Sasku
Cíl : Snížení emisí a ochrana klimatu
Právní základ : Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Umwelt und Landwirtschaft über die Gewährung von Fördermitteln für Vorhaben des Immissions- und Klimaschutzes einschließlich der Nutzung erneuerbarer Energien
Rozpočet : 15,91 milionu EUR
Doba trvání : 2006 – 2008
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 20. 10. 2005
Členský stát : Spojené království
Podpora č. : N 318/2005
Název : Demonstrace vlnové a slapové energie
Cíl : Ochrana životního prostředí/Zdroje energií
Právní základ : Science and Technology Act 1965 (Section 5)
Rozpočet : 58,8 milionů EUR
Míra nebo částka :
Investiční podpora 25 % + 100 GBP za MWh provozní podpory
Nejvyšší částka podpory na projekt 9 milionů GBP
Doba trvání : Rozhodnutí o podpoře: 2005 – 2017
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 19. ledna 2005
Členský stát : Německo
Podpora č. : N 497/2004
Název podpory : Podpora německému uhelnému průmyslu pro rok 2005
Cíl : Podpora těžby uhlí s cílem přispět k energetické bezpečnosti a pokračovat v procesu restrukturalizace uhelného průmyslu
Právní základ : Nařízení Rady (ES) č. 1407/2002 o státní podpoře uhelnému průmyslu
Rozpočet : Subvence: 2709,8 milionů EUR; ušlé daňové zisky: 21,6 milionů EUR
Míra podpory : Podpora na omezení činnosti a podpora těžby zahrnuje rozdíl mezi náklady na těžbu a prodejní cenou.
Podpora na pokrytí mimořádných nákladů pokrývá náklady vzniklé v souvislosti s restrukturalizací uhelného průmyslu
Doba trvání : 2005
Další informace 1. Forma podpory: Subvence a snížení daní
2. Příjemci: Tři důlní společnosti RAG AG – 2704,2 milionů EUR,, Dr. A. Schaefer Bergbau GmbH – 0,5 milionu EUR a Bergwerkgesellschaft Merchweiler GmbH – 5,1 milionů EUR
3. Návrh: Rozhodnutí nevznášet námitky k tomuto opatření, neboť je v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1407/2002 o státní podpoře uhelnému průmyslu.
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 16. 5. 2006
Členský stát : Nizozemské království Noord Brabant
Podpora č. : NN 76/2005
Název : N
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 156/02)
Podpora č. : XA 27-06
Členský stát : Itálie
Region : Kalábrie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : podpora při zřízení a regulaci sdružení na ochranu vín regionu Kampánie
Právní základ : Legge 164/92 e successive modifiche ed integrazioni; D.G.R. 1208 del 23.9.2005
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : 100000 EUR celkové maximální částky podpory pro schválený program a jednotlivého příjemce podpory, přičemž v roce 2006 lze celkem využít 320000 eur
Maximální míra podpory : 60 % výdajů na vytvoření; 100 % vynaložených nákladů; snížena o 20 % za každý následující rok činnosti; celkově nepřesahující 80 % celkových nákladů, jež jsou považovány za způsobilé
Datum uskutečnění : Od 1. května 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Maximální doba poskytování jednotlivé podpory je stanovena na tři roky
Cíl podpory : zahájení činnosti ochranných sdružení a zejména produkce vín doc a docg, jak jsou vymezeny zákonem č. 164/82
Dotčená hospodářská odvětví : odvětví produkce jakostních vín (doc a docg)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu : Regione Campania — Assessorato all'agricoltura ed alle attività produttive — Sesirca — Centro direzionale di Napoli Isola A6 — I-80143 Napoli (NA)
Internetová adresa : www.regione.campania.it
Další informace : Podpora odpovídá ustanovením článků 10 – 13 nařízení 1/2004, pokud jde o opatření na podporu produkce a uvádění na trh jakostních zemědělských produktů
Číslo podpory : XA 17/2006
Členský stát : Španělsko
Region : Katalánsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : "Podpory na smluvní zabezpečení inovačních činností"
Právní základ : Orden TRI/97/2006, de 28 de febrero, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de ayudas para la subcontratación de actividades de investigación, desarrollo e innovación (DOGC 4595 de 17.3.2006)
Roční výdaje plánované v rámci tohoto režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : 300000 EUR
Maximální míra podpory : 35 %
Datum uskutečnění : Od 17. března 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Do 31. prosince 2006
Cíl podpory :
Sledovaným cílem je podpořit malé a střední podniky v dokončení inovačních projektů, přičemž za inovaci se považuje soubor systematických činností, které provádí podnik za účelem získání konkurenčních výhod zapojením organizačních, formálních nebo technologických novinek ve svých produktech a ve způsobu své práce.
Konkrétněji se jedná o soubor činností nebo o projekty, které si kladou za cíl odlišit se od konkurence tím, že hledají nové způsoby organizace, funkčnosti a využití svých produktů nebo nové způsoby získávání a využívání interních vědomostí podniku
Za tímto účelem se financuje prostřednictvím nevratných podpor nebo záruk smluvního zabezpečení externími poskytovateli služeb, kteří jsou pověřeni prováděním inovačních projektů.
Použije se článek 14.
Náklady na externí poradenství při realizaci projektu se považují za způsobilé výdaje
Pro podmínky záruky se rovněž použije článek 7.
Za způsobilé výdaje se považují náklady na pořízení vybavení, nástrojů a inventarizovatelného materiálu, za předpokladu, že toto vše je určeno pouze a natrvalo pro inovační činnost
Dotčené odvětví/dotčená odvětví : Odvětví zabývající se zpracováním všech produktů uvedených v příloze I Smlouvy, mimo produkty rybolovu a akvakultury, produkty kódů KN 4502, 4503 a 4504 a produkty určené k napodobení nebo nahrazení mléka a mléčných výrobků
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu : Centro de Desarrollo e Innovación Empresarial (CIDEM)
Adresa internetových stránek : http://www.cidem.com/cidem/cat/serveis/financament/ajuts/ajutsrdit.doc
Pdpora č. : XA 20/2006
Členský stát : Francie
Region : Franche-Comté
Název režimu podpory : Technická pomoc: pokusy a demonstrační projekty v rámci iniciativy Interreg "francouzsko-švýcarský rozvoj a zhodnocení léčivých a aromatických rostlin" (druhá fáze), pokračování programu 2005 (srovnej spisy XA 17/05 a XA 39/05)
Právní základ - Article 14 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission;
- Décisions de la Commission du 16 novembre 2001 et du 8 décembre 2004 approuvant le programme d'initiative communautaire INTERREG III A entre la France et la Suisse, dans le cadre de la mise en œuvre du règlement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les fonds structurels;
- Décision de la commission permanente du Conseil régional du 13 mai 2005;
- Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 50052 EUR
Maximální míra podpory : 30 % pro oblast "technická pomoc" a "komunikace"
Datum uskutečnění : Ode dne obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise
Doba trvání režimu podpory : Nejpozději do 31. prosince 2006
Cíl podpory - Ve spolupráci s externími poradci je definován protokol o demonstračních projektech léčení mastitidy skotu a ovcí aromaterapií a fytoterapií;
- Šlechtitelský program a program zdomácnění aromatických a léčivých rostlin (ve spolupráci s externími poradci je definován protokol o předvádění sadby, umístění a předvádění sadby, sledování a záznamu);
- Informace pro širší veřejnost a komunikace (veřejné akce, dokumentační centrum, informační činnosti)
- Umožnit zemědělcům a širší veřejnosti přístup ke znalostem týkajícím se produktů, které vznikly zpracováním aromatických a léčivých rostlin, a způsobů jejich využití v zemědělství na léčení chorob zvířat
- Posílit vývoj praktik odborníků i laiků směrem k většímu respektování životního prostředí (výzkum-provádění pokusů).
Pokusy uskutečněné na chovech ovcí a skotu právě umožní dosáhnout tohoto cíle a poznat různá použití rostlin ve veterinárním lékařství pro léčení stád
- Shromáždit a vybrat odkazy, poznatky a know-how o produkci, zpracování a použití rostlin k domácímu i odbornému užití.
Tyto odkazy umožní předvádění, pokusy a přizpůsobení místním podmínkám.
Shrnutí poznatků a know-how získaných z částí projektu za účelem jejich rozšíření mezi odborníky a širší veřejnost.
Využití rostlin z přeshraničního Jurského masivu prostřednictvím rozvoje produkce a sběru ve velkém a posoudit tak jejich sociálně hospodářské vlivy.
Snížit tak výrobní náklady a náklady na zpracování zavedením strojů na zpracování pěstovaných rostlin, vedlejších lesních produktů a rostlin z úhoru zároveň
- Posílit image těchto regionů jako regionů pohostinných, přírodních, které jsou kolébkami inovace a alternativních metod, podporovat a vyzdvihnout místní zvláštnosti v používání rostlin z Masivu, podpořit místní iniciativy a partnerství v této tématice
Dotčená hospodářská odvětví : Zemědělci z Franche-Comté, kteří se zajímají o tento program buď z hlediska průmyslových a léčivých rostlin (kapitola 12 nomenklatury), nebo živých zvířat (kapitola 1 nomenklatury)
Název a adresa odpovědného orgánu le Président du Conseil Régional de Franche-Comté
Hôtel de région
4 Square Castan
F-25031 Besançon Cedex
Adresa internetových stránek - www.cr-franche-comte.fr;
- www.interreg3afch.org/;
- www.cfppa-montmorot.fr/
Různé : Provádění programu je svěřeno místnímu veřejnému zařízení pro zemědělské vzdělávání Lons le Saunier "Edgar Faure" – 614 avenue Edgar Faure – F-39570 Montmorot
Podpora č. : XA 25/06
Členský stát : Francie
Název režimu podpory : Podpora na zastupování zemědělců
Právní základ - Article 14.2 b) du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission;
- Article 25 de la loi no 2006-11 du 5 janvier 2006 d'orientation agricole;
- Article 200 undecies du code général des impôts.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : Daňový dopad opatření se odhaduje na částku 51 milionů EUR ročně
Maximální míra podpory : Daňová úleva ve výši 50 % denních nákladů na zastupování zemědělce, která může dosahovat maximální výše 130 EUR až po dobu 14 dní v roce a 910 EUR na žadatele a rok
Datum uskutečnění : Od 1. ledna 2006
Cíl podpory : Zastupování umožňuje zemědělcům, jejichž činnost vyžaduje během celého roku každodenní přítomnost v podniku, aby měli pracovní rytmus a život srovnatelný s pracujícími v jiných odvětvích.
Nicméně náklady na tuto službu zemědělce odrazují kromě případů, kdy je takové zastupování hrazené (mateřská dovolená, nehoda nebo nemoc v rámci soukromého pojištění).
Zemědělcům se tedy nabízí daňové opatření spočívající v daňové úlevě, které má podpořit využívání těchto služeb
Dotčené(á) odvětví : Všechna produkční odvětví zemědělských produktů.
Opatření se týká všech vedoucích pracovníků zemědělských hospodářství nebo podniků, kteří podnik řídí individuálně nebo v rámci obchodní společnosti.
Opatření je určené zemědělcům, jejichž hlavní činnost v průběhu celého roku vyžaduje každodenní přítomnost v podniku
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu : Ministère de l'agriculture et de la pêche – Direction générale de la forêt et des affaires rurales – sous-direction du travail et de l'emploi – bureau de l'emploi et du développement de l'activité 19 avenue du Maine F-75732 Paris cedex
Internetové stránky : www.legifrance.gouv.fr — záložka "droit français", "les autres textes législatifs et réglementaires" vyhledat "JO no 5 texte no 2"
Číslo podpory : XA 26-06
Členský stát : Nizozemsko
Region : Gelderland
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : V.O.F. Cacao De Klomp
Právní základ :
Jménem provincie Gelderland uskutečnila agentura SenterNovem "Subsidieregeling Marktgericht Innoveren & Implementeren gelderland II"(SMI&IGII, t.j. režim podpory pro inovování & provádění se zaměřením na trh).
Cílem tohoto režimu je podpora malých a středních podniků, které se zabývají inovacemi v oblasti vývoje technologií, organizace a trhu
Společnosti V.O.F. De Klomp se podpora poskytla na základě článku 1.3.2.a.
SMI&IGII, na jehož základě lze poskytnout subvenci na činnosti, které souvisejí s vnějšími náklady na poradenství, které poskytne nezávislý odborník pro oblast inovací v rámci podniku
V prvním bodu odůvodnění nařízení č. 1/2004 je stanoveno, že nařízení (ES) č. 994/98 zmocňuje Komisi vyhlásit v souladu s článkem 87 Smlouvy, že za určitých podmínek je podpora malým a středním podnikům slučitelná se společným trhem a nevztahuje se na ni oznamovací povinnost podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy
Článek 14 nařízení č. 1/2004 se týká zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství. V čl. 14 odst. 1 je stanoveno, že podpora je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 4 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud je poskytnuta na způsobilé náklady vyjmenované v odstavci 2 a splňuje podmínky stanovené v odstavcích 3 až 5
V čl. 14 odst. 2 písm. c) je stanoveno, že podpora může být poskytnuta na krytí těchto způsobilých nákladů: u poradenských služeb, honoráře za služby, které nepředstavují trvalou nebo pravidelnou činnost a nesouvisejí s běžnými provozními výdaji podniku
Celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Výše podpory (subvence) činí 15040 EUR
Maximální míra podpory :
14 odst. 3 je stanoveno, že celková částka veřejného příspěvku poskytnutá podle odstavce 2 nesmí během tříletého období překročit 100000 EUR na příjemce nebo 50 % způsobilých nákladů.
Pro účely výpočtu částky podpory se za příjemce považuje osoba, která technickou pomoc přijímá
V režimu SMI&IGII je rovněž stanoveno, že maximální výše subvence nesmí překročit 20000 EUR
V tomto případě jsou výše uvedené požadavky splněny
Datum uskutečnění : Subvence se poskytne po obdržení dopisu od Evropské komise o tomto sdělení
Doba poskytování jednotlivé podpory : Podpora bude poskytnuta na dobu trvání projektu od 13. září 2005 do 1. srpna 2006
Cíl podpory : V tomto případě se na základě čl. 14 odst. 2 písm. c) nařízení č. 1/2004 poskytuje podpora obchodní společnosti V.O.F. Cacao De Klomp na poradenské služby se zaměřením na vývoj procesů u nové výrobní linky na tzv. kakaovou hmotu "vhodnou pro Japonsko". Uvedené poradenské služby se zaměří na zvýšení jakosti kakaových bobů
Dotčená hospodářská odvětví : Odvětví zemědělství
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Gedeputeerde Staten van Gelderland
Postbus 9090
6800GX Arnhem
Nederland
Adresa internetových stránek : www.gelderland.nl/gelderlandbalie/provincialestukken
--------------------------------------------------
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2006/C 157/03)
Datum přijetí rozhodnutí : 15. 5. 2006
Členský stát : Itálie (Vénétie)
Podpora č : N 87/06
Název : Intervence v zemědělských oblastech postižených přírodními pohromami (prudký vítr a tornádo v provincii Padova dne 14. srpna 2005)
Cíl : Vyrovnání škod v podnicích způsobených nepříznivými povětrnostními podmínkami (prudký vítr a tornádo v provincii Padova dne 14. srpna 2005)
Právní základ : Decreto legislativo 102/2004: "Nuova disciplina del Fondo di solidarietà nazionale"
Rozpočet : Financováno z rozpočtu schváleného v rámci složky NN 54/A/04
Míra nebo částka podpory : Až do 100 %
Trvání : Prováděcí opatření k režimu podpor schválené Komisí
Další informace : Prováděcí opatření k režimu schválenému Komisí v rámci státní podpory NN 54/A/2004 (dopis Komise K(2005)1622 v konečném znění ze dne 7. června 2005)
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 2. 6. 2006
Členský stát : Finsko
Podpora č : N 135/2006
Název : Podpora pro zemědělské podniky postižené nepříznivými povětrnostními podmínkami v roce 2005
Cíl : Dopisem SG(2002)D/229055 ze dne 26. března 2002 (podpora č.
294/2001) Komise rozhodla nevznést námitky proti právním předpisům, tj. zákonu o neúrodě (Laki satovahinkojen korvaamisesta 1214/2000), které představují rámcový režim pro kompenzace za škodu na úrodě (dále jen "rámcový režim").
Bod II.C citovaného rozhodnutí uvádí, že finské orgány se zavázaly informovat Komisi o nepříznivých povětrnostních podmínkách, které způsobí škody, jež by mohly vyvolat vyplácení podpor v rámci režimu, ihned poté, co tyto povětrnostní podmínky nastanou a předložit podpůrné meteorologické údaje.
Oznámený režim podpory přestavuje oznámení podle bodu II.C uvedeného rozhodnutí.
Finské orgány potvrdily, že podpora by byla poskytnuta v plném souladu s ustanoveními rámcového režimu
Právní základ - Tukitoimenpide perustuu lakiin satovahinkojen korvaamisesta (1214/2000) sekä sen toimeenpanosäädöksiin (270/2003, 364/2003, 627/2005);
- Åtgärden grundar sig på missväxtlagen (Laki satovahinkojen korvaamisesta 1214/2000) och dess tillämpningsbestämmelser (270/2003, 364/2003, 627/2005)
Rozpočet : Přibližně 0,97 milionů EUR
Míra nebo částka podpory : 90 % ztrát, které překročí 30 % hodnoty obvyklé sklizně
Doba trvání : Jednorázová
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 15. 5. 2006
Členský stát : Itálie (Sicile)
Podpora č : N 155/06
Název : Intervence v zemědělských oblastech postižených přírodními pohromami (tornádo v provincii Caltanissetta dne 7. října 2005)
Cíl : Vyrovnání škod na zemědělské produkci a v podnicích způsobených nepříznivými povětrnostními podmínkami (tornádo v provincii Caltanissetta dne 7. října 2005)
Právní základ : Decreto legislativo 102/2004: "Nuova disciplina del Fondo di solidarietà nazionale"
Rozpočet : Financováno z rozpočtu schváleného v rámci složky NN 54/A/04
Míra nebo částka podpory : Až do 100 %
Trvání : Prováděcí opatření k režimu podpor schválené Komisí
Další informace : Prováděcí opatření k režimu schválenému Komisí v rámci státní podpory NN 54/A/2004 (dopis Komise K(2005)1622 v konečném znění ze dne 7. června 2005)
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 1. 6. 2006
Členský stát : Nizozemsko
Podpora č : N 170/2006
Název : Zvýšení rozpočtu u podpory na sadbu brambor
Cíl : Prostřednictvím výzkumu zvýšit znalosti o některých aspektech pěstování sadby brambory, prostřednictvím podpůrných aktivit zdokonalit prodej a bojovat proti chorobám brambor
Právní základ : Verordening pootaardappelen van het Hoofdproductschap Akkerbouw
Rozpočet : Rozpočet se zvýšil z 2323353 EUR na 3250000 EUR
Doba trvání : Neurčena
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 2. 6. 2006
Členský stát : Rakousko
Podpora č. : N 175/2006
Název : AMA Biozeichen – prodloužení stávajícího režimu NN 34A/00
Cíl :
Uvádění produktů ekologického zemědělství na trh.
Oznámené opatření se týká podpory schválené pro produkty ekologického zemědělství označené bioznačkou (Biozeichen).
Toto opatření je součástí režimu státní podpory NN 34A/2000 schváleného Komisí rozhodnutím K(2004) 2037 v konečném znění ze dne 9. srpna 2005, dopis SG (2004) D/202611.
Rakouské orgány uvedly, že stávající podpora, popsaná v bodě 23 uvedeného rozhodnutí, by byla upravena takto:
Opatření uvedená v bodě 23 by byla prodloužena do 31. prosince 2010.
Opatření podle bodu 23 písm. a) by bez prodloužení byla omezena do 31. března 2006 a opatření podle bodu 23 písm. b) do 31. prosince 2008;
Kromě médií uvedených v bodě 23 písm. a) by byly při inzerci a informačních činnostech využity inzeráty v tisku (Inserate), internet, billboardy a reklamní filmy.
Dopisem ze dne 21. března 2006 potvrdily rakouské orgány, že úprava týká pouze výběru médií, a nikoli obsahu reklamní nebo informační kampaně.
Rozpočet na opatření uvedená v bodě 23 písm. a) by se zvýšil přibližně na 300000 EUR;
Roční rozpočet na opatření uvedená v bodě 23 písm. b) by se zvýšil přibližně na 300000 EUR.
Rozpočet zahrnuje náklady na dohled společnosti AMA Marketing nad řádným fungováním zabezpečování jakosti a kontroly jakosti;
Rakouské orgány vyloučily jakékoli další změny schváleného režimu podpory NN 34A/2000.
Právní základ : Nedochází k žádným změnám schváleného režimu podpory. Právním základem zůstává Bundesgesetz über die Errichtung der Marktordnungsstelle Agrarmarkt Austria z roku 1992
Rozpočet : 600000 EUR/rok
Míra nebo částka podpory : Variabilní
Doba trvání : Do 31. 12. 2010
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 2. 6. 2006
Členský stát : Itálie
Podpora č : N 177/06
Název : Ministerská vyhláška ze dne 22. března 2006 o rozdělení zdrojů určených na činnosti uvedené v článku 4 zákona č. 499 ze dne 23. prosince 1999
Cíl - Výzkum a provádění pokusů;
- Sběr, zpracování a šíření informací a údajů;
- Genetické zkvalitnění rostlin a dobytka;
- Ochrana a zhodnocení jakosti zemědělských produktů;
- Prevence a potrestání podvodů.
Právní základ : Decreto ministeriale 134/DPS/06/ del 22 marzo 2006, recante riparto delle risorse per le misure di cui all'articolo 4 della legge n. 499 del 23 dicembre 1999
Rozpočet : 93900000 EUR
Výše nebo částka podpory : Záleží na typu opatření
Trvání : Rok 2006
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 2. 6. 2006
Členský stát : Slovinsko
Podpora č. : N 209/2006
Název : Podpora na pokrytí pojistného na ochranu sadby a ovoce
Cíl : Ochrana sadby a sadů ovocných stromů
Právní základ : Uredba o sofinanciranju zavarovalnih premij za zavarovanje posevkov in plodov za leto 2006
Rozpočet : 50000000 SIT (cca. 209000 EUR)
Míra nebo částka podpory : Max.
50 %
Doba trvání : 1. 7. – 1. 9. 2006
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 2. 6. 2006
Členský stát : Dánsko
Podpora č. : N 214/06
Název : Místní poplatky za půdu (pozemková daň okresům na zemědělskou půdu, podobnou půdu a lesnictví)
Cíl : Snížení pozemkové daně placené okresům (amtskommune) majiteli produktivních pozemků, tzn. půdy vhodné pro zemědělství, zahradnictví, lesnické školky, sady a lesnictví
Právní základ - Lov nr.
1397 af 21. december 2005 om ændring af lov om beskatning til kommunerne af faste ejendomme
Rozpočet : 68000000 DKK (přibližně 9112000 EUR) ročně
Míra nebo částka podpory : Pozemková daň okresům bude snížena na 1 promile zdanitelné základní hodnoty u půdy využívané k zemědělství, zahradnictví, lesnické školky, sady a lesnictví.
U ostatní půdy je daňová sazba 10 promile zdanitelné základní hodnoty
Doba trvání : Stále
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 2. 6. 2006
Členský stát : Portugalsko
Podpora č. : N 283/2005
Název : Investiční fond lesních pozemků (FIIF)
Cíl : Podpořit založení lesního fondu prostřednictvím nákupu nebo pronájmu pozemků za účelem založení investičního fondu lesních pozemků, který by mohl sloužit jako příklad pro aktivaci soukromé iniciativy v této oblasti v Portugalsku
Právní základ - Decreto Lei n.o 163-A/2000, de 27 de Junho;
- Portaria n.o 936/2003, de 4 de Setembro;
- Portaria n.o 1463/2004, de 15 de Dezembro;
- Decreto-Lei n.o 60/2002, de 20 de Março, com as alterações introduzidas pelo Decreto-Lei n.o 13/2005, de 7 de Janeiro
Rozpočet : Celkový rozpočet pro založení správní společnosti dosahuje částky 172500EUR a pro založení fondu částky 9200000 EUR
Míra nebo částka podpory : 1,1 %
Doba trvání : Uvedené opatření je platné až do konce roku 2008
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 1. 6. 2006
Členský stát : Německo (Bavorsko)
Podpora č. : N 404/2005
Název : Investiční dotace na rozvoj jatek Traunstein
Cíl : Investiční podpora na vylepšení a racionalizaci jatek Traunstein
Právní základ : (Vorläufiger) Beihilfebescheid des Landkreises Traunstein zur Sicherstellung des Schlachthofes Traunstein als öffentliche Einrichtung
Rozpočet : 335000 EUR
Míra nebo částka podpory : 28,5 %
Doba trvání : Jednorázová podpora
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
--------------------------------------------------
Státní podpora – Itálie
Státní podpora č. C 22/2006 (ex N 615/2005) — Slevy na daních u emulzí oleje s vodou
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 157/05)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 7. června 2006 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
B-1049 Brussels
e-mail: Stateaidgreffe@ec.europa.eu
č. faxu: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Itálii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Dopisem ze dne 5. prosince 2005, který byl doplněn dopisem ze dne 9. ledna 2006, italské orgány informovaly Komisi o režimu státní podpory zahrnujícího slevy na daních u emulzí oleje s vodou.
1. POPIS OPATŘENÍ
Emulgovaná paliva jsou směsí složenou z přibližně 15 % vody a 85 % benzínu anebo nafty.
Mají menší vliv na životní prostředí než tradiční paliva.
Výroba a skladování těchto emulzí je však nákladné a cena za konečnou směs je proto vyšší než tržní cena fosilních paliv.
Cílem opatření je podpořit používání emulgovaných paliv zajištěním jejich dostupnosti za rozumnou cenu.
Podpora vyrovnává rozdíly v nákladech mezi běžnými palivy a emulzemi.
Právním základem tohoto opatření jsou zákony o rozpočtu "Disegno di Legge Finanziaria 2006" a "Legge Finanziaria 2005".
Opatření by mělo být použitelné od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006.
Předpokládaný rozpočet činí 8,9 milionu EUR. Příjemci režimu podpory bude 11 až 50 výrobců emulzí.
2. HODNOCENÍ
Režim splňuje veškeré podmínky pro to, aby byl ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES považován za státní podporu. Tím, že poskytuje státní zdroje ve prospěch výrobců emulzí v Itálii, představuje výhodu a může tak ovlivnit obchod a konkurenci mezi členskými státy. V souladu s tím předložily italské orgány Komisi režim ke schválení jakožto podporu na ochranu životního prostředí.
Emulgovaná paliva nejsou podle pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (dále jen pokyny) [1] zahrnuta do definice obnovitelných zdrojů energie.
Z důvodů uvedených v příslušném dopise Itálii však Komise zastává názor, že oznámenou podporu lze posoudit přirovnáním k bodu E.3.3. pokynů.
Jelikož opatření zahrnuje snížení spotřební daně pro energetický výrobek, Komise jej posoudí rovněž s ohledem na směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (směrnice o energetické dani) [2].
S cílem provádět politiky přizpůsobené vnitrostátním podmínkám umožňuje směrnice o energetické dani členským státům uplatňovat osvobození od daně a snížení daní, pokud nenarušují řádné fungování vnitřního trhu a pokud nevedou k narušování soutěže.
V případě emulzí z plynového oleje používaného jako motorový olej uplatňuje Itálie minimální daňovou sazbu (302 EUR) pouze u části směsi z fosilního paliva a vylučuje vodu.
Komise má pochybnosti, zda osvobození od daně u emulzí dodržuje úroveň zdanění podle směrnice o energetické dani a nenarušuje v rozporu se společným zájmem obchodní podmínky a soutěž.
Komise má dále pochybnosti ohledně opatření, protože může být kumulováno s jinou protiprávní a neslučitelnou podporou, která doposud nebyla vrácena.
Itálie odmítá zaručit, že možným příjemcům, kteří ještě nevrátili neslučitelnou podporu, nebude vyplácet novou podporu.
V této fázi se Komise domnívá, že nemůže schválit režim, který se automaticky vztahuje na podniky, které ještě musejí vrátit dřívější protiprávní a neslučitelnou podporu, dokonce i v případě, že taková podpora byla poskytnuta v rámci režimu, zejména v těch případech, kde řízení o vrácení finančních prostředků ještě nebylo zahájeno a byla podána žaloba proti Itálii u Soudního dvora z důvodu nečinnosti.
Jakékoli podobné automatické použití by Komisi znemožnilo vzít úvahu kumulované narušení plynoucí ze staré podpory a nové podpory.
3. ZÁVĚRY
S ohledem na výše uvedené úvahy Komise postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES vyzývá zúčastněné strany k podání připomínek, zejména ohledně 1) uplatňování minimální daňové sazby na palivové emulze podle směrnice o energetické dani a 2) narušení vyplývajícího z možné kumulace neslučitelné pomoci a daného režimu.
Komise by ráda Itálii připomněla, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že veškerou protiprávní podporu musí příjemce navrátit.
ZNĚNÍ DOPISU
"La Commissione informa il governo italiano che dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sull'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento d'indagine formale.
1. PROCEDIMENTO
1. Con lettera datata 5.12.2005, registrata il 13.12.2005 e integrata con altra lettera del 9.1.2006, registrata il 12.1.2006, le autorità italiane hanno notificato alla Commissione la misura in oggetto ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE.
2. Con lettera del 6.3.2006, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni.
Le autorità italiane hanno risposto con lettera datata 6.4.2006, registrata alla stessa data.
2. DESCRIZIONE DELLA MISURA
3. Le emulsioni sono miscele composte per il 15 % circa da acqua e per l'85 % da olio combustibile o gasolio, che hanno un impatto ambientale minore rispetto ai combustibili tradizionali.
Studi recenti [3] mostrano che l'aggiunta di acqua ai carburanti migliora la qualità di combustione, e quindi permette una notevole riduzione delle emissioni inquinanti, ad esempio del 59 % del particolato (PM), del 6 % degli ossidi di azoto (NOx) e del 32 % del monossido di carbonio (CO).
Tuttavia, poiché la produzione e lo stoccaggio di emulsioni sono costosi, il prezzo della miscela finale è maggiore rispetto al prezzo di mercato dei combustibili fossili.
I prodotti emulsionati hanno un contenuto energetico più basso del 10 % rispetto ai combustibili tradizionali, compensato in parte dal fatto che l'acqua nelle emulsioni aumenta la qualità della combustione.
L'impiego di emulsioni comporta costi operativi supplementari, ad esempio la pulizia dei serbatoi e la necessità di sistemi di ricircolo del prodotto.
4. In Italia l'utilizzo delle emulsioni è stato adottato per il trasporto pubblico, la raccolta dei rifiuti e il trasporto merci (9000 veicoli ca.) da più di 80 comuni [4].
Le emulsioni sono inoltre utilizzate per il settore del riscaldamento di condomini privati (circa 100) e di edifici pubblici tra cui musei, scuole e università (300 edifici circa).
5. Le emulsioni presenti sul mercato italiano sono principalmente a base di miscele composte da gasolio a basso tenore di zolfo e acqua, e sono utilizzate per i trasporti e il riscaldamento.
Nel 2005 le emulsioni utilizzate per i trasporti erano tutte a base di gasolio, mentre quelle utilizzate per il riscaldamento erano sia a base di gasolio che di olio combustibile pesante a basso tenore di zolfo.
Altre emulsioni di olio combustibile pesante elencate nella notifica — ad alto e basso tenore di zolfo per uso industriale e ad alto contenuto di solfuro per il riscaldamento — non erano presenti sul mercato nel 2005.
Rispetto al consumo di combustibili tradizionali, quello delle emulsioni è ancora abbastanza marginale in Italia.
Di seguito sono riportati, in tonnellate, i volumi di consumo di emulsioni e di combustibili tradizionali nel 2005:
_BAR_ Emulsioni _BAR_ Combustibili tradizionali _BAR_
Gasolio per trasporti _BAR_ 79359 _BAR_ 24,5 milioni _BAR_
Gasolio per riscaldamento _BAR_ 12574 _BAR_ 2,9 milioni _BAR_
Olio combustibile per riscaldamento _BAR_ 12498 _BAR_ 151000 _BAR_
6. All'interno dell'Unione europea le emulsioni sono utilizzate soprattutto in Italia.
Tuttavia, è in fase sperimentale l'impiego di tale tecnologia per i trasporti pubblici in alcuni Stati membri, ad esempio in Francia, Regno Unito e Repubblica ceca.
7. La misura mira a promuovere l'utilizzo di prodotti emulsionati assicurandone la disponibilità ad un prezzo ragionevole.
L'aiuto compensa la differenza di costi tra i combustibili tradizionali e le emulsioni cercando, in tal modo, di ovviare ad un fallimento del mercato, ossia al fatto che i benefici ambientali delle emulsioni non si riflettono sul prezzo di mercato dei combustibili tradizionali.
8. La durata della misura è di un anno dall' 1.1.2006 fino al 31.12.2006, e la dotazione prevista ammonta a 8,9 milioni di EUR.
I beneficiari del regime saranno da 11 a 50 produttori di emulsioni.
9. L'articolo 18(1) della direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità [5], in combinato disposto con la deroga di cui all'articolo 8 dell'allegato II, ha permesso all'Italia di applicare una aliquota di accisa ridotta alle emulsioni di acqua/gasolio e di acqua/olio combustibile per il periodo 2000-2005.
Per l'anno 2006, l'Italia intende applicare lo schema utilizzando le disposizioni generali della Direttiva sulla tassazione dell'Energia.
La presente decisione riguarda solamente la misura notificata per il periodo dall' 1.1.2006 al 31.12.2006 e non pregiudica la misura applicata in passato dall'Italia.
10. Rispetto alle normali aliquote per i combustibili fossili applicate in Italia, i vantaggi della misura in termini di riduzione delle aliquote per le emulsioni sono riportati nella tabella seguente (tutte le riduzioni sono da intendersi per un litro di emulsione di gasolio e per un chilogrammo di olio combustibile pesante):
Emulsioni di: _BAR_ Tasso normale _BAR_ Riduzione _BAR_ Tasso ridotto _BAR_ Livello di tassa minima in base alla DTE [6] _BAR_
Gasolio usato come carburante per i trasporti _BAR_ 403 EUR _BAR_ 146,3 EUR _BAR_ 256,7 EUR _BAR_ 302 EUR _BAR_
Gasolio per il riscaldamento _BAR_ 403,2 EUR _BAR_ 158 EUR _BAR_ 245,2 EUR _BAR_ 21 EUR _BAR_
Olio combustibile pesanti a basso tenore di zolfo per riscaldamento _BAR_ 64,2 EUR _BAR_ 34,7 EUR _BAR_ 29,5 EUR _BAR_ 15 EUR _BAR_
La notifica menziona inoltre aliquote ridotte per emulsioni non presenti sul mercato quali le emulsioni acqua/olio combustibile pesante ad alto e basso contenuto di zolfo per uso industriale (rispettivamente 41,6 EUR e 20,8 EUR) ed emulsione di olio combustibile pesante ad alto contenuto di zolfo per il riscaldamento (99,3 EUR).
11. Con lettera del 6.3.2006, la Commissione ha chiesto alle autorità italiane di subordinare la concessione dell'aiuto disposto dal presente regime alle imprese che, pur essendo oggetto di una decisione negativa, e non hanno ancora restituito l'aiuto incompatibile, al recupero del medesimo, e in particolare ai sensi della decisione 2000/128/CE della Commissione, dell' 11 maggio 1999, relativa al regime di aiuti concessi dall'Italia per interventi a favore dell'occupazione (GU L 42 del 2000, pag.
1), della decisione 2003/193/CE della Commissione relativa alle esenzioni fiscali e prestiti agevolati concessi dall'Italia in favore di imprese di servizi pubblici (GU L 77 del 2003, pag.
21), della decisione 2004/800/CE della Commissione, del 30 marzo 2004, relativa al regime di aiuti di Stato concernente disposizioni urgenti in materia di occupazione cui l'Italia ha dato esecuzione (GU L 352 pag.
10), e della decisione 2005/315/CE della Commissione, del 20 ottobre 2004, relativa al regime di aiuti cui l'Italia ha dato esecuzione a favore delle imprese che hanno realizzato investimenti nei comuni colpiti da eventi calamitosi nel 2002 (GU L 100/46 pag.
46).
12. Le autorità italiane hanno rifiutato d'impegnarsi in tal senso.
Inoltre hanno dichiarato che, a loro parere, ai regimi di aiuti non si dovrebbe applicare la giurisprudenza Deggendorf, in base alla quale spetta alla Commissione il controllo del cumulo tra aiuti vecchi e aiuti nuovi.
3. VALUTAZIONE
13. L'Italia ha notificato alla Commissione la misura ed ha subordinato la sua entrata in vigore alla previa approvazione della Commissione, rispettando così i suoi obblighi in sensi dell'art.
88(3) del Trattato CE.
Poiché l'Italia ha notificato l'aiuto per il periodo dall' 1.1.2006 al 31.12.2006, questa decisione concerne solo tale periodo e non pregiudica la misura applicata dall'Italia in passato.
3.1.
Esistenza di aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE
14. Ai sensi dell'articolo 87 del trattato CE, per aiuto di Stato si intende (1) l'aiuto concesso dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, (2) che falsa la concorrenza (3) favorendo talune imprese, (4) nella misura in cui incida sugli scambi tra Stati membri.
15. La riduzione dell'aliquota è concessa attraverso risorse statali.
La misura si prefigge di compensare ai produttori di emulsioni per parte dei costi di produzione, riducendo l'onere fiscale sui prodotti, essa favorisce talune imprese o talune produzioni.
Di conseguenza i prezzi delle emulsioni possono essere ridotte ad un livello concorrenziale con i combustibili fossili.
Giacché le emulsioni possono fungere da succedanei dei combustibili fossili, l'agevolazione in oggetto può falsare la concorrenza nel mercato interno UE.
Dato che i combustibili sono commercializzabili a livello internazionale, la misura è inoltre atta ad incidere sugli scambi tra Stati membri e pertanto costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE.
3.2.
Esenzione a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE
16. L'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato CE prevede una deroga alla regola generale di incompatibilità con il mercato comune di cui al paragrafo 1 dello stesso articolo per gli aiuti destinati a favorire lo sviluppo di talune attività economiche o regioni, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.
17. L'aiuto proposto è inteso a rafforzare l'uso di carburanti ecologici in modo da ridurre le emissioni inquinanti inclusi i particolati e in minor misura i gas ad effetto serra.
La Commissione fa presente che la riduzione di detti gas e delle emissioni inquinanti è stata incoraggiata sin dal 1985 da numerose misure comunitarie [7], il cui più recente quadro di insieme è fornito nella Strategia Tematica sull'Inquinamento Atmosferico [8].
Gli obiettivi del regime in oggetto sono in linea con la politica UE in questo settore.
18. Le emulsioni combustibili non sono incluse nella definizione di fonti energetiche rinnovabili di cui alla direttiva 2001/77/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 27 settembre 2001, sulla promozione dell'energia elettrica prodotta da fonti energetiche rinnovabili nel mercato interno dell'elettricità [9].
Le emulsioni combustibili non sono considerate biocarburanti dalla direttiva 2003/30/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, dell' 8 maggio 2003, sulla promozione dell'uso dei biocarburanti o di altri carburanti rinnovabili nei trasporti [10].
Tuttavia, l'impiego di emulsioni combustibili riduce le emissioni inquinanti e le emissioni di gas ad effetto serra e pertanto la misura reca un beneficio ambientale.
Ciò è confermato anche dal programma Auto/Oil II [11].
La Commissione ribadisce che è dimostrato che le emulsioni combustibili determinano una riduzione dei particolati del 59 %, dell'ossido d'azoto del 6 % (NOx) e del monossido d'azoto (CO) del 32 % (le riduzioni reali dipendono dal rapporto acqua-diesel).
Altri test e studi hanno dimostrato riduzioni inferiori nelle emissioni di gas a d effetto serra.
Questi vantaggi sono pienamente in linea con la politica Comunitaria.
19. In base alla sezione E 3.3. della Comunicazione, gli aiuti al funzionamento per la produzione di energia rinnovabile sono in linea di principio permessi.
La Commissione ritiene necessario un particolare trattamento per tali fonti di energia in ragione delle difficoltà che queste talvolta hanno nel competere efficacemente con le fonti di energia convenzionali.
20. Il punto 6 della Comunicazione, definisce le energie rinnovabili allo stesso modo della Direttiva 2001/77/CE.
Come spiegato sopra, le emulsioni non rientrano in questa definizione.
Per le seguenti ragioni tuttavia la Commissione considera che l'aiuto notificato possa esser valutato facendo un parallelo con il punto E 3.3 della Comunicazione:
- Come spiegato sopra al punto 17, lo schema è in linea con gli obiettivi di politica comunitaria e determina benefici per l'ambiente.
- Le emulsioni hanno difficoltà simili a quelle incontrate dai carburanti ottenuti da fonti di energia rinnovabili (per esempio i biocarburanti) nel competere efficacemente con i carburanti ottenuti da fonti convenzionali: e cioè, costi (iniziali) di produzione elevati, mancanza di strutture appropriate nella distribuzione a catena e mancanza di utilizzatori con sistemi di combustione propriamente adattati.
- La distorsione della concorrenza per i carburanti tradizionali sarà relativamente limitata data la posizione forte che tali carburanti tradizionali detengono sul mercato e dato il numero esiguo dei consumatori di emulsioni.
- L'Italia invierà rapporti di monitoraggio che permetteranno alla Commissione di valutare l'applicazione dell'aiuto.
21. Conformemente al punto 56 della disciplina ambiente, possono essere concessi aiuti al funzionamento per la produzione di energia rinnovabile.
Il punto 56 della disciplina ambiente prevede che gli aiuti compensino la differenza tra il costo di produzione dell'energia da fonti energetiche rinnovabili (nella fattispecie le emulsioni) e il prezzo di mercato dell'energia stessa.
Ciò implica che, dopo aver preso in considerazione gli aiuti, i costi di produzione delle emulsioni non dovrebbero pertanto portare ad una sovracompensazione, ovvero non dovrebbero essere inferiori al prezzo di mercato di un'energia analoga ottenuta da fonti energetiche fossili per la quale non è erogato alcun aiuto.
22. L'Italia ha fornito le previsioni dei costi di produzione in base ai dati relativi all'anno 2006.
Il fattore principale che determina i costi di produzione delle emulsioni è il prezzo delle materie prime (per esempio gli agenti tensioattivi e i fluidi antigelo) che devono essere aggiunti ai combustibili fossili e all'acqua.
Altre spese comprendono quelle logistiche quali lo stoccaggio in speciali serbatoi e il trasporto con camion appositi.
Oltre ai costi di produzione si deve tener conto del fatto che, a causa della resa energetica delle emulsioni inferiore rispetto a quella dei combustibili fossili, il consumo di emulsioni è stimato superiore di almeno il 10 %.
Inoltre, l'utilizzo di emulsioni comporta costi operativi supplementari per i consumatori (ad esempio la pulizia delle cisterne e i sistemi di ricircolo).
Il calcolo delle spese complessive per la produzione delle emulsioni include un margine equo di utile del 5 %.
Il prezzo di mercato dei combustibili fossili comunicato dall'Italia per il raffronto con le emulsioni di gasolio è una media dei prezzi del gasolio dei primi quindici giorni di marzo 2006 [12].
23. Parte dell'aiuto al funzionamento per le emulsioni di gasolio utilizzate per il trasporto e il riscaldamento è erogato per coprire i costi sostenuti per migliorare la formula degli additivi e per rendere le emulsioni compatibili con lo sviluppo delle tecnologie automobilistiche.
24. Per evitare il rischio di sovracompensazione durante l'intero periodo di applicazione del regime, l'Italia si impegna a controllare l'andamento dei prezzi dei combustibili fossili e dei costi di produzione delle emulsioni ogni sei mesi.
Qualora la differenza tra i costi di produzione delle emulsioni e il prezzo di riferimento dei combustibili fossili superi l'importo della riduzione, l'Italia ridimensionerà la riduzione dell'aliquota di accisa onde evitare la sovracompensazione.
25. Poiché si tratta di una riduzione dell'aliquota di accisa su un prodotto energetico, la Commissione valuterà la misura in questione in base alla direttiva sulla tassazione dell'energia.
26. La direttiva sulla tassazione dell'energia stabilisce i livelli minimi di tassazione per i prodotti energetici.
Per quanto riguarda le miscele di carburanti, i livelli minimi sono applicabili ai prodotti finali e sono necessari per assicurare il corretto funzionamento del mercato interno e prevenire distorsioni di concorrenza.
27. Per attuare politiche appropriate alle circostanze nazionali, la direttiva sulla tassazione dell'energia permette agli Stati membri di applicare esenzioni e riduzioni delle aliquote purchè non pregiudichino il corretto funzionamento del mercato interno e che non comportino distorsioni della concorrenza.
28. In principio, ai sensi dell'articolo 5 della direttiva sulla tassazione dell'energia gli Stati membri possono ridurre le aliquote sull'accisa applicate ai carburanti da un l'aliquota normale fino ad una aliquota non inferiore al livello minimo di tassazione in alcuni casi specifici, per esempio nel caso di un miglioramento della qualità dei carburanti.
Ai sensi dell'articolo 16 gli Stati membri possono applicare esenzioni o riduzioni dell'aliquota di imposta ai componenti non fossili della miscela, ad esempio l'acqua.
29. Nel caso delle emulsioni con oli da gas usati come carburante, l'Italia applica il saggio di tassazione minimo (302 EUR) solo per la parte di carburante fossile della miscela, esenta invece da tassazione la parte della miscela costituita da acqua.
30. La Commissione dubita che le esenzioni fiscali per le emulsioni rispettino il livello di tassazione stabilito dalla direttiva sulla tassazione dell'energia, che non alterino le condizioni degli scambi e che non falsino la concorrenza in misura contraria all'interesse comune.
31. La Commissione sottolinea inoltre il problema del cumulo della distorsione derivante dall'aiuto disposto dal regime di riduzione dell'aliquota di accisa in questione e altre distorsioni derivanti da altri aiuti illegittimi e incompatibili, in particolare disposti dai regimi menzionati al punto 12, che non sono ancora stati rimborsati.
Nella sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha statuito che "quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune deve prendere in considerazione tutti gli elementi rilevanti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente ha potuto imporre a uno Stato membro".
Secondo la Corte di giustizia, la compatibilità di un nuovo aiuto può dipendere dall'esistenza di un precedente aiuto illegittimo che non sia stato restituito, poiché l'effetto cumulativo degli aiuti potrebbe produrre gravi distorsioni di concorrenza nel mercato comune.
Di conseguenza, la Commissione, nell'esaminare la compatibilità di un aiuto di Stato con il mercato comune, ha la facoltà di prendere in considerazione al tempo stesso l'effetto cumulativo di tale aiuto con un aiuto precedente e il fatto che l'aiuto precedente non sia stato rimborsato [13].
32. In applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta una nuova misura di aiuto tenendo conto dell'eventualità che i beneficiari non abbiano ottemperato a precedenti decisioni con le quali la Commissione stessa abbia ordinato loro di restituire precedenti aiuti illegittimi e incompatibili.
In simili casi, la Commissione deve accertare gli effetti che esercita sui beneficiari la combinazione del nuovo aiuto con i precedenti aiuti incompatibili che non sono stati ancora restituiti.
33. La Commissione osserva che, nella fattispecie, le autorità italiane hanno rifiutato d'impegnarsi a non erogare i nuovi aiuti disposti dal regime in causa alle imprese che non abbiano ancora restituito l'aiuto incompatibile, in ottemperanza alle decisioni di recupero menzionate al punto 12. Le autorità italiane hanno dichiarato che, a loro parere, la giurisprudenza Deggendorf non si applica ai regimi di aiuti.
34. La Commissione rileva innanzitutto che la giurisprudenza Deggendorf si applica a tutti i tipi di aiuto, siano essi concessi singolarmente o nell'ambito di regimi.
35. In secondo luogo, la Commissione fa presente alle autorità italiane l'esigenza di dare esecuzione alle decisioni in materia di aiuti di Stato, in particolare quando impongono il recupero di aiuti illegittimi e incompatibili presso i beneficiari.
36. In considerazione dei dubbi nutriti circa il rispetto del livello di tassazione applicabile stabilito dalla direttiva sulla tassazione dell'energia, e in applicazione della sentenza Deggendorf, in questa fase la Commissione ritiene di non poter approvare il regime di riduzione della aliquota di accisa sulle emulsioni.
Poiché il regime si applica automaticamente ad imprese che devono ancora restituire precedenti aiuti illegali ed incompatibili, quand'anche tali aiuti fossero stati concessi nell'ambito di un regime, in particolare nei casi citati al punto 12, la Commissione ritiene impossibile tener conto della distorsione cumulativa derivante da aiuti vecchi e aiuti nuovi.
37. A tale riguardo, la Commissione sollecita il parere delle autorità italiane e delle parti interessate.
4. CONCLUSIONI
38. In base alle considerazioni di cui sopra, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione invita l'Italia a presentarle eventuali osservazioni e a trasmetterle, entro un mese dalla data di ricezione della presente, ogni informazione utile ai fini della valutazione della misura.
39. La Commissione fa presente all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegittimi possono essere recuperati presso i beneficiari.
40. La Commissione avverte l'Italia che informerà le parti interessate, pubblicando la presente lettera e una sintesi del caso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
La Commissione informerà inoltre le parti interessate degli Stati EFTA firmatari dell'Accordo SEE, pubblicando una comunicazione nel Supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente.
Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di siffatta pubblicazione."
[1] Úř. věst.
C 37, 3.2.2001, s. 3.
[2] Úř. věst.
L 283, 31.10.2003, s. 51.
[3] Studi condotti dai Laboratori ENI Tecnologie e dal Centro comune di ricerca della Commissione europea di Ispra.
[4] Incluse grandi città quali Milano, Roma, Napoli, Torino e Genova.
[5] GU L 283 del 31.10.2003, pag.
51.
[6] DTE — Direttiva sulla tassazione dell'energia
[7] Cfr. fra l'altro il Libro bianco del 1997 sulle fonti energetiche rinnovabili (COM (1997) 599 def. del 26.11.1997), il Libro verde della Commissione sulla sicurezza dell'approvvigionamento energetico nell'Unione europea (COM (2000) 769 del 29.11.2000), la comunicazione della Commissione sui carburanti alternativi per il trasporto stradale e su una serie di misure per promuovere l'uso dei biocarburanti (COM(2001) 547 del 7.11.2001).
[8] COM (2005) 446.
[9] GU L 283 del 27.10.2001, pag.
33.
[10] GU L 56 del 17.5.2003, pag.
42.
[11] Vedi il rapporto finale sul Programma preparato per la DG Tren sul seguente sito internet:http://ec.europa.eu/energy/oil/fuels/doc/alternative_fuels_en.pdf
[12] Per il raffronto con le emulsioni di olio combustibile pesante è stato utilizzato un prezzo medio di mercato rilevato dalle Camere di commercio di Milano.
[13] Caso C-355/95P Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD) contro Commissione [1997] ECR I-2549, punti 25-27.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o registraci podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 158/03)
Toto zveřejnění dává právo vznést námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006.
Vznesené námitky se musí Komisi doručit do šesti měsíců od tohoto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis do rejstříku podle článku 5 a čl. 17 odst. 2
"CORDERO DE NAVARRA" nebo "NAFARROAKO ARKUMEA"
Č. ES: ES/0212/ 17.10.2001
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled má informativní charakter.
Zájemci o podrobnější informace mohou požádat o komplexní znění specifikace vnitrostátní úřady uvedené v odstavci 1 nebo Evropskou komisi [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada-Dirección General de Alimentación/Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación _BAR_
Adresa: _BAR_ Paseo de la Infanta Isabel, 1 E-28071 Madrid _BAR_
Telefon: _BAR_ (34) 913 47 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 913 47 54 10 _BAR_
E-mail: _BAR_ sgcaproa@mapya.es _BAR_
2. Skupina žadatelů:
Název: _BAR_ Grupo de trabajo del Cordero de Navarra _BAR_
Adresa: _BAR_ Avenida Serapio Huici, 22 Edificio Peritos E-31610 Villava Navarra _BAR_
Telefon: _BAR_ (34) 948 01 30 40 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 948 01 30 41 _BAR_
E-mail: _BAR_ — _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) Jiné kategorie ( ) _BAR_
Pracovní skupina zahrnuje organizace a sdružení výrobců a zpracovatelů: Instituto Técnico y de Gestión Ganadero, Sindicato Agrario Unión de Agricultores y Ganaderos de Navarra, Sindicato Agrario E.H.N.E., Asociación de Criadores de Raza Navarra, Asociación de Criadores de ovino de raza Lacha de Navarra, Matadero La Protectora, Sección de ovino de la Cooperativa del Vacuno de Navarra, Asociación Comercial Ovina de Navarra
3. Druh produktu:
Třída 1.1. čerstvé jehněčí maso
4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název produktu : "Cordero de Navarra" nebo "Nafarroako Arkumea"
Popis :
Zeměpisné označení se vztahuje na jehňata čistokrevných plemen Navarra a Lacha, která se prodávají jako čerstvé maso.
Rozlišují se dvě různé kategorie, jehně Lechal a jehně Ternasco.
Jehně Lechal: samec nebo samice plemene Lacha nebo Navarra, kojení ovčím mateřským mlékem až do porážky, s váhou jatečně upraveného těla od 5 do 8 kg u plemene Lacha a od 6 do 8 kg u plemene Navarra (s hlavou a vnitřnostmi).
Jehně Ternasco: samec nebo samice plemene Navarra, kojení ovčím mateřským mlékem alespoň 45 dní od narození s váhou jatečně upraveného těla od 9 do 12 kg (bez hlavy i vnitřností).
Podle klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla lehkých jehňat (nařízení (EHS) č. 2137/92 a nařízení č. (EHS) 461/93) se schvaluje jen "první" jakost kategorií "A" a "B" jehňat Lechal a kategorií "B" a "C" u jehňat Ternasco. CEE 2137/92 y Rto. CEE 461/93).
Jatečně upravená těla musí kromě toho mít tyto vlastnosti:
Jehně Lechal: Protučnělost: slabá nebo průměrná (stupeň 2 – 3 podle nařízení (EHS) č. 2137/92 a nařízení (EHS) č.
461/93 o klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla lehkých jehňat).
Barva masa: perleťově bílá a bledě růžová. Vlastnosti masa: křehké, vysoká šťavnatost, jemná svalovina a charakteristická chuť.
Jehně Ternasco: Protučnělost: slabá nebo průměrná (stupeň 2 – 3 podle nařízení (EHS) č. 2137/92 a nařízení (EHS) č.
461/93 o klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla lehkých jehňat).
Barva masa: bledě růžová. Vlastnosti masa: křehké, se začínajícím pronikáním tuku do vnitrosvalové úrovně, vysoká šťavnatost, jemná svalovina a charakteristická chuť.
Zeměpisná oblast : Oblast chovu jehňat zahrnuje celé území Navarry, přičemž plemeno Lacha se chová v severní polovině území a plemeno Navarra na celém území Navarry, s výjimkou severozápadní části území.
Důkaz původu Sledovatelnost
Zvířata ze zásilky s CHZO se označí etiketou jatek, na níž se uvede váha zvířat.
Inspektoři CHZO roztřídí jehňata v souladu s kritérii CHZO (hmotnost, barva, tuk), údaje se zaznamenají a způsobilá zvířata se označí etiketou.
Sledovatelnost se během porcování jehňat Lechal zaručí pomocí 4 etiket CHZO umístěných na končetinách, vždy jedné na každé čtvrtce jatečně upraveného těla s kontrolním číslem CHZO.
V případě jehňat Ternasco se sledovatelnost zaručí razítkem z potravinářského barviva, které probíhá od krku až po zadní čtvrtě, a na každé jatečně upravené tělo se umístí samostatná etiketa CHZO.
Způsob produkce :
Jehňata chráněná CHZO musí pocházet z ovcí, které jsou během reprodukčního cyklu chované v extenzivním nebo poloextenzivním režimu, přičemž se k jejich krmení používají pastviny a jiné přírodní rostlinné zdroje v závislosti na tradiční praxi příslušné zeměpisné oblasti.
Ve většině hospodářství s chovem ovcí plemene Lacha se praktikuje "transterminance" (86 %), která spočívá v přesunech na malé vzdálenosti mezi údolím a blízkými vrchy.
Tento systém je založený na využívání obecních horských pastvin v létě a na podzim, na využívání louk v říjnu a listopadu a na ustájení v hospodářstvích během zbytku roku, kde jsou zvířata krmena konzervovaným krmivem (seno z vojtěšky, z trávy nebo ovsa – vikve) a přírodním krmivem (obilniny a luskoviny).
Některá hospodářství s chovem ovcí plemene Navarra používají vertikální sezónní přesun (mezi horskými oblastmi a oblastmi nížin) nebo horizontální sezónní přesun na dlouhé vzdálenosti, ale v současnosti se více využívá "transterminance" a ustájení.
Rozlišují se tři druhy chovů přizpůsobených dané oblasti: 1) systém "údolí – horské sedlo" v pyrenejské oblasti, který využívá vysokohorské pastviny v létě, 2) "transterminance" v obilných oblastech, který využívá spásání strnišť a nízkých lesních porostů a 3) pastva v zavlažovaných oblastech na smíšených loukách.
V prvních dvou systémech se v obdobích nedostatečných zdrojů (obyčejně v zimě) přikrmuje senem, slámou a přírodním krmivem (kukuřice, ječmen).
V zavlažovaných oblastech se k doplnění stravy ovcí využívají i výhonky vojtěšky, strniště a zbytky sklizně.
Jehňata Lechal se krmí ovčím mateřským mlékem až do porážky (25 – 30 dní u plemene Lacha a 40 – 45 dní u plemene Navarra), přičemž hmotnost jatečně upraveného těla v té době dosáhne 5 – 8 kg.
Jehňata Ternasco se krmí minimálně do 45. dne života.
Jakmile přejdou na výkrm, krmení mateřským mlékem se nahradí bílou obilnou slámou a koncentrátem připraveným na bázi obilnin, luštěnin, vitamínů a minerálů.
Jehňata, která nebyla po 45 dnech odstavena, dostávají kromě už uvedeného přikrmování i mateřské mléko.
V době porážky dosáhnou jatečně upravená těla od 9 do 12 kg hmotnosti.
Koncentrovaná strava nesmí obsahovat žádný vedlejší produkt rostlinného původu, který by nepocházel z obilnin nebo luštěnin, ani močovinu.
Je přísně zakázané používat látky, které by mohly narušit běžný rytmus růstu a rozvoje zvířat.
Jehňata se dopraví na jatka, kde jsou poražena a naporcována; jatečně upravená těla jsou získána na schválených jatkách navarrského autonomního společenství.
Souvislosti :
O důležitosti jehněčího masa pro navarrské obyvatelstvo není možno pochybovat, jelikož jehněčí je hlavní složkou lidové kuchyně této země.
Již několik století chválí záznamy nejrůznějších gastronomů a historiků výjimečnost navarrského jehněte.
Zachovaly se i historické doklady o konzumaci jehněčího navarrským obyvatelstvem, v klášterech a na královském dvoře ve středověku.
Tradice je dodnes velmi živá a zajímavé jsou zmínky gastronomů o znamenitosti navarrského jehněčího masa ze začátku, poloviny a konce XX. století.
Jako příklad uveďme hodnocení Cristina Álvareze, známého jako "Caius Apicius": "Sláva navarrského jehněčího, a to hlavně z oblasti Pamplony, je zasloužená.
Jehněčí je možná nejtradičnější masité jídlo z navarrské kuchyně; kvalita jehněčího masa, nevyhnutelná podmínka kulinářského úspěchu, je absolutně zaručená."
Co se týká propojení plemen ovcí "Navarra" a "Lacha" se zeměpisnou oblastí, je dokázáno, že existovalo v Navaře už od prehistorických dob.
Tato plemena mnohokrát využívala stejné pastviny a louky a mnohokrát se společně přesouvala do jiných oblastí, které měly stejné typické vlastnosti.
Od doby Římanů přes středověk až po moderní dobu se v Navaře zachovaly ovčácké salaše, kterých se nedotkly ani obrovské změny ovlivňující venkovský život v tomto století.
Název: _BAR_ Instituto de Calidad Agroalimentaria de Navarra (ICAN) _BAR_
Adresa: _BAR_ Avenida Serapio Huici, 22 Edificio Peritos E-31610 Villava Navarra _BAR_
Telefon: _BAR_ (34) 948 01 30 45 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 948 07 15 49 _BAR_
E-mail: _BAR_ — _BAR_
Kontrolní orgán Označování :
Jatečně upravená těla jehňat chráněných CHZO musí mít etiketu nebo zadní etiketu, která je očíslovaná a vydaná Regulační radou a musí obsahovat poznámku: "Chráněné označení původu" Cordero de Navarra"nebo" "Nafarroako Arkumea".
Existují tři druhy etiket pro tři druhy chráněných jehňat: 1) "raza Navarra, ternasco" (plemeno Navarra, ternasco), 2) "raza navarra lechal" (plemeno navarra lechal) a 3) "raza Latxa lechal" (plemeno Latxa lechal). Na každém druhu etikety se musí uvést kontrolní číslo a razítko s logem CHZO.
Kromě toho se uvádí plemeno a, pokud jde o jehňata Lechal nebo Ternasco, označení se provede na podkladě modré barvy (plemeno Navarra, Ternasco), žluté barvy (plemeno Navarra, Lechal) nebo červené barvy (plemeno Latxa, Lechal).
Vnitrostátní požadavky - Zákon 25/1970 ze dne 2. prosince 1970, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje.
- Vyhláška č. 835/1972 ze dne 23. března 1972, kterou se provádí zákon č. 25/1970.
- Nařízení ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi právními předpisy Španělska a nařízením (EHS) č. 2081/1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin.
- Královská vyhláška č. 1643/99 ze dne 22. října 1999, kterou se stanoví postup pro podávání žádostí o zápis do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství, Politika jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 159/03)
(Text s významem pro EHP)
NĚMECKO
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Fischer-Flug GmbH _BAR_ Hollerweg 7 D-77654 Offenburg _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 10. 2. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Výzva k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku Q10 nizozemského kontinentálního šelfu
(2006/C 159/06)
Ministr hospodářství Nizozemského království sděluje, že byla obdržena žádost o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku Q10 na mapě, která je přiložena jako příloha 3 vyhlášky o těžbě (úřední věstník (Staatscourant) 2002, č. 245).
S odvoláním na čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků a na zveřejnění popsané v článku 15 zákona o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542) vyzývá ministr hospodářství zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku Q10.
Ministr hospodářství představuje příslušný orgán pro udělování povolení. Kritéria, podmínky a požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a v čl. 6 odst. 2 dané směrnice jsou uvedeny v zákonu o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542).
Žádosti je možné podávat po dobu 13 týdnů od zveřejnění této výzvy
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 160/04)
(Text s významem pro EHP)
DÁNSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Benair A/S _BAR_ Postbox 140 Lufthavnsvej 4 Stauning lufthavn DK-6900 Skjern _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 15. 6. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů peroxosíranů pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu
(2006/C 162/05)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 2117/2005 [2], ve kterém se uvádí, že dovozy peroxosíranů pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podala dne 31. května 2006 Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC, dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících 100 % celkové výroby peroxosíranů ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový jsou peroxosírany (persírany) pocházející ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódů KN 28334000 a 28429090.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Spojených států amerických vychází ze srovnání běžné hodnoty stanovené na základě domácích cen s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho vývozu do Společenství.
Tvrzení o dumpingu v případě Tchaj-wanu vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho vývozu do Společenství.
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d) tohoto oznámení.
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené země vývozu.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu, zatímco dovozy ze Spojených států amerických zůstávaly významné, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a na jím stanovované ceny, což vede k závažným nepříznivým důsledkům na celkový výkon a ziskovost výrobního odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby vývozce/výrobce v Čínské lidové republice,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, jimi vyrobeného dotčeného výrobku a prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, jimi vyrobeného dotčeného výrobku a prodaného na domácím trhu za období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [3] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.
Poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Závěrečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorku po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorku musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům ve Spojených státech amerických a Tchaj-wanu, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům, všem sdružením dovozců uvedeným v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
i) Vývozci/výrobci ve Spojených státech amerických a Tchaj-wanu a dovozci ve Společenství
Všechny tyto zúčastněné strany by se měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) prostřednictvím faxu nebo e-mailu obrátit na Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu, a aby si případně vyžádaly dotazník, vzhledem k tomu, že se lhůta stanovená v odst. 6 písm. a) bodě ii) vztahuje na všechny tyto zúčastněné strany.
ii) Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří žádají o individuální dumpingové rozpětí
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou navrhuje vybrat Japonsko. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a všem sdružením vývozců/výrobců uvedeným v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost by se měli neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) prostřednictvím faxu nebo e-mailu obrátit na Komisi, aby zjistili, zda jsou uvedeni v podnětu, a aby si případně vyžádali formulář žádosti.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, ve lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě i) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě ii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Japonska, které je, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d), navrženo jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [5]" a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 292 08 59
e-mail: trade-ad-persulphates@ec.europa.eu
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996.
[2] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[3] O individuální dumpingové rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností nezařazených do vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a o status tržního hospodářství je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[4] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 163/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. : XT62/05
Členský stát : Itálie
Region : Obchodní, průmyslová, řemeslná a zemědělská komora oblasti Reggio Emilia (Region Emilia-Romagna)
Název režimu podpory : Podpora iniciativám týkajícím se vzdělávání v zemědělských podnicích oblasti Reggio Emilia.
Právní základ : Delibera della Giunta Camerale n. 102 del 5.10.2005
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 50000 EUR
Maximální míra podpory : 70 %
Datum uskutečnění : 5. 10. 2005 (Lhůta pro podání žádostí: 31. 10. 2005)
Doba trvání režimu podpory : 31. 7. 2006
Cíl podpory - zlepšení odborných znalostí podnikatelů v zemědělství a pracovníků v zemědělství vhledem ke kvalitativnímu přeorientování produkce, používání postupů produkce, jež jsou v souladu s ochranou životního prostředí, se zušlechťováním krajiny, hygienickými normami a dobrými životními podmínkami zvířat;
- poskytnutí podnikatelům v zemědělství a pracovníkům v zemědělství znalostí, jež jsou nezbytné pro vedení ziskového zemědělského podniku.
Dotčené hospodářské odvětví : Zemědělství
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Camera di Commercio, Industria, Artigianato e Agricoltura di Reggio Emilia
Piazza della Vittoria
I-42100 Reggio Emilia
--------------------------------------------------
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2006/C 163/03)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1]
Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství [2] se mění následovně:
Na straně 288 se vkládá tento text:
"72155011 až 72155080 _BAR_ Ostatní, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované _BAR_
_BAR_ Tyče válcované za tepla mohou být povrchově upraveny tažením za studena nebo jinými postupy, zejména rektifikací nebo kalibrací, což dodává výrobku lepší povrchovou úpravu.
Ze zlepšení povrchové úpravy vyplývá snížení tolerancí, pokud jde o průměr a ovalizaci, a odstranění každé vady z povrchu, jako jsou mikroskopické trhlinky nebo dekarbonizovaná místa.
Po provedení této operace jsou tyče považovány za "tvářené za studena" nebo "povrchově upravené za studena".
Většinou mají hladký a převážně homogenní povrch.
Nemají drážky ani jiné povrchové vady, i když rozměrově upravené tyče mohou mít velmi slabou až průměrnou drsnost podle stupně rektifikace.
Jiné úpravy povrchu než výše uvedené úpravy, jako je leštění, jsou vyloučeny (viz vysvětlivky k podpoložce 72159000)." _BAR_
Na straně 344 se vkládá tento text:
"85414090 _BAR_ Ostatní _BAR_
_BAR_ Do této podpoložky patří fotovoltaické články sestavené do modulů nebo zabudované do panelů obsahující nulové diody (avšak nikoli závěrné diody).
Nulové diody nejsou prvky, které přivádějí proud přímo například k motoru (viz vysvětlivky k HS k číslům 8501 a 8541)." _BAR_
[1] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 996/2006 (Úř. věst. L 179, 1.7.2006, s. 26).
[2] Úř. věst.
C 50, 28.2.2006, s. 1.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 164/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 70/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Woj. śląskie, podregion świętokrzyski (34) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "EKO-BRUD" s.c. w Sosnowcu ul.
Radocha 4 PL-41-200 Sosnowiec _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 405 ustawy z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz.
627, z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ Půjčka ve výši 1487000 PLN (365329,34 EUR) Čistá míra podpory: 151347,94 PLN (37183,48 EUR ) Hrubá míra podpory: 302695,87 PLN (74366,97 EUR ) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 14. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ výplata do 31. 3. 2005. splácení od 31. 3. 2005 do 20. 12. 2012 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Služby v oblasti nakládání s odpady _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej _BAR_
Adresa ul.
Konstruktorska 3A PL-02-673 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 71/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Woj. świętokrzyskie, podregion świętokrzyski (34) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Przedsiębiorstwo "EKONAKS" Sp. z o.o. z siedzibą w Skarżysku-Kamiennej ul.
Asfaltowa 1 PL-26-110 Skarżysko-Kamienna _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 405 ustawy z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz.
627, z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ Půjčka ve výši 1000000 PLN(243350,45 EUR) Čistá míra podpory: 217635,48 PLN (52961,69 EUR ) Hrubá míra podpory: 268685,78 PLN (65384,81 EUR ) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 21. 12. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ výplata do 31. 12. 2004. splácení od 31. 7. 2005 do 30. 4. 2010 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Služby v oblasti nakládání s odpady _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej _BAR_
Adresa ul.
Konstruktorska 3A PL-02-673 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 72/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Wschodni _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Świętokrzyskie Przedsiębiorstwo Hotelarsko – Turystyczne Sp. z o.o. w Kielcach _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 ust.
3 i 4 w związku z art.
54 ust.
1 oraz art.
52a ust.
1 w związku z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. 130/1997 poz.
855) § 8 ust.
1 oraz § 5 ust.
4 i 6 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,229147 milionu EUR [1] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 4. 2018 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 73/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Południowo-zachodni _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Łużycka Kopalnia Bazaltu KSIĘGINKI S.A. Lubaniu _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 ust.
3 i 4 w związku z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. 130/1997 poz.
855) § 8 ust.
1 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,152687 milionu EUR [2] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 20. 8. 2011 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 74/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Woj. dolnośląskie, podregion jeleniogórsko-wałbrzyski (1) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Zakład Energetyki Cieplnej Sp. z o.o. w Bolesławcu ul.
Gałczyńskiego 51 PL-59-700 Bolesławiec _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 405 ustawy z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz.
627, z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ Půjčka ve výši 4676800 PLN (1122800 EUR) Čistá míra podpory: 746300 PLN (179170 EUR ) Hrubá míra podpory: 921360 PLN (221198 EUR ) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 16. 12. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ výplata do 31. 12. 2005 splácení od 1. 7. 2006 do 31. 10. 2011 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Teplárenství (výroba a distribuce tepla) _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej _BAR_
Adresa: Vul.
Konstruktorska 3A PL-02-673 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 75/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Woj. kujawsko-pomorskie, podregion toruńsko-włocławski (6) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ PAKPOLAND s.c.
Krzysztof Kasprowicz, Regina Kasprowicz z siedzibą we Włocławku ul.
Sosnowa 11 PL-87-800 Włocławek _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 405 ustawy z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz.
627, z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ Půjčka ve výši 550000 PLN (136815,92 EUR) Čistá míra podpory: 85909,46 PLN (21370,51 EUR) Hrubá míra podpory: 106061,06 PLN (26383,35 EUR) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 14. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Výplata půjčky do 30. 9. 2005 splácení od 1. 4. 2006 do 31. 3. 2009 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Výroba plastových obalů _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej _BAR_
Adresa: ul.
Konstruktorska 3A PL-02-673 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 100/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Východní _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Kopalnia Wapienia MORAWICA S.A. ve městě Morawicy _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. z 2002 r. nr 171, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 a ust.
1 w zw. z art.
54 ust.
1. Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 14 października 1997 r. w sprawie warunków spłaty należności za korzystanie przedsiębiorstwa (Dz.U. z 2004 r. nr 269, poz.
667) § 10 w związku z Rozporządzeniem Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. z 1997 r. nr 130, poz.
855) § 5 ust.
4 i 6 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,164189 milionů EUR [3] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 24. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 5. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny výrobní sektory _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warsaw _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 101/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Východní _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Przedsiębiorstwo Robót Inżynieryjno-Drogowych "Makadam" S.A. Busko Zdrój _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. z 2002 r. nr 171, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 ust.
3 i 4 w związku z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. z 1997 r. nr 130, poz.
855) § 8 ust.
16 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,23353 milionů EUR [4] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 24. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2015 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warsaw _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 139/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys Objective 1 Region _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim pro urbanizaci města Tregaron _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (n./906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3400 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 18. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky je možné vyplácet až do června 2007 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 148/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Merseyside _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora podnikání a rozvoj v regionu Greater Merseyside _BAR_
Právní základ _BAR_ Employment Act 1973 Sections 2(1) and 2(2) (as substituted by Section 25 of the Employment and Training Act 1988) and the Industrial Development Act 1982, Section 11. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ rok 2005: 6,6 mil. GBP rok 2006: 2,4 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 4. 8. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 5. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Business Link for Greater Merseyside Greater Merseyside Enterprise Ltd _BAR_
Adresa: Egerton House 2 Tower Road Birkenhead Wirral CH41 1FN United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ neuvedeny _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 150/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Merseyside _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Rozvoj podniků v regionu Merseyside _BAR_
Právní základ _BAR_ Employment Act 1973 Sections 2(1) and 2(2) (as substituted by Section 25 of the Employment and Training Act 1988) and the Industrial Development Act 1982, Section 11. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ rok 2005: 0,146 mil. GBP rok 2006: 0,049 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 4. 8. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 11. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Business Link for Greater Merseyside Greater Merseyside Enterprise Ltd _BAR_
Adresa: Egerton House 2 Tower Road Birkenhead WirralCH41 1FN United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ neuvedeny _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 151/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys Objective 1 Region _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Bryn Compost Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (n./906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 Section 38 & 85 of 1998 Government of Wales Act _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 666778 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 11. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 3. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Recyklace odpadů _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 161/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys Objective 1 Region _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Granty pro podporu růstu _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (n./906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 milion GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky je možné vyplácet až do července 2008 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 172/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Lucembursko _BAR_
Region _BAR_ Lucemburské velkovévodství _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory pro investice do hmotného a nehmotného majetku malých a středních podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Loi du 30 juin 2004 portant création d'un cadre général des régimes d'aides en faveur du secteur des classes moyennes (Mémorial A-N.
142 du 6 août 2004) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Únor 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do února 2011 (Platnost je omezena nařízením). _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Dopravní služby (kromě drážních vozidel) _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministère des Classes Moyennes, du Tourisme et du Logement _BAR_
Adresa: 6, avenue Emile Reuter Boîte postale 535 L-2937 Luxembourg _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Žádné jednotlivé podpory velké výše _BAR_ _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 191/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Piemont _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora investic na technologickou inovaci, na ochranu životního prostředí, na organizační inovaci, na obchodní inovaci a na zabezpečení pracovních míst _BAR_
17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) "Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese.
Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28.11.1965 n. 1329 ed all'art.
11 comma 2 lett. b) L. 27.10.1994 n. 598 e s.m.i." modificativa della L. 598/84-art.
11 e s.m.i già approvata dalla Commissione con lettera D/53877 del 17 luglio 2000 — Aiuto N/487/95 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 25 milionů EUR [5] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 27. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Piemonte Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio Direzione Industria. _BAR_
Adresa Direzione Industria Via Pisano, 6 I-10152 Torino Tel.(39-011) 432 14 61 Fax (39-011) 432 34 83 e-mail: direzione16@regione.piemonte.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádřená hrubou mírou podpory.
[2] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádřená hrubou mírou podpory.
[3] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádřená hrubou mírou podpory.
[4] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádřená hrubou mírou podpory.
[5] Zde uvedené roční výdaje zahrnují rovněž rozpočet vyplývající z jiných nařízení, jež jsou stanovena a zmíněna v právním základu a jsou předmětem zvláštního sdělení o výjimce.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 164/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 55/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Emilia-Romagna _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Projekty předkonkurenčního průmyslového výzkumu a vývoje _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera di Giunta n. 2823 del 30 dicembre 2003 — Bando per l'attuazione della misura 1, Azione A del programma Regionale della Ricerca Industriale, l'Innovazione e il Trasferimento tecnologico (PRRIITT) "Progetti di ricerca industriale e sviluppo precompetitivo" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 30 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 1. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Emilia – Romagna _BAR_
Adresa: Via Aldo Moro 52 I-40127 Bologna _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ _BAR_ Ne _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 74/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kalábrie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Smlouva o investici _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge regionale 2 maggio 2001, n. 7, art 31 quater; Legge regionale 26 giugno 2003, n. 8, art 26; Deliberazione di Giunta regionale 26 aprile 2004, n. 242. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Celková částka dosahuje výše 25 milionů EUR, přičemž se předpokládá, že výdaje v roce 2005 budou činit 10 milionů a v roce 2006 15 milionů _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ Neposkytují se úvěrové podpory _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ Ne _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ Ne _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano: Odvětví oděvního a obuvnického průmyslu, informačních technologií a cestovního ruchu _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Automobilový průmysl _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ne _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Calabria _BAR_
Adresa: Via Massara, n.2 I-88100 Catanzaro _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ _BAR_ Ne _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 84/2005 _BAR_
Členský stát _BAR_ Česká republika _BAR_
Region _BAR_ Regiony soudržnosti NUTS II Střední Čechy, Jihozápad, Severozápad, Severovýchod, Jihovýchod, Střední Morava, Moravskoslezsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ Úspory energie _BAR_
Právní základ _BAR_ Zákon č.
47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání, par. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Režim podpory dotace _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 15 milionů EUR v letech 2004 – 2006 _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo průmyslu a obchodu _BAR_
Adresa: Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 85/2005 _BAR_
Členský stát _BAR_ Česká republika _BAR_
Region _BAR_ Regiony soudržnosti NUTS II Střední Čechy, Jihozápad, Severozápad, Severovýchod, Jihovýchod, Střední Morava, Moravskoslezsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ Obnovitelné zdroje energie _BAR_
Právní základ _BAR_ Zákon č.
47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání, par. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Režim podpory dotace _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 15 mil. euro v letech 2004 – 2006 _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo průmyslu a obchodu _BAR_
Adresa: Na Františku 32 CZ-110 15 Praha _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 102/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Benátsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora systému výrobních obvodů, které region Benátsko uznává _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge regionale del Veneto n. 8 del 4.4.2003, (in Bollettino ufficiale della Regione Veneto n. 36/2003): "Disciplina dei Distretti Produttivi ed Interventi di Politica Industriale locale". _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 17 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano Maximální podpora, kterou lze poskytnout: Až do výše 40 % způsobilých výdajů.
Maximální výše nákladů se pohybuje mezi 150000 EUR a 1000000 EUR podle typu projektu stanoveného v nabídkovém řízení _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do srpna 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano Podpora rozvoje regionálního výrobního systému rozčleněného do obvodů, které region Benátsko formálně uznává _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano s výjimkou jednotlivých podniků působících v odvětvích: zemědělství, rybolov, dopravní služby _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Veneto – Giunta Regionale _BAR_
Adresa: Palazzo Balbi Dorsoduro 3901 I-30100 Venezia _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano (článek se nepoužije, neboť podpora je určena výrobním obvodům) _BAR_ _BAR_
Další informace _BAR_ Alternativně lze zvolit nařízení (ES) 69/01 – režim "de minimis" _BAR_ _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 111/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Durynsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na výzkum a vývoj malým a středním podnikům s nejvyšším podílem cizího výkonu ve výši 70 % celkových výdajů způsobilých pro podporu záměru FuE (tzv. "Forschungsscheck") _BAR_
Právní základ _BAR_ Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 (ABl.
L 161 vom 26.6.1999) sowie Operationelles Programm des Freistaates Thüringen Verordnung (EG) Nr. 364/2004 der Kommission vom 25. Februar 2004 (ABl.
L 63 vom 28.02.2004) zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 (ABl.
L 10 vom 13.1.2001) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 5 a) – c) nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Doručení žádostí po 20. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Od 20. 6. 2005 do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Thüringer Ministerium für Wirtschaft, Technologie und Arbeit (TMWTA) _BAR_
Adresa: Max-Reger-Str.
4-8 D-99096 Erfurt Další informace: TMWTA Referatsleiter Technologieförderung Dr. Michael Kummer Tel: (49-361) 379 74 80 Fax: (49-361) 379 74 09 E-mail: Michael.Kummer@th-thueringen.de _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s čl. 6 a 6a nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 129/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Podpora se vztahuje na celé území Spolkové republiky _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Inovační program ERP Poznámka: Tento stručný popis podle nařízení o výjimce pro malé a střední podniky se vztahuje pouze na část programu II (fáze uvedení na trh) inovačního programu ERP, která je omezena na malé a střední podniky podle definice SpolečenstvíČást I programu (fáze FuE) se oznamuje samostatně podle rámce Společenství pro státní podpory na výzkum a vývoj _BAR_
Právní základ _BAR_ Beschluss der Bundesregierung vom 17.3.2005 zur Modifizierung des ERP-Innovationsprogramms _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka Poznámka: Částka se vztahuje na celý program, tedy na části programu I a II. Rozdělení prostředků na obě části bude stanoveno podle uplatnění nároků na jednotlivé části programu a nelze ji proto předem uvést. _BAR_ 50 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 10. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Z podpory jsou vyloučeny následující podniky: Podniky v nesnázích podle pokynů Společenství o státních podporách na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích _BAR_ _BAR_
—podniky, které se zabývají zpracováním a prodejem zemědělských produktů podle přílohy I Smlouvy o ES, v odvětví rybolovu. _BAR_ _BAR_
—Předpisy upravující citlivá odvětví (ocelářství, syntetická vlákna, doprava, stavba lodí) budou dodrženy. _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ — KfW Bankengruppe _BAR_
adresa Palmengartenstraße 5-9 D-60325 Frankfurt _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 176/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Sasko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Doplněné pokyny k pokynům saského ministerstva práce a hospodářství k podpoře středních podniků – Zlepšení výkonnosti podnikání – "Regionální spolupráce" ze dne 13. 9. 2005 _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 10. April 2001 (SächsGVBl.
S. 153) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,9 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Sächsische Aufbaubank-Förderbank _BAR_
Adresa: Pirnaische Strasse 9 D-01069 Dresden _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 202/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Sasko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Pokyny saského ministerstva práce a hospodářství k podpoře investic malých podniků ve strukturálně slabých oblastech _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 10. April 2001 (SächsGVBl.
S. 153) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2005 2,8 milionu EUR 2006 8,3 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 29. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Sächsische Aufbaubank-Förderbank _BAR_
Adresa: Pirnaische Straße 9 D-01069 Dresden _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 211/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Svobodné a hanzovní město Hamburk _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ HI Hamburg International Luftverkehrsgesellschaft mbh & Co. KG Oberhauptstraße 3 D-22335 Hamburg _BAR_
Právní základ _BAR_ Einzelfallentscheidung der Kreditkommission gemäß dem Gesetz über die Kreditkommission (Hamburgisches Gesetz- und Verordnungsblatt 1997, Nr. 18, Seite 133) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 110775 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano 7,5 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Doprava _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Freie und Hansestadt Hamburg Behörde für Wirtschaft und Arbeit Referat Finanzierungshilfen _BAR_
Adresa: Alter Steinweg 4 D-20459 Hamburg _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 215/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Berlín _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Úrokově zvýhodněné půjčky na investice na základě podnikatelského úvěru KfW malým a středním podnikům ("Berlin Kredit") _BAR_
Právní základ _BAR_ Investitionsbankgesetz vom 25. Mai 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 58,8 mill. EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory Počítá se s přibližně 400 žádostmi ročně a s průměrným individuálním závazkem ve výši 147000 EUR _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Neomezená, příp. omezena dobou platnosti nařízení o výjimkách ( 31. 12. 2006) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Senatsverwaltung für Wirtschaft, Arbeit und Frauen _BAR_
Adresa: Referat III D Martin-Luther- Str.
105 D-10820 Berlin _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 164/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 124/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Řecko _BAR_
Region _BAR_ Celý stát _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora určená malým a středním podnikům (viz definice v doporučení Komise ze dne 3. dubna 1996) na spolupráci mezi podniky v oblasti ochrany životního prostředí _BAR_
Právní základ _BAR_ ΠΔ 93/97 (ΦΕΚ 92/Α/16-5-97) "Όροι και διαδικασίες για την ένταξη και χρηματοδότηση έργων του ιδιωτικού τομέα σε προγράμματα ή τμήματα του Υπουργείου Ανάπτυξης τα οποία αναφέρονται στους τομείς Βιομηχανίας, Ενέργειας, Έρευνας και Τεχνολογίας" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim je poprvé zveřejněn v roce 2003 s uvedením rozpočtu ve výši 18480000 EUR (výdaje z veřejných i soukromých prostředků), očekává se, že režim bude znovu zveřejněn v roce 2004 _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Grant pouze ve výši 50 % (tato částka nesmí přesáhnout stropy uvedené v mapě regionální podpory, která byla schválena pro Řecko, navýšeno o 15 % u malých a středních podniků) _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ První zveřejnění v listopadu roku 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 2003 – 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Cílem je motivovat podnikatele v oblasti správy odpadu, resp. jeho využívání k řešení naléhavých ekologických problémů projevujících se na místní úrovni; kromě toho je cílem podpory z velké části odstranit deficit Řecka při výstavbě zařízení k likvidaci průmyslového a jiného odpadu _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna zpracovatelská odvětví s výjimkou odvětví, pro které platí Pokyny Společenství pro státní podporu v odvětví zemědělství (Úř. věst.
C 28, 1.2.2000, s. 2) _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministry of Development Directorate-General for Industry Directorate for Industrial Planning & Environment _BAR_
Adresa: Director: Ioannis Patiris Tel: (30-210) 696 92 68 Fax: (30-210) 696 92 43 _BAR_
Další informace _BAR_ Režim představuje akci 2.9.3 uvedenou v operačním programu pro konkurenceschopnost spolufinancovaným ze strukturálních fondů _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 143/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Marche _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora konkurenceschopnosti místních výrobních systémů _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera di Giunta regionale 20 aprile 2004, n. 435 recante "Disposizioni di prima attuazione art.
18 (Servizi avanzati per la competitività dei sistemi produttivi locali) della L.R. n. 20/2003 nonché utilizzo e riparto risorse del Fondo Unico 2001/2002/2003 destinato alle Leggi n.
266/97, art. 3, comma 6 e n.
317/91, art. 36" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Dostupná částka na rok 2004 dosahuje výše 3806827,60 EUR.
V letech 2005 a 2006 budou využívány zdroje (jejich výši doposud nelze určit) jednotného fondu, jež jsou použitelné právě v uvedených letech. _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Podpora je upravena režimem "de minimis" (nařízení (ES) č. 69/2001) nebo nařízením (ES) č. 70/2001 podle toho, pro co se subjekt žádající podporu rozhodne. V případě projektů, u nichž jsou stanoveny výlučně výdaje na služby a/nebo poradenství, dosáhne maximální hrubá míra regionální podpory 40 % nákladů projektu (bez ohledu na zvolený režim). V případě projektů, u nichž jsou stanoveny investiční výdaje hmotné i nehmotné povahy, jakož i výdaje na služby a/nebo poradenství, činnosti předkonkurenčního vývoje a průmyslového výzkumu maximální míra podpory dosáhne: 40 %, pokud bude zvolen režim "de minimis";pokud bude zvolen režim podle nařízení (ES) č. 70/2001;1)v případě výdajů na poradenství a služby 50 % HEP2)v případě investičních výdajů (hmotný a nehmotný investiční majetek), 15 % HEP pro malé podniky, 7,5 % HEP pro střední podniky3)v případě průmyslového výzkumu a předkonkurenčního vývoje (viz nařízení (ES) č. 364/2004).Regionální zdroje celkem pro každý projekt nesmějí překročit 40 % nákladů na samotný projekt. Proto v případě investičních projektů a projektů týkajících se služeb a při dodržení výše uvedené mezní hodnoty dosáhne celková maximální míra podpory 40 % celkových nákladů na projekt, a to při dodržení maximální míry podpory stanovené pro každý typ podpory _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od roku 2004 a v každém případě deset pracovních dnů po zaslání tohoto formuláře, jak vyžaduje článek 9 nařízení (ES) č. 70/2001 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora konkurenceschopnosti místních výrobních systémů prostřednictvím konsolidace a rozvoje průmyslových oblastí, jež budou založeny na následujících faktorech růstu: a) průmyslový výzkum, činnosti spjaté s předkonkurenčním vývojem a převodem technologií; b) internacionalizace a publicita; c) kvalita a inovace.
V tomto rámci hodlá region podporovat akce, jimiž subjekty se stálou organizací na území regionu (střediska služeb, konsorcia, konsorční společnosti zabývající se vývojem, podniky, výzkumná střediska a střediska zaměřená na převod technologií, univerzity) prezentují projekty, které: 1) se inspirují inovativními kritérii, pokud jde o nabídku obvyklých služeb na regionálním trhu; 2) jsou uskutečňovány při zaručení výrazného podílu samofinancování a zásady project financing v rámci významné spoluúčasti institucionálních nebo soukromých subjektů; 3) se doplňují s programy Společenství, s vnitrostátními nebo regionálními progamy.
Přednost mají: a) tvorba sítě určené inovacím; b) hospodářské oživení; c) spolupráce s odborníky zabývajícími se inovacemi; d) informatizované řízení obchodních transakcí; e) dosažení vysoké odborné způsobilosti; f) propojenost s propracovanými logistickými projekty; g) realizace pokročilých infrastruktur pro výrobu rovněž v rámci vytváření ekologicky vybavených průmyslových zón; h) rozvoj kvality oblasti a ekologické udržitelnosti podniku. _BAR_
Způsobilé výdaje _BAR_ Způsobilé podpory se týkají inovativních projektů s odpovídajícími minimálními hodnotami, které u projektů zaručí jejich hospodářskou nezanedbatelnost a v každém případě nebudou nižší než: 100000 EUR způsobilých nákladů pro projekty, které předpokládají výhradně služby a poradenství250000 EUR způsobilých nákladů pro projekty, které předpokládají investice hmotné a nehmotné povahy, služby a poradenství, jakož i výdaje na činnosti spjaté s předkonkurenčním vývojem a průmyslovým výzkumem.Pro podporu jsou způsobilé následující výdaje: hmotný a nehmotný investiční majetek, služby a poradenství v souladu s nařízením (ES) č. 69/2001 a nařízením (ES) č.
70/2001. Jsou vyňaty výdaje za poradenství nebo služby opakující se povahy, které jsou pro řízení podniku typické (účetnictví, mzdy atd.).
Lhůta pro způsobilé výdaje je stanovena takto: v případě režimu de minimis se jedná o datum, které následuje po uveřejnění nabídkového řízení;v případě režimu podle nařízení (ES) č. 70/2001 se jedná o datum, které následuje po podání žádosti _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Odvětví (klasifikace ISTAT '91) C, D, E, F a některé činnosti týkající se služeb pro výrobu (odvětví K, kód 72; kód 74; s omezením na 74.12.1, 74.12.2, 74.14.4, 74.14.5, 74.14.6, 74.2, 74.20.1, 74.20.2, 74.20.3, 74.20.4, 74.20.5, 74.20.6, 74.3, 74.30.1, 74.30.2, 74.4, 74.40.1, 74.40.2, 74.5, 74.60.1, 74.7, 74.70.1, 74.70.2, 74.82, 74.82.1, 74.82.2, 74.84.5, 74.84.6; odvětví O s omezením na následující kódy: 90.00.1, 90.00.2) s výjimkami a omezeními stanovenými v pravidlech Společenství pro státní podpory (včetně podpor vývozu a podpor automobilovému průmyslu) _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Marche, Servizio Industria e Artigianato _BAR_
Adresa: Via Tiziano 44 I-60100 Ancona _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 144/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Marche _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora konkurenceschopnosti místních výrobních systémů _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera di Giunta regionale 20 aprile 2004, n. 435 recante "Disposizioni di prima attuazione art.
18 (Servizi avanzati per la competitività dei sistemi produttivi locali) della L.R. n. 20/2003 nonché utilizzo e riparto risorse del Fondo Unico 2001/2002/2003 destinato alle Leggi n.
266/97, art. 3, comma 6 e n.
317/91, art. 36" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Dostupná částka na rok 2004 dosahuje výše 3806827,60 EUR.
V letech 2005 a 2006 budou využívány zdroje (jejich výši doposud nelze určit) jednotného fondu, jež jsou použitelné právě v uvedených letech _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V případě jiných odvětví než je odvětví zemědělství a průmyslu se odkazuje na nařízení (ES) č. 69/2001 o režimu "de minimis" nebo na nařízení (ES) č. 364/2004 podle toho, pro co se žadatel o podporu rozhodne. V tomto rámci v případě projektů, které předpokládají činnosti spjaté s předkonkurenčním vývojem a průmyslovým výzkumem, dosáhne maximální míra podpory výše: 40 %, pokud bude zvolen režim "de minimis";pokud bude zvolen režim podle nařízení (ES) č. 70/2001;1.60 % HEP v případě průmyslového výzkumu2.35 % HEP v případě činností spjatých s předkonkurenčním vývojemV případě projektů, které spadají do odvětví zemědělství a průmyslu: 1.60 % HEP v případě průmyslového výzkumu2.35 % HEP v případě činností spjatých s předkonkurenčním vývojemRegionální zdroje celkem pro každý projekt nesmějí překročit 40 % nákladů na samotný projekt. Proto v případě investičních projektů a projektů týkajících se služeb a při dodržení výše uvedené mezní hodnoty dosáhne celková maximální míra podpory 40 % celkových nákladů na projekt, a to při dodržení maximální míry podpory stanovené pro každý typ podpory _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od roku 2004 a v každém případě deset pracovních dnů po zaslání tohoto formuláře, jak vyžaduje článek 9 nařízení (ES) č. 70/2001 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora konkurenceschopnosti místních výrobních systémů prostřednictvím konsolidace a rozvoje průmyslových oblastí, jež budou založeny na následujících faktorech růstu: a) průmyslový výzkum, činnosti spjaté s předkonkurenčním vývojem a převodem technologií; b) internacionalizace a publicita; c) kvalita a inovace.
V tomto rámci hodlá region podporovat akce, jimiž subjekty se stálou organizací na území regionu (střediska služeb, konsorcia, konsorční společnosti zabývající se vývojem, podniky, výzkumná střediska a střediska zaměřená na převod technologií, univerzity) prezentují projekty, které: 1) se inspirují inovativními kritérii, pokud jde o nabídku obvyklých služeb na regionálním trhu; 2) jsou uskutečňovány při zaručení výrazného podílu samofinancování a zásady project financing v rámci významné spoluúčasti institucionálních nebo soukromých subjektů; 3) se doplňují s programy Společenství, s vnitrostátními nebo regionálními progamy.
Přednost mají: a) tvorba sítě určené inovacím; b) hospodářské oživení; c) spolupráce s odborníky zabývajícími se inovacemi; d) informatizované řízení obchodních transakcí; e) dosažení vysoké odborné způsobilosti; f) propojenost s propracovanými logistickými projekty; g) realizace pokročilých infrastruktur pro výrobu rovněž v rámci vytváření ekologicky vybavených průmyslových zón; h) rozvoj kvality oblasti a ekologické udržitelnosti podniku. _BAR_
Způsobilé výdaje _BAR_ Způsobilé podpory se týkají inovativních projektů s odpovídajícími minimálními hodnotami, které u projektů zaručí jejich hospodářskou nezanedbatelnost a v každém případě nebudou nižší než: 100000 EUR způsobilých nákladů pro projekty, které předpokládají výhradně služby a poradenství250000 EUR způsobilých nákladů pro projekty, které předpokládají investice hmotné a nehmotné povahy, služby a poradenství, jakož i výdaje na činnosti spjaté s předkonkurenčním vývojem a průmyslovým výzkumem.Pro podporu jsou způsobilé následující výdaje: průmyslový výzkum a činnosti spjaté s předkonkurenčním vývojem.
Lhůta pro způsobilé výdaje je stanovena takto: v případě režimu de minimis se jedná o datum, které následuje po uveřejnění nabídkového řízení;v případě režimu podle nařízení (ES) č. 364/2001 se jedná o datum, které následuje po podání žádosti. _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Odvětví (klasifikace ISTAT '91) C, D, E, F a některé činnosti týkající se služeb pro výrobu (odvětví K, kód 72; kód 74; s omezením na 74.12.1, 74.12.2, 74.14.4, 74.14.5, 74.14.6, 74.2, 74.20.1, 74.20.2, 74.20.3, 74.20.4, 74.20.5, 74.20.6, 74.3, 74.30.1, 74.30.2, 74.4, 74.40.1, 74.40.2, 74.5, 74.60.1, 74.7, 74.70.1, 74.70.2, 74.82, 74.82.1, 74.82.2, 74.84.5, 74.84.6; odvětví O s omezením na následující kódy: 90.00.1, 90.00.2) s výjimkami a omezeními stanovenými v pravidlech Společenství pro státní podpory (včetně podpor vývozu a podpor automobilovému průmyslu).
Odvětví zemědělství a průmyslu s odkazem na následující kódy (klasifikace ISTAT '91): 15.11.1, 15.11.2, 15.12.1, 15.13, 15.31, 15.32, 15.33, 15.41.1, 15.41.2, 15.42.1, 15.42.2, 15.51.1, 15.61.1, 15.61.2, 15.62, 15.7, 15.83, 15.92, 15.93, 15.94, 15.95, 15.97, 16, 51.23.2, 51.32.1, 51.32.2, 51.32.3, len a canapa, produkty lesnictví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Marche, Servizio Industria e Artigianato _BAR_
Adresa: Via Tiziano 44 I-60100 Ancona _BAR_
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Rady 2006/…/SVV
ze dne …,
kterým se mění rozhodnutí 2002/348/SVV o bezpečnosti v souvislosti s fotbalovými zápasy mezinárodního rozměru
(2006/C 164/05)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. a) a b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na podnět Rakouské republiky,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Cílem Evropské unie je mimo jiné poskytovat svým občanům v prostoru svobody, bezpečnosti a práva vysokou úroveň ochrany tím, že rozvíjí společný postup členských států v oblasti policejní spolupráce.
(2) Dne 25. dubna 2002 přijala Rada rozhodnutí 2002/348/SVV [2], které zřídilo v každém členském státě národní fotbalové informační středisko jako místo určené pro sdílení policejních informací ohledně fotbalových zápasů mezinárodního rozměru.
Uvedené rozhodnutí stanoví úkoly a postupy, které má každé národní informační středisko přijmout.
(3) S ohledem na zkušenosti z minulých let, jako je Mistrovství Evropy v roce 2004 a odborníky provedené vyhodnocení mezinárodní policejní spolupráce v rámci tohoto turnaje, a s ohledem na rozsáhlou policejní spolupráci v souvislosti s mezinárodními a klubovými zápasy v Evropě obecně by mělo být dané rozhodnutí přezkoumáno a aktualizováno.
V posledních letech počet příznivců, kteří cestují za zápasy do zahraničí, nadále narůstá.
Proto je pro příslušné orgány nezbytné posílit spolupráci a profesionalizovat výměnu informací, aby se předešlo narušením veřejného pořádku a aby bylo každému členskému státu umožněno provést účinné hodnocení rizik.
Navrhované změny plynou ze zkušeností nashromážděných v několika národních fotbalových informačních střediscích při jejich každodenní práci a měly by těmto střediskům umožnit pracovat cílenějším a profesionálnějším způsobem, zajišťujíce výměnu vysoce kvalitních informací.
(4) Těmito změnami nejsou dotčeny stávající vnitrostátní předpisy, zejména rozdělení a úkoly různých orgánů a útvarů v dotyčných členských státech, a výkon pravomocí Komise podle Smlouvy o založení Evropského společenství,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Rozhodnutí Rady 2002/348/SVV se mění takto:
1) článek 2 se mění takto:
a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:
"2. Národní fotbalová informační střediska mají v souladu s použitelnými vnitrostátními a mezinárodními pravidly přístup k informacím zahrnujícím osobní údaje o rizikových příznivcích."
b) doplňuje se nový odstavec, který zní:
"6. Národní fotbalová informační střediska ku prospěchu jiných národních fotbalových informačních středisek vydávají a rozšiřují pravidelná všeobecná nebo tematická národní hodnocení výtržností spojených s fotbalem.";
2) v článku 3 se doplňuje nový odstavec, který zní:
"4. Informace se vyměňují za použití odpovídajících formulářů uvedených v dodatku příručky s doporučeními pro mezinárodní policejní spolupráci a opatřeními k předcházení násilí a výtržností a boji proti nim v souvislosti s fotbalovými zápasy mezinárodního rozměru, které se týkají alespoň jednoho členského státu.
Národní fotbalová informační střediska zajišťují, aby informace, které zasílají, byly úplné a v souladu s uvedenými formuláři."
Článek 2
Rada vyhodnotí provádění tohoto rozhodnutí do … [3].
Článek 3
Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění
Statistické údaje ohledně technických předpisů oznámených v roce 2005 v rámci procedury upravované směrnicí 98/34/ES
Informace poskytované Komisí podle článku 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES stanovující postup při poskytování informací na poli technických norem a předpisů a pravidel pro služby informační společnosti [1]
(2006/C 166/02)
(Text s významem pro EHP)
I. TYPY REAKCÍ ZASLANÝCH ČLENSKÝM STÁTŮM ES VE VZTAHU K NÁVRHŮM, KTERÉ JEDNOTLIVÉ ZEMĚ OZNAMOVALY
Členský stát _BAR_ Oznámení _BAR_ Připomínky [2] _BAR_ Podrobná vyjádření [3] _BAR_ Návrhy na akty Společenství _BAR_
Členský stát _BAR_ Komise _BAR_ ESVO [4] _BAR_ Členský stát _BAR_ Komise _BAR_ 9(3) [5] _BAR_ 9(4) [6] _BAR_
Belgie _BAR_ 20 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Dánsko _BAR_ 27 _BAR_ 10 _BAR_ 9 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_
Německo _BAR_ 60 _BAR_ 17 _BAR_ 16 _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Španělsko _BAR_ 35 _BAR_ 10 _BAR_ 13 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Finsko _BAR_ 6 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Francie _BAR_ 82 _BAR_ 31 _BAR_ 31 _BAR_ 0 _BAR_ 6 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Řecko _BAR_ 12 _BAR_ 3 _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Irsko _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Itálie _BAR_ 46 _BAR_ 17 _BAR_ 13 _BAR_ 0 _BAR_ 8 _BAR_ 16 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 4 _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Nizozemí _BAR_ 51 _BAR_ 5 _BAR_ 13 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Rakousko _BAR_ 49 _BAR_ 11 _BAR_ 14 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 6 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 7 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Švédsko _BAR_ 45 _BAR_ 6 _BAR_ 12 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 5 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_
Spojené království _BAR_ 98 _BAR_ 37 _BAR_ 30 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Lotyšsko _BAR_ 18 _BAR_ 7 _BAR_ 10 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Malta _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Kypr _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Česká republika _BAR_ 27 _BAR_ 11 _BAR_ 11 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Mad'arsko _BAR_ 28 _BAR_ 10 _BAR_ 12 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Litva _BAR_ 7 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Estonsko _BAR_ 7 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Slovinsko _BAR_ 19 _BAR_ 4 _BAR_ 6 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Polsko _BAR_ 26 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Slovensko _BAR_ 63 _BAR_ 28 _BAR_ 40 _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
EU Celkem _BAR_ 739 _BAR_ 228 _BAR_ 264 _BAR_ 0 _BAR_ 45 _BAR_ 77 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_
II. ROZPIS NÁVRHŮ OZNÁMENÝCH ČLENSKÝMI STÁTY EU PODLE SEKTORŮ
Sektor _BAR_ BE _BAR_ DK _BAR_ DE _BAR_ ES _BAR_ FI _BAR_ FR _BAR_ GR _BAR_ IE _BAR_ IT _BAR_ LU _BAR_ NL _BAR_ AT _BAR_ PT _BAR_ SE _BAR_ UK _BAR_ LT _BAR_ MT _BAR_ CY _BAR_ CZ _BAR_ HU _BAR_ LV _BAR_ EE _BAR_ SI _BAR_ PL _BAR_ SK _BAR_ EU Celkem _BAR_
Stavebnictví _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 17 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 11 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 17 _BAR_ 1 _BAR_ 5 _BAR_ 17 _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 8 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 98 _BAR_
Potraviny a zemědělské produkty _BAR_ 5 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 0 _BAR_ 18 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 13 _BAR_ 0 _BAR_ 13 _BAR_ 9 _BAR_ 1 _BAR_ 7 _BAR_ 15 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 8 _BAR_ 8 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 10 _BAR_ 130 _BAR_
Chemikálie _BAR_ 0 _BAR_ 5 _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 7 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 31 _BAR_
Léčiva _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 20 _BAR_
Domácí a rekreační vybavení _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 16 _BAR_
Strojní zařízení _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 5 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 16 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 6 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 5 _BAR_ 3 _BAR_ 60 _BAR_
Energie, rudy, dřevo _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 29 _BAR_ 6 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 19 _BAR_ 74 _BAR_
Životní prostředí, obaly _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 6 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 6 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 5 _BAR_ 1 _BAR_ 42 _BAR_
Zdravotnictví, zdravotnické zařízení _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 5 _BAR_
Doprava _BAR_ 2 _BAR_ 8 _BAR_ 5 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 8 _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 14 _BAR_ 28 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 9 _BAR_ 0 _BAR_ 102 _BAR_
Telekomunikace _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 12 _BAR_ 0 _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 6 _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 24 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 25 _BAR_ 99 _BAR_
Různé produkty _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 6 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 33 _BAR_
Služby informační společnosti _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 11 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 29 _BAR_
Celkem na členský stát _BAR_ 20 _BAR_ 27 _BAR_ 60 _BAR_ 35 _BAR_ 6 _BAR_ 82 _BAR_ 12 _BAR_ 1 _BAR_ 46 _BAR_ 4 _BAR_ 51 _BAR_ 49 _BAR_ 7 _BAR_ 45 _BAR_ 98 _BAR_ 18 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 27 _BAR_ 28 _BAR_ 7 _BAR_ 7 _BAR_ 19 _BAR_ 26 _BAR_ 63 _BAR_ 739 _BAR_
III. PŘIPOMÍNKY VZTAHUJÍCÍ SE K NÁVRHŮM OZNÁMENÝM ISLANDEM, LICHTENŠTEJNSKEM, NORSKEM [7] A ŠVÝCARSKEM [8]
Země _BAR_ Oznámení _BAR_ Připomínky ES [9] _BAR_
Island _BAR_ 17 _BAR_ 10 _BAR_
Lichtenštejnsko _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_
Norsko _BAR_ 34 _BAR_ 17 _BAR_
Švýcarsko _BAR_ 6 _BAR_ 2 _BAR_
Celkem _BAR_ 61 _BAR_ 31 _BAR_
IV. ROZPIS NÁVRHŮ OZNÁMENÝCH ISLANDEM, LICHTENŠTEJNSKEM, NORSKEM A ŠVÝCARSKEM PODLE SEKTORŮ
Sektor _BAR_ Island _BAR_ Lichtenštejnsko _BAR_ Norsko _BAR_ Švýcarsko _BAR_ Celkem na sektor _BAR_
Stavebnictví _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
Potraviny a zemědělské produkty _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_ 18 _BAR_ 1 _BAR_ 24 _BAR_
Chemikálie _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_
Léčiva _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
Energie, rudy, dřevo _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
Životní prostředí, obaly _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 5 _BAR_
Doprava _BAR_ 8 _BAR_ 0 _BAR_ 10 _BAR_ 0 _BAR_ 18 _BAR_
Telekomunikace _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_
Různé produkty _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_
Služby informační společnosti _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_
Celkem na stát _BAR_ 17 _BAR_ 4 _BAR_ 34 _BAR_ 6 _BAR_ 61 _BAR_
V. TABULKA ROZDĚLENÍ PROJEKTŮ OHLÁŠENÝCH TURECKEM PODLE SEKTORŮ A POZNÁMKY K TĚMTO PROJEKTŮM
Turecko _BAR_ Sektory _BAR_ Poznámky EU _BAR_
Celkem _BAR_ _BAR_ — _BAR_
VI. STATISTICKÉ ÚDAJE O PROCEDURÁCH APLIKOVANÝCH PŘI PORUŠENÍ PŘEDPISŮ, KTERÉ PROBÍHALY V ROCE 2005 A KTERÉ BYLY INICIOVÁNY PODLE ČLÁNKU 226 SMLOUVY O ES VE VZTAHU K NÁRODNÍM TECHNICKÝM PŘEDPISŮM PŘIJATÝM V ROZPORU S USTANOVENÍMI SMĚRNICE 98/34/ES
(Celkem na členský stát) _BAR_
Země _BAR_ Počet _BAR_
Belgie _BAR_ 1 _BAR_
Španělsko _BAR_ 1 _BAR_
Irsko _BAR_ 1 _BAR_
Mad'arsko _BAR_ 1 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 1 _BAR_
EU Celkem _BAR_ 5 _BAR_
[1] Směrnice 98/34/ES ze dne 22. června 1998 (Úř. věst.
L 204 ze dne 21. července 1998) konsoliduje směrnici 83/189/EHS ve znění novelizovaném hlavně směrnicemi 88/182/EHS a 94/10/ES.
Směrnice 98/34/ES byla novelizována směrnicí 98/48/ES ze dne 20. července 1998 (Úř. věst.
L 217 ze dne 5. srpna 1998), jež rozšířila její působnost tak, aby zahrnovala i služby informační společnosti.
Vstoupila v platnost dne 5. srpna 1999.
[2] Článek 8(2) příslušné směrnice.
[3] Článek 9(2) příslušné směrnice ("podrobné stanovisko ... v tom smyslu, že by navrhované opatření mohlo vytvářet překážky volnému pohybu zboží či služeb nebo svobodě ustavování provozovatelů služby v rámci vnitřního trhu").
[4] Na základě Smlouvy o Evropském hospodářském prostoru aplikují země ESVO, které jsou smluvními stranami této smlouvy, směrnici 98/34/ES upravenou dle potřeb v souladu s bodem 1 kapitoly XIX dodatku II, a proto mohou vznášet připomínky ve vztahu k návrhům oznámeným členskými státy Společenství.
Švýcarsko může také vznášet připomínky na základě neformální smlouvy o výměně informací na poli technických předpisů.
[5] Článek 9(3) příslušné směrnice vyžadující, aby členské státy odložily přijetí oznámeného návrhu (s výjimkou návrhů předpisů týkajících se služeb) o dvanáct měsíců od data, kdy je obdrží Komise, jestliže tato ohlásí svůj úmysl v této věci navrhnout či přijmout směrnici, nařízení či rozhodnutí.
[6] Článek 9(4) příslušné směrnice vyžadující, aby členské státy odložily přijetí oznámeného návrhu o dvanáct měsíců od data, kdy je obdrží Komise, jestliže tato ohlásí, že došla k názoru, že se návrh týká záležitosti, kterou řeší návrh směrnice, nařízení či rozhodnutí, který byl předložen Radě.
[7] Smlouva o Evropském hospodářském prostoru (viz poznámka 4) požaduje, aby země ESVO, které jsou smluvními stranami této smlouvy, oznamovaly Komisi návrhy technických předpisů.
[8] Na základě neformální smlouvy o výměně informací na poli technických předpisů (viz poznámka 4) poskytuje Švýcarsko Komisi své návrhy technických předpisů.
[9] Jediným typem reakce Společenství, kterou umožňuje Smlouva o Evropském hospodářském prostoru (viz poznámky 4 a 7), je možnost vznést připomínky (článek 8(2) směrnice 98/34/ES, jako též v bodě 1 kapitoly XIX dodatku II k této smlouvě).
Stejný typ reakce může být aplikován ve vztahu ke švýcarským oznámením provedeným na základě neformální dohody Společenství a Švýcarska (viz poznámky 4 a 8).
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 166/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 15/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ celé Maďarsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podle nabídkového řízení nesoucího název Regionální univerzitní znalostní centra jsou pro podporu způsobilé tyto činnosti: "podpora na ochranu duševního vlastnictví (registrace patentů, modelů, ochranných známek a návrhů) kromě případů velkých podniků" _BAR_
Právní základ _BAR_ A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Očekává se, že roční výdaje na podporu ochrany duševního vlastnictví (registrace patentů, modelů, ochranných známek a návrhů) dosáhnou výše 64 milionů HUF _BAR_
Maximální výše podpory _BAR_ Na základní výzkum 100 %, na aplikovaný výzkum 60 % a na rozvoj předcházející vstupu na trh 35 % _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 3. prosince 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ červen 2006 (platby do prosince 2008) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Rozšíření rozsahu podpory na výzkum a vývoj s cílem zahrnout výdaje na ochranu duševního vlastnictví (registrace patentů, modelů, ochranných známek a návrhů) _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: _BAR_ Název: Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal _BAR_
Adresa: Szervita tér 8. H-1052 Budapest _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 81/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Řecko _BAR_
Region _BAR_ Celá země s výjimkou Attiky _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory na základě iniciativy Společenství Leader+ 2000 – 2006 _BAR_
Právní základ _BAR_ ΚΟΙΝΗ ΥΠΟΥΡΓΙΚΗ ΑΠΟΦΑΣΗ 528 ΑΡΙΘ.
ΠΡΩΤΟΚΟΛΟΥ 350/ 12.2.2003 (ΦΕΚ Β' 235/ 28.2.2003) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka za rok _BAR_ 96357848 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Podle čl. 4 odst.
2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ květen 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Υπουργίο Αγροτικής Ανάπτυξης & Τροφίμων, Ειδική Γραμματεία Γ'Κ.Π.Σ. Eιδική Υπηρεσία διαχείρισης LEADER+ _BAR_
Adresa: Λεωφόρος Αθηνών 58, Τ.Κ. GR-104 41 Αθήνα _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 147/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Česká republika _BAR_
Region _BAR_ Česká republika _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ Příspěvek formou dotace na účast malých a středních podnikatelů v České republice při přípravě projektů výzkumu a technologického vývoje do 6. rámcového programu EU _BAR_
Právní základ _BAR_ Zákon č.
47/2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,097 milión(ů) EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,003 milión(ů) EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 8. 2005. _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název Ministerstvo průmyslu a obchodu _BAR_
Adresa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 165/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Regionální plán hospodářského rozvoje – opatření D úvěr "Záruční fond pro malé a střední podniky" _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreto n. 3883 del 15.7.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka záručního fondu _BAR_ 12,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 250 milionů EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Srpen 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ těžba surovinzpracovatelské činnostiprodukce a distribuce elektrické energie, plynu a vodystavebnictvívelkoobchod a maloobchodhotely a restauracedoprava, skladování a komunikaceoblast nemovitostí, pronájmy, informatika, výzkum a služby pro podnikydalší veřejné, sociální a osobní služby _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název Regione Toscana _BAR_
Adresa Via di Novoli, 26 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 167/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchod Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ MSP – Přístup k finančním prostředkům (SME – Access to Finance) _BAR_
Právní základ _BAR_ RDA Act 1999 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka v období 15 měsíců _BAR_ 7 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 10. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Fergus Mitchell _BAR_
Adresa: One North East Stella House Goldcrest Way Newburn Riverside Newcastle upon Tyne NE15 8NY United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 168/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Regionální zákon č. 39 ze dne 24. února 2005 – Ustanovení v oblasti energie – Čl. 22 (finanční pobídky) odst. 2 _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera G.R. 846 del 29.8.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 500000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 5a odst. 3 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 364/2004 _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 14. října 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Toscana _BAR_
Adresa: Via di Novoli, 26 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ne _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 169/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Sardinie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Výzkumný a rozvojový program "bioinformační technologie aplikované v osobním lékařství" _BAR_
Právní základ _BAR_ Atto integrativo all'Accordo di Programma Quadro in materia di Società dell'Informazione, stipulato in data 13 aprile 2005 tra Governo della Repubblica Italiana e Regione Autonoma della Sardegna.
Fonte di finanziamento: Delibera CIPE 9 maggio 2003 n. 17. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2005: 840000 EUR 2006: 1470000 EUR 2007: 1890000 EUR Celkem: 4200000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 5a nařízení ES č. 364/04 _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 11. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2007; podpůrné opatření bude upraveno v případě změny právních předpisů Společenství v oblasti státních podpor po 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Autonoma della Sardegna – Assessorato degli affari generali, personale e riforma della Regione– Direzione generale degli affari generali e riforma della Regione _BAR_
Adresa I-Cagliari, via XXIX novembre 1847, 23 tel.
(39-070) 606 61 00 fax (39-070) 606 61 08 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 173/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Marine current Turbines Ltd. _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 703903 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 22. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Odpovídající platby lze vyplácet až do 31. března 2007 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (slapová energie) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 182/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales a Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Charter Solutions Ltd. _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 218000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od: 13. října 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do: 31. prosince 2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše).
Odpovídající platby lze vyplácet až do 30. června 2008 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 188/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Gelderland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Cornelissen Transport B.V. _BAR_
Právní základ _BAR_ Verordening (EG) nr.
70/2001, in het bijzonder de overwegingen 4 en 13, en artikelen 1 en 5 jo. de Subsidieregeling marktgericht innoveren en implementeren Gelderland II (MI&I-regeling), in het bijzonder de artikelen 1.1 onder c en 1.1 onder d _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 20000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano Podpora se vztahuje na méně než 50 % poplatků za poradenství ve výši 45000 EUR _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. 11. 2005 (den vydání rozhodnutí je 25. 10. 2005) _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Jedná se o jednorázovou podporu, doba projektu je od 20. prosince 2005 do 1. května 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano Podpora na konzultační služby týkající se inovací v podniku _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Gedeputeerde Staten van Overijssel _BAR_
Adresa: Postbus 9090 6800 GX Arnhem Nederland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 190/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Ligurie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ opatření 2.1 "řízení recyklace odpadů a podpora ochrany životního prostředí" – podopatření B) "ochrana životního prostředí" podopatření C) "bezpečnost práce" _BAR_
Právní základ _BAR_ Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006, approvato con Decisione Commissione Europea C(2004) n. 4369 del 5.11.2004;Complemento di Programmazione del Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006 approvato con Deliberazione Giunta Regionale n. 1166 del 7.10.2005;Bando della misura 2.1-sottomisura B) " Tutela Ambientale" e C) "Sicurezza sul lavoro", approvati con Deliberazione della Giunta Regionale n. 1269 del 28.10.2005. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,89 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: MCC SPA _BAR_
Adresa: Via Piemonte 51 I-00187 Roma _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 198/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Centralny _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Przedsiębiorstwo Robót Drogowo – Inżynieryjnych "PRDI" S.A. w Mławie _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 ust.
3 i 4 w związku z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. 130/1997 poz.
855) § 8 ust.
1 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,095610 milionu EUR [1] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 20. 10. 2015 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikùm _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádředná hrubou mírou podpory.
--------------------------------------------------
Oznámení Komise o datu použití protokolů o pravidlech původu umožňujících diagonální kumulaci mezi Společenstvím, Alžírskem, Bulharskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Rumunskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy
(2006/C 166/04)
Za účelem vytvoření diagonální kumulace původu mezi Společenstvím, Alžírskem, Bulharskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Rumunskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy se Společenství a dotčené země prostřednictvím Evropské komise vzájemně informují o platných pravidlech původu s ostatními zeměmi.
Níže uvedená tabulka založená na oznámeních od dotčených zemí podává přehled protokolů o pravidlech původu, které umožňují diagonální kumulaci, a udává datum, od kterého lze kumulaci uplatnit.
Tato tabulka nahrazuje předchozí tabulku (Úř. věst.
C 87, 11.4.2006).
Připomíná se, že kumulaci lze použít pouze tehdy, když mají země konečné výroby a země konečného určení uzavřené dohody o volném obchodu obsahující totožná pravidla původu, a to se všemi zeměmi podílejícími se na získání statusu původu, tj. se všemi zeměmi, z nichž pocházejí všechny použité materiály.
Materiály pocházející ze země, která se zeměmi konečné výroby a zeměmi konečného určení příslušnou dohodu neuzavřela, se považují za nepůvodní.
Konkrétní příklady jsou obsaženy ve vysvětlivkách k evropsko-středomořským protokolům o pravidlech původu [1].
Připomíná se také, že:
- Švýcarsko a Lichtenštejnské knížectví tvoří celní unii,
- v Evropském hospodářském prostoru, který sestává z EU, Islandu, Lichtenštejnska a Norska, je datum použití 1. listopadu 2005.
ISO-alfabetické dvoumístné kódy pro země uvedené v tabulce jsou:
—Alžírsko _BAR_ DZ _BAR_
—Bulharsko _BAR_ BG _BAR_
—Egypt _BAR_ EG _BAR_
—Faerské ostrovy _BAR_ FO _BAR_
—Island _BAR_ IS _BAR_
—Izrael _BAR_ IL _BAR_
—Jordánsko _BAR_ JO _BAR_
—Libanon _BAR_ LB _BAR_
—Maroko _BAR_ MA _BAR_
—Norsko _BAR_ NO _BAR_
—Rumunsko _BAR_ RO _BAR_
—Švýcarsko _BAR_ CH _BAR_
—Sýrie _BAR_ SY _BAR_
—Tunisko _BAR_ TN _BAR_
—Turecko _BAR_ TR _BAR_
—západní břeh Jordánu a pásmo Gazy _BAR_ PS _BAR_
Datum použití protokolů o pravidlech původu ustanovujících diagonální kumulaci v celoevropsko-středomořské oblasti
_BAR_ EU _BAR_ DZ _BAR_ BG _BAR_ CH(EFTA) _BAR_ EG _BAR_ FO _BAR_ IL _BAR_ IS(EFTA) _BAR_ JO _BAR_ LB _BAR_ LI(EFTA) _BAR_ MA _BAR_ NO(EFTA) _BAR_ PS _BAR_ RO _BAR_ SY _BAR_ TN _BAR_ TR _BAR_
EU _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
DZ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
BG _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CH(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_
EG _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
FO _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
IL _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 9. 2. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_
IS(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_
JO _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 9. 2. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
LB _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
LI(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_
MA _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
NO(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_
PS _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
RO _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_
SY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
TN _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
TR _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_
[1] Úř. věst.
C 16, 21.1.2006.
--------------------------------------------------
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2006/C 166/07)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1]
Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství [2] se mění následovně:
Na straně 9 se za stávající text vkládá text, který zní:
"G. Nulová celní sazba na vícečipové integrované obvody (MCP)
Vícečipové integrované obvody složené ze dvou nebo více vzájemně propojených monolitických integrovaných obvodů pro všechny záměry a účely neoddělitelně spojených, které mohou být na jednom či více izolačních substrátech, též s montážními rámečky, avšak bez jiných aktivních či pasivních obvodových prvků.
Vícečipové integrované obvody se obvykle dodávají v těchto konfiguracích:
- dva nebo více monolitických integrovaných obvodů umístěných vedle sebe;
- dva nebo více monolitických integrovaných obvodů umístěných na sobě;
- kombinace výše uvedených konfigurací sestávající ze tří nebo více monolitických integrovaných obvodů.
Tyto monolitické integrované obvody jsou spojeny a vzájemně propojeny do jediného celku a mohou být zapouzdřeny zalitím nebo jiným způsobem.
Pro všechny záměry a účely jsou spojeny neoddělitelně, tj. ačkoli by teoreticky bylo možné některé prvky odstranit a nahradit, představovalo by to dlouhotrvající a náročný úkol, který by za normálních výrobních podmínek nebyl hospodárný.
Izolační substráty vícečipových integrovaných obvodů mohou obsahovat elektricky vodivé oblasti.
Tyto oblasti mohou být tvořeny zvláštními materiály nebo uspořádány do zvláštních tvarů, aby zajišťovaly pasivní funkce jiným způsobem než prostřednictvím diskrétních obvodových prvků.
Jsou-li v substrátu vodivé oblasti, jsou zpravidla využívány jako prostředek pro propojení monolitických integrovaných obvodů.
Tyto substráty se rovněž mohou nazývat "vložky" nebo "rozpěrné vložky", pokud jsou umístěny nad nejspodnějším čipem.
Monolitické integrované obvody jsou vzájemně propojeny různými prostředky, například lepidly, drátovými spoji nebo technologií "flip chip".
Vícečipové integrované obvody se zařazují takto:
i) vícečipové integrované obvody, které představují úplný stroj či zařízení (nebo stroj či zařízení zařazované jako úplné), do čísla příslušného pro tento stroj nebo zařízení;
ii) jiné vícečipové integrované obvody v souladu s ustanoveními pro zařazování částí a součástí strojů (zejména poznámkou 2 b) a c) ke třídě XVI).
Pro uvedené osvobození od cla jsou způsobilé pouze vícečipové integrované obvody zařazené do čísel 8418, 8422, 8450, 8466, 8473, 8517, 8518, 8522, 8523, 8525, 8528, 8529, 8530, 8531, 8535, 8536, 8537, 8538, 8543, 8548, 8708, 9009, 9026, 9031 a 9504."
Na straně 344:
8542 _BAR_ Elektronické integrované obvody a mikrosestavy Za stávající text se vkládá následující text: "Toto číslo nezahrnuje vícečipové integrované obvody (MCP) složené ze dvou nebo více vzájemně propojených monolitických integrovaných obvodů pro všechny záměry a účely neoddělitelně spojených, které mohou být na jednom či více izolačních substrátech, též s montážními rámečky, avšak bez jiných aktivních či pasivních obvodových prvků (viz též vysvětlivky ke třídě II – Zvláštní ustanovení, G. Nulová celní sazba na vícečipové integrované obvody (MCP))." _BAR_
[1] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 996/2006 (Úř. věst. L 179, 1.7.2006, s. 26).
[2] Úř. věst.
C 50, 28.2.2006, s. 1.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 167/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 26/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ The Merthyr Tydfil Institute for the Blind _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 241032 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 6. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12. 2006 Pozn. Jak uvedeno výše, příslib dotace byl učiněn před 31. lednem 2006. Přislíbené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 1. září 2007(v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Další zpracovatelská odvětví (vnitřní a venkovní nábytek) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 83/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Estonsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program státních podpor malým a středním podnikům v odvětví odpadového hospodářství _BAR_
Právní základ _BAR_ 1)Keskkonnaministri 22. märtsi 2005. a määrus nr 18 "Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks — ühtne programmdokument aastateks 2004 — 2006" 4. prioriteedi "Infrastruktuur ja kohalik areng" meetme 4.2 "Keskkonna-infrastruktuuri arendamine" raames toetuse andmise tingimused (RTL, 29.3.2005, 35, 493)2)"Keskkonnaprojektide finantseerimise kord" (Kinnitatud SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse nõukogu poolt 2.3.2005.a) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Estonská republika – 6,4 milionu EUR EFRR 6,4 milionu EUR Celkem 12,8 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Keskkonnaministeerium _BAR_
Adresa: Barva mnt 7a EE-10117 Tallinn _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 108/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Kypr _BAR_
Region _BAR_ Oblasti cíle 2 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Plán podpory pro malé a střední podniky na podporu alternativních hospodářských činností spojených s cestovním ruchem na venkově _BAR_
Právní základ _BAR_ Απόφαση του Υπουργικού Συμβουλίου με αριθ.
59.841 και ημερομηνία 14 Απριλίου 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5,1 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano: 30 % původní investice _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano: Cestovní ruch _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως _BAR_
Adresa: Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη, 1454 CY-Λευκωσία _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení. Maximální částka podpory pro jednoho příjemce je 0,3 milionu EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 124/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Estonsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora projektů výzkumu a vývoje _BAR_
Právní základ _BAR_ "Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks — ühtne programmdokument aastateks 2004 — 2006" meetme nr 2.3 "Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine" osa "Teadus- ja arendustegevuse projektide toetamine" tingimused Majandus- ja kommunikatsiooniministri 9. mai 2005. a määrus nr 51 (RTL, 26.5.2005, 56, 787) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Rozpočet podpor na léta 2003 – 2006 činí 250 milionů EEK [1] (15,97 milionu EUR), z toho EFRR: 11,98 milionu EUREstonsko: 3,99 milionu EURCelková roční částka činí přibližně 125 milionů EEK _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 26. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus _BAR_
Adresa: Liivalaia 13/15 EE-Tallinn 10118 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 136/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Řecko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory.
Obchodní plány pro mikropodniky a malé podniky definované v doporučení Komise 2003/361/ES _BAR_
Právní základ _BAR_ Ν.
2244/94 (άρθρο 7, παρ.dans 4) και Π.Δ. 98/96. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Režim podpory byl v průběhu trvání Obchodního programu pro konkurenceschopnost (2000 – 2006) poprvé oznámen v říjnu 2001 s veřejnými výdaji ve výši 48,7 milionů EUR, podruhé v listopadu 2002 s veřejnými výdaji ve výši 43,9 milionů EUR, potřetí v lednu 2004 s veřejnými výdaji ve výši 44 milionů EUR a počtvrté v květnu 2005 s veřejnými výdaji ve výši 90,6 milionů EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 55 %, pouze dotace _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Čtvrté oznámení, květen 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ 2005 – 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Opatření je zaměřeno na pomoc mikropodnikům a malým podnikům s maximálně 50 zaměstnanci, které působí ve zpracovatelském průmyslu, při zlepšování jejich konkurenceschopnosti prováděním integrovaného dvouletého obchodního plánu, jenž se týká technologické a organizační modernizace _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví s výjimkou: zemědělstvírybolovuakvakulturypodpory související s vyvezeným množstvím nebo s distribučními sítěmispecifických odvětví průmyslu, na která se vztahují restriktivní zásady (ocelářství, stavba lodí, výroba motorů, syntetická vlákna apod.) _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo pro rozvoj Generální sekretariát pro průmysl Ředitelství malých a středních podniků Ředitel: Κ. Vlahoulis Tel.: (30-210) 696 92 70 Fax: (30-210) 696 92 40 _BAR_
Ostatní údaje _BAR_ Částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku nesmí přesáhnout 550000 EUR; v průměru bude představovat 250000 EUR _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 142/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Regionální zákon č. 36/95 ve znění regionálního zákona č. 101/98. Schválení nových nabídkových řízení pro programy rozvoje řemeslné výroby v letech 2005 – 2007 _BAR_
Právní základ _BAR_ L. R. n. 36 del 4.4.1995 modificata alla L. R. n. 101 del 29.12.1998 Delibera G. R. n. 552 del 3.6.2003 Delibera G. R. n. 559 del 23.5.2005 Decreto dirigenziale n. 3042 del 31.5.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 7,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Toscana _BAR_
Adresa: Via di Novoli, 26 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 152/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kampánie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Regionální záruční fond pro financování střednědobých a dlouhodobých investic malých a středních podniků v Kampánii _BAR_
Právní základ _BAR_ POR Campania 2000-2006 approvato dalla CE con decisione C(2000) 2347 dell' 8.8.2000 e modificato con Decisione C(2004) 5188 del 15.12.2004 Complemento di Programmazione, ultima revisione, approvata l' 1.10.2004 Deliberazione di G.R. n. 1512 del 29.7.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 45600000 EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Campania – Assessorato alle Attività Produttive – Area Generale di Coordinamento Sviluppo Attività Settore Secondario AGC 12 – Settore sviluppo e promozione delle attività industriali – fonti energetiche – Coordinatore AGC 12 dr.
Giuseppe Gramanzini _BAR_
Adresa: I-Napoli Centro Direzionale, Isola A6 tel.
(39-081) 796 68 09 – fax (39-081) 796 60 33 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 157/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Estonsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Střediska technologického vývoje _BAR_
Právní základ _BAR_ Majandus- ja kommunikatsiooniministri 25. augusti 2005 määrus nr 97 "Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks — ühtne programmdokument aastateks 2004 — 2006" meetme nr 2.3 "Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni edendamine" osa "Tehnoloogia arenduskeskused" tingimused (RTL, 6.9.2005, 94, 1424) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Rozpočet podpor na léta 2005 – 2006 činí 150 milionů EEK [2] (9,6 milionu EUR), z toho EFRR: 5,3 milionu EUREstonsko: 4,3 milionu EURCelková roční částka činí přibližně 38 milionů EEK _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Září 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus _BAR_
Adresa: Liivalaia 13/15 EE-Tallinn 10118 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 178/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Region _BAR_ neuvedeno _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Reinvestování daňových odpočtů (Daň z příjmů) Pravidla, 2005 – LN 334/2005 _BAR_
Právní základ _BAR_ Legal Notice under the Income Tax Act (CAP.
123) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,9 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Daňový rok 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2009 [3] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano – ale omezeno na mikropodniky _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Malta Enterprise Corporation _BAR_
Adresa: Enterprise House Industrial Estate MT-San Gwann, SGN09 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ neuvedeno _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 179/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Region _BAR_ neuvedeno _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Daňové úlevy (Činnosti oddělení provozu a dokumentace) Pravidla, 2005 – LN 331/2005 _BAR_
Právní základ _BAR_ Legal Notice under the Income Tax Act (CAP.
123) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 milion EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Daňový rok 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 [4] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Malta Enterprise Corporation _BAR_
Adresa: Enterprise House Industrial Estate MT-San Gwann, SGN09 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 180/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Region _BAR_ neuvedeno _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Daňové úlevy (Elektronické podnikání) Pravidla, 2005 – LN 333/2005 _BAR_
Právní základ _BAR_ Legal Notice under the Income Tax Act (CAP.
123) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,9 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Daňový rok 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 [5] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Malta Enterprise Corporation _BAR_
Adresa: Enterprise House Industrial Estate MT-San Gwann, SGN09 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 181/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Region _BAR_ neuvedeno _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Srážky a daňové úlevy (Výzkum a vývoj) Pravidla, 2005 – LN 330/2005 _BAR_
Právní základ _BAR_ Legal Notice under the Income Tax Act (CAP.
123) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,9 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Daňový rok 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 [6] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Malta Enterprise Corporation _BAR_
Adresa: Enterprise House Industrial Estate MT-San Gwann, SGN09 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 199/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Północny _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Przedsiębiorstwo Robót Drogowych w Lidzbarku Warmińskim _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.
U. Nr 171/2002, poz.
1397, z późn.zm.) art.
52 ust.
3 i 4 w związku z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.
U. 130/1997 poz.
855) § 8 ust.
1 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,041589 milionu EUR [7] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 14. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 11. 2010 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Ul.
Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 214/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ Celé Maďarsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na rozvoj nových sítí kabelové televize nebo na rozšíření oblasti, v níž lze kabelovou televizi přijímat _BAR_
Právní základ _BAR_ A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 131. §-ának (3) bekezdése és az Országos Rádió és Televízió Testület 2618/2005.
(XII. 15.) számú határozata _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,16 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 30. 9. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Országos Rádió és Televízió Testület _BAR_
Adresa: Reviczky u. 5. H-1088 Budapest _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Jelikož rozpočet programu podpory není rovnoměrně rozdělen na jednotlivé roky, je zde uveden celkový rozpočet.
[2] Jelikož rozpočet programu podpory není rovnoměrně rozdělen na jednotlivé roky, je zde uveden celkový rozpočet.
[3] V souladu s pravidlem č. 9 Právního upozornění 334/2005, Reinvestování daňových odpočtů (Daň z příjmu) Pravidla 2005, bude tento režim upraven podle pravidel použitelných po přezkumu nařízení Komise (ES) č. 70/2001.
[4] V souladu s pravidlem č. 19 Právního upozornění 331/2005, Daňové úlevy (Činnosti oddělení provozu a dokumentace) Pravidla 2005, bude tento režim upraven podle pravidel použitelných po přezkumu nařízení Komise (ES) č. 70/2001.
[5] V souladu s pravidlem č. 17 Právního upozornění 333/2005, Daňové úlevy (Elektronické podnikání) Pravidla 2005, bude tento režim upraven podle pravidel použitelných po přezkumu nařízení Komise (ES) č. 70/2001.
[6] V souladu s pravidlem č. 13 Právního upozornění 330/2005, Srážky a daňové úlevy (Výzkum a vývoj) Pravidla 2005, bude tento režim upraven podle pravidel použitelných po přezkumu nařízení Komise (ES) č. 70/2001.
[7] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádředná hrubou mírou podpory.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) pocházejících z Čínské lidové republiky
(2006/C 167/04)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření na dovoz elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CLF-i) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčená země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 [3].
1. Žádost o přezkum
Žádost podala dne 18. dubna 2006 federace Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated (2 CFLI) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou elektronické kompaktní fluorescenční výbojky s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo jsou do ní zabudovány, pocházející z Čínské lidové republiky ("dotčený výrobek"), v současné době kódu KN ex85393190.
Tento kód KN se uvádí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době jsou platnými opatřeními konečná antidumpingová cla uložená nařízením Rady (ES) č. 1470/2001 [4].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d).
Tvrzení o pokračování dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají rovněž nadále kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a na jím stanovované ceny, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství.
Žadatel dále tvrdí, že jakékoliv zvýšení objemu dovozů za dumpingové ceny z dotčené země by pravděpodobně vedlo k další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je či není pravděpodobné, že by pozbytí platnosti opatření vedlo k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v jednotkách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v jednotkách, dotčeného výrobku prodaného do jiných třetích zemí za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v jednotkách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem, vyjádřený v jednotkách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí při šetření spolupracovat.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců uvedeným v žádosti nebo spolupracujícím při šetření vedoucímu k opatřením, která jsou předmětem přezkumu, a orgánům dotčené země vývozu.
c) Výběr země s tržním hospodářstvím
V předchozím šetření bylo za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou použito Mexiko.
Komise zamýšlí použít Mexiko za tímto účelem i v daném případě.
Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jakýchkoli jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [6]" a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se podle článku 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně a použijí-li se informace z jiných dostupných zdrojů, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
10. Možnost požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení
Vzhledem k tomu, že je tento přezkum před pozbytím platnosti zahájen v souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 2 základního nařízení, nepovedou tato zjištění ke změně úrovně stávajících opatření, ale povedou ke zrušení či zachování platnosti těchto opatření v souladu s čl. 11 odst. 6 základního nařízení.
Pokud se jakákoli ze zúčastněných stran domnívá, že je přezkum úrovně opatření oprávněný, aby bylo úroveň opatření možné změnit (tj. zvýšit či snížit), může tato strana požádat o přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
Strany, které chtějí žádat o přezkum, jenž by byl proveden nezávisle na přezkumu před pozbytím platnosti, jak je uvedeno v tomto oznámení, se mohou obrátit na Komisi na výše uvedené adrese.
[1] Úř. věst.
C 254, 14.10.2005, s. 2.
[2] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[3] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[4] Úř. věst.
L 195, 19.7.2001, s. 8.
[5] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[6] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 167/05)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Dusičnan amonný _BAR_ Rusko _BAR_ antidumpingové clo _BAR_ nařízení Rady (ES) č. 658/2002 (Úř. věst. L 102, 18.4.2002, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 945/2005 (Úř. věst. L 160, 23.6.2005, s. 1) _BAR_ 19. 4. 2007 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Telefax: (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Oznámení o osvobození jedné společnosti na Tchaj-wanu od antidumpingových opatření použitelných na dovoz glyfosátu zasílaného z Tchaj-wanu
(2006/C 167/06)
Komise v srpnu 2005 zveřejnila oznámení [1] (dále jen "oznámení"), v němž předkládá zúčastněným stranám informace, které obdržela ohledně tchajwanské společnosti, která byla osvobozena od antidumpingových opatření, jejichž platnost byla v roce 2002 rozšířena na dovoz glyfosátu zasílaného z Tchaj-wanu.
Po tomto zveřejnění se výjimka udělená dané společnosti prošetřila a šetření vedlo k těmto závěrům.
A. POSTUP
1. Výrobek a stávající opatření
Dotčeným výrobkem je glyfosát kódů KN ex29310095 a ex38083027.
368/1998 [2] uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR"). V lednu 2002, po provedení šetření zaměřeného proti obcházení předpisů podle článku 13 nařízení Rady (ES) č.
384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [3] (dále jen "základní nařízení"), rozšířila Rada nařízením (ES) č. 163/2002 [4] clo uložené na dovozy glyfosátu pocházejícího z ČLR na dovozy glyfosátu zasílaného z Malajsie a Tchaj-wanu (ať už byl prohlášen jako pocházející z Malajsie nebo Tchaj-wanu či nikoli), s výjimkou glyfosátu vyráběného firmou Sinon Corporation na Tchaj-wanu a jednou jmenovanou společností v Malajsii.
2 a 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1683/2004 [5] uložila konečné antidumpingové clo na dovozy glyfosátu pocházejícího z ČLR a rozšířila toto clo na dovozy glyfosátu zasílaného z Malajsie a Tchaj-wanu (ať už byl prohlášen jako pocházející z Malajsie nebo Tchaj-wanu či nikoli), s výjimkou glyfosátu vyráběného firmou Sinon Corporation na Tchaj-wanu a jednou jmenovanou společností v Malajsii.
2. Oblast působnosti oznámení
Informace, jež Komise obdržela formou zprávy od jedné vedoucí společnosti, která se specializuje na poskytování podnikově specifických údajů týkajících se mimo jiné držby akcií, poukazovaly na možnou existenci vztahu mezi firmou Sinon Corporation a druhou tchajwanskou společností (dále jen "druhá tchajwanská společnost"), a pokud by se tento vztah prokázal, bylo by nutné osvobození zrušit.
Na základě uvedeného oznámení bylo zahájeno šetření, zda firma Sinon Corporation v době udělení osvobození skutečně splňovala všechny podmínky pro získání osvobození od opatření rozšířených na dovoz glyfosátu zasílaného z Tchaj-wanu, a pokud ano, zda tyto podmínky splňuje i nadále.
3. Období šetření
Šetření se vztahovalo na období od 1. července 2004 do 30. června 2005 (dále jen "OŠ").
Shromáždily se údaje z období od roku 2000 až do OŠ, aby se prošetřily případné změny ve struktuře obchodu.
4. Šetření
Komise zaslala kopii oznámení tchajwanským orgánům, aby jim umožnila vyjádřit se a poskytnout informace pro šetření.
Firmě Sinon Corporation a druhé tchajwanské společnosti byly zaslány dotazníky.
Komise obdržela od firmy Sinon Corporation vyplněný dotazník a od druhé tchajwanské společnosti částečně vyplněný dotazník.
Informace, které předložila firma Sinon Corporation, byly ověřeny v prostoru této společnosti na Tchaj-wanu.
Komise obdržela rovněž písemně předložené informace od Evropské glyfosátové asociace, která zastupuje výrobce glyfosátu ve Společenství.
B. ZJIŠTĚNÍ
1. Vztahy společnosti
Při šetření se prověřily, případně aktualizovaly a přezkoumaly informace shromážděné ze všech zdrojů a týkající se existence možného vztahu mezi firmou Sinon Corporation a druhou tchajwanskou společností.
Společnost, která se specializuje na poskytování podnikově specifických údajů, byla požádána, aby předložila aktualizovanou zprávu.
Tato zpráva neprokázala, že by mezi firmou Sinon Corporation a druhou tchajwanskou společností existoval dříve uváděný vztah.
Příslušná specializovaná společnost prohlásila, že informace předložené před provedením šetření byly nepřesné a že mezi firmou Sinon Corporation a druhou tchajwanskou společností je výhradně vztah dodavatele a odběratele.
Šetření potvrdilo, že se firma Sinon Corporation a druhá tchajwanská společnost v současné době i v minulosti vzájemně zásobovaly a nakupovaly od sebe zboží.
Zjistilo se, že mezi oběma společnostmi existuje úzký pracovní vztah, který se vytvořil v minulosti a stále existuje.
Na základě získaných informací, šetření a prověřování, které se provedlo při tomto šetření, se však neprokázal jiný vztah mezi těmito dvěma společnostmi, než vztah dodavatele a odběratele.
2. Výroba a dodávka glyfosátu
Informace získané a ověřené při šetření ukazují, že firma Sinon Corporation prokazatelně vyrábí dostatečné množství glyfosátu k zásobení Společenství.
Zjistilo se, že firma zvýšila kapacity pro výrobu dotčeného výrobku. Dosáhla toho úpravou výrobní linky určené původně k výrobě jiného výrobku.
Šetření rovněž prokázalo, že veškerý glyfosát, který firma Sinon Corporation dodala do Společenství, tato firma rovněž vyrobila.
Z toho důvodu se má za to, že firma Sinon Corporation nadále splňuje všechny podmínky pro získání osvobození od opatření rozšířených na dovoz glyfosátu zasílaného z Tchaj-wanu.
3. Závěry
Na základě výše zmíněných údajů se došlo k závěru, že neexistuje důkaz toho, že by podmínky pro udělení osvobození nebyly splněny v době, kdy bylo osvobození uděleno, vzhledem k tomu, že se neprokázal jiný vztah mezi firmou Sinon Corporation a druhou tchajwanskou společností, než vztah dodavatele a odběratele.
Mimo to se zjistilo, že podmínky pro udělení osvobození firma nadále splňuje, neboť šetření prokázalo, že všechen glyfosát, který firma Sinon Corporation dodává do Společenství, tato firma rovněž vyrobila.
Dotčené strany byly informovány o zjištěních a závěrech vyplývajících z tohoto šetření a dostaly příležitost se vyjádřit.
Komise neobdržela žádné připomínky.
C. UKONČENÍ ŠETŘENÍ
Na základě výše uvedených závěrů bylo tímto stávající šetření ukončeno a osvobození od antidumpingových opatření rozšířených na dovoz glyfosátu dodávaného z Tchaj-wanu udělené firmě Sinon Corporation jí bylo ponecháno a nezměnilo se.
Zjistí-li se kdykoli v budoucnu, že jakékoli důležité informace, které poskytly strany účastnící se tohoto šetření, nebyly přesné, je možné zahájit další šetření, které posoudí, zda by tyto závěry měly být revidovány.
[1] Úř. věst.
C 200, 17.8.2005, s. 3.
[2] Úř. věst. L 47, 18.2.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1086/2000 (Úř. věst. L 124, 25.5.2000, s. 1).
[3] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
[4] Úř. věst.
L 30, 31.1.2002, s. 1.
[5] Úř. věst.
L 303, 30.9.2004, s. 1.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 168/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 108/01 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Sicílie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory investic do malých a středních podniků se řemeslnou výrobou zaměřených na služby _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 40 L.R. 23.12.2000 n. 32 con modificazioni ed integrazioni apportate dall'art.
110 e 111, commi 1 e 2 della L.R. 3.5.2001 n. 6 _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 35 % ČEP + 15 % HEP _BAR_ _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Bude stanoveno v souvislosti s nabídkovým řízením po uzavření dohody s daným subjektem _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do roku 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora podniků zaměřených na řemeslnou výrobu, jejich konsorcíí nebo investičních druřstev _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Služby v oblasti řemeslné výroby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Assessorato regionale Cooperazione, commercio, artigianato e pesca _BAR_
Adresa: Via degli Emiri n. 43 Palermo _BAR_
Další informace _BAR_ Podpora spočívá v kapitálových dotacích _BAR_ _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice 94/9/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. března 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zařízení a ochranných systémů určených k použití v prostředí s nebezpečím výbuchu
(2006/C 168/04)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 1010-1:2004 Bezpečnost strojních zařízení – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a výrobu tiskových strojů a strojů na zpracování papíru – Část 1: Společné požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1010-2:2006 Bezpečnost strojních zařízení – Bezpečnostní požadavky pro konstrukci a výrobu tiskových strojů a strojů na zpracování papíru – Část 2: Tiskové a lakovací stroje včetně strojních zařízení pro předpřípravu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1127-1:1997 Výbušná prostředí – Zamezení a ochrana proti výbuchu – Část 1: Základní pojmy a metodologie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1127-2:2002 Výbušná prostředí – Prevence a ochrana proti výbuchu – Část 2: Základní koncepce a metodika pro doly _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1710:2005 Zařízení a součásti určené pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu v podzemních dolech _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1755:2000 Bezpečnost manipulačních vozíků – Provoz v prostředí s nebezpečím výbuchu – Použití v hořlavých plynech, parách, mlhách a prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1834-1:2000 Pístové spalovací motory – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení motorů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 1: Motory skupiny II pro použití v prostředí s hořlavými plyny a parami _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1834-2:2000 Pístové spalovací motory – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení motorů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 2: Motory skupiny I pro použití v podmínkách práce pod zemí s možným výskytem důlního plynu a/nebo hořlavého prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1834-3:2000 Pístové spalovací motory – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení motorů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 3: Motory skupiny II pro použití v prostředí s hořlavými prachy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1839:2003 Stanovení mezí výbušnosti plynů a par _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12581:2005 Lakovny – Stroje pro ponořování a elektroforetické nanášení organických tekutých nátěrových hmot – Bezpečnostní požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12621:2006 Stroje pro dodávku a/nebo cirkulaci nátěrových hmot pod tlakem – Bezpečnostní požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12757-1:2005 Stroje pro míchání nátěrových hmot – Bezpečnostní požadavky – Část 1: Míchací stroje pro povrchovou úpravu v automobilovém průmyslu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12874:2001 Protiexplozivní pojistky – Funkční požadavky, zkušební metody a vymezení použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13012:2001 Benzínové čerpací stanice – Konstrukce a provoz výdejních pistolí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13160-1:2003 Systémy zjišťování netěsností – Část 1: Všeobecné zásady _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13237:2003 Prostředí s nebezpečím výbuchu – Termíny a definice pro zařízení a ochranné systémy určené pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-1:2001 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 1: Základní metody a požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-2:2004 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 2: Ochrana závěrem omezujícím průtok "fr" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-3:2005 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 3: Ochrana pevným závěrem "d" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-5:2003 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 5: Ochrana bezpečnou konstrukcí "c" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-6:2005 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 6: Ochrana hlídáním iniciačních zdrojů "b" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-8:2003 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 8: Ochrana kapalinovým závěrem "k" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13616:2004 Zabezpečovací zařízení proti přeplnění stabilních nádrží na kapalná ropná paliva _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13616:2004/AC:2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13617-1:2004 Benzinové čerpací stanice – Část 1: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení měrných čerpadel, výdejních pistolí a dálkových čerpacích jednotek _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13617-1:2004/AC:2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13617-2:2004 Benzinové čerpací stanice – Část 2: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13617-3:2004 Benzinové čerpací stanice – Část 3: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13673-1:2003 Stanovení maximálního výbuchového tlaku a maximální rychlosti nárůstu výbuchového tlaku plynů a par – Část 1: Stanovení maximálního výbuchového tlaku _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13673-2:2005 Stanovení maximálního výbuchového tlaku a maximální rychlosti nárůstu výbuchového tlaku plynů a par – Část 2: Stanovení maximální rychlosti nárůstu výbuchového tlaku _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13760:2003 Plnicí zařízení LPG pro osobní a nákladní automobily – Plnicí koncovky, zkušební požadavky a rozměry _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13821:2002 Prostředí s nebezpečím výbuchu – Prevence a ochrana proti výbuchu – Stanovení minimální zápalné energie směsi prachu se vzduchem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13980:2002 Prostředí s nebezpečím výbuchu – Aplikace systémů jakosti _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14034-1:2004 Stanovení výbuchových charakteristik rozvířeného prachu – Část 1: Stanovení maximálního výbuchového tlaku pmax rozvířeného prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14034-4:2004 Stanovení výbuchových charakteristik rozvířeného prachu – Část 4: Stanovení mezní koncentrace kyslíku LOC rozvířeného prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14373:2005 Systémy pro potlačení výbuchu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14491:2006 Ochranné systémy pro odlehčení výbuchu prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14522:2005 Stanovení teploty vznícení plynů a par _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14591-1:2004 Ochrana a prevence proti výbuchu v podzemních dolech – Ochranné systémy – Část 1: Větrní objekty odolné výbuchovému tlaku do 2 barů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 14591-1:2004/AC:2006 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14678-1:2006 Zařízení a příslušenství na LPG – Zařízení pro automobilové čerpací stanice na LPG – Část 1: Plnicí zařízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50014:1997 Nevýbušná elektrická zařízení – Všeobecné požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50014:1997/A1:1999 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ _BAR_
EN 50014:1997/A2:1999 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50015:1998 Nevýbušná elektrická zařízení – Olejový závěr "o" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50017:1998 Nevýbušná elektrická zařízení – Pískový závěr "q" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50018:2000 Nevýbušná elektrická zařízení – Pevný závěr "d" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50018:2000/A1:2002 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50019:2000 Nevýbušná elektrická zařízení – Zajištěné provedení "e" + Corrigendum 04.2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50020:2002 Nevýbušná elektrická zařízení – Jiskrová bezpečnost "i" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50021:1999 Nevýbušná elektrická zařízení – Typ ochrany "n" _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50104:2002 Elektrická zařízení pro detekci a měření kyslíku – Požadavky na provedení a metody zkoušek _BAR_ EN 50104:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 2. 2005) _BAR_
EN 50104:2002/A1:2004 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 8. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50241-1:1999 Zařízení pro detekci hořlavých nebo toxických plynů a par s otevřenou cestou – Část 1: Všeobecné požadavky a metody zkoušek _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50241-1:1999/A1:2004 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 8. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50241-2:1999 Zařízení pro detekci hořlavých nebo toxických plynů a par s otevřenou cestou – Část 2: Požadavky na provedení zařízení pro detekci hořlavých plynů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50281-1-1:1998 Elektrická zařízení pro prostory s hořlavým prachem – Část 1-1: Elektrická zařízení chráněná krytem – Konstrukce a zkoušení + Corrigendum 08.1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50281-1-1:1998/A1:2002 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50281-1-2:1998 Elektrická zařízení pro prostory s hořlavým prachem – Část 1-2: Elektrická zařízení chráněná krytem – Výběr, instalace a údržba + Corrigendum 12.1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 50281-1-2:1998/A1:2002 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50281-2-1:1998 Elektrická zařízení pro prostory s hořlavým prachem – Část 2-1: Metody zkoušek – Metody pro stanovení minimálních teplot vznícení prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50284:1999 Zvláštní požadavky pro konstrukci, zkoušení a označování elektrických zařízení skupiny II, kategorie 1 G _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50303:2000 Zařízení skupiny I, kategorie M1, určená pro použití za přítomnosti methanu a/nebo hořlavého prachu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50381:2004 Premístitelné vetrané domky s nebo bez vnitrního zdroje úniku + Corrigendum 12.2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-1:2004 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 1: Pevný závěr "d" (IEC 60079-1:2003) _BAR_ EN 50018:2000 a její změna Poznámka 2.1 _BAR_ 1. 3. 2007 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-2:2004 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 2: Závěr s vnitřním přetlakem "p" (IEC 60079-2:2001) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-7:2003 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 7: Zajištěné provedení "e" (IEC 60079-7:2001) _BAR_ EN 50019:2000 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 7. 2006) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-15:2003 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 15: Typ ochrany "n" (IEC 60079-15:2001 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50021:1999 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 7. 2006) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-15:2005 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 15: Konstrukce, zkoušení a označování elektrických zařízení s typem ochrany "n" (IEC 60079-15:2005) _BAR_ EN 60079-15:2003 Poznámka 2.1 _BAR_ 1. 6. 2008 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-18:2004 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 18: Konstrukce, zkoušení a označování elektrických zařízení s typem ochrany zalití zalévací hmotou "m" (IEC 60079-18:2004) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-1:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 1: Všeobecné požadavky a metody zkoušek (IEC 61779-1:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50054:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
EN 61779-1:2000/A11:2004 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 8. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-2:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 2: Požadavky na provedení zařízení skupiny I s rozsahem do 5 % metanu ve vzduchu (IEC 61779-2:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50055:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-3:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 3: Požadavky na provedení zařízení skupiny I s rozsahem do 100 % metanu ve vzduchu (IEC 61779-3:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50056:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-4:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 4: Požadavky na provedení zařízení skupiny II s rozsahem do 100 % dolní meze výbušnosti (IEC 61779-4:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50057:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-5:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 5: Požadavky na provedení zařízení skupiny II s rozsahem do 100 % objemové koncentrace plynu (IEC 61779-5:1998 (Modifikovaná)) _BAR_ EN 50058:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 62013-1:2002 Přilbová svítidla pro plynující doly – Část 1: Všeobecné požadavky – Konstrukce a zkoušení ve vztahu k nebezpečí výbuchu (IEC 62013-1:1999 (Modifikovaná)) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 2.1 Nová (alebo zmenená) norma má rovnaký rozsah použitia ako nahradená norma.
Od určeného dátumu nahradená norma prestáva poskytovať predpoklad zhody so základným požiadavkami směrnice.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Svátky v roce 2007
(2006/C 169/02)
1. ledna _BAR_ pondělí, Nový rok _BAR_
2. ledna _BAR_ úterý, den po Novém roce _BAR_
5. dubna _BAR_ Zelený čtvrtek _BAR_
6. dubna _BAR_ Velký pátek _BAR_
9. dubna _BAR_ Pondělí velikonoční _BAR_
1. května _BAR_ úterý, Svátek práce _BAR_
9. května _BAR_ středa, výročí Schumanovy deklarace z roku 1950 _BAR_
17. května _BAR_ čtvrtek, Nanebevstoupení Páně _BAR_
18. května _BAR_ pátek, den po Nanebevstoupení Páně _BAR_
28. května _BAR_ pondělí, svatodušní svátky _BAR_
15. srpna _BAR_ středa, Nanebevzetí Panny Marie _BAR_
1. listopadu _BAR_ čtvrtek, svátek Všech svatých _BAR_
2. listopadu _BAR_ pátek, Památka zesnulých _BAR_
od 24. prosince _BAR_ pondělí _BAR_ 6 dní, Vánoce a Silvestr _BAR_
do 31. prosince _BAR_ pondělí _BAR_
CELKEM: 19 dní _BAR_
LUCEMBURK: stejné dny jako Brusel.
Ve čtvrtek 3. ledna 2008 se začne znovu pracovat.
Aniž by bylo předem rozhodnuto o svátcích v roce 2008, středa 2. ledna bude považovaná za svátek v daném roce.
V případě potřeby si Komise vyhrazuje právo na změnu daných dispozic.
--------------------------------------------------
Svátky v roce 2008
(2006/C 169/03)
1. ledna _BAR_ úterý, Nový rok _BAR_
2. ledna _BAR_ středa, den po Novém roce _BAR_
20. března _BAR_ Zelený čtvrtek _BAR_
21. března _BAR_ Velký pátek _BAR_
24. března _BAR_ Velikonoční pondělí _BAR_
1. května _BAR_ čtvrtek, Nanebevstoupení Páně _BAR_
2. května _BAR_ pátek, den po Nanebevstoupení Páně _BAR_
9. května _BAR_ pátek, výročí Schumanovy deklarace z roku 1950 _BAR_
12. května _BAR_ Svatodušní pondělí _BAR_
21. července _BAR_ pondělí, státní svátek Belgie _BAR_
15. srpna _BAR_ pátek, Nanebevzetí Panny Marie _BAR_
od 24. prosince do _BAR_ středa _BAR_ 6 dní, Vánoce a konec roku _BAR_
do 31. prosince _BAR_ středa _BAR_
CELKEM: 17 dní _BAR_
LUCEMBURK: tytéž dny jako
Oznámení určené v roce 2007 v Evropské unii a Bulharsku a Rumunsku [1] navrženým vývozcům regulovaných látek, které poškozují ozonovou vrstvu, podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 o "látkách, které poškozují ozonovou vrstvu" [2]
(2006/C 171/06)
Toto oznámení je určeno podnikům, které hodlají z Evropské unie v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 vyvážet tyto látky:
Skupina I _BAR_ chlorfluoruhlovodíky (CFC) 11, 12, 113, 114 nebo 115 _BAR_
Skupina II: _BAR_ jiné plně halogenované chlorfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina III: _BAR_ halon 1211, 1301 nebo 2402 _BAR_
Skupina IV: _BAR_ tetrachlormethan _BAR_
Skupina V: _BAR_ 1,1,1-trichlorethan _BAR_
Skupina VI: _BAR_ methylbromid _BAR_
Skupina VII: _BAR_ hydrobromfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina VIII: _BAR_ hydrochlorfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina IX: _BAR_ bromochlormethan _BAR_
Vývoz chlorfluoruhlovodíků, jiných plně halogenovaných chlorfluoruhlovodíků, halonů, tetrachlormethanu, 1,1,1-trichlorethanu a hydrobromfluoruhlovodíků a bromchlormethanu nebo výrobků a zařízení jiných než pro osobní účely, jež obsahují tyto látky nebo jejichž trvalá funkčnost závisí na dodávkách těchto látek, je zakázán.
Tento zákaz se nevztahuje na vývozy:
- regulovaných látek vyrobených podle čl. 3 odst. 6 pro uspokojení základních vnitřních potřeb smluvních stran jednajících na základě čl. 5 odst. 1 Montrealského protokolu;
- regulovaných látek vyrobených podle čl. 3 odst. 7 pro uspokojení základních nebo kritických použití;
- výrobků a zařízení obsahujících regulované látky vyrobené podle čl. 3 odst. 5 nebo dovezené podle čl. 7 písm. b) uvedeného nařízení;
- výrobků a zařízení obsahujících HCFC, které se mají vyvézt do zemí, v nichž je použití HCFC v takových výrobcích stále povoleno, v souladu s čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení;
- znovuzískaných, recyklovaných a regenerovaných halonů skladovaných pro kritická použití v zařízeních schválených příslušným orgánem nebo jím provozovaných pro uspokojení kritických použití uvedených v příloze VII, a to do dne 31. prosince 2009, a dále výrobků a zařízení obsahujících halony pro kritická použití uvedená v příloze VII;
- regulovaných látek, které se používají jako vstupní suroviny a jako technologická činidla;
- použitých výrobků a zařízení obsahujících tvrdé pěnové hmoty nebo izolační pěny s hladkým povrchem, které byly vyrobeny za použití chlorfluoruhlovodíků.
Tato výjimka se nepoužije na:
- chladicí a klimatizační zařízení a výrobky;
- chladicí a klimatizační zařízení a výrobky, které jsou součástí jiných zařízení a výrobků a obsahují chlorfluoruhlovodíky nebo jejich trvalá funkčnost závisí na dodávkách chlorfluoruhlovodíků používaných jako chladicí látky;
- pěnu a výrobky pro izolaci budov.
- Podle čl. 4 odst. 2 je výroba a dovoz methylbromidu pro jiná použití než pro použití v karanténě a před odesláním zakázána.
- Podle čl. 11 odst. 2 je vývoz:
- methylbromidu do jakéhokoliv státu, který není smluvní stranou protokolu, zakázán.
- Podle čl. 11 odst. 3 je vývoz:
- hydrochlorfluoruhlovodíků do jakéhokoli státu, který není smluvní stranou protokolu, zakázán od 1. ledna 2004, pokud smluvní strana nesplňuje kritéria stanovená v rozhodnutí XV/3 Montrealského protokolu.
Článek 12 vyžaduje, aby pro vývozy látek uvedených ve skupinách I až IX v příloze I tohoto oznámení (srov. také příloha I uvedeného nařízení) bylo vydáváno povolení.
Taková vývozní povolení by měla vydávat Evropská komise po ověření souladu s článkem 11 [3].
Pro účely uvedeného nařízení se množství udávají v kilogramech potenciálu poškozování ozonu a odrážejí tak potenciál poškozování ozonu dané látky [4].
Uživatel, který by chtěl regulované látky uvedené ve skupinách I až IX v příloze 1 tohoto oznámení vyvážet v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007, by měl nejpozději do 1. září 2006 danou skutečnost oznámit Evropské komisi (Ochrana ozonové vrstvy, Evropská komise, Generální ředitelství pro životní prostředí, BU-2 2/200, oddělení ENV.C.4 – průmyslové emise a ochrana ozonové vrstvy).
Ozone Layer Protection
European Commission
Generální ředitelství pro životní prostředí
BU-5 2/200
Unit ENV.C.4 – Industrial Emissions and Protection of the ozone layer
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 292 06 92
Email: env-ods@ec.europa.eu
Jiní žadatelé, kterým bylo vývozní povolení vydáno již v roce 2006, by měli na webové stránce věnované látkám poškozujícím ozonovou vrstvu: http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm podle své vyvážené(ých) látky(ek) vyplnit a odeslat příslušný(é) formulář(e), aby obdrželi číslo vývozního povolení.
Kopie žádosti by zároveň měla být zaslána příslušnému orgánu členského státu (viz příloha II).
Pokud žádost splňuje kritéria pro přidělení čísla vývozního povolení, bude toto číslo přiděleno a žadatel o tom bude informován.
Uživatel může regulované látky uvedené v příloze I tohoto oznámení v průběhu roku 2007 vyvážet pouze tehdy, pokud mu Evropská komise přidělila číslo vývozního povolení.
Evropská komise si vyhrazuje právo odmítnout přidělit číslo vývozního povolení, pokud jí nebyly poskytnuty uspokojivé informace.
[1] S výhradou konečného rozhodnutí EU potřebného pro potvrzení dne 1. ledna 2007 jako data jejich přistoupení k EU.
[2] Úř. věst. L 244, 29.9.2000, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 29/2006 (Úř. věst.
L 6, 11.1.2006, s. 27).
[3] Ve znění nařízení (ES) 1804/2003 zveřejněného na stránce Úř. věst. L 265 dne 16. října 2003, s. 1.
[4] Pro směsi: do udávaného množství potenciálu poskozování ozonu je třeba zahrnout pouze množství regulované látky obsažené v dané směsi.
1,1,1-trichloroethan je na trh uváděn vždy spolu se stabilizátory.
Vývozci by měli od svých dodavatelů vyžadovat informace o procentním podílu stabilizátoru, který před výpočtem vážené tonáže potenciálu poškozování ozonu odečtou.
--------------------------------------------------
Oznámení určené dovozcům v Evropské unii a v Bulharsku a Rumunsku [1], kteří mají v úmyslu dovážet v roce 2007 regulované látky, které poškozují ozonovou vrstvu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 o "látkách, které poškozují ozonovou vrstvu" [2]
(2006/C 171/07)
I. Toto oznámení je určeno podnikům, které hodlají dovážet do Evropského společenství ze zdrojů mimo Evropské společenství v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 tyto látky:
Skupina I: _BAR_ chlorfluoruhlovodíky (CFC) 11, 12, 113, 114 nebo 115 _BAR_
Skupina II: _BAR_ jiné plně halogenované chlorfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina III: _BAR_ halon 1211, 1301 nebo 2402 _BAR_
Skupina IV: _BAR_ tetrachlormethan _BAR_
Skupina V: _BAR_ 1,1,1-trichlorethan _BAR_
Skupina VI: _BAR_ methylbromid _BAR_
Skupina VII: _BAR_ hydrobromfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina VIII: _BAR_ hydrochlorfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina IX: _BAR_ bromochlormethan _BAR_
II. Podle článku 7 nařízení (ES) č. 2037/2000 je nutné stanovit množstevní omezení a přidělit výrobcům a dovozcům kvóty na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 postupem podle čl. 18 odst. 2 pro dovoz látek vyjmenovaných ve skupinách I až IX přílohy I tohoto oznámení [3].
Kvóty se přidělí na:
a) methylbromid, pro použití v karanténě nebo před odesláním definovaná smluvními stranami Montrealského protokolu; a pro kritická použití v souladu s rozhodnutími IX/6, Ex.I/3, Ex.I/4 a jakýmikoliv dalšími příslušnými kritérii, na kterých se smluvní strany Montrealského protokolu dohodly, a s čl. 3 odst. 2 bodem ii) uvedeného nařízení; použití v karanténě a před odesláním a kritická použití jsou schválena Komisí podle článku 18 uvedeného nařízení;
b) hydrochlorfluoruhlovodíky (HCFC);
c) základní použití podle kritérií, jež jsou stanovena v rozhodnutí smluvních stran Montrealského protokolu IV/25 a v čl. 3 odst.
1 uvedeného nařízení; a schválena Komisí podle článku 18 uvedeného nařízení. O základních použitích bylo zveřejněno samostatné oznámení;
d) použití jako vstupní suroviny, jako regulované látky přeměněné v procesu, jehož výsledkem je zcela jiné složení než složení původní;
e) technologická činidla, jako regulované látky používané jako chemická technologická činidla ve stávajících zařízeních s nevýznamnými emisemi;
f) zneškodnění, regulované látky, které mají být zneškodněny technologií schválenou smluvními stranami Montrealského protokolu, jejímž výsledkem je trvalá přeměna nebo rozklad celkového množství látky nebo jeho významné části.
Množstevní limit, který mohou výrobci a dovozci umístit na trh a/nebo použít pro vlastní potřebu v Evropském společenství v roce 2007, se vypočítá:
- u methylbromidu podle použití v karanténě a před odesláním v období 1996 –1998 (průměr), v souladu s čl. 4 odst. 2 bodem iii);
- podle čl. 4 odst. 4 je uvádění na trh a používání methylbromidu povoleno, aby byly splněny žádosti o licenci pro kritické použití podané uživateli určenými v souladu čl. 3 odst. 2. Methylbromid pro kritická použití je přidělován oprávněným osobám provádějícím fumigaci, které pak mohou požádat dovozce/výrobce, aby dodal povolené množství methylbromidu. Přímo dovozcům/výrobcům se nebudou kvóty na methylbromid pro kritická použití přidělovat;
- u HCFC v souladu s čl. 4 odst. 3 bodem i).
III. Dovozem HCFC se mohou zabývat následující podniky: [4]
- dovozci v EU-15 a Bulharsku a Rumunsku, kteří dováželi v roce 1999 a kteří chtějí uvádět HCFC na trh Evropského společenství a nejsou zapojeni do výroby HCFC (v případě členských států, které přistoupily dne 1. května 2004, dovozci, kteří dováželi v roce 2002 nebo 2003),
- výrobci Evropského společenství v EU-15 a Bulharsku a Rumunsku, kteří dováželi v roce 1999 sami dodatečné HCFC s cílem uvádět je na trh Evropského společenství (v případě členských států EU, které přistoupily dne 1. května 2004, výrobci, kteří dováželi v roce 2002 nebo 2003).
IV. Na množství dovážená v období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007 se vztahují dovozní licence.
V souladu s článkem 6 uvedeného nařízení mohou podniky dovážet regulované látky, pouze pokud vlastní dovozní licenci vydanou Komisí.
V. Článek 22 uvedeného nařízení zakazuje dovoz nové látky uvedené v příloze II uvedeného nařízení, s výjimkou použití takové látky jako vstupní suroviny.
VI. Pro účely uvedeného nařízení se množství látek měří podle jejich potenciálu poškozování ozonu [5].
VII. Komise tímto oznamuje podniku, který nemá kvótu na rok 2006 a chce požádat Komisi o udělení dovozní kvóty na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2007, aby tuto skutečnost Komisi (Ochrana ozonové vrstvy, Evropská komise, Generální ředitelství pro životní prostředí, oddělení ENV.C.4 – průmyslové emise a ochrana ozonové vrstvy, BU-5 2/200) sdělil nejpozději do 1. září 2006.
Ozone Layer Protection
European Commission
Directorate-General Environment
Unit ENV.C.4 – Industrial Emissions & Protection of the ozone layer
BU-5 2/200
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 292 06 92
Email: env-ods@ec.europa.eu
VIII. Podniky, kterým byla v roce 2006 přidělena kvóta, by měly učinit prohlášení vyplněním a odesláním příslušných formulářů na stránce http://ec.europa.eu./environment/ozone/ods.htm internetového serveru EUROPA.
Komise se bude zabývat pouze žádostmi, které obdrží do 1. září 2006.
Kopie žádosti by zároveň měla být zaslána příslušnému orgánu členského státu (viz příloha II).
IX. Jakmile Evropská komise obdrží žádosti, posoudí je a po konzultaci s řídícím výborem postupem podle článku 18 uvedeného nařízení stanoví dovozní kvóty pro každého dovozce a výrobce.
Přidělené kvóty budou uvedeny na stránkách věnovaných látkám poškozujícím ozonovou vrstvu http://ec.europa.eu/environment/ozone/ods.htm a všem žadatelům bude rozhodnutí doručeno poštou.
X. Aby mohl podnik, kterému byla přidělena kvóta, dovážet v roce 2007 regulované látky, musí požádat Komisi o udělení dovozní licence prostřednictvím žádosti o dovozní licenci, která se nachází na stránkách věnovaných látkám poškozujícím ozonovou vrstvu.
Pokud útvary Komise shledají, že žádost odpovídá povolené kvótě a splňuje požadavky nařízení (ES) č. 2037/2000, vydají dovozní licenci.
Komise si vyhrazuje právo odebrat dovozní licenci v případě, že se látka, která má být dovezena, neshoduje s látkou, která byla popsána, nebo nemůže být použita pro povolené účely nebo nemůže být dovezena v souladu s uvedeným nařízením.
XI. Výrobci, kteří dovážejí znovuzískané nebo regenerované látky, pokud takový případ nastane, musejí předložit ke každé žádosti o licenci dodatečné informace týkající se zdroje a určení látky i budoucího zpracování.
Rovněž může být požadováno osvědčení o analýze.
Dovozci jsou povinni disponovat zařízením na zneškodňování, a proto se očekává, že vlastník zařízení na zneškodňování požádá o licenci k dovozu látek, které poškozují ozonovou vrstvou, za účelem jejich zneškodnění.
[1] S výhradou konečného rozhodnutí EU potřebného pro potvrzení dne 1. ledna 2007 jako data jejich přistoupení k EU.
[2] Úř. věst. L 244, 29.9.2000, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 29/2006 (Úř. věst.
L 6, 11.1.2006, s. 27).
[3] Z rozsahu působnosti tohoto oznámení jsou vyloučeny regulované látky nebo směsi dovážené ve vyrobeném produktu (jiném než kontejneru použitém pro dopravu nebo skladování látky).
[4] Použití údajů o dovozu HCFC v období 2002/03 u členských států EU, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, podléhá konečnému přijetí změny nařízení (ES) č. 2037/2000, kterou se mění základní rok z 1999 na průměr za období 2002/03.
[5] Pro směsi: do udávaného množství potenciálu poškozování ozonu je třeba zahrnout pouze množství regulované látky obsažené v dané směsi.
1,1,1-trichlorethan je na trh uváděn vždy spolu se stabilizátory.
Dovozci by od svých dodavatelů měli vyžadovat informace o procentním podílu stabilizátoru, který před výpočtem vážené tonáže potenciálu poškozování ozonu odečtou.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 5. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2006/C 171/08)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 22/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Zaměstnání v rámci operačního programu – program iniciativy Společenstva EQUAL pro Polsko na období 2004 – 2006 _BAR_
Právní základ _BAR_ Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 9 sierpnia 2005 r. w sprawie szczegółowych warunków i trybu udzielania pomocy na zatrudnienie w ramach programu operacyjnego — Program Inicjatywy Wspólnotowej EQUAL dla Polski 2004-2006.
Rozporządzenie wchodzi w życie 1 września 2005 r. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 81,52 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [1] způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
—Ostatní _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstwo Gospodarki i Pracy _BAR_
Adresa: Plac Trzech Krzyży 3/5 PL-Warszawa _BAR_
Další informace: _BAR_ Režim státní podpory je spolufinancován z Evropského sociálního fondu a umožňuje poskytování pomoci pro podporu zaměstnanosti v rámci programu iniciativy Společenstva EQUAL pro Polsko na období 2004 – 2006 _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komise _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 23/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Srážky a daňové úlevy (Obecné a zvláštní kvalifikace) Pravidla, 2005 – LN 335/2005) _BAR_
Právní základ _BAR_ Legal Notice under the Income Tax Act (Cap.123) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Daňový rok 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 [2] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [3] způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Malta Enterprise Corporation _BAR_
Adresa: Enterprise Centre Industrial Estate MT-San Gwann SGN09 _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 24/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Srážky a daňové úlevy (Výzkum a vývoj) Pravidla, 2005 – LN 330/2005) _BAR_
Právní základ _BAR_ Legal Notice under the Income Tax Act (Cap.123) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,9 millionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Daňový rok 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 [4] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [5] způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Malta Enterprise Corporation _BAR_
Adresa: Enterprise Centre Industrial Estate MT-San Gwann SGN09 _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 28/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Molise _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ podpora na zaměstnanost _BAR_
Právní základ _BAR_ Avviso pubblico (lex specialis) approvato con determinazione del direttore generale. n. 21 del 25.3.2005.
Pubblicato sul bollettino ufficiale della regione molise n. 7 dell' 1.4.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ (celkem 6,5 milionů EUR), v prvním roce 3 miliony eur; v druhém roce 3,5 milionu EUR _BAR_
Maximální výše podpory podle _BAR_ článku 4: vytváření pracovních místčlánku 5: nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků:znevýhodnění pracovníci 50 % mzdových nákladů za rok následující po přijetízdravotně postižení pracovníci 60 % –mzdových nákladů za rok následující po přijetíčlánku 6: dodatečné náklady na zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků: nejvýše 5000 EUR _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ článek 4: vytváření pracovních místčlánek 5: přijímání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků: podpora při zaměstnávání znevýhodněných pracovníků a zdravotně postižených pracovníků, kteří se obtížně zařazují do pracovního procesučlánek 6: zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků: usnadnění adaptace na pracovní místo _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví ES [6] všechna odvětví spadající do oblasti působnosti nařízení (ES) 2204/02 _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Molise Direzione Generale III — Servizio tutela dell'occupazione e Politiche del lavoro _BAR_
Adresa: Via Toscana n. 51 I-86100 Campobasso Dirigente dr Carmine Iapalucci Tel.
(39) 0874 42 43 68 E-mail: mollavorocb@regione.molise.it _BAR_
Další informace _BAR_ "Nařízení o výjimkách končí dnem 31. prosince 2006, po kterém následuje šestiměsíční přechodné období." _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[2] V souladu s pravidlem č. 11 Právního upozornění 335/2005, Srážky a daňové úlevy (Obecná a zvláštní kvalifikace) Pravidla 2005, bude tento režim upraven podle pravidel použitelných po přezkumu nařízení Komise (ES) č. 2204/2002.
[3] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[4] V souladu s pravidlem č. 24 Právního upozornění 330/2005, Srážky a daňové úlevy (Výzkum a vývoj) Pravidla 2005, bude tento režim upraven podle pravidel použitelných po přezkumu nařízení Komise (ES) č. 2204/2002.
[5] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[6] S výjimkou odvětví stavby lodí a dalších odvětví, jež podléhají specifickým pravidlům stanoveným v nařízeních a směrnicích, kterými se řídí všechny státní podpory v těchto odvětvích.
--------------------------------------------------
Výzva k předložení připomínek k předloze nařízení Komise
(2006/C 172/04)
Zúčastněné strany mohou předložit své připomínky ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění této předlohy nařízení na adrese:
European Commission
Directorate-General for Competition
Consultation (HT 364)
State aid Registry
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu
Předloha nařízení Komise (ES) č. …/..
ze dne […],
kterým se mění doby použitelnosti nařízení (ES) č. 2204/2002, (ES) č. 70/2001 a (ES) č. 68/2001
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory [1]
a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) body i) ii), iv) a písm. b) uvedeného nařízení,
po zveřejnění návrhu tohoto nařízení [2],
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 31. prosince 2006 uplyne doba platnosti nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti [3], nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům [4] a nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání [5]. Komise ve svém akčním plánu pro státní podpory [6] navrhla, aby uvedená nařízení byla nově sloučena do jednoho nařízení o blokových výjimkách a aby se oblast působnosti nařízení případně rozšířila o nové oblasti uvedené v článcích 1 a 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98.
(2) Obsah budoucích nařízení o blokových výjimkách se odvíjí zejména od výsledků veřejných konzultací zahájených na základě akčního plánu pro státní podpory a na základě konzultačního dokumentu Komise o státní podpoře a inovaci [7].
Zároveň je třeba jednat se zástupci členských států o vymezení kategorií podpory, které lze považovat za slučitelné se Smlouvou. Platnost nařízení (ES) č.
70/2001 a č. 68/2001 je třeba prodloužit do konce roku 2007, aby se mohlo pokračovat s probíhajícími konzultacemi a s analýzou jejich výsledků.
(3) Nařízení (ES) č. 2204/2002, (ES) č. 68/2004 a (ES) č. 70/2001 je proto třeba odpovídajícím způsobem změnit.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro státní podpory,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Ustanovení čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 68/2001, věta druhá nařízení se nahrazuje tímto:
"Je použitelné do dne 31. prosince 2007."
Článek 2
Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 70/2001, věta druhá nařízení se nahrazuje tímto:
"Je použitelné do dne 31. prosince 2007."
Článek 3
Ustanovení čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 2204/2002, věta druhá nařízení se nahrazuje tímto:
"Je použitelné do dne 31. prosince 2007."
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 172/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 54/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Emilia-Romagna _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Vývoj průmyslových laboratoří _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera di Giunta n. 2824 del 30 dicembre 2003 — Bando per l'attuazione della misura 1, Azione A del programma Regionale della Ricerca Industriale, l'Innovazione e il Trasferimento tecnologico (PRRIITT) "Sviluppo di laboratori industriali" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 miliony(ů) EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 1. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Emilia – Romagna _BAR_
Adresa: Via Aldo Moro 52 I-40127 Bologna _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ _BAR_ Ne _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 68/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Lotyšsko _BAR_
Region _BAR_ Lotyšsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Úvěry malým a středním podnikům, které zaznamenávají rychlý růst _BAR_
Právní základ _BAR_ Hipotēku bankas attīstības koncepcija 1999.—2005. gadam MVK attīstības programmas 2004.—2006. gadam _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka (zajištěné půjčky) _BAR_ 20 [1] milionů LVL (28,457 milionů EUR) _BAR_
Celková roční částka – průměrná výše zajištěné půjčky za rok _BAR_ 3 miliony LVL (4,268 milionů EUR) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano Nejvýše 15 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2019 Pokud ustanovení režimu podpory již nebudou odpovídat pravidlům, jimiž se řídí kontrola podpory na obchodní činnost, ustanovení pro poskytování podpory v rámci režimu podpory budou přezkoumána v souladu s čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
kromě: _BAR_ _BAR_
výroby, zpracování a uvádění na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES; _BAR_ X _BAR_
finančního zprostředkování a pojištění; _BAR_ X _BAR_
hazardních her; _BAR_ X _BAR_
výroby a dodávek zbraní a obchod s nimi; _BAR_ X _BAR_
výroby a specializovaného obchodování s tabákem; _BAR_ X _BAR_
těžby uhlí _BAR_ X _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Státní akciová společnost "Latvijas Hipotçku un zemes banka" _BAR_
Adresa: Doma laukumā 4, LV-1977 Rīgā _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 69/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Lotyšsko _BAR_
Region _BAR_ Lotyšsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Půjčky (zahrnující drobné úvěry) pro zakládání nových podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Vienotais programmdokuments Hipotēku bankas attīstības koncepcija 1999.—2005. gadam MVK attīstības programmas 2004.—2006. gadam _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka _BAR_ 10,665 milionů LVL (15,175 milionů EUR [2]) _BAR_
z které: v roce 2005: 5,333 milionů LVL (7,588 milionů EUR)v roce 2007: 5,332 milionů LVL (7,586 milionů EUR) _BAR_
Přídavné zdroje zajištěny vládní zárukou: _BAR_ 10,665 milionů LVL (15,175 milionů EUR) _BAR_
Celková roční částka – průměrná roční částka půjčky _BAR_ 3 miliony LVL (4,268 milionů EUR) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano Ne více než 15 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2019 Pokud ustanovení programu podpory již nebudou odpovídat pravidlům pro kontrolu podpory obchodní činnosti, budou ustanovení pro poskytování podpory v rámci programu podpory obnoveny v souladu s čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
kromě: _BAR_ _BAR_
výroba, zpracování a dodávky ke spotřebě výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES _BAR_ X _BAR_
finanční zprostředkování a pojištění _BAR_ X _BAR_
sázení _BAR_ X _BAR_
výroba, dodávky a obchod se zbraněmi _BAR_ X _BAR_
výroba a specializovaný obchod s tabákem _BAR_ X _BAR_
těžba uhlí _BAR_ X _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Státní akciová společnost "Latvijas Hipotçku un zemes banka" _BAR_
Adresa: Doma laukumâ 4, LV-1977 Rīgā _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 89/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ — _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Evropský rozměr malého podniku a odměna za koncentraci _BAR_
Právní základ _BAR_ Articolo 9 della legge 14 maggio 2005, n. 80 di conversione del Decreto Legge 14 marzo 2005, N. 35 — "Disposizioni urgenti nell'ambito del Piano d'azione per lo sviluppo economico, sociale e territoriale.
Deleghe al Governo per la modifica del codice di procedura civile in materia di processo di cassazione e di arbitrato nonché per la riforma organica della disciplina delle procedure concorsuali" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 34 milionů EUR na rok 2005;110 milionů EUR na rok 2006;57 milionů EUR na rok 2007 _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano (článek 5) _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do roku 2007 (Itálie se zavazuje, že upraví pravidla v souladu s nařízením, jež nahradí nařízení (ES) č. 70/2001) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministero dell'Economia e delle Finanze _BAR_
Adresa: Via XX Settembre, 97 I-Roma _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 138/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Řecko _BAR_
Region _BAR_ Celé území státu _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Poskytnutí podpor malým a středním podnikům, jež jsou určeny na pokrytí výdajů za studie a poradenství v rámci investičních programů podle zákona č. 3299/2004 (podpora soukromých investic na hospodářský rozvoj a stírání rozdílů mezi regiony) _BAR_
Právní základ _BAR_ Ν.3299/2004 (ΦΕΚ 261/ 23-12-2004) (Έχει εγκριθεί από την ΕΕ ως καθεστώς Περιφερειακών ενισχύσεων Ν573/04) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 40 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Jiné služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών Adresa: Νίκης 5-7, GR-ΤΚ 10180, Αθηνα _BAR_
Název: Υπουργείο Ανάπτυξης Adresa: Μεσογείων 199, GR-ΤΚ 10192, Αθηνα Διευθύνσεις Σχεδιασμού και Ανάπτυξης των 13 Περιφερειών της χώρας _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 154/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ JPD cíl 2 2000-2006 – Opatření 1.5 "Podpora na založení nových podniků", podopatření b) "Založení podniku": souhrnné iniciativy _BAR_
Právní základ _BAR_ Docup ob.2 2000-2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Roky 2005/06: 3000000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Na základě maximálních měr, jež umožňuje nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 70/2001. V daném případě: Výdaje na hmotné a nehmotné investice: Malé podniky 15 % HEP;Střední podniky 7,5 % HEP;v oblastech, kde je přípustná výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o EU jsou výše uvedené míry následující: Malé podniky 8 % ČEP + 10 % HEP;Střední podniky 8 % ČEP + 6% HEP;Výdaje za služby a poradenství: Malé a střední podniky: 50 % HEPCelková poskytnutá podpora nemůže v žádném případě překročit 30 % nominální hodnoty celkové částky na investice a služby. Jestliže dojde k překročení uvedené maximální hodnoty, bude podpora poskytovaná na služby snížena tak, aby dosáhla uvedených 30 % _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Datum zveřejnění odstupňovaných hodnot ( 3. 8. 2005) _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Podpory mohou být poskytovány až do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podporovat investice do nových podnikatelských iniciativ v odvětvích průmyslu, řemeslné výroby, cestovního ruchu a služeb prostřednictvím podpor na počáteční investice a na věcné služby v kategorii souhrnných iniciativ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ PrůmyslŘemeslná výrobaCestovní ruchSlužbyJsou stanovena omezení a výjimky pro podpory v určitých odvětvích, jež jsou upravena předpisy Společenství, a to zejména: vyňata jsou odvětví dopravy, odvětví produkce, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy, odvětví rybolovu;dalším omezením podléhají projekty v odvětví ocelářství, v odvětví stavby lodí, ve výrobě syntetických vláken a v automobilovém průmyslu.Zásahy uvedené v tomto opatření jsou vymezeny podle článku 2 a článku 5 nařízení č. 70/2001 _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Lombardia – Direzione Industria, PMI, cooperazione, UO Azioni per lo sviluppo delle imprese e PMI, Struttura Sostegno agli investimenti _BAR_
Adresa: Via Taramelli 12 I-20124 Milano _BAR_
Další informace _BAR_ Podpora se poskytuje v rámci uskutečnění JPD cíle 2 2000/2006 _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 155/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ JPD cíl 2 2000-2006 – opatření 1.1 "Podpory na investice do podniků", podopatření f) "Podpora konkurenceschopnosti podniků", akce 3): Ucelené balíčky podpor na investice do technologické inovace a/nebo do ochrany životního prostředí – článek 11 zákona 598/94 a v případě nákupu nebo na nákupu na splátky nových výrobních strojů nebo nástrojů – zákon č. 1329/65 _BAR_
Právní základ _BAR_ Docup ob.2 2000-2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Roky 2005/06: 3500000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Na základě maximálních měr, jež umožňuje nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 70/2001. V daném případě: a)výdaje na hmotné a nehmotné investice:Malé podniky 15 % HEP;Střední podniky 7,5 % HEP;v oblastech, kde je přípustná výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o EU jsou výše uvedené míry následující:Malé podniky 8 % ČEP + 10 % HEP;Střední podniky 8 % ČEP + 6% HEP;b)výdaje za služby a poradenství:Malé a střední podniky: 50 % HEPc)výdaje na předkonkurenční vývoj:Malé a střední podniky 35 % HEPd)výdaje na průmyslový výzkum:Malé a střední podniky 60 % HEPCelková poskytnutá podpora nemůže v žádném případě překročit 30 % nominální hodnoty celkové částky na investice, služby, vývoj a výzkum. _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Nabídkové řízení: zahájeno dne 18. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Podpory mohou být poskytovány až do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Souhrnně podporovat investice podniků, které se rozhodnou využít jak akci 1, tak akci 2 (článek 11 zákona č. 598/94 a zákon č.
1329/65) v případě uskutečnění souhrnných podpor na technologickou inovaci a s tím související nákup strojů a zařízení. Podniky, které hodlají uskutečnit takové souhrnné investice, mohou čerpat z uvedených podpor na základě předložení jediné žádosti týkající se investičního plánu, který je rozčleněn do dvou opatření.
Zásahy uvedené v tomto opatření jsou vymezeny podle článku 2 a článku 5 nařízení č. 70/2001 _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Odvětví těžebního a zpracovatelského průmyslu (oddíly C a D klasifikace hospodářských činností ISTAT), stavebnictví (oddíl F klasifikace hospodářských činností ISTAT), výroby a distribuce elektrické energie, páry a teplé vody (oddíl E klasifikace hospodářských činností ISTAT) a přímých služeb pro výrobu, jež mají kladný vliv na rozvoj výše uvedených výrobních činností. Vyňata jsou odvětví dopravy, odvětví produkce, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy, odvětví rybolovu. Ve smyslu víceodvětvového rámce pro regionální podporu na velké investiční projekty (2002/C70/04) ze dne 19. 3. 2003: Vyňato je odvětví ocelářství uvedené v příloze B víceodvětvového rámce pro regionální podporu na velké investiční projekty (2002/C70/04) ze dne 19. 3. 2003 a odvětví syntetických vláken uvedené v příloze D téhož rámce. V případě projektů, které zahrnují způsobilé výdaje převyšující 50 milionů EUR nebo podpory převyšující 5 milionů EUR v HEP, dosahuje maximální míra podpory 30 % odpovídající maximální míry regionální podpory _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název Regione Lombardia – Direzione Industria, PMI, cooperazione, UO Azioni per lo sviluppo delle imprese e PMI, Struttura Sostegno agli investimenti _BAR_
Adresa Via Taramelli 12 I-20124 Milano _BAR_
Další informace _BAR_ Podpora se poskytuje v rámci uskutečnění JPD cíle 2 2000/2006 _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 156/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ JPD cíl 2 2000-2006 – opatření 1.2 "Podpora při žádosti o kvalifikované služby podniků", podopatření e) "Podpory na inovaci": souhrnné iniciativy _BAR_
Právní základ _BAR_ Docup ob.2 2000-2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Roky 2005/06 5000000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Na základě maximálních měr, jež umožňuje nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 70/2001. V daném případě: Výdaje na hmotné a nehmotné investice: Malé podniky 15 % HEP;Střední podniky 7,5 % HEP;v oblastech, kde je přípustná výjimka podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o EU jsou výše uvedené míry následující: Malé podniky 8 % ČEP + 10 % HEP;Střední podniky 8 % ČEP + 6 % HEP;Výdaje za služby a poradenství: Malé a střední podniky 50 % HEPCelková podpora poskytnutá na investice a na služby však nemůže překročit 30 % celkových způsobilých výdajů _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Datum zveřejnění odstupňovaných hodnot: září 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Podpory mohou být poskytovány až do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podporovat inovace v malých a středních podnicích prostřednictvím podpor na realizaci projektů určených na zajištění věcných služeb pro organizační a obchodní inovaci, pro inovaci v oblasti výpočetní techniky, pro šíření elektronického obchodování, pro technologickou inovaci a pro činnosti spjaté s výzkumem a vývojem.
Iniciativy podniků musí spadat do kategorie souhrnných iniciativ.
Zásahy uvedené v tomto opatření jsou vymezeny podle článku 2 a článku 5 nařízení č. 70/2001 _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Poradenské služby podniků.
Při poskytování podpor jsou stanovena omezení a výjimky pro některá odvětví upravená předpisy Společenství (doprava, rybolov, produkce, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy, ocelářství, stavba lodí, syntetická vlákna, automobilový průmysl) _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Lombardia – Direzione Industria, PMI, cooperazione, UO Azioni per lo sviluppo delle imprese e PMI, Struttura Sostegno agli investimenti _BAR_
Adresa: Via Taramelli 12 I-20124 Milano _BAR_
Další informace _BAR_ Podpora se poskytuje v rámci uskutečnění JPD cíle 2 2000/2006 _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 183/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Autonomní region Furlandsko-Julské Benátsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Pobídky malým a středním podnikům, aby přijaly opatření průmyslové politiky, jimiž se podporují projekty týkající se rozvoje konkurenceschopnosti _BAR_
Právní základ _BAR_ LR 4.3.2005, n. 4, Capo I DPReg 0316/Pres. dd.
16.9.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2005: 14,5 milionu EUR 2006: 9,5 milionu EUR 2007: 9,5 milionu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 5. 10. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia Direzione centrale attività produttive Servizio politiche economiche e marketing territoriale _BAR_
Adresa: Via Uccellis, 12/F I-33100 Udine Telefon (39-0432) 55 59 71 Fax (39-0432) 55 59 52 e-mail: politiche.economiche@regione.fvg.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 186/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales a Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Projekty Cotton _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 119902 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od: 31. října 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do: 31. prosince 2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše).
Odpovídající platby lze vyplácet až do 31. prosince 2007 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (stavebnictví) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 192/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Piemont _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na nákup nebo leasing nových obráběcích nebo výrobních strojů (zákon "Sabatini") _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Regionale n. 17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) "Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese. Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28.11.1965 n. 1329 ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L. 27.10.1994 n. 598 e s.m.i." attuativa della L. 1329/65 e s.m.i già approvata dalla Commissione con Lettera D/55254 del 18 ottobre 2000 Aiuto N 659/A97. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 25 milionů EUR [3] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 27. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Piemonte – Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio – Direzione Industria. _BAR_
Adresa Direzione Industria Via Pisano, 6 I-10152 Torino Tel.
(39-011) 432 14 61 – Fax (39-011) 432 34 83 e-mail: direzione16@regione.piemonte.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 193/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Piemont _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na nákup nebo leasing nových obráběcích nebo výrobních strojů (zákon "Sabatini decambializzata") _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Regionale n. 17-881 del 26 settembre 2005 (B.U.R.P n. 39, Supplemento, del 29 settembre 2005) "Funzioni delegate alla Regione in materia di incentivi alle imprese. Prescrizioni per l'accesso agli incentivi di cui alla L. 28.11.1965 n. 1329 ed all'art. 11 comma 2 lett. b) L. 27.10.1994 n. 598 e s.m.i.". attuativa della L. 1329/65 e s.m.i già approvata dalla Commissione con Lettera D/55254 del 18 ottobre 2000 — Aiuto N 659/A97. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 25 milionů EUR [4] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 27. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Piemonte – Assessorato all'Industria, Lavoro e Bilancio – Direzione Industria _BAR_
Adresa Direzione Industria Via Pisano, 6 I-10152 Torino Tel.
(39-011)432 14 61 – Fax (39-011) 432 34 83 e-mail: direzione16@regione.piemonte.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 212/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kampánie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory malým podnikům působícím v odvětvích řemeslné výroby, obchodu, služeb a cestovního ruchu.
Kritéria a pravidla nabídkového řízení pro Integrované projekty regionálních parků _BAR_
Právní základ _BAR_ POR Campania 2000-2006 Complemento di Programmazione, misura 1.10 Disciplinare degli aiuti alle piccole imprese concessi in applicazione della Misura 1.10 del POR Campania 2000-2006 (Aiuti esentati dalla notificazione in conformità del Reg. (CE) n.
70/2001) approvato con Delibera di Giunta Regionale n. 1903 del 22.10.2004.
D.G.R.C. n. 180 del 15 febbraio 2005: Approvazione criteri ed indirizzi per la predisposizione dei bandi della Misura 1.10 per i Progetti Integrati dei Parchi Regionali con allegati.
P.O.R. Campania 2000 — 2006 Asse prioritario di riferimento 1 — Risorse Naturali — Misura 1.10 — Bandi pubblici per la concessione di aiuti alle piccole imprese nei settori dell'artigianato, commercio servizi e piccola ricettività turistica nei Parchi Regionali Decreti Dirigenziali nn. 50 e 51 del 21.6.2005 pubblicati sul B.U.R.C. n.
48 del 26.9.2005; Decreti Dirigenziali nn. 64, 65 e 66 dell' 1.8.2005 e n.
67 del 2.8.2005 pubblicati sul B.U.R.C. n. 51 del 6.10.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 17488433,50 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ NE _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 31. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Campania Area Generale di Coordinamento 05 Settore 02 Responsabile della Misura 1.10 del POR Campania 2000 — 2006 _BAR_
Adresa: Via A. De Gasperi 28 I-80133 Napoli Telefono: (39-081) 796 30 50 e-mail: asseI.mis.1.10cdc@regione.campania.it e.zucaro@regione.campania.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 216/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Celé území _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Státní podpory určené nezemědělským malým a středním podnikům z odvětví pro chov koní na jeho podporu a rozvoj _BAR_
Právní základ _BAR_ Real Decreto por el que se establecen las bases reguladoras de las subvenciones estatales destinadas al sector equino _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Ode dne zveřejnění ve Státním úředním věstníku (Boletín Oficial del Estado) a vstupu v platnost _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerio de Agricultura Pesca y Alimentación Dirección General de Ganadería _BAR_
Adresa: C/ Alfonso XII, 62 E-28014 Madrid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] 1 EUR = 0,702804 LVL.
[2] 1 EUR = 0,702804 LVL.
[3] Zde uvedené roční výdaje zahrnují rovněž rozpočet vyplývající z jiných nařízení, jež jsou stanovena a zmíněna v právním základu a jsou předmětem zvláštního sdělení o výjimce.
[4] Zde uvedené roční výdaje zahrnují rovněž rozpočet vyplývající z jiných nařízení, jež jsou stanovena a zmíněna v právním základu a jsou předmětem zvláštního sdělení o výjimce.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 175/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 31/2001 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Apulie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům "Zvýšení konkurenceschopnosti podniků" _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge Regionale 4 gennaio 2001 n. 3/01 modificata dalla Legge Regionale n. 23/01 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Kalendářní rok _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_
Částka v milionech EUR _BAR_ 12 _BAR_ 12 _BAR_ 12 _BAR_ 12 _BAR_ 12 _BAR_ 12 _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Maximální míra podpory byla pro Apulii stanovena v evropské mapě pro regionální podpory (35 % ČEP + 15 % HEP) _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 12. září 2001 podpora (datum oznámení režimů podpory Komisi) _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podporou prostřednictvím kapitálových dotací/dotací na provoz se usnadní nákup věcných služeb, které jsou určeny k podpoře internacionalizace a konkurenceschopnosti podniků.
Jejím účelem je rovněž nákup věcných služeb v oblasti životního prostředí a jakosti, jakož i šíření nových technologií.
Pro podporu jsou způsobilé výdaje v těchto oblastech: Analýza trhu;Podnikové certifikační systémy;Ověřovací a kontrolní systémy (audity v oblasti ekologie a energetiky);Tvorba kolektivních známek;Marketingové akce;Reklamní akce, jež mají výrobkům pomoci proniknout na mezinárodní trhy _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora je určena malým a středním podnikům v odvětví řemeslné výroby, průmyslu, cestovního ruchu, obchodu a služeb. Z podpory jsou vyňaty následující hospodářské činnosti: OcelářstvíStavba lodíRybolovDopravaZemědělstvíVýroba, zpracování nebo uvedení na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES (viz čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 70/2000);Služby spjaté s vývozem (viz čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 70/2000);Výroba syntetických a umělých vláken _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Puglia _BAR_
Adresa: Via G. Capruzzi, 212 I-Bari _BAR_
Další informace _BAR_ Tento režim podpory se nepoužije v případě průběžně poskytovaných služeb a v případě běžných výdajů na provoz podniků.
V každém případě způsobilé výdaje v období tří let nemohou překročit 100000 EUR.
K uskutečňování podpor bude docházet automaticky _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 16/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ celé Maďarsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podle nabídkového řízení nesoucího název Zřízení mobilního komunikačního výzkumného, rozvojového a inovačního centra jsou pro podporu způsobilé tyto činnosti: podpora na ochranu duševního vlastnictví (registrace patentů, modelů, ochranných známek a návrhů) kromě případů velkých podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló 2003. évi XC. törvény _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Očekává se, že roční výdaje na podporu ochrany duševního vlastnictví (registrace patentů, modelů, ochranných známek a návrhů) dosáhnou výše 16 milionů HUF _BAR_
Maximální výše podpory _BAR_ Na základní výzkum 100 %, na aplikovaný výzkum 60 % a na rozvoj předcházející vstupu na trh 35 % _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. prosince 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ červen 2006 (platby do prosince 2008) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Rozšíření rozsahu podpory na výzkum a vývoj s cílem zahrnout výdaje na ochranu duševního vlastnictví (registrace patentů, modelů, ochranných známek a návrhů) _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal _BAR_
Adresa: Szervita tér 8 H-1052 Budapest _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 61/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Autonomní region Furlandsko-Julské Benátsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Pobídky malým a středním podnikům na víceleté programy propagace v zahraničí _BAR_
Právní základ _BAR_ L.R. 20.1.1992, n. 2, Capo VIII come sostituito dalla L.R. 5.12.2003, n. 18, art. 5D.P.R. n. 055/Pres. del 5.3.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka: 1,9 milionů EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 8. 4. 2004 (den po zveřejnění v Regionálním úředním věstníku č. 14 ze dne 7. 4. 2004) Podpora ještě nezačala být uskutečňována a příspěvky z této podpory nebudou poskytovány před zveřejněním roztřídění v regionálním úředním věstníku, a to podle článku 8 D.P.R. č. 055/Pres. Ze dne 5. 3. 2004. Tato roztřídění budou sestavena na základě žádostí, které příslušné úřady obdrží po 7. 6. 2004, pravděpodobně ne dříve než v září 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31.12.2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům působícím v oblasti průmyslu a služeb pro průmyslovou výrobu na uskutečnění víceletých programů propagace v zahraničí _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Autonoma Friuli — Venezia Giulia Direzione Centrale delle Attività Produttive Servizio per la Promozione e l'Internazionalizzazione _BAR_
Adresa: Via Uccellis, 12/F I-33100 Udine Tel: (39-0432) 55 59 55 Fax: (39-0432) 55 59 52 e-mail: serv.prom.int@regione.fvg.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25 milionů EUR,hrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 % nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15 milionů EUR _BAR_ Ne _BAR_
Poznámky _BAR_ Ode dne 1. ledna 2005 se regionální správní orgány zavazují přizpůsobit předmětná pravidla novému vymezení malých, středních a velmi malých podniků ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 158/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchod Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Cells Analysis Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ The University of Durham and Newcastle Act (1963) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory Grant z fondu EFRR 1257/201/020LCY _BAR_ 10936 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 22. 8. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Citygate Newcastle upon Tyne NE1 4WH Sponsor Contact Professor Ken Snowdon University of Newcastle (INEX) Herschel Annex Newcastle upon Tyne NE1 7RU _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení. Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Závěrečná zpráva úředníka pro slyšení případ č. COMP/38.381/B2 – De Beers
(v souladu s články 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže – Úř. věst.
L 162, 19.6.2001, s. 21)
(2006/C 175/04)
(Text s významem pro EHP)
Návrh rozhodnutí předloženého Komisi podle článku 9 nařízení Rady č. 1/2003 se týká obchodních vztahů společnosti De Beers týkajících se surových diamantů.
Návrh je určen společnosti De Beers SA (dále jen "De Beers"), která je mateřskou společností mimo jiné společnosti City West and East limited (dále jen "CWEL") a společnosti De Beers Centenary Aktiengesellschaft (dále jen "DBCAG") (dále jen "strany").
Východiska případu: nařízení o spojování a nařízení Rady č. 17/62
Během prošetřování případu spojení č. M.2333 (De Beers/LVMH/Rapids World), které skončilo v červenci roku 2001, se útvary Komise dozvěděly o obchodní dohodě (dále jen "obchodní dohoda") mezi společností De Beers a společností ALROSA Company Limited (dále jen "společnost ALROSA") o prodeji surových diamantů.
Po dalším šetření Komise požádaly dne 5. března 2002 společnosti CWEL, DBCAG a ALROSA v souladu s články 2 a 4 nařízení Rady č. 17/62 Komisi společně o negativní atest nebo případně o individuální výjimku podle čl.
81 odst. 3 Smlouvy o ES ve vztahu k obchodní dohodě.
Dne 14. ledna 2003 vydala Komise oznámení o námitkách podle článku 82 Smlouvy o ES určené společnostem De Beers, CEWL a DBCAG a týkající se obchodní dohody. Kromě toho jim Komise zpřístupnila svůj spis [1].
Dne 1. července 2003 bylo vydáno doplňující oznámení o námitkách určené stranám a rozšířené o článek 54 Dohody o Evropském hospodářském prostoru jakožto právního základu pro oznámení o námitkách ze dne 14. ledna 2003.
Společnost předložila své písemné vyjádření k oznámením o námitkách Komise a dne 7. července 2003 se konalo slyšení.
Tohoto slyšení se zúčastnila i společnost ALROSA, protože slyšení se týkalo rovněž námitek vycházejících z článku 81 sdělených společnosti De Beers a společnosti ALROSA odděleně.
Poté Komise obdržela dne 25. září 2003 stížnost ohledně obchodní dohody, kde se tvrdilo, že došlo k porušení článků 81 a 82 Smlouvy o ES.
Změny platného práva: nařízení (ES) č. 1/2003 (zejména článek 9 použitý v daném případě)
Díky použitelnosti nařízení (ES) č. 1/2003 ke dni 1. května 2004 nebyl postup společnosti De Beers a společnosti ALROSA správný, nicméně již provedené procesní úkony působily i nadále za účelem uplatnění nařízení č. 1/2003.
Dne 14. prosince 2004 předložily společnosti CWEL a DBCAG na straně jedné a společnost ALROSA na straně druhé Komisi návrhy závazků v reakci na oznámení o námitkách podaných útvary Komise, které byly pokládány za předběžné posouzení ve smyslu čl. 9 odst.
1 nařízení (ES) č. 1/2003.
Dne 3. června 2005 Komise zveřejnila oznámení podle čl. 27 odst.
4 nařízení (ES) č.
1/2003 v Úředním věstníku Evropské unie. Oznámením byla veřejnost informována o rostoucích obavách z porušování hospodářské soutěže, o příslušných nápravných opatřeních a vyzvala zúčastněné strany, aby se do 4. července 2005 vyjádřily (dále jen "tržní test") [2].
Na oznámení reagovaly zúčastněné třetí strany a Komise obdržela 21 vyjádření.
Účinnost závazků navrhovaných společnostmi De Beers a ALROSA, aby rozptýlily obavy Komise, nebyla zcela prokázána.
Dne 27. října 2005 Komise informovala společnosti De Beers a ALROSA o uvedených vyjádřeních a předala jim příslušný souhrnný výtah bez důvěrných informací.
Dne 25. ledna 2006 předložily strany pozměněný návrh závazků.
Komise poté dospěla k závěru, že s ohledem na závazky navržené společností De Beers v reakci na předběžné posouzení, které byly později pozměněny v důsledku relevantních připomínek zúčastněných třetích stran a s ohledem na čl.
9 odst. 2 nařízení 1/2003, již nejsou důvody k jednání.
Uplatnění zásady rovnosti zbraní [3] v tomto případě.
Rozhodnutí podle článku 9, nařízení č. 1/2003
Určeno společnosti De Beers
Podstata zásady rovnosti zbraní spočívá v tom, že jak strany případu, tak Komise, proti jejímž rozhodnutím lze hledat ochranu u soudů EU, znají stejně dobře správní spis.
Z rozhodnutí učiněného na základě článku 9 nařízení č. 1/2003 vyplývá, že pravidla hospodářské soutěže nebyla porušena, strany však souhlasí s nápravou, aby rozptýlily obavy Komise vyjádřené v jejím předběžném posouzení.
Na obou stranách přitom existuje vůle zjednodušit administrativní a právní povinnosti nezbytné k úplnému prošetření údajného protiprávního jednání.
To je důvodem, proč bylo ve dvou rozhodnutích sboru [4] přijato stanovisko, že řádný postup je splněn tehdy, když strany informují Komisi o tom, že jim byly dostatečným způsobem zpřístupněny informace nezbytné k tomu, aby mohly navrhnout své závazky s cílem odstranit obavy Komise.
V tomto případě se postupovalo stejně – společnost De Beers předložila Komisi dne 19. ledna 2006 v tomto smyslu prohlášení poté, co měla k dispozici výsledky tržního testu.
Určeno společnosti ALROSA
Společnost ALROSA v dopise ze dne 6. prosince 2005 položila specifickou otázku ohledně postupu, kde požadovala, aby "[…] v této věci měla přístup ke spisu, zejména k připomínkám třetích stran vznesených po tržním testu, ať již se týkají platného postupu podle článku 9, popř. oznámení o námitkách, nebo platného postupu podle článku 7."
Společnost ALROSA neobdržela oznámení o námitkách týkající se daného řízení vedeného podle článku 82, není ani stranou předmětného řízení, a proto nepožívá právo slyšení rovnající se právu udělenému stranám na základě čl. 27 odst.
1 nařízení č. 1/2003.
Je třeba zvážit skutečnost, že kvůli velmi specifickým rysům tohoto případu je společnost ALROSA vlastně jediným podnikem, který je přímo a konkrétně vystaven dopadu části závazků navrhovaných společností De Beers.
Společnost ALROSA byla proto informována o podstatě pozměněného návrhu o závazcích společnosti De Beers v té míře, v jaké se jí týkaly, a bylo jí umožněno předložit do 2. února 2006 své připomínky.
Dopisem ze dne 30. ledna 2006 požádala společnost ALROSA o prodloužení lhůty k odpovědi, s čím jsem částečně souhlasil.
Proto se předpokládalo, že odpověď společnosti ALROSA bude Komisi doručena do 6. února 2006, což se také stalo.
V dopise ze dne 6. února 2006 vyjádřila společnost ALROSA své stanovisko k výsledkům tržního testu.
V daném dopise je společnost ALROSA toho názoru, že bylo porušeno její právo na obhajobu, protože Komise neuvedla, které námitky považuje za zajištěné před přijetím závazků, a tvrdí, že přesně nevěděla, jaké námitky jsou důvodem k přijetí závazků.
Dne 8. února 2006 jsem odpověděl v tom smyslu, že společnost ALROSA nebyla stranou řízení vedeného proti společnosti De Beers podle článku 9 nařízení č.
1/2003. Společnosti ALROSA bylo nabídnuto právo slyšení především z důvodu výjimečných okolností tohoto případu, protože na ní přímo a konkrétně dopadají závazky.
Navíc jsem podotkl, že vzhledem k informacím poskytnutým společností ALROSA během řízení společnost nemůže tvrdit, že nevěděla o obavách z porušování hospodářské soutěže, z nichž závazky vycházejí.
Ve světle výše uvedených skutečností jsem toho názoru, že právo slyšení společnosti De Beers a společnosti ALROSA bylo dodrženo.
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 176/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. : XS 127/04
Členský stát : Itálie
Region : Umbrie
Název režimu podpory : Pobídky malým a středním podnikům na předkonkurenční činnost průmyslového výzkumu a vývoje
Právní základ : Legge 27.10.1994 n. 598 art. 11 come modificato ed integrato da: legge 8.8.1995 n. 341 art. 3, legge 23.12.1999 n. 488 art. 54, legge 5.3.2001 n. 57 art. 15; Deliberazione della Giunta Regionale del 20.10.2004 n. 1585; Determinazione dirigenziale del 21.10.2004 n. 9093
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 7091000 EUR na rok 2004 a 6000000 EUR na rok 2005, jakož i na rok 2006
Maximální míra podpory - 35 % nákladů na projekt, jemuž může být poskytnuta podpora na předkonkurenční vývoj;
- 60 % nákladů na projekt, jemuž může být poskytnuta podpora na průmyslový výzkum.
Další zvýšení o 5 % se poskytne, jestliže místní provozovna podniku, v níž probíhá výzkumný projekt, má sídlo v oblasti vymezené v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o EU.
V případě smíšených projektů, tj. takových, jež zahrnují jak předkonkurenční průmyslový výzkum tak předkonkurenční vývoj, bude podpora stanovena úměrně k podílu způsobilých činností v rámci celého způsobilého projektu.
Datum uskutečnění : 17. 11. 2004
Doba trvání režimu podpory : Do 31. 12. 2006
Cíl podpory : Podpora malým a středním podnikům na projekty předkonkurenčního průmyslového výzkumu a vývoje
Dotčená hospodářská odvětví - C – těžba nerostů
s výjimkou
- 10.1 "Těžba a aglomerace uhlí" (celá skupina)
- 10.2 "Těžba a aglomerace lignitu" (celá skupina)
- 10.3 "Těžba a aglomerace rašeliny" (celá skupina)
- 13.10 "Těžba železných rud" – vyňata je celá třída s výjimkou pyritů
- 13:20 "Těžba neželezných kovových rud" – vyňata je pouze těžba manganu
- D – zpracovatelské činnosti
pododdíl DA v rozsahu omezeném na kódy 15.52, 15.81, 15.82, 15.84, 15.85, 15.86, 15.87, 15.88, 15.89.1, 15.89.2, 15.96, 15.98, 15.99
s výjimkou
- 23.1 "Výroba koksárenských produktů" (celá skupina)
- 24.70 "Výroba syntetických a umělých vláken" – vyňata je celá kategorie
- 27.10 "Výroba železa, oceli a slitin železa (ESUO)"
Je vyňat veškerý ocelářský průmysl, jak je vymezen ve Smlouvě o ESUO, a to včetně souvisejících činností.
Litina a slitiny železa; litina pro výrobu oceli, pro slévárenství a jiné surové litiny, kovy obsahující mangan a karburovaný ferromangan; neopracované produkty a polotovary ze železa, z obvyklé oceli nebo ze speciální oceli, včetně produktů, které se opětně použijí nebo opětně válcují; odlévaná ocel nebo ocel, jež není v ingotech, včetně ingotů určených na kování, polotovary jako bloky, předvalky a bramy, kanystry, kotouče, plechy válcované za tepla; výrobky ze železa s konečnou úpravou za tepla, výrobky z obvyklé oceli nebo speciální oceli (bez ocelových odlitků, kovaných dílů a výrobky získané opětovným použitím kovového prachu); kolejnice, příčné nosníky, desky a styčnice, nosníky, těžké ocelové profily a vodicí kolejnice od 80 mm výše, štětovnice, vodicí kolejnice a profily pd 80 mm a kotouče pod 150 mm, válcovaný drát, kotouče a panely na trubky, pásy válcované za tepla (včetně pásů na trubky a kotoučů, jež jsou pokládány za hotové produkty), plechy válcované za tepla s tloušťkou pod 3 mm, desky a plechy s tloušťkou 3 mm a vyšší, kotouče s průměrem 150 mm a více; koncové výrobky ze železa, obvyklé oceli nebo speciální oceli (bez ocelových trubek, pásů válcovaných za studena o šířce menší než 500 mm kromě pásů určených k výrobě cínových pásů, tažených materiálů, kalibrovaných tyčí a ocelových odlitků; pocínovaného plechu, plechu pokrytého vrstvou olova, černého plechu, pozinkovaných plechů, jiných plechů opatřených vrstvou kovu, plechů válcovaných za studena slabších než 3 mm, magnetických plechů, pásu na výrobu cínových pásů, plechů válcovaných za studena, ve svitcích nebo v listech o tloušťce 3 mm nebo větší).
- 27.22.1"Výroba bezešvých trubek" – Vyňata je celá kategorie
- 27.22.2 "Výroba spojených a svařených trubek a podobných systémů" – Vyňata je veškerá výroba trubek s průměrem vyšším než 406,4 mm
- 35.11.1 "Loděnice pro stavbu z kovových dílů" – Vyňata je stavba: obchodních lodí s kovovým trupem určených k přepravě cestujících a/nebo zboží o hrubé prostornosti alespoň 100 BRT; rybářská plavidla s kovovým trupem o hrubé prostornosti alespoň 100 BRT (pokud jsou určena na vývoz); rýpadla nebo jiné lodě pro práci v moři s kovovým trupem (kromě vrtných plošin) o hrubé prostornosti alespoň 100 BRT; remorkéry s kovovým trupem s výkonem nižším než 365 Kw)
- 35.11.3 "Zázemí pro opravy lodí" – Vyňata je: přestavba lodí s kovovým trupem o hrubé prostornosti alespoň 1000 BRT, pouze v případě provádění prací, které zahrnují důkladnou úpravu ložné plochy, trupu, pohonného systému nebo zařízení určená pro cestující; oprava lodí s kovovým trupem
- E – výroba a distribuce elektrické energie s omezením na třídy 40.10 a 40.30;
- F konstrukce;
- 64 – "Pošty a telekomunikace", pouze telekomunikace (64.20), jež zahrnují příjem, záznam, zesilování, šíření, zpracování a přenos signálů z prostoru a prostorem a přenos rozhlasových a televizních představení a/nebo programů ze strany různých subjektů, jež jsou držiteli koncese pro rozhlasové a/nebo televizní vysílání na vnitrostátní úrovni podle zákona č. 233 ze dne 6. srpna 1990 ve znění pozdějších předpisů
- 72 – "Informatika a s ní spjaté činnosti" zahrnují služby spjaté s realizací pokročilých technologických systémů sloužících k produkci a/nebo rozšiřování telematických služeb nebo služeb na podporu výzkumu a technologické inovace v informační a telematické oblasti
- 90 - "Odstraňování pevných odpadů, odpadních vod a dalších podobných odpadů", jedná se pouze o odpady průmyslového a komerčního původu, odstraňování a čištění odpadních vod a podobných činností (odkaz 90.00.2), je omezeno na ředění, filtrování, usazování, odkalování chemickými prostředky, úprava aktivovanými kaly a jinými postupy pro čištění odpadních vod průmyslového původu
- 92 –"Rekreační, kulturní a sportovní činnosti", omezeno na činnosti rozhlasové a televizní produkce různými subjekty, jež jsou držiteli koncese pro rozhlasové a/nebo televizní vysílání na vnitrostátní úrovni podle zákona č. 233 ze dne 6. srpna 1990 ve znění pozdějších předpisů; týká se pouze nákladů na zařízení (odkaz 92.20)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione dell'Umbria
Direzione Attività Produttive
Servizio Politiche di Sostegno alle Imprese
Via Mario Angeloni 61
I-06100 Perugia
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 176/11)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 75 _BAR_ _BAR_ 15. 2. 2006 _BAR_ Pracovní dokument Komise – Příspěvek k interinstitucionálním jednáním o návrhu na prodloužení Interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu _BAR_
KOM(2006) 173 _BAR_ _BAR_ 25. 4. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Akční plán "eGovernment" v rámci iniciativy i2010: Urychlování zavádění elektronické veřejné správy v Evropě ve prospěch všech _BAR_
KOM(2006) 181 _BAR_ _BAR_ 27. 4. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Směrem ke globálnímu partnerství v informační společnosti: Navázání na tuniskou fázi Světové vrcholné schůzky o informační společnosti (WSIS) _BAR_
KOM(2006) 211 _BAR_ _BAR_ 10. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropské radě – Program pro občany přinášející výsledky pro Evropu _BAR_
KOM(2006) 215 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – i2010 – První výroční zpráva o evropské informační společnosti _BAR_
KOM(2006) 223 _BAR_ _BAR_ 16. 5. 2006 _BAR_ Zpráva Komise – Konvergenční zpráva 2006 o Litvě (vyhotovená v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy na žádost Litvy) _BAR_
KOM(2006) 224 _BAR_ _BAR_ 16. 5. 2006 _BAR_ Zpráva Komise – Konvergenční zpráva 2006 o Slovinsku (vyhotovená v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy na žádost Slovinska) _BAR_
KOM(2006) 246 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Zlepšení konzultace v oblasti řízení rybolovu Společenství _BAR_
KOM(2006) 251 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie pro bezpečnou informační společnost – "Dialog, partnerství a posílení účasti" _BAR_
KOM(2006) 253 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Pojetí podpory Evropského společenství reformě oblasti bezpečnosti _BAR_
KOM(2006) 260 _BAR_ _BAR_ 23. 5. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o výdajích záruční sekce EZOZF Systém včasného varování č. 1–4/2006 _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 176/12)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 198 _BAR_ _BAR_ 8. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 2005/231/ES, kterým se v souladu s článkem 19 směrnice 2003/96/ES povoluje Švédsku uplatňovat sníženou sazbu daně na elektřinu spotřebovávanou některými domácnostmi a společnostmi odvětví služeb _BAR_
KOM(2006) 202 _BAR_ _BAR_ 17. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady kterým se zavádí program Společenství ke zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu (Fiscalis 2013) _BAR_
KOM(2006) 207 _BAR_ _BAR_ 12. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o poskytnutí mimořádné finanční pomoci Společenství Kosovu _BAR_
KOM(2006) 213 _BAR_ _BAR_ 18. 5. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství _BAR_
KOM(2006) 219 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o době ochrany autorského práva a určitých práv s ním souvisejících (Kodifikované znění) _BAR_
KOM(2006) 222 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o klamavé a srovnávací reklamě (kodifikované znění) _BAR_
KOM(2006) 225 _BAR_ _BAR_ 16. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady v souladu s čl. 122 odst. 2 Smlouvy o přijetí jednotné měny Slovinskem ke dni 1. ledna 2007 _BAR_
KOM(2006) 226 _BAR_ _BAR_ 22. 5. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o právu na pronájem a půjčování a o některých právech v oblasti duševního vlastnictví souvisejících s autorským právem _BAR_
KOM(2006) 227 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění příloha nařízení (ES) č. 2042/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska _BAR_
KOM(2006) 242 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění příloha IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS _BAR_
KOM(2006) 250 _BAR_ _BAR_ 30. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Rotterdamské úmluvy o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu jménem Evropského společenství _BAR_
KOM(2006) 258 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu telat (kodifikované znění) _BAR_
KOM(2006) 259 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko k přijetí rozhodnutí, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 _BAR_
KOM(2006) 261 _BAR_ _BAR_ 2. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004 o zřízení řídících struktur pro evropské družicové navigační programy _BAR_
KOM(2006) 262 _BAR_ _BAR_ 2. 6. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o stojanech dvoukolových motorových vozidel (Kodifikované znění) _BAR_
KOM(2006) 263 _BAR_ _BAR_ 2. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se Řecku a Portugalsku povoluje zavedení zvláštních opatření odchylujících se od čl. 21 odst. 1 směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
KOM(2006) 265 _BAR_ _BAR_ 2. 6. 2006 _BAR_ Pozměněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o ručních držadlech pro spolujezdce na dvoukolových motorových vozidlech (Kodifikované znění) _BAR_
KOM(2006) 266 _BAR_ 1 _BAR_ 2. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Paraguayskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2006) 266 _BAR_ 2 _BAR_ 2. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Paraguayskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2006) 267 _BAR_ _BAR_ 30. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 2003/631/ES, kterým se v případě zvláštní naléhavosti přijímají opatření týkající se Libérie podle článku 96 dohody o partnerství AKT–ES _BAR_
KOM(2006) 271 _BAR_ _BAR_ 6. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se při příležitosti přistoupení Bulharska a Rumunska zavádějí zvláštní dočasná opatření pro nábor úředníků Evropských společenství _BAR_
KOM(2006) 273 _BAR_ _BAR_ 6. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se mění rozhodnutí 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti _BAR_
KOM(2006) 274 _BAR_ 1 _BAR_ 7. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady, kterou se stanoví rámec pro spolupráci v oblasti vysokoškolského vzdělávání, odborné přípravy a mládeže _BAR_
KOM(2006) 274 _BAR_ 2 _BAR_ 7. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady, kterou se stanoví rámec pro spolupráci v oblasti vysokoškolského vzdělávání, odborné přípravy a mládeže _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 177/03)
(Text s významem pro EHP)
Číslo podpory _BAR_ XS 14/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Sicílie _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Finanční příspěvky a/nebo úrokové zvýhodnění pro investice podniků působících v cestovním ruchu _BAR_
Právní základ _BAR_ L.r n. 32 del 23/12/00, art.
76, 77, 78, 79, 80,81, 82, 83, 84, 13 e 198 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 25 milionů EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2004 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu pro malé a střední podniky _BAR_ _BAR_
Omezeno na konkrétní odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Veškerá zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Lodní stavitelství _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Jiná zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Veškeré služby _BAR_ _BAR_
Nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Jiné služby _BAR_ Služby turismu _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Siciliana Assessorato Turismo Comunicazioni e Trasporti _BAR_
Indirizzo: Via Notarbartolo no 9 I-90143 Palermo _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá intenzita podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá intenzita podpory alespoň 50 %; nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 23/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Sasko – Anhaltsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice k poskytování dotací pro využívání poradenských služeb malými a středními podniky (režim podpory v oblasti poradenských služeb), Rd Erl des MW ze dne 19. 9. 2002 (MBl. LSA s. 1163), ve znění RdErl. ze dne 23. 1. 2004 (MBl. LSA s. 92) _BAR_
Právní základ _BAR_ Mittelstandsförderungsgesetz (des Landes Sachsen-Anhalt — MFG) vom 27.6.2001 (GVBl.
LSA S. 230); Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung des Landes Sachsen-Anhalt (VV — LHO, RdErl. des MF vom 1.2.2001, MBl.
LSA S. 241, geändert durch RdErl. des MF vom 4.9.2003, MBl.
LSA S. 657) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3,4087 milionu EUR _BAR_
z toho z vnitrostátních prostředků _BAR_ 0,8522 milionu EUR _BAR_
z toho z prostředků Společenství _BAR_ 2,5565 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. 2. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Investitionsbank Sachsen-Anhalt _BAR_
Adresa: Domplatz 12 D-39104 Magdeburg _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení každého plánovaného poskytnutí podpory Komisi, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů projektu činí nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 % nebov oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 29/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ La Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Plán podpory malým a středním podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo económico de La Rioja, de 16 de enero de 2004, por la que se modifican las bases reguladoras de la concesión de ayudas para instrumentar un plan de promoción para la pequeña y mediana empresa (Plan aprobado por Decisión de la Comisión de fecha 17 de julio de 2001, como Régimen de Ayudas de Estado N686/2000.
Esta nueva ayuda que se comunica resulta de una modificación efectuada sobre dicho régimen) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 125000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Agencia de Desarrollo economico de La Rioja _BAR_
Adresa: C/.
Muro de la Mata 13-14 E-26071 Logroño _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady dosahují přinejmenším 25000000 EUR ahrubá míra podpory dosahuje přinejmenším 50 %,v oblastech, které jsou oprávněné k získání regionální podpory, dosahuje čistá míra podpory přinejmenším 50 %, nebob)pokud celková hrubá míra podpory dosahuje přinejmenším 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 39/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Dánsko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ 150 % sleva, pokud jde o výdaje na výzkum _BAR_
Právní základ _BAR_ Lov om ændring af ligningsloven vedtaget den 20. april 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté projektu _BAR_ Roční finanční rámec ve výši 25 milionů DKK (2,4 milionu EUR) byl určen pro období tří let _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Maximální míra podpory je 15 %, s maximální částkou ve výši 0,75 milionu DKK (0,1 milionu EUR) na projekt _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Zákon byl přijat dne 20. dubna 2004 _BAR_
Délka trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Ukončení režimu podpory je plánováno na konec roku 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Posílit spolupráci mezi malými a středními podniky a veřejnými výzkumnými ústavy _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministeriet for Videnskab Teknologi og Videnskab _BAR_
Adresa: Bredgade 43 DK-1260 Køpenhavn K. _BAR_
Další informace _BAR_ Sleva je podmíněna účastí podniku na spolufinancovaném výzkumném projektu v partnerství se veřejnými výzkumnými ústavy.
Jednotlivé projekty nejprve musí být schváleny orgány _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 45/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Autonomní oblast Baskicko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ GAUZATU – zahraniční podniky _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 16 de abril de 2003, del Consejero de Industria, Comercio, y Turismo, por la que se regula el programa GAUZATU-Implantaciones Exteriores, de impulso a la creación y desarrollo de implantaciones de empresas vascas en el exterior (BOPV no 96 de 19 de mayo de 2003), y Resolución de 31 de marzo de 2004 del Viceconsejero de Innovación y Desarrollo Industrial, por la que se hace pública la convocatoria de concesión de las mencionadas ayudas (BOPV no 72 de 19 de abril de 2004). _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 6,010 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 20. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Hospodářský rok 2004. Poslední datum pro přijetí žádosti: 15. 6. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá období _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Sr. José Ignacio Telletxea Fernández Viceconsejero de Innovación y Desarrollo Industrial _BAR_
Adresa: Departamento de Industria, Comercio y Turismo Gobierno Vasco C/ Donostia- San Sebastián, 1 E-01010Vitoria-Gasteiz _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytnutí podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 %, nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 87/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Severní Porýní-Vestfálsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Opatření na podporu odbytu a využití dřeva a výrobků ze dřeva malých a středních podniků v oblasti Severního Porýní-Vestfálska, např. těžebních podniků, přepravců, opracovatelských a zpracovatelských podniků (viz rovněž seznam klíčových bodů uvedených v příloze, v tomto případě opatření uvedené v bodu 2.3, stav ke dni 7.
3. 2005) _BAR_
Právní základ _BAR_ 1.Mitteilung der Kommission zu Der Stand der Wettbewerbsfähigkeit der holzverarbeitenden Industrie und verwandter Industriezweige in der EU vom 5. Oktober 1999, KOM (1999) 457 endg.2.EU-Entschluss 457-C5-0306/2000, Bundesdrucksache 113/01 vom 2.2.20013.Landesforstgesetz für das Land Nordrhein-Westfalen in der Fassung der Bekanntmachung vom 24. April 1980, zuletzt geändert durch Gesetz vom 9. Mai 2000 (§ 60)4.Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001; Änderungsverordnung VO (EG) Nr. 364/2004 vom 25.2.20045.Empfehlung der Kommission betreffend Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (2003/361/EG) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Maximální celková roční částka (platí pro všechna opatření v dokumentu o klíčových otázkách) _BAR_ 1,4 miliony EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 100000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum poskytnutí _BAR_ 1. 9. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Podniky na opracování a zpracování dřeva _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Podniky na těžbu, překládku, prodej a přepravu dřeva _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerium für Umwelt und Naturschutz, Landwirtschaft und Verbraucherschutz des Landes Nordrhein-Westfalen _BAR_
Adresa: Schwannstr.
3 D-40476 Düsseldorf _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Další informace _BAR_ Po eventuální změně nařízení č. 70/2001, která může nastat po dni 31. 12. 2006, je v případě potřeby možné režim podpory upravit. To platí rovněž pro jednotlivá opatření, která byla poskytnuta na základě současného režimu podpor a která přesahují datum 31.12. 2006. Tyto změny se oznámí Komisi _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 90/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Česká republika _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Programy ministerstva kultury určené na výzkum v období 2006 – 2011 _BAR_
Právní základ _BAR_ Zákon č.
130/2002 Sb. o podpoře výzkumu a vývoje Nařízení vlády č.
461/2002 Sb.
Usnesení vlády založené na návrhu ministerstva kultury č.
10561/2004 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Celková částka: 148326000 CZK ( 4,931051 milionů EUR) Směnný kurz EUR/CZK: stav ke dni 30. 3. 2005 podle kurzů ČNB: 1 EUR = 30,08 CZK Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Rok 2006: 8632000 CZK: 0,286968 milionů EUR,Rok 2007: 17094000 CZK: 0,568284 milionů EUR,Rok 2008: 29250000 CZK: 0,972407 milionů EUR,Rok 2009: 38700000 CZK: 1,286569 milionů EUR,Rok 2010: 36650000 CZK: 1,218418 milionů EUR,Rok 2011: 18000000 CZK: 0,598404 milionů EUR,pouze zhruba 5 % celkových výdajů bude poskytnuto podnikům (malým a středním podnikům max. 10 %), tj. celková částka ve výši 0,246552 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 100 % – základní výzkum _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 6 let (2006 – 2011) [1] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům pro účely vědeckého výzkumu Mezi další způsobilé subjekty patří vysoké školy, výzkumné ústavy, muzea, galerie, národní památkový ústav nebo knihovny (subjekty, které nejsou podniky, jak je definováno v právních předpisech ES platných pro poskytování státní podpory).
Programu se neúčastní žádné velké podniky _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům vysoké školy, výzkumné ústavy, příspěvkové organizace (muzea a galerie, zvláštní organizace specializované na státní památkovou péči, knihovny a další organizace), až 5 % soukromých subjektů (malých a středních podniků) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo kultury (koordinační centrum pro výzkum vývoj) _BAR_
Adresa: Maltézské nám. 1 CZ-118 11 Praha 1 _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 163/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Regiony cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Poradenské služby pro PIA Networking _BAR_
Právní základ _BAR_ Programma Operativo Nazionale Sviluppo Imprenditoriale Locale- QCS Obiettivo 1, 2000-2006. approvato con Decisione C(2000)2342 dell' 8 agosto 2000, modificato con Decisione C(2004)5185 del 15 dicembre 2004.Circolare del Ministero delle Attività Produttive n. 946204 del 29 luglio 2005 pubblicata sulla Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana n. 195 del 23.8.2005. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 25 milionů EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Hrubá podpora dosahuje 50 % nákladů na služby _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 23. srpna 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Získání odborných poradenských služeb využitelných při realizaci investic, kromě služeb a poradenství spjatých s běžným fungováním podniku (např. běžné daňové poradenství, právní poradenství, výdaje na reklamu) _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Těžba nerostných surovin a zpracovatelská odvětví uvedená v oddílech C a D klasifikace hospodářských činností ISTAT 1991;Výroba a rozvod elektrické energie, páry a teplé vody nebo stavebnictví, jež jsou uvedeny v oddílech E a F klasifikace hospodářských činností ISTAT 1991;Činnosti týkající se poskytování služeb;Činnosti v cestovním ruchu zaměřené na správu ubytovacích zařízení, jež jsou vymezena v článcích 5 a 6 zákona č. 217 ze dne 17. května 1983 (ubytovací zařízení a cestovní kanceláře).Omezení či výjimky jsou stanoveny v případě odvětví, jež jsou upravena právními předpisy Společenství (ocelářství, stavba lodí, syntetická vlákna, automobilový průmysl, potravinářský průmysl, výroba nápojů a tabáku).
Nejsou dotčena specifická omezení stanovená ministerstvem průmyslu _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministero delle Attività Produttive Direzione Generale per il Coordinamento degli Incentivi alle Imprese Centro coordinamento intese istituzionali e selezione contratti programma _BAR_
Adresa: Via Molise, n. 2 I-00187 Roma _BAR_
Další informace _BAR_ Režim podpory "Poradenské služby pro PIA Networking" je složkou PIA Networking (Opatření 2.1.c – národního operačního programu "Rozvoj místního podnikání" – QCS Itálie cíl 1, 2000 – 2006).
PIA Networking je soubor režimů podpory, jež mohou malé a střední podniky využívat při uskutečňování společných projektů _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 170/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Sirius Business Transformation Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/1999 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 69125 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 10. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Odpovídající platby lze vyplácet až do července 2008 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 171/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Cornwall _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Projekt na rozvoj odvětví audiovizuálního průmyslu _BAR_
Právní základ _BAR_ Employment and Training Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and Learning and Skills Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,914238 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – nesmí přesáhnout 50 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 13. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby – Malé a střední podniky působící v oblastech filmu, televize a nových médií v regionu Cornwall _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: South West Screen – Cornwall Film AVIS-D, dceřiná společnost _BAR_
Adresa South West Screen St Bartholomew's Court Lewins Mead Bristol BS1 5BT United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 174/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales a Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Projekt Rhoserchan _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 550000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od: 10. října 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do: 31. prosince 2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše).
Odpovídající platby lze vyplácet až do 28. února 2007 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (Odvykací léčby) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Po uplynutí doby platnosti nařízení č. 70/2001 požádá poskytovatel veřejné podpory o přezkoumání podpory Programy ministerstva kultury určené na výzkum v období 2006 – 2011, aby zjistil, zda tento režim podpory se stále shoduje s platnými právními předpisy, které zrušily platnost nařízení č.
70/2001. Jestliže je státní podpora poskytnuta malým a středním podnikům v rámci probíhajících programů v rozporu s nařízením, poskytovatel zabrání malým a středním podniků, aby dále využívaly podporu tím, že zakáže jejich účast na veřejné soutěži vyhlášené v souvislosti s programy.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 177/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 28/01 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Abruzzo _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ Celoživotní vzdělávání – Opatření na podporu plánů vzdělávání _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 118 L. statale 23.12.2000 n. 388 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Rozhodnutí regionální rady č. 376 z 15. května 2001 o 1881223,38 eurech a rozhodnutí DL 2/357 z 20. prosince 2002, kterým se schvalují další seznamy příjemců "podpory na vzdělávání" v příloze B písm. a) k rozhodnutí DL 2/357 z 20. prosince 2002 _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ malé a střední podniky: 70 % (Obecné vzdělávání)35 % (Specifické vzdělávání)Velké podniky: 50 % (Obecné vzdělávání) _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Datum nabídkového řízení 376/01 a jeho uskutečnění; nařízení ze dne 27. května 2002 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Doba trvání režimu podpory na vzdělávání je stanovena na nejvýše 12 měsíců, a to do 31. 12. 2003 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Vzdělávání zaměstnanců podrobně popsané v projektu, jenž byl náležitě posouzen.
Region během kurzů ověří, jak se v praxi uskutečňuje obecné či specifické vzdělávání, jak je popsáno v jednotlivých schválených plánech projektů _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna zpracovatelská odvětví Ostatní služby _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ente Regione Abruzzo – Giunta regionale Direzione Politiche attive del lavoro, della formazione e dell'istruzione Servizio implementazione programmi e progetti _BAR_
Adresa: Via Raffaello n. 137 I-65126 Pescara _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 25/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Galicie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Vzdělávání žen v povoláních spjatých s odvětvími a činnostmi, jež jsou v Galicii považovány za prioritní _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución de 30 de diciembre de 2002 por la que se establecen las bases reguladoras a las ayudas que regirán las líneas de actuación y estímulo a la formación de mujeres en aquellas profesiones ligadas a sectores y actividades considerados prioritarios en Galicia y se procede a su convocatoria.
(Diario Oficial de Galicia no 5 de 9.1.2003) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Rok 2003: 2158000 EURRok 2004: 2589600 EURRok 2005: 3107520 EURRok 2006: 3729024 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Podpory poskytované na základě tohoto rozhodnutí, jež jsou považovány za státní podpory, se v zásadě pokládají za podpory na obecné vzdělávání. Maximální míry podpory jsou tedy stanoveny v článku 4 nařízení (ES) č. 68/2001 při zohlednění skutečnosti, že Galicie je region, který je příjemcem regionálních podpor podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Červen až listopad 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Programy odborného vzdělávání organizované místními orgány, sdruženími nebo podniky ve prospěch žen.Koordinace akcí odborného vzdělávání s činnostmi týkajícími se profesního směřování a s plány na podporu sociálního hospodářství a na podporu podniků.Programy, jejichž cílem je usnadnit vstup žen na trh práce, budou zvyšovat odbornou kvalifikaci žen v povoláních, která jsou na trhu práce žádána.Individuální vzdělávací projekty, které mohou mít pro výše uvedené činnosti přidanou hodnotu _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Servicio Gallego de Promoción de la igualdad del Hombre y de la Mujer _BAR_
Adresa: Plaza de Europa, 15 A 2o Área Central-Polígono de Fontiñas E-15781 Santiago de Compostela Tel: (981) 54 53 60 E-mail: sgpihm@xunta.es _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 60/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Interbrew NV Vaartstraat 94 B-3000 Leuven _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 11.6.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,9 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 11. 6. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Pivovarnictví _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap Administratie Economie Afdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa: Markiesstraat 1 B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení.
Opatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 177/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 65/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Srážky a daňové úlevy (Obecné a zvláštní kvalifikace) Pravidla, 2005 – LN 335/2005 _BAR_
Právní základ _BAR_ Legal Notice under the Income Tax Act (Cap.
123) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 milion EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Daňový rok 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 [1] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Malta Enterprise Corporation _BAR_
Adresa: Enterprise Centre Industrial Estate MT-San Gwann SGN 09 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 65/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Srážky a daňové úlevy (Výzkum a vývoj) Pravidla, 2005 – LN 330/2005 _BAR_
Právní základ _BAR_ Legal Notice under the Income Tax Act (Cap.
123) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,9 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Daňový rok 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 [2] _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Malta Enterprise Corporation _BAR_
Adresa: Enterprise Centre Industrial Estate MT-San Gwann SGN 09 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 73/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Eesti Vabariik _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Estonský národní plán rozvoje pro využívání strukturálních fondů Evropské unie – jednotný programový dokument na léta 2004-2006; Opatření 2.3 "Podpora výzkumu, rozvoje a inovace", část "Program pro podniky při zahájení činnosti" _BAR_
Právní základ _BAR_ Majandus- ja Kommunikatsiooniministri määrus nr.
132 (2005) 31.10.2005.a. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Estonsko 0,14 milionu EUR ERDF: 0,41 milionu EUR Celkem: 0,55 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 13. 11. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 21. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Odborné vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ Ano _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus _BAR_
Adresa: Liivalaia 13/15 EE-10118 Tallinn _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 86/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Portugalsko _BAR_
Region _BAR_ Kontinentální Portugalsko a samosprávné oblasti Azory a Madeira _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Samostatné projekty odborného vzdělávání, které nespadají do režimů podpor schválených Evropskou komisí v rámci programu PRIME (státní podpora č. 667/99 – malé a střední podniky a státní podpora č. 89/2000 – SIVETUR) _BAR_
Právní základ _BAR_ Portaria 1285/2003 do 17 Novembro _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ _BAR_ (v eurech) _BAR_
Rok _BAR_ Dotace z rozpočtu _BAR_
2004 _BAR_ 31633784 _BAR_
2005 _BAR_ 63638599 _BAR_
2006 _BAR_ 64727617 _BAR_
Celkem _BAR_ 160000000 _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Míry základní podpory jsou uvedeny v následující tabulce: _BAR_
Úroveň podpory _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Jiné než malé a střední podniky _BAR_ Malé a střední podniky _BAR_ Jiné než malé a střední podniky _BAR_ Malé a střední podniky _BAR_
Základ _BAR_ 25 % _BAR_ 35 % _BAR_ 50 % _BAR_ 70 % _BAR_
Regionální zvýšení: _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
—Lisabon a údolí Teja (čl. 87 odst.
3 písm. c) _BAR_ 30 % _BAR_ 40 % _BAR_ 55 % _BAR_ 75 % _BAR_
—Smlouvy) Jiné regiony (čl. 87 odst.
3 písm. a) Smlouvy) _BAR_ 35 % _BAR_ 45 % _BAR_ 60 % _BAR_ 80 % _BAR_
Znevýhodnění pracovníci: Lisabon _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
—a údolí Teja _BAR_ 40 % _BAR_ 50 % _BAR_ 65 % _BAR_ 80 % _BAR_
—Jiné regiony _BAR_ 45 % _BAR_ 55 % _BAR_ 70 % _BAR_ 90 % _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. září 2004. Od tohoto data režim formálně platí, přestože právní nástroj, na němž je založen, byl zveřejněn dříve _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 2004 – 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Cílem režimu je posílit a přizpůsobit úrovně kvalifikace a způsobilosti lidských zdrojů v podnicích jejich potřebám strategického rozvoje. Podpory na odborné vzdělávání musejí být odůvodněné a založené na významu a vhodnosti, které pro firmu celkově představují v souvislosti s její strategií rozvoje.
Podpory jsou určeny na kurzy obecného i specifického vzdělávání. V případě plánů, které zahrnují oba typy vzdělávání, mohou být kurzy rozděleny za účelem výpočtu míry podpory, která má být poskytnuta _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_
Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_
Všechny služby _BAR_
nebo _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_
Ostatní služby _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Gabinete de Gestão do PRIME _BAR_
Adresa: Rua Rodrigues Sampaio, 13 P-1169-028 Lisboa Tel.: 213 11 21 00 Fax: 213 11 21 97 gab@prime.min-economia.pt http://www.prime.min-economia.pt/ _BAR_
[1] V souladu s pravidlem č. 9 Právního upozornění 335/2005, Srážky a daňové úlevy (Obecná a zvláštní kvalifikace) Pravidla 2005, bude tento režim upraven podle pravidel použitelných po přezkumu nařízení Komise (ES) č. 68/2001.
[2] V souladu s pravidlem číslo 21 Právního upozornění 330/2005, Srážky a daňové úlevy (Výzkum a vývoj) Pravidla 2005, bude tento režim upraven podle pravidel použitelných po přezkumu nařízení Komise (ES) č. 68/2001.
--------------------------------------------------
Pokyny pro přidělování omezených leteckých dopravních práv
(2006/C 177/06)
Tyto pokyny vycházejí z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 847/2004 ze dne 29. dubna 2004 o vyjednávání a provádění dohod mezi členskými státy a třetími zeměmi o leteckých službách.
Vztahují se na případy, kdy si více leteckých dopravců přeje využívat letecká dopravní práva, která jsou podle dvoustranné dohody o letecké dopravě uzavřené mezi Švédskem a třetí zemí omezená, a kdy rozsah těchto práv neumožňuje všem zúčastněným stranám provozovat letecké dopravní služby v souladu s touto dohodou.
Tyto pokyny se rovněž použijí, pokud podle dohody smí být určen (vybrán) pouze jeden dopravce, avšak zájem o určení projevilo více dopravců.
2. Jestliže se omezená dopravní práva vztahují na skandinávské země jako celek, musí se šetření podle těchto pokynů provést, pokud příslušná linka začíná nebo končí ve Švédsku.
V takových případech je však třeba konzultovat příslušné orgány v Dánsku a Norsku.
3. Pro účely těchto pokynů se leteckým dopravcem rozumí dopravce, který je usazen ve Švédsku a má platnou provozní licencí vydanou podle nařízení Rady (EHS) č. 2407/92.
4. Informace o dopravních právech podle dvoustranných dohod o letecké dopravě uzavřených Švédskem a o rozhodnutích, která jsou v souladu s těmito pokyny a týkají se přidělených dopravních práv, poskytuje Švédský úřad pro civilní letectví a budou zveřejněny na jeho internetové adrese (www.luftfartsstyrelsen.se).
Tato adresa obsahuje také informace o plánovaných jednáních o letecké dopravě.
Úřad pro civilní letectví bude informovat příslušné orgány v Dánsku a Norsku o žádostech, které mají být prošetřeny v souladu s těmito pokyny.
5. Švédský úřad pro civilní letectví prošetří otázky týkající se přidělování dopravních práv podle těchto pokynů.
Jeho rozhodnutí se zveřejní. Proti rozhodnutí Švédského úřadu pro civilní letectví lze podat odvolání u vlády (na ministerstvu průmyslu, zaměstnanosti a komunikací).
6. Letecký dopravce, která chce využít omezená dopravní práva, předloží písemnou žádost o povolení u Švédského úřadu pro civilní letectví.
Žádost bude vyhotovena ve švédštině nebo angličtině a bude obsahovat tyto údaje:
a) kopii platné provozní licence leteckého dopravce, pokud nebyla vydána švédským úřadem
b) popis plánovaného leteckého provozu (např. typ letadla a značka státu a registrační značky, letové časy a trasy, letové dny)
c) informace o pronájmu letadla s posádkou a provozními službami nebo o pronájmu letadla bez posádky a dalších služeb, a to v souvislosti s danou leteckou službou
d) informace o spolupráci s jiným leteckým dopravcem a druhu a rozsahu této spolupráce
e) termín plánovaného zahájení letecké služby
f) typ dopravy (například osobní nebo nákladní)
g) související služby
h) cenová politika letecké linky
Švédský úřad pro civilní letectví může požadovat, aby žadatel doplnil do žádosti další údaje.
Švédský úřad pro civilní letectví bude o obdržených žádostech informovat příslušné orgány v Dánsku nebo Norsku.
Informace o obdržených žádostech budou rovněž zveřejněny na internetové adrese Švédského úřadu pro civilní letectví.
7. Žádosti budou přezkoumány transparentně a nediskriminačním způsobem.
Ve výběrovém řízení může dostat přednost doprava, která:
- přinese spotřebitelům maximální užitek
- podporuje co nejefektivnější konkurenci mezi leteckými dopravci ve Společenství
- poskytuje služby, které vyhovují všem požadavkům běžné dopravy při nejnižších rozumných cenách
- podporuje řádný rozvoj odvětví letecké dopravy Společenství, obchodu a cestovního ruchu a/nebo
- splňuje obecné cíle politiky v oblasti veřejné dopravy, např. pokud jde o místní rozvoj
8. Při přezkoumávání budou brány v úvahu především tato kritéria:
- nabízené služby
- četnost letů
- typ letadla a jeho konfigurace
- přímá nebo nepřímá doprava
- zahájení provozu
- rozsah dopravy v průběhu roku
- typ dopravy (např. osobní nebo nákladní)
- dostupnost dopravy pro spotřebitele (rezervace a koupě letenek)
- navazující lety
- úroveň cen
- dopad na životní prostředí
Švédský úřad pro civilní letectví může vzít v úvahu i jiná kritéria, jestliže jsou žadatelům oznámeny před konečným rozhodnutím.
9. Při přezkoumávání se zohlední potřeba nepřetržitého poskytování služeb letecké dopravy.
10. Rozhodnutí o přidělení dopravních práv podle těchto pokynů bude uvádět důvody, na nichž je založeno.
11. Přidělená dopravní práva nelze převádět bez zvláštního povolení.
12. Letecký dopravce, který obdržel povolení k využívání dopravních práv podle těchto pokynů, zahájí dané dopravní služby během dvou následujících programových období.
Pokud se tak nestane, povolení se zruší.
13. Povolení se rovněž zruší, jestliže
a) doprava byla přerušena a nebyla znovu zahájena nejpozději do šesti měsíců poté, pokud přerušení není způsobeno okolnostmi, které držitel povolení nemohl ovlivnit
b) držitel povolení sdělí Švédskému úřadu pro civilní letectví, že už nemá v úmyslu povolení využívat.
14. Švédský úřad pro civilní letectví může povolení zcela nebo částečně odebrat, jestliže
a) doprava není provozována v souladu s podmínkami povolení nebo ustanoveními dvoustranné dohody, která je základem pro dopravu,
b) držitel povolení jiným způsobem porušuje ustanovení leteckého provozu nebo
c) existují zvláštní důvody pro takové odebrání.
15. Jestliže je povolení zrušeno či odebráno podle těchto pokynů, může úřad pro civilní letectví celou záležitost zvážit.
16. Tyto pokyny nebudou mít vliv na dopravní práva, která jsou využívaná účinně a v souladu s právem Společenství a vnitrostátními právními předpisy týkajícími se hospodářské soutěže.
--------------------------------------------------
Nové stanovení závazků veřejné služby uložených ohledně plánovaných leteckých spojení uvnitř Řecka podle nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
(2006/C 177/10)
(Text s významem pro EHP)
1. Řecká vláda rozhodla, že od 15. července 2006 nově stanoví závazky veřejné služby uložené ohledně dvou plánovaných leteckých spojení uvnitř Řecka podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (ΕHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství, zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 312 ze dne 17. prosince 2004.
2. Závazky veřejné služby se týkají těchto tras:
- Atény – Astypalaia – Kalymnos
- Rhodos – Karpathos – Kasos – Sitia
A) Minimální četnost letů a minimální nabídka míst k sezení na týden na každou leteckou trasu:
Atény – Astypalaia – Kalymnos:
Sedm (7) letů tam a zpět týdně s celkem 245 místy k sezení týdně v každém směru po celé zimní období (105 míst k sezení na trase Atény – Astypalaia, 105 míst k sezení na trase Atény – Κalymnos a 35 míst k sezení na trase Astypalaia – Kalymnos).
Deset (10) letů tam a zpět týdně s celkem 350 místy k sezení týdně v každém směru po celé letní období (150 míst k sezení na trase Atény – Astypalaia, 150 míst k sezení na trase Atény – Κalymnos a 50 míst k sezení na trase Astypalaia – Kalymnos).
Rhodos – Karpathos – Kasos – Sitia:
Čtyři (4) lety tam a zpět týdně s celkem 200 místy k sezení v každém směru po celé zimní období.
Šest (6) letů tam a zpět týdně s celkem 300 místy k sezení v každém směru po celé letní období.
B) Tarify:
Jednosměrný tarif v ekonomické třídě nesmí přesáhnout tyto částky:
—mezi místy Atény – Kalymnos: _BAR_ 60 EUR _BAR_
—mezi místy Astypalaia – Kalymnos: _BAR_ 40 EUR _BAR_
—mezi místy Rhodos – Sitia: _BAR_ 40 EUR _BAR_
—mezi místy Karpathos – Sitia: _BAR_ 40 EUR _BAR_
—mezi místy Kasos – Sitia: _BAR_ 35 EUR _BAR_
Výše uvedené částky lze zvýšit v případě nepředvídaného vzrůstu nákladů na provozování spojení, který je mimo kontrolu dopravce.
Toto zvýšení se oznámí dopravci provozujícímu dané spojení a vstoupí v platnost po zveřejnění Evropskou komisí
Interpretační sdělení Komise
o právních předpisech Společenství použitelných pro zadávání zakázek, na které se plně nebo částečně nevztahují směrnice o zadávání veřejných zakázek
(2006/C 179/02)
ÚVOD
Evropské společenství nedávno přijalo nové směrnice pro zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby [1], které stanoví podrobná pravidla pro postupy výběrového řízení v rámci celé EU.
Směrnice o zadávání veřejných zakázek se však nevztahují na všechny veřejné zakázky.
Existuje celá řada zakázek, na které se směrnice nevztahují nebo se na ně vztahují jen částečně, jako například:
- zakázky nedosahující prahových hodnot pro použití směrnic o zadávání veřejných zakázek [2];
- zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES, které přesahují prahové hodnoty pro použití těchto směrnic.
Tyto zakázky představují významné příležitosti pro podniky na vnitřním trhu, zejména pro malé a střední podniky a nové společnosti.
Otevřené a konkurenční metody zadávání zakázek zároveň napomáhají veřejným správám přilákat širší spektrum případných uchazečů o takové zakázky a využít přínosu výhodnějších nabídek.
Zajištění nejúčinnějšího využití veřejných finančních zdrojů je obzvláště důležité s ohledem na rozpočtové problémy, kterým mnohé členské státy čelí.
Rovněž by se neměla opomenout skutečnost, že transparentní postupy při zadávání zakázek jsou ověřeným způsobem ochrany před korupcí a protekcionářstvím.
Tyto zakázky jsou ale v mnoha případech stále ještě přímo zadávány místním provozovatelům bez hospodářské soutěže.
Evropský soudní dvůr potvrdil ve své judikatuře, že pravidla vnitřního trhu stanovená ve Smlouvě o ES se vztahují rovněž na zakázky, které nespadají do oblasti působnosti směrnic o zadávání veřejných zakázek.
Členské státy a zúčastněné strany požádaly Komisi u různých příležitostí, aby naznačila, jak by měly uplatňovat základní zásady vyplývající z této judikatury.
Toto interpretační sdělení se zabývá výše uvedenými dvěma skupinami zakázek, na které se směrnice o zadávání veřejných zakázek nevztahují nebo se na ně vztahují jen částečně [3].
Komise objasňuje své pojetí judikatury Evropského soudního dvora a navrhuje nejlepší postupy s cílem pomoci členským státům těžit z celkového přínosu vnitřního trhu.
Toto sdělení nevytváří žádné nové právní předpisy.
Je třeba poznamenat, že výklad právních předpisů Společenství přísluší ve všech případech výhradně Evropskému soudnímu dvoru.
1. PRÁVNÍ SOUVISLOSTI
1.1 Pravidla a zásady Smlouvy o ES
Veřejní zadavatelé [4] z členských států jsou při uzavírání všech smluv na veřejné zakázky, které spadají do oblasti působnosti Smlouvy o ES, povinni dodržovat pravidla a zásady Smlouvy o ES.
Tyto zásady zahrnují volný pohyb zboží (článek 28 Smlouvy o ES), právo usazování (článek 43), volný pohyb služeb (článek 49), nediskriminaci a rovné zacházení, transparentnost, proporcionalitu a vzájemné uznávání.
1.2 Základní normy pro zadávání zakázek
Evropský soudní dvůr vypracoval soubor základních norem pro zadávání veřejných zakázek, které jsou odvozeny přímo z pravidel a zásad Smlouvy o ES.
Zásady rovného zacházení a nediskriminace na základě státní příslušnosti zahrnují povinnost transparentnosti, která podle judikatury Evropského soudního dvora [5] "spočívá v zajištění odpovídajícího stupně zveřejnění umožňujícího otevření trhu služeb hospodářské soutěži ve prospěch každého potenciálního uchazeče, jakož i kontrolu nestrannosti postupů řízení o zadání zakázky" [6].
Tyto normy se použijí na zadávání koncesí na služby, na zakázky nedosahující prahových hodnot [7] a na zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES, pokud jde o otázky, které tyto směrnice neupravují [8].
Evropský soudní dvůr výslovně stanovil, že "ačkoliv jsou některé zakázky z oblasti působnosti směrnic Společenství týkajících se zadávání veřejných zakázek vyňaty, musejí veřejní zadavatelé, kteří je uzavírají, přesto dodržovat základní pravidla Smlouvy o ES" [9].
1.3 Význam pro vnitřní trh
Normy odvozené ze Smlouvy o ES se vztahují pouze na zadávání zakázek, které dostatečně souvisí s fungováním vnitřního trhu.
V této souvislosti se Evropský soudní dvůr domníval, že v jednotlivých případech by zadávání zakázky nebylo pro hospodářské subjekty usazené v jiných členských státech zajímavé "z důvodu zvláštních okolností, jakou by byl například nepatrný hospodářský význam".
V takovém případě "by důsledky pro … základní svobody měly být považovány za příliš nahodilé a nepřímé", než aby bylo použití norem odvozených z primárního práva Společenství oprávněné [10].
Je povinností jednotlivých veřejných zadavatelů, aby rozhodli, zda by zamýšlené zadání zakázky mohlo být pro hospodářské subjekty usazené v jiných členských státech případně zajímavé.
Podle Komise musí být toto rozhodnutí založeno na vyhodnocení daných okolností dotčeného případu, jako je například předmět zakázky, její odhadovaná hodnota, zvláštnosti dotyčného odvětví (velikost a struktura trhu, obchodní zvyklosti atd.) a zeměpisná poloha místa provedení.
Dospěje-li veřejný zadavatel k závěru, že dotčená zakázka je pro vnitřní trh významná, musí ji zadat v souladu se základními normami odvozenými z právních předpisů Společenství.
Dozví-li se Komise o případném porušení základních norem pro zadávání veřejných zakázek, na které se nevztahují směrnice o zadávání veřejných zakázek, posoudí význam dotčené zakázky pro vnitřní trh s ohledem na specifické okolnosti každého případu.
Řízení pro porušení práva podle článku 226 Smlouvy o ES bude zahájeno pouze v případech, kdy se to bude zdát přiměřené vzhledem k závažnosti porušení Smlouvy a z toho vyplývajícího dopadu na vnitřní trh.
2. ZÁKLADNÍ NORMY PRO ZADÁVÁNÍ ZAKÁZEK, KTERÉ MAJÍ VÝZNAM PRO VNITŘNÍ TRH
2.1 Zveřejnění
2.1.1 Povinnost zajistit přiměřené zveřejnění
Podle Evropského soudního dvora [11] zahrnují zásady rovného zacházení a nediskriminace povinnost transparentnosti, která spočívá v zajištění odpovídajícího stupně zveřejnění umožňujícího otevření trhu hospodářské soutěži ve prospěch každého potenciálního uchazeče.
Povinnost transparentnosti znamená, že podnik nacházející se na území jiného členského státu musí mít přístup k příslušným informacím týkajícím se zakázky ještě před tím, než bude udělena, tak aby tento podnik mohl dát najevo svůj zájem o získání této zakázky, pokud by si to přál [12].
Komise je toho názoru, že kontaktování určitého počtu případných uchazečů by tedy v tomto ohledu nebylo dostačují, a to ani pokud by se veřejný zadavatel obrátil rovněž na podniky z jiných členských států nebo se pokusil kontaktovat všechny případné dodavatele.
Tímto selektivním přístupem totiž nelze vyloučit diskriminaci případných uchazečů z jiných členských států, zejména nových účastníků trhu.
To samé platí pro všechny formy "pasivního" zveřejnění, kdy veřejný zadavatel zakázku neoznámí aktivně, nýbrž pouze reaguje na žádosti o informace od žadatelů, kteří se o plánovaném zadání zakázky dozvěděli vlastními cestami.
Přiměřeným zveřejněním není obdobně ani jednoduchý odkaz na získání informací ze zpráv ve sdělovacích prostředcích, parlamentních či politických debat nebo různých akcí, jako například kongresů.
Jediným způsobem, jak splnit požadavky stanovené Evropským soudním dvorem, je proto zveřejnění dostatečně dostupného oznámení před zadáním zakázky.
Toto oznámení by mělo být zveřejněno veřejným zadavatelem s cílem zpřístupnit zadání zakázky konkurenci.
2.1.2 Formy zveřejnění
Za rozhodnutí o tom, jaké bude nejvhodnější médium pro zveřejnění zakázek, zodpovídají veřejní zadavatelé.
Jejich volba by se měla řídit posouzením významu dané zakázky pro vnitřní trh, zejména s ohledem na předmět a hodnotu zakázky a na běžnou praxi v příslušném odvětví.
Čím zajímavější je zakázka pro případné uchazeče z jiných členských států, tím větší dosah by mělo médium mít.
Zejména v případě zakázek na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES, které přesahují prahové hodnoty pro použití těchto směrnic, se k dosažení přiměřené transparentnosti obecně vyžaduje zveřejnění v médiu s velkým dosahem.
Mezi vhodné a běžně používané publikační prostředky patří:
- Internet
Díky široké dostupnosti a snadnému používání internetu jsou zveřejnění zakázek na internetových stránkách mnohem přístupnější, zejména pro podniky z jiných členských států a pro malé a střední podniky, které se zaměřují na menší zakázky.
Internet nabízí velký výběr možností pro zveřejnění veřejných zakázek:
Oznámení na internetové stránce veřejného zadavatele jsou pružná a hospodárná.
Měla by být zveřejněna takovým způsobem, aby se případní uchazeči o informacích snadno dozvěděli.
Veřejní zadavatelé mohou rovněž zvážit zveřejnění informací o blížících se zadáních zakázek, na které se nevztahují směrnice o zadávání veřejných zakázek, v rámci svých profilů kupujících na internetu [13].
Portálové internetové stránky vytvořené speciálně za účelem zveřejňování zakázek jsou viditelnější a mohou nabídnout rozšířené možnosti vyhledávání.
V této souvislosti je vytváření specifických platforem pro zakázky nízké hodnoty, obsahujících seznam oznámení zakázek a nabízejících možnost zasílat oznámení e-mailem, osvědčeným postupem, který plně využívá možností internetu s cílem zvýšit transparentnost a účinnost [14].
- Vnitrostátní úřední věstníky, vnitrostátní časopisy zaměřené na zveřejňování veřejných zakázek, celostátní nebo regionální noviny nebo odborné publikace
- Místní publikační prostředky
Veřejní zadavatelé mohou nadále používat místní publikační prostředky, jako například místní noviny, obecní zpravodaje nebo informační tabule.
Tyto prostředky jsou však určeny pro výhradně místní zveřejnění, která mohou být přiměřená ve zvláštních případech, jako například u velmi malých zakázek určených pouze pro místní trh.
- Úřední věstník Evropské unie/internetové stránky TED (Tenders Electronic Daily)
Zveřejňování v Úředním věstníku není povinné, mohlo by však být zajímavou možností, zejména pro větší zakázky.
2.1.3 Obsah zveřejnění
Evropský soudní dvůr výslovně uvedl, že požadavek transparentnosti nemusí nutně zahrnovat povinnost formálně vyhlásit veřejnou zakázku [15].
Zveřejnění tedy může být omezeno na krátký popis nejpodstatnějších prvků zakázky, která má být zadána, a postupu při jejím zadání, k němuž bude přiložena výzva ke kontaktování veřejného zadavatele.
V případě potřeby může být doplněn o dodatečné informace, které jsou dostupné na internetu nebo které může veřejný zadavatel na žádost poskytnout.
Zveřejnění a veškerá dodatečná dokumentace by měla obsahovat všechny informace, které bude podnik z některého jiného členského státu náležitě potřebovat, aby se rozhodl, zda o získání zakázky projeví zájem.
Jak je níže uvedeno v bodu 2.2.2, může veřejný zadavatel může přijmout opatření k omezení počtu žadatelů, které vyzve k podání nabídky.
V tomto případě by veřejný zadavatel měl poskytnout přiměřené informace o mechanismech zařazení žadatelů do užšího výběru.
2.1.4 Řízení bez předchozího zveřejnění oznámení
Směrnice o zadávání veřejných zakázek obsahují zvláštní odchylky, kterými jsou za určitých podmínek povolena řízení bez předchozího zveřejnění oznámení [16].
Nejdůležitější odchylky se týkají situací krajní naléhavosti způsobené nepředvídatelnými událostmi a zakázek, které mohou být z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů spojených s ochranou výlučných práv provedeny pouze jedním určitým hospodářským subjektem.
Podle Komise lze příslušné odchylky uplatňovat na zadání zakázek, na které se směrnice nevztahují.
Proto mohou veřejní zadavatelé zadat takové zakázky bez oznámení předchozího zveřejnění za předpokladu, že splní podmínky stanovené ve směrnicích pro jednu z odchylek [17].
2.2 Zadávání zakázky
2.2.1 Zásady
Evropský soudní dvůr v rozsudku v případu Telaustria stanovil, že povinnost transparentnosti spočívá v zajištění odpovídajícího stupně zveřejnění umožňujícího otevření trhu hospodářské soutěži ve prospěch každého potenciálního uchazeče, jakož i kontrolu nestrannosti postupů řízení o zadání zakázky.
Zaručení spravedlivého a nestranného řízení je nezbytným důsledkem povinnosti zajistit transparentní zveřejnění.
Zakázka tedy musí být zadána v souladu s pravidly a zásadami Smlouvy o ES, aby spravedlivé podmínky hospodářské soutěže platily pro všechny hospodářské subjekty, které mají o zakázku zájem [18].
Toho lze v praxi nejlépe dosáhnout pomocí následujících nástrojů:
- Nediskriminační popis předmětu zakázky
Popis požadovaných vlastností produktu nebo služby by neměl odkazovat na určitou výrobu nebo zdroj nebo na určitý postup nebo na obchodní značky, patenty, typy nebo určitý původ či výrobu, není-li tento odkaz odůvodněn předmětem zakázky a doprovázen slovy "nebo rovnocenný" [19].
Vhodnější by v každém případě byly obecnější popisy výkonu nebo funkcí.
- Rovnocenný přístup pro hospodářské subjekty ze všech členských států
Veřejní zadavatelé by neměli stanovovat podmínky, které přímo či nepřímo diskriminují případné uchazeče v jiných členských státech, například požadavek, že podniky, které mají o zakázku zájem, musí být usazeny ve stejném členském státě nebo regionu jako veřejný zadavatel [20].
- Vzájemné uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci
Pokud musí žadatelé nebo uchazeči předložit osvědčení, diplomy nebo jiné písemné doklady, musí být podle zásady vzájemného uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci akceptovány rovněž dokumenty z jiných členských států nabízející rovnocennou záruku.
- Přiměřené lhůty
Lhůty pro vyjádření zájmu a podání nabídek by měly být dostatečně dlouhé, aby podniky z jiných členských států mohly zakázku řádně posoudit a vypracovat nabídku.
- Transparentní a objektivní přístup
Všichni účastníci musí předem znát platná pravidla a musí mít jistotu, že tato pravidla platí stejným způsobem pro všechny.
2.2.2 Omezení počtu žadatelů vyzvaných k podání nabídky
Veřejní zadavatelé mohou přijmout opatření k omezení počtu žadatelů na přiměřenou úroveň, pokud tak učiní transparentním a nediskriminačním způsobem.
Za tímto účelem mohou například použít objektivní faktory, jako jsou zkušenosti žadatelů v dotyčném odvětví, velikost a infrastruktura jejich podniku, jejich technická a odborná způsobilost nebo jiné faktory.
Mohou se dokonce rozhodnout pro losování, a to buď jako jediné kritérium výběru nebo v kombinaci s jinými kritérii.
V každém případě musí být počet žadatelů zařazených do užšího výběru takový, aby byla zajištěna přiměřená hospodářská soutěž.
Veřejní zadavatelé rovněž mohou zvážit použití systémů kvalifikace, u nichž bude v rámci dostatečně zveřejněného, transparentního a otevřeného řízení vypracován seznam způsobilých subjektů.
Později při zadávání jednotlivých zakázek v rámci systému může veřejný zadavatel ze seznamu způsobilých subjektů nediskriminačním způsobem vybrat subjekty, které vyzve k podání nabídky (například střídavým losováním subjektů uvedených na seznamu).
2.2.3 Rozhodnutí o zadání zakázky
Je důležité, aby konečné rozhodnutí o zadání zakázky bylo v souladu s procedurálními pravidly, stanovenými od začátku, a aby byly plně dodržovány zásady nediskriminace a rovného zacházení.
Týká se to zejména řízení, v nichž se dají předpokládat jednání s uchazeči zařazenými do užšího výběru.
Tato jednání by měla být organizována tak, aby měli všichni uchazeči přístup ke stejnému množství informací a aby bylo vyloučeno jakékoliv neoprávněné zvýhodnění jednotlivých uchazečů.
2.3 Soudní ochrana
2.3.1 Zásady
V rozsudku v případu Telaustria zdůraznil Evropský soudní dvůr důležitost možnosti přezkoumání nestrannosti řízení o veřejné zakázce.
Bez přiměřeného přezkumného mechanismu nelze účinně zaručit, že budou dodrženy základní normy spravedlivého a transparentního řízení.
2.3.2 Směrnice týkající se přezkumných řízení
Směrnice týkající se přezkumných řízení [21] se vztahují pouze na zakázky spadající do oblasti působnosti směrnic o zadávání veřejných zakázek [22].
Znamená to, že v těchto souvislostech se použijí pouze na zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES, které přesahují prahové hodnoty pro použití těchto směrnic.
Přezkumná řízení pro tyto zakázky musí být v souladu se směrnicemi týkajícími se přezkumných řízení a s příslušnou judikaturou.
Tyto zásady se v nedávno přijatém návrhu nové směrnice o přezkumných řízeních nemění [23].
2.3.3 Základní normy odvozené z primárního práva Společenství
V případě zakázek nedosahujících prahových hodnot pro použití směrnic o zadávání veřejných zakázek je třeba brát v úvahu, že fyzické osoby mají podle judikatury Evropského soudního dvora [24] nárok na účinnou soudní ochranu práv, které jsou odvozené z vnitřního řádu Společenství.
Nárok na tuto ochranu je jednou z obecných právních zásad vyplývajících z ústavních tradic společných členským státům.
Neexistují-li žádné relevantní právní předpisy Společenství, musí potřebné předpisy a postupy k zaručení účinné soudní ochrany stanovit členské státy.
Ke splnění tohoto požadavku účinné soudní ochrany musí být alespoň rozhodnutí mající nepříznivý dopad pro osoby, které mají nebo měly zájem o získání zakázky, například rozhodnutí o vyřazení žadatele či uchazeče, předmětem přezkumu případných porušení základních norem odvozených z primárního práva Společenství.
Aby byl umožněn účinný výkon práva na tento přezkum, musí veřejní zadavatelé svá rozhodnutí, která je možné přezkoumat, zdůvodnit, a to buď přímo v rozhodnutí nebo na žádost po oznámení rozhodnutí [25].
V souladu s judikaturou týkající se soudní ochrany nesmějí být dostupné opravné prostředky méně účinné než ty, které se používají v případě podobných nároků na základě vnitrostátních právních předpisů (zásada rovnocennosti) a nesmějí být takové povahy, aby soudní ochranu prakticky znemožňovaly nebo nepřiměřeně stěžovaly (zásada účinnosti) [26].
[1] Směrnice 2004/18/ES, Úř. věst.
L 134, 30.4.2004, s. 114 a směrnice 2004/17/ES, Úř. věst.
L 134, 30.4.2004, s. 1. ("směrnice o zadávání veřejných zakázek").
[2] Prahové hodnoty jsou stanoveny článkem 7 směrnice 2004/18/ES a článkem 16 směrnice 2004/17/ES.
[3] Třetí skupinou zakázek, na které se směrnice nevztahují nebo se na ně vztahují jen částečně, jsou koncese.
V souvislosti s koncesemi na služby viz článek 17 směrnice 2004/18/ES a článek 18 směrnice 2004/17/ES a v souvislosti s koncesemi na stavební práce viz články 56 až 65 směrnice 2004/18/ES a článek 18 směrnice 2004/17/ES.
Toto sdělení se jimi však nezabývá, neboť budou zahrnuty do následných opatření k Zelené knize o partnerstvích mezi veřejným a soukromým sektorem.
[4] Pojem "veřejný zadavatel" používaný v tomto sdělení označuje veřejné zadavatele ve smyslu čl. 1 odst. 9 směrnice 2004/18/ES a rovněž veřejné zadavatele ve smyslu článku 2 směrnice 2004/17/ES.
[5] Věc C-324/98 Teleaustria [2000] ECR I-10745, odstavec 62, věc C-231/03 Coname, rozsudek ze dne 21.7.2005, odstavce 16 až 19 a věc C-458/03 Parking Brixen, rozsudek ze dne 13.10.2005, odstavec 49.
[6] Věc Telaustria, odstavec 62 a věc Parking Brixen, odstavec 49 (zdůr. aut.).
[7] Viz věc C-59/00 Bent Mousten Vestergaard [2001] ECR I-9505, odstavec 20 a věc C-264/03 Komise v. Francie, rozsudek ze dne 20.10.2005, odstavce 32 a 33.
[8] Věc C-234/03 Contse, rozsudek ze dne 27.10.2005, odstavce 47 až 49.
Směrnice o zadávání veřejných zakázek stanoví pouze omezený soubor pravidel pro tyto zakázky, viz článek 21 směrnice 2004/18/ES a článek 32 směrnice 2004/17/ES.
[9] Věc Bent Mousten Vestergaard, odstavec 20 (zdůr. aut.).
[10] Věc Coname, odstavec 20 (zdůr. aut.).
[11] Věc Telaustria, odstavec 62 a věc Parking Brixen, odstavec 49.
[12] Věc Coname, odstavec 21.
[13] Viz příloha VIII směrnice 2004/18/ES a příloha XX směrnice 2004/17/ES.
[14] Viz například nově vytvořený portál příležitostí pro zakázky nízké hodnoty ve Spojeném království www.supply2.gov.uk.
[15] Věc Coname, odstavec 21.
[16] Článek 31 směrnice 2004/18/ES a čl. 40 odst. 3) směrnice 2004/17/ES.
[17] Viz stanovisko generálního advokáta Jacobse ve věci C-525/03 Komise v. Itálie, odstavce 46 až 48.
[18] Viz věc C-470/99 Universale-Bau AG [2002] Sb. rozh.
I-11617, odstavec 93.
[19] Viz věc Bent Mousten Vestergaard, odstavce 21 až 24 a interpretační sdělení Komise o usnadňování přístupu výrobků na trhy ostatních členských států, Úř. věst. C 265, 4.11.2003, s.
2. Zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES a v příloze XVII B směrnice 2004/17/ES musí vyhovovat pravidlům technické specifikace v článku 23 směrnice 2004/18/ES a článku 34 směrnice 2004/17/ES, pokud přesahují prahové hodnoty pro použití těchto směrnic.
Technické specifikace pro takové zakázky musí být určeny před výběrem dodavatele a musí být oznámeny nebo dány k dispozici případným uchazečům způsoby, které zajišťují transparentnost a staví všechny případné uchazeče na stejnou úroveň, viz stanovisko generálního advokáta Jacobse ve věci C-174/03 Impresa Portuale di Cagliari, odstavce 76 až 78.
[20] Po úspěšném uchazeči však může být požadováno, aby v místě provedení vytvořil jistou podnikovou infrastrukturu, je-li to odůvodněno zvláštními okolnostmi zakázky.
[21] Směrnice 89/665/EHS, Úř. věst.
L 395, 30.12.1989, s. 33 a směrnice 92/13/EHS, Úř. věst.
L 76, 23.3.1992, s. 14.
[22] Viz článek 72 směrnice 2004/17 a článek 81 směrnice 2004/18.
[23] Návrh Komise na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 89/665/EHS a 92/13/EHS, pokud jde o zlepšení účinnosti přezkumného řízení v oblasti zadávání veřejných zakázek, KOM (2006) 195 v konečném znění.
[24] Viz věc C-50/00 Unión de Pequeńos Agricultores [2002] Sb. rozh.
I-6677, odstavec 39 a věc 222/86 Heylens [1987] Sb. rozh.
4097, odstavec 14.
[25] Viz věc Heylens, odstavec 15.
[26] V souvislosti s touto zásadou viz věc C-46/93 a věc C-48/93 Brasserie du Pęcheur [1996] Sb. rozh.
I-1029, odstavec 83 a věc C-327/00 Santex [2003] Sb. rozh.
I-1877, odstavec 55.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 179/03)
(Text s významem pro EHP)
RAKOUSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
VistaJet Luftfahrtunternehmen mbH _BAR_ Sterneckstraße 31 A-5020 Salzburg _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 9. 6. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 179/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 149/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Celé Spojené království _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Fond rizikového kapitálu pro projekty z oblasti mikro- a nanotechnologie _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 5 of the Science and Technology Act 1965 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 8 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 15. 8. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: The Department of Trade and Industry _BAR_
Adresa: 151 Buckingham Palace Road London SW1W 9SS United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 89/686/EHS ze dne 21. prosince 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se osobních ochranných prostředků
(2006/C 180/04)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ První zveřejnění Úřv _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 132:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Definice názvů a piktogramy _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 132:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 133:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Rozdělení _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 133:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 134:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Názvosloví součástí _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ EN 134:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 135:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Seznam ekvivalentních názvů _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 135:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 136:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Obličejové masky – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ EN 136-10:1992 EN 136:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1998) _BAR_
EN 136:1998/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 137:1993 Ochranné prostředky dýchacích orgánů. Autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem na tlakový vzduch. Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ EN 137:1986 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 23. 12. 1993) _BAR_
EN 137:1993/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 138:1994 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje s přívodem vzduchu s maskou, polomaskou nebo ústenkou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 140:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Polomasky a čtvrtmasky – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ EN 140:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
EN 140:1998/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 142:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ústenky – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 142:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 143:2000 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtry proti částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ EN 143:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 1. 2001) _BAR_
Varování: Pokud jde o filtry proti částicím, u nichž se filtrační účinnosti dosahuje výhradně nebo částečně použitím materiálů na základě netkaných vláken nabitých elektřinou, toto zveřejnění se netýká bodu 8.7.2.4 poslední věty, bodu 8.7.3.4 poslední věty a bodu 10 normy; v souvislosti s těmito body neexistuje předpoklad shody se základními požadavky na ochranu zdraví a na bezpečnost podle směrnice 89/686/EHS.
Toto varování se rovněž zohlední při používání těchto harmonizovaných norem: EN 149:2001, EN 405:2001,EN 1827:1999, EN 12083:1998, EN 12941:1998, EN 12941:1998/A1:2003, EN 12942:1998, EN 12942:1998/A1:2002,EN 13274-7:2002. _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-1:2000 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ventily plynových láhví – Část 1: Závitové spojení čepu ventilu _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ EN 144-1:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 1. 2001) _BAR_
EN 144-1:2000/A1:2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
EN 144-1:2000/A2:2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-2:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ventily lahví na plyny – Část 2: Závitové spojení na výstupu _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-3:2003 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ventily lahví na plyny – Část 3: Závitové spojení na výstupu pro plyny Nitrox a kyslík určené k potápění _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 145:1997 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným dýchacím okruhem s tlakovým kyslíkem nebo se směsí tlakového kyslíku a dusíku – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ EN 145-2:1992 EN 145:1988 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 1998) _BAR_
EN 145:1997/A1:2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 1. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-1:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Závity pro lícnicové části – Část 1: Připojovací oblý závit _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-1:1987 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-2:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Závity pro lícnicové části – Část 2: Přípojka s centrálním závitem _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-2:1987 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-3:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Závity pro lícnicové části – Část 3: Připojovací závit M 45 x 3 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-3:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 149:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační polomasky k ochraně proti částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 149:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 12. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 165:2005 Osobní prostředky na ochranu očí – Slovník _BAR_ 19. 4. 2006 _BAR_ EN 165:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 166:2001 Osobní prostředky k ochraně očí – Základní ustanovení _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 166:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 167:2001 Osobní prostředky k ochraně očí – Optické zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 167:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 168:2001 Osobní prostředky k ochraně očí – Neoptické zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 168:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 169:2002 Osobní prostředky k ochraně očí – Filtry pro svařování a podobné technologie – Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 169:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 170:2002 Osobní prostředky k ochraně očí – Filtry proti ultrafialovému záření – Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 170:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 171:2002 Osobní prostředky k ochraně očí – Filtry proti infračervenému záření – Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 171:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 172:1994 Osobní prostředky pro ochranu očí – Protisluneční filtry pro profesionální použití _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 172:1994/A1:2000 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2000) _BAR_
EN 172:1994/A2:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 174:2001 Prostředky k ochraně očí – Brýle pro sjezdové lyžování _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 174:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 12. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 175:1997 Osobní ochrana – Prostředky pro ochranu očí a obličeje při svařování a podobných postupech _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 207:1998 Osobní ochrana očí – Filtry a prostředky na ochranu očí proti laserovému záření (ochranné brýle proti laseru) _BAR_ 21. 11. 1998 _BAR_ EN 207:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
EN 207:1998/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 208:1998 Osobní prostředky na ochranu očí – Prostředky na ochranu očí pro seřizovací práce na laserech a laserových soustavách (ochranné brýle pro seřizování laserů) _BAR_ 21. 11. 1998 _BAR_ EN 208:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
EN 208:1998/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 250:2000 Dýchací přístroje – Potápěčské autonomní dýchací přístroje na tlakový vzduch s otevřeným okruhem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 8. 6. 2000 _BAR_ EN 250:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 19. 7. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 269:1994 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje s nuceným přívodem vzduchu na motorový pohon s kuklou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 340:2003 Ochranné oděvy – Všeobecné požadavky _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 340:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 341:1992 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Slaňovací zařízení _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 341:1992/A1:1996 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
EN 341:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 342:2004 Ochranné oděvy – Soupravy a oděvní součásti na ochranu proti chladu _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 343:2003 Ochranné oděvy – Ochrana proti dešti _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 348:1992 Ochranné oděvy. Stanovení odolnosti materiálu proti malým rozstříknutým částicím roztaveného kovu. Metoda zkoušení _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 348:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-1:2002 Chrániče sluchu – Všeobecné požadavky – Část 1: Mušlové chrániče sluchu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-1:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-2:2002 Chrániče sluchu – Všeobecné požadavky – Část 2: Zátkové chrániče sluchu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-2:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-3:2002 Chrániče sluchu – Všeobecné požadavky – Část 3: Mušlové chrániče sluchu na průmyslovou ochrannou přilbu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-3:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-4:2001 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 4: Mušlové chrániče s amplitudově závislým útlumem _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 352-4:2001/A1:2005 _BAR_ 19. 4. 2006 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-5:2002 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 5: Mušlové chrániče sluchu s aktivním snižováním hluku _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-6:2002 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 6: Mušlové chrániče sluchu s elektrickým dorozumívacím zařízením _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-7:2002 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 7: Zátkové chrániče sluchu s hladinovou závislostí _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 353-1:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Část 1: Pohyblivé zachycovače pádu včetně pevného zajišťovacího vedení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 353-1:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 353-2:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Část 2: Pohyblivé zachycovače pádu včetně poddajného zajišťovacího vedení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 353-2:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003 _BAR_
CEN _BAR_ EN 354:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Spojovací prostředky _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 354:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 355:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Tlumiče pádu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 355:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 358:1999 Osobní ochranné prostředky pro pracovní polohování a prevenci pádů z výšky – Pásy pro pracovní polohování a zadržení a pracovní polohovací spojovací prostředky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 358:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 12. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 360:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Zatahovací zachycovače pádu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 360:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 361:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Zachycovací postroje _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 361:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 362:2004 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Spojky _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 362:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 363:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Systémy zachycení pádu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 363:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 364:1992 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky. Zkušební metody _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 364:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 365:2004 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Všeobecné požadavky na návody k používání, údržbě, periodické prohlídce, opravě, značení a balení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 365:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 367:1992 Ochranné oděvy. Ochrana proti teplu a ohni. Metoda stanovení prostupu tepla při vystavení účinku plamene _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 367:1992/AC:1992 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 373:1993 Ochranné oděvy. Posuzování odolnosti materiálů proti postřiku roztaveným kovem _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-1:2003 Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 1: Terminologie a požadavky na provedení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 374-1:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-2:2003 Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 2: Stanovení odolnosti proti penetraci _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 374-2:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-3:2003 Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 3: Stanovení odolnosti proti permeaci chemikálií _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 374-3:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 379:2003 Prostředky k ochraně očí – Automatické svářečské filtry _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 379:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-1:1993 Ochranný oděv pro uživatele ručních řetězových pil. Část 1: Zařízení ke zkoušení odolnosti proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-2:1995 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 2: Zkušební metody pro ochranu nohou _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-3:1996 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 3: Zkušební metody pro obuv _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-4:1999 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 4: Zkušební metody pro ochranné rukavice proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-5:1995 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 5: Požadavky pro ochranu nohou _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-7:1999 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 7: Požadavky na ochranné rukavice proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-8:1997 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 8: Zkušební metody pro ochranné kamaše proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-9:1997 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 9: Požadavky pro ochranné kamaše proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-10:2002 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 10: Metody zkoušení pro chrániče horní části těla _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-11:2002 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 11: Požadavky na chrániče horní části těla _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 388:2003 Ochranné rukavice proti mechanickým rizikům _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 388:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 393:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Plovací prostředky – 50 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 393:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
EN 393:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 395:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Záchranné plovací vesty – 100 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 395:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
EN 395:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 396:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Záchranné plovací vesty – 150 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 396:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998 _BAR_
EN 396:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 397:1995 Průmyslové ochranné přilby _BAR_ 12. 11. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 397:1995/A1:2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 1. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 399:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Záchranné plovací vesty – 275 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 399:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
EN 399:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 402:2003 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací sebezáchranný přístroj na tlakový vzduch s otevřeným okruhem a plicní automatikou s obličejovou maskou nebo ústenkou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ EN 402:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 2. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 403:2004 Dýchací sebezáchranné prostředky – Únikové filtrační dýchací přístroje s kuklou proti ohni – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 403:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 404:2005 Dýchací sebezáchranné prostředky – Sebezáchranné filtrační dýchací přístroje s ústenkou k ochraně proti oxidu uhelnatému – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 404:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 405:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační polomasky s ventily proti plynům nebo plynům a částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 405:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 407:2004 Ochranné rukavice proti tepelným rizikům (teplu a/nebo ohni) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 407:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 420:2003 Ochranné rukavice – Všeobecné požadavky a metody zkoušení Pozn. 4 _BAR_ 2. 12. 2005 _BAR_ EN 420:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 421:1994 Ochranné rukavice proti ionizujícímu záření a radioaktivnímu zamoření _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 443:1997 Přilby pro hasiče _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 458:2004 Chrániče sluchu – Doporučení pro výběr, používání, ošetřování a údržbu – Návod _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 458:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 463:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti kapalným chemikáliím – Zkušební metoda – Stanovení odolnosti proti pronikání proudu kapaliny (Jet-test) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 464:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Zkušební metoda – Stanovení těsnosti plynotěsných oděvů (Zkouška vnitřním přetlakem) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 468:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti kapalným chemikáliím – Zkušební metoda – Stanovení odolnosti vůči penetraci při postřiku (Spray Test) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 469:2005 Ochranné oděvy pro hasiče – Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy pro hasiče _BAR_ 19. 4. 2006 _BAR_ EN 469:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 470-1:1995 Ochranné oděvy pro použití při svařování a podobných postupech – Část 1: Všeobecné požadavky _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 470-1:1995/A1:1998 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 471:2003 Výstražné oděvy s vysokou viditelností pro profesionální použití – Metody zkoušení a požadavky _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 471:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 510:1993 Požadavky na ochranné oděvy používané při riziku zachycení pohyblivými částmi _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 511:1994 Ochranné rukavice proti chladu _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 530:1994 Odolnost materiálů ochranných oděvů proti oděru – Zkušební metody _BAR_ 30. 8. 1995 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 530:1994/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 531:1995 Ochranné oděvy pro pracující v průmyslu vystavené teplu (s výjimkou oděvů pro hasiče a svářeče) _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 531:1995/A1:1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 4. 6. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 533:1997 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Materiály a sestavy materiálů s omezeným šířením plamene _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 564:1997 Horolezecká výzbroj – Pomocná šňůra – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 565:1997 Horolezecká výzbroj – Popruhy – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 566:1997 Horolezecká výzbroj – Smyčky – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 567:1997 Horolezecká výzbroj – Lanové svěry – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 568:1997 Horolezecká výzbroj – Kotevní prostředky do ledu – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 569:1997 Horolezecká výzbroj – Skalní skoby – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 659:2003 Ochranné rukavice pro hasiče _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ EN 659:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 2. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 702:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Zkušební metoda pro stanovení prostupu tepla ochranným oděvem nebo jeho materiály při dotyku _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 795:1996 Ochrana proti pádům z výšky – Kotvicí zařízení – Požadavky a zkoušení _BAR_ 12. 2. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Upozornění: Tato publikace se netýká zařízení popsaných v třídách A (konstrukční ukotvení), C (kotvicí zařízení využívající vodorovná flexibilní vedení) a D (kotvicí zařízení využívající vodorovné pevné kotvicí kolejnice) uvedených v odstavcích 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 (pro třídu A1), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (pro třídy A, C a D), v příloze A (odstavce A.2, A.3, A.5 a A.6), v příloze B a v příloze ZA (pro třídy A, C a D), u kterých se nepředpokládá shoda s ustanoveními směrnice 89/686/EHS. _BAR_
_BAR_ EN 795:1996/A1:2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 812:1997 Průmyslové přilby chránící při nárazu hlavou _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 812:1997/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 813:1997 Osobní ochranné prostředky pro prevenci pádů z výšky – Sedací postroje _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 863:1995 Ochranné oděvy – Mechanické vlastnosti – Zkušební metoda: Odolnost proti propíchnutí _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 892:2004 Horolezecká výzbroj – Dynamická horolezecká lana – Bezpečnostní požadavky a zkoušební metody _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 892:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 893:1999 Horolezecká výzbroj – Stoupací železa – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 943-1:2002 Ochranné oděvy proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Část 1: Požadavky na účinnost protichemických oděvů ventilovaných a neventilovaných: "plynotěsných" (typ 1) a které nejsou "plynotěsné" (typ 2) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 943-2:2002 Ochranné oděvy proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Část 2: Požadavky na účinnost "plynotěsných" (typ 1) protichemických ochranných oděvů pro záchranná družstva (ET) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 958:1996 Horolezecká výzbroj – Tlumiče nárazu k použití na zajištěných cestách – Bezpečnostní požadavky a zkoušení _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 960:1994 Makety hlavy pro zkoušení ochranných přileb _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 960:1994/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 11. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 966:1996 Přilby pro létání a podobné sporty _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 966:1996/A1:2000 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1073-1:1998 Ochranné oděvy proti radioaktivní kontaminaci – Část 1: Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy s nucenou ventilací proti kontaminaci radioaktivními částicemi _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1073-2:2002 Ochranné oděvy proti radioaktivní kontaminaci – Část 2: Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy bez nucené ventilace proti kontaminaci radioaktivními částicemi _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1077:1996 Přilby pro sjezdové lyžování _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1078:1997 Přilby pro cyklisty a pro uživatele skateboardů a kolečkových bruslí _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1078:1997/A1:2005 _BAR_ 19. 4. 2006 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1080:1997 Ochranné přilby proti nárazu pro malé děti _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1080:1997/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
EN 1080:1997/A2:2005 _BAR_ 19. 4. 2006 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-1:1996 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 1: Rukavice a chrániče horních končetin z kroužkového pletiva _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-2:2000 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 2: Rukavice a chrániče končetin z jiných materiálů než z kroužkového pletiva _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-3:2000 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 3: Zkouška nárazovým řezem pro textilie, usně a jiné materiály _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1095:1998 Palubní bezpečnostní postroje a bezpečnostní lana pro použití na rekreačních plavidlech – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1146:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem s tlakovým vzduchem a s kuklou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 19. 4. 2006 _BAR_ EN 1146:1997 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-1:1995 Ochranné oděvy – Elektrostatické vlastnosti – Část 1: Povrchový měrný odpor (Zkušební metody a požadavky) _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-2:1997 Ochranné oděvy – Elektrostatické vlastnosti – Část 2: Zkušební metoda pro měření vnitřního odporu _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-3:2004 Ochranné oděvy – Elektrostatické vlastnosti – Část 3: Metody zkoušení pro měření snížení náboje _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1150:1999 Ochranné oděvy – Výstražné oděvy s vysokou viditelností pro neprofesionální použití – Metody zkoušení a požadavky _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1384:1996 Přilby pro jezdce na koních _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1384:1996/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1385:1997 Přilby pro kanoistiku a sporty na divoké vodě _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1385:1997/A1:2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1486:1996 Ochranné oděvy pro hasiče – Požadavky a zkušební metody pro reflexní oděvy pro speciální hašení ohně _BAR_ 3. 12. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1621-1:1997 Ochranné oděvy pro motoristy proti mechanickým nárazům – Část 1: Požadavky a zkušební metody pro chrániče proti nárazu _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1621-2:2003 Ochranné oděvy pro motocyklisty proti mechanickým nárazům – Část 2: Chrániče zad pro motocyklisty – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1731:1997 Prostředky na ochranu očí a obličeje z pletiva pro průmyslové a jiné použití proti mechanickým nebezpečím a/nebo sálavému teplu _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1731:1997/A1:1997 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1809:1997 Potápěčská výzbroj – Kompenzátor vztlaku – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1827:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Polomasky bez vdechovacích ventilů a s vyměnitelnými filtry na ochranu proti plynům nebo proti plynům a částicím nebo pouze proti částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1836:2005 Osobní prostředky pro ochranu očí – Protisluneční brýle a protisluneční filtry pro všeobecné použití _BAR_ 2. 12. 2005 _BAR_ EN 1836:1997 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2006) _BAR_
EN 1836:2005/AC:2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1868:1997 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Seznam ekvivalentních termínů _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1891:1998 Osobní ochranné prostředky pro prevenci pádů z výšky – Nízko průtažná lana s opláštěným jádrem _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1938:1998 Osobní prostředky na ochranu očí – Uzavřené brýle pro uživatele motocyklů a mopedů _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4869-2:1995 Akustika. Chrániče sluchu – Část 2: Odhad hladin akustického tlaku A za nasazeným chráničem sluchu (ISO 4869-2:1994) _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4869-4:2000 Akustika – Chrániče sluchu – Část 4: Měření hladiny akustického tlaku mušlových chráničů sluchu s amplitudově závislým útlumem (ISO/TR 4869-4:1998) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6529:2001 Ochranné oděvy – Ochrana proti chemikáliím – Stanovení odolnosti materiálů ochranných oděvů proti permeaci kapalin a plynů (ISO 6529:2001) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 369:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6530:2005 Ochranné oděvy – Odolnost proti kapalným chemikáliím – Metoda zkoušení odolnosti materiálu proti pronikání (penetraci) kapalin (ISO 6530:2005) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 368:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6942:2002 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Zkušební metoda: hodnocení materiálu a kombinací materiálů vystavených sálavému teplu (ISO 6942:2002) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 366:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10256:2003 Ochrana hlavy a obličeje hráčů ledního hokeje (ISO 10256:2003) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 967:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10819:1996 Vibrace a rázy – Vibrace ruky a paže – Metoda měření a hodnocení činitele přenosu vibrací rukavicemi na dlaň ruky (ISO 10819:1996) _BAR_ 3. 12. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12083:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtry s dýchací hadicí (filtry, které se nepřipevňují k masce) – Protiplynové filtry, filtry proti částicím a filtry kombinované – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12083:1998/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12270:1998 Horolezecká výzbroj – Vklíněnce – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12275:1998 Horolezecká výzbroj – Karabiny – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12276:1998 Horolezecká výzbroj – Mechanické vklíněnce – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12276:1998/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12277:1998 Horolezecká výzbroj – Navazovací úvazky – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12278:1998 Horolezecká výzbroj – Kladky – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 12402-8:2006 Osobní vztlakové prostředky – Část 8: Příslušenství – Požadavky na bezpečnost a metody zkoušení (ISO 12402-8:2006) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 394:1993 _BAR_ 31. 8. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 12402-10:2006 Osobní vztlakové prostředky – Část 10: Výběr a použití vztlakových a jiných srovnatelných prostředků (ISO 12402-10:2006) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12477:2001 Ochranné rukavice pro svářeče _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12477:2001/A1:2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12492:2000 Horolezecká výstroj – Přilby pro horolezce – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12492:2000/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12568:1998 Prostředky na ochranu chodidel a nohou – Požadavky a zkušební metody pro tužinky a kovové vložky odolné proti propíchnutí _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12628:1999 Potápěčská výzbroj – Kombinovaná vztlaková a záchranná zařízení – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12628:1999/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12941:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační prostředky s pomocnou ventilací připojené k přilbě nebo ke kukle – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 146:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 4. 6. 1999) _BAR_
EN 12941:1998/A1:2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12942:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační prostředky s pomocnou ventilací připojené k masce, polomasce a čtvrtmasce – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 147:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 4. 6. 1999) _BAR_
EN 12942:1998/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13034:2005 Ochranné oděvy proti kapalným chemikáliím – Požadavky na provedení ochranných protichemických oděvů poskytujících omezenou ochranu proti kapalným chemikáliím (prostředky typu 6 a typu PB [6]) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13061:2001 Ochranné oděvy – Holenní chrániče pro hráče kopané – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-1:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 1: Podmínky zkoušek a příprava před zkouškami (klimatizování) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-1:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-2:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 2: Odolnost proti nárazu (schopnost tlumení nárazu) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-2:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-3:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 3: Odolnost proti průrazu (proti úderu ostrým předmětem) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-3:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-4:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 4: Účinnost uchycení (upevnění) náhlavní vložky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-5:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 5: Pevnost náhlavní vložky _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-6:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 6: Zorné pole _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-6:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-7:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 7: Odolnost proti plameni _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-7:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 8. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-8:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 8: Elektrické vlastnosti _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-8:2000/A1:2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-10:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 10: Odolnost proti sálavému teplu _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13138-1:2003 Plovací pomůcky pro výuku plavání – Část 1: Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro plovací pomůcky, které uživatel obléká _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13158:2000 Ochranné oděvy – Ochranné kabáty, chrániče těla a ramen pro jezdce na koních – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13178:2000 Osobní prostředky k ochraně očí – Ochranné prostředky očí pro uživatele sněžných skútrů _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-1:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 1: Stanovení průniku a celkového průniku _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-2:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 2: Praktické zkoušky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-3:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Zkušební metody – Část 3: Stanovení dýchacího odporu _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-4:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 4: Zkoušky plamenem _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-5:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 5: Kondicionování _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-6:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Zkušební metody – Část 6: Stanovení koncentrace oxidu uhličitého ve vdechovaném vzduchu _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-7:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 7: Stanovení průniku aerosolu filtrem proti částicím _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-8:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 8: Stanovení zanášení dolomitovým prachem u filtrů proti částicím _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-1:2000 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 1: Všeobecné požadavky a zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-2:2000 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 2: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče nártu, holeně a předloktí _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-3:2000 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 3: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče trupu _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-4:2001 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 4: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče hlavy _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-5:2002 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 5: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče genitálií a břicha _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-6:2003 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 6: Doplňkové požadavky a metody zkoušení pro chrániče prsou pro ženy _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13287:2004 Osobní ochranné prostředky – Obuv – Metoda zkoušení odolnosti proti uklouznutí _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13356:2001 Výstražné doplňky pro neprofesionální použití – Metody zkoušení a požadavky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13484:2001 Přilby pro sáňkaře _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13546:2002 Ochranné oděvy – Chrániče horních končetin, trupu, dolních končetin a genitálií pro brankáře a chrániče holení pro hráče pozemního hokeje – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13567:2002 Ochranné oděvy – Ochranné prostředky horních končetin, trupu, dolních končetin, genitálií a obličeje pro šermíře – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13594:2002 Ochranné rukavice pro profesionální řidiče motocyklů – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-1:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 1: Všeobecné požadavky _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-2:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 2: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti oděru nárazy _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-3:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 3: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti roztržení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-4:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 4: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti nárazovému řezu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13634:2002 Ochranná obuv pro profesionální řidiče motocyklů – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13781:2001 Ochranné přilby pro řidiče a spolujezdce motorových saní a sportovních bobů _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13794:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Únikový autonomní dýchací přístroj s uzavřeným okruhem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 400:1993 EN 401:1993 EN 1061:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13819-1:2002 Chrániče sluchu – Zkoušení – Část 1: Fyzikální metody zkoušení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13819-2:2002 Chrániče sluchu – Zkoušení – Část 2: Akustické metody zkoušení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13911:2004 Ochranné oděvy pro hasiče – Požadavky a metody zkoušení pro kukly pro hasiče _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13949:2003 Dýchací přístroje – Potápěčské autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem na tlakový Nitrox a kyslík – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13982-1:2004 Ochranný oděv pro použití proti pevným částicím chemikálií – Část 1: Požadavky na provedení pro ochranné oděvy proti chemikáliím poskytující ochranu celého těla proti poletavým pevným částicím (oděv typu 5) (ISO 13982-1:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13982-2:2004 Ochranný oděv pro použití proti pevným částicím chemikálií – Část 2: Metoda zkoušení pro stanovení průniku aerosolů jemných částic dovnitř oděvu (ISO 13982-2:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13995:2000 Ochranné oděvy – Mechanické vlastnosti – Zkušební metody pro zjištění odolnosti materiálů proti protržení a dalšímu dynamickému trhání (ISO 13995:2000) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13997:1999 Ochranné oděvy – Mechanické vlastnosti – Stanovení odolnosti proti proříznutí ostrými předměty (ISO 13997:1999) _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 13997:1999/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13998:2003 Ochranné oděvy – Zástěry, kalhoty a vesty chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži (ISO 13998:2003) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 412:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 14021:2003 Ochranné štíty proti kamenům a úlomkům pro terénní motocyklisty – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14052:2005 Průmyslové přilby s vysokým stupněm ochrany _BAR_ 19. 4. 2006 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14058:2004 Ochranné oděvy – Oděvní součásti na ochranu proti chladnému prostředí _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14120:2003 Ochranné oděvy – Chrániče zápěstí, dlaní, kolenou a loktů pro uživatele kolečkového sportovního náčiní – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14126:2003 Ochranné oděvy – Všeobecné požadavky a metody zkoušení ochranných oděvů proti infekčním agens _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14143:2003 Dýchací přístroje – Autonomní potápěčský dýchací přístroj typu rebreather _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-1:2005 Potápěčské oděvy a ochranné prostředky proti studené vodě a jiným kapalinám – Část 1: Potápěčské neoprenové oděvy – Požadavky, metody zkoušení a směrnice pro výběr a použití _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-2:2005 Potápěčské oděvy a ochranné prostředky proti studené vodě a jiným kapalinám – Část 2: Potápěčské pryžové oděvy – Požadavky, metody zkoušení a směrnice pro výběr a použití _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-3:2005 Potápěčské oděvy – Část 3: Aktivně zahřívaný nebo ochlazovaný oblek (systémy) – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-4:2005 Potápěčské oděvy – Část 4: Obleky s vnitřním atmosférickým tlakem – Požadavky na lidské faktory a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14325:2004 Ochranné oděvy proti chemikáliím – Metody zkoušení a klasifikace účinnosti pro materiály, švy, spoje a sestavy protichemických ochranných oděvů _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14328:2005 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče paží chránicí proti pořezání noži s pohonem – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14360:2004 Ochranné oděvy proti dešti – Metoda zkoušení pro hotové oděvní součásti – Působení kapek o vysoké energii shora _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14387:2004 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Protiplynové a kombinované filtry – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 372:1992 EN 371:1992 EN 141:2000 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 14404:2004 Osobní ochranné prostředky – Chrániče kolen pro práci vkleče _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14435:2004 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroj s otevřeným okruhem na tlakový vzduch s polomaskou navrženou pouze pro používání s přetlakem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14458:2004 Prostředky k ochraně očí – Ochranné obličejové štíty a hledí ochranných přileb pro hasiče, pracovníky sanitních vozů a záchranných služeb _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14460:1999 Ochranné oděvy pro řidiče závodních automobilů – Ochrana proti teplu a plameni – Technické požadavky a zkušební metody (ISO 14460:1999) _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 14460:1999/A1:2002 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2002) _BAR_
EN ISO 14460:1999/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14529:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroj s otevřeným okruhem na tlakový vzduch s polomaskou pro používání s přetlakem s plicní automatikou pouze pro únikové účely – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 19. 4. 2006 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14572:2005 Ochranné přilby s vysokým stupněm ochrany pro jezdce na koních _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14593-1:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch s plicní automatikou – Část 1: Přístroje s obličejovou maskou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 139:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 14593-2:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch s plicní automatikou – Část 2: Přístroje s přetlakem s polomaskou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 139:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
EN 14593-2:2005/AC:2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14594:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch se stálým průtokem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 139:1994 EN 12419:1999 EN 1835:1999 EN 270:1994 EN 271:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 12. 2005) _BAR_
EN 14594:2005/AC:2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14605:2005 Ochrana proti kapalným chemikáliím – Požadavky na oděvy s vodotěsným spojením (typ 3) nebo těsnými při postřiku (typ 4), včetně prvků poskytujících ochranu pouze části těla (typy PB(3) a PB(4)) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 465:1995 EN 466:1995 EN 467:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14877:2002 Ochranné oděvy pro otryskávací práce při použití zrnitých otryskávacích prostředků (ISO 14877:2002) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15025:2002 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Metoda zkoušení pro omezené šíření plamene (ISO 15025:2000) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 532:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-1:2002 Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 1: Oděvy pro stálé nošení, požadavky včetně bezpečnosti (ISO 15027-1:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-2:2002 Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 2: Záchranné oděvy, požadavky včetně bezpečnosti (ISO 15027-2:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-3:2002 Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 3: Zkušební metody (ISO 15027-3:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15831:2004 Oděvy – Fyziologické účinky – Měření tepelné izolace pomocí tepelné figuríny (ISO 15831:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 17249:2004 Bezpečnostní obuv odolná proti pořezání řetězovou pilou (ISO 17249:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20344:2004 Osobní ochranné prostředky – Metody zkoušení obuvi (ISO 20344:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 344-2:1996 EN 344:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
EN ISO 20344:2004/AC:2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20345:2004 Osobní ochranné prostředky – Bezpečnostní obuv (ISO 20345:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 345-2:1996 EN 345:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20346:2004 Osobní ochranné prostředky – Ochranná obuv (ISO 20346:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 346:1992 EN 346-2:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20347:2004 Osobní ochranné prostředky – Pracovní obuv (ISO 20347:2004) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 347-2:1996 EN 347:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 24869-1:1992 Akustika. Chrániče sluchu. Část 1: Subjektivní metoda měření vložného útlumu (ISO 4869-1:1990) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 24869-3:1993 Akustika – Chrániče sluchu – Část 3: Zjednodušená metoda měření vložného útlumu mušlových chráničů sluchu pro účely kontroly jakosti (ISO/TR 4869-3:1989) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50237:1997 Rukavice a palečnice s mechanickou ochranou pro elektrotechniku _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50286:1999 Elektricky izolační ochranné obleky pro instalace nízkého napětí _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50321:1999 Elektricky izolační obuv pro práci v instalacích nízkého napětí _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50365:2002 Elektricky izolující přilby pro použití v instalacích nízkého napětí _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60743:2001 Práce pod napětím – Terminologie pro nástroje, zařízení a vybavení (IEC 60743:2001) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 60743:1996 Pozn. 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60895:2003 Práce pod napětím – Vodivé oblečení používané v sítích se jmenovitým napětím AC do 800 kV a DC do ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Modifikovaná)) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 60895:1996 Pozn. 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 7. 2006) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60903:2003 Práce pod napětím – Rukavice z izolačního materiálu (IEC 60903:2002 (Modifikovaná)) _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 60903:1992 a její změna + EN 50237:1997 Pozn. 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 7. 2006) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60984:1992 Rukávy z izolačního materiálu pro práce pod napětím (IEC 60984:1990 (Modifikovaná)) _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 60984:1992/A11:1997 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 4. 6. 1999) _BAR_
EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti
("dow") stanovené Evropskou organizací pro normalizaci.
Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak. Pozn.
Nová (nebo změněná ) norma má stejnou oblast působnosti jako nahrazovaná norma. K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice. Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. Pozn. 4
Na předpoklad shody daný normou EN 420:2003, pokud jde o bod 1.2.1.1 základních požadavků na ochranu zdraví a na bezpečnost, a týkající se obsahu Cr(VI) v materiálech na rukavice se vztahuje mez detekce zkušební metody pro Cr(VI), která je nejvýše 3 mg/kg.
- POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/16/ES ze dne 29. června 1995 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se výtahů
(2006/C 180/05)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ První zveřejnění v Úř. věst. _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-1:1998 Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Část 1: Elektrické výtahy _BAR_ 31. 3. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 81-1:1998/A2:2004 _BAR_ 6. 8. 2005 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 8. 2005) _BAR_
EN 81-1:1998/A1:2005 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
EN 81-1:1998/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-2:1998 Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Část 2: Hydraulické výtahy _BAR_ 31. 3. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 81-2:1998/A2:2004 _BAR_ 6. 8. 2005 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 8. 2005) _BAR_
EN 81-1:1998/A1:2005 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
EN 81-2:1998/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-28:2003 Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Výtahy pro dopravu osob a nákladů – Část 28: Dálková nouzová signalizace u výtahů určených pro dopravu osob a osob a nákladů _BAR_ 10. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-58:2003 Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Část 58: Přezkoušení a zkoušky požární odolnosti šachetních dveří _BAR_ 10. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-70:2003 Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Část 70: Zvláštní úprava výtahů určených pro dopravu osob a osob a nákladů – Přístupnost výtahů včetně osob s omezenou schopností pohybu a orientace _BAR_ 6. 8. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 81-70:2003/A1:2004 _BAR_ 6. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-72:2003 Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Zvláštní úpravy výtahů určených pro dopravu osob a osob a nákladů – Část 72: Požární výtahy _BAR_ 10. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-73:2005 Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Výtahy pro dopravu osob a osob a nákladů – Část 73: Funkce výtahu v případě požáru _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12016:2004 Elektromagnetická kompatibilita – Norma skupiny výrobků pro výtahy, pohyblivé schody a pohyblivé chodníky – Odolnost _BAR_ 6. 8. 2005 _BAR_ EN 12016:1998 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12385-5:2002 Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 5: Pramenná lana pro výtahy _BAR_ 6. 8. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13015:2001 Údržba výtahů a pohyblivých schodů – Pravidla pro návody pro údržbu _BAR_ 10. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti ("dow") stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření použitelných na dovozy polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
(2006/C 180/06)
Komise rozhodla z vlastního podnětu zahájit částečný prozatímní přezkum podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení").
Oblast přezkumu se omezuje na zkoumání subvencí týkajících se vyvážejícího výrobce; dotyčným výrobcem je společnost Jindal Poly Films Limited.
1. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, který se obvykle zařazuje do kódů KN ex39206219 a ex39206290.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
2. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením pro dovoz PET filmu společnosti Jindal Poly Films Limited konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 367/2006 [2] o dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
3. Odůvodnění přezkumu
Komise má k dispozici dostatečné přímé důkazy, že okolnosti týkající se subvencování, na jehož základě byla stávající opatření zavedena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
Z informací, které má Komise k dispozici, vyplývá, že platné opatření na stávající úrovni týkající se dovozů přezkoumávaného výrobku společnosti Jindal Poly Films Limited již není vzhledem k subvencím, které působí újmu, dostačující.
Z dostatečných důkazů vyplývá, že v případě Jindal Poly Films Limited výše subvence široce překročila stávající použitelnou míru.
Zdá se zejména, že Jindal Poly Films Limited využívá určité množství subvencí poskytovaných indickou vládou a další regionální subvence.
Mezi tyto subvence patří režim dávek ve prospěch odvětví, jež se nacházejí ve zvláštních hospodářských zónách, popřípadě ve prospěch jednotek zaměřených na vývoz, režim "Duty Entitlement Passbook", režim "Advance Licences/Advance Release Orders" (týkající se předběžných licencí a předběžných příkazů k uvolnění), režim "Export Promotion Capital Goods", soustava režimů pobídek vlády státu Maharaštra, režim "Export Credit" (týkající se vývozních úvěrů) a režim "Income Tax Exemption" (týkající se osvobození od daně z příjmu).
Výše uvedené režimy jsou subvencemi, protože zahrnují finanční příspěvek od vlády Indie či jiných regionálních veřejných orgánů a poskytují výhodu společnosti Jindal Poly Films Limited, a zdá se, že navazují na trend napadnutelných subvencí poskytnutých této společnosti a způsobujících újmu.
Zdá se, že závisejí na vývozní výkonnosti, a proto jsou specifické a napadnutelné, nebo jsou jinak specifické a napadnutelné.
Pokud jde o subvencování společnosti Jindal Poly Films Limited, Komise se vzhledem k výše uvedeným skutečnostem domnívá, že existuje dostatečný přímý důkaz o významné změně okolností týkajících se subvencování, a opatření by proto měla být přezkoumána.
4. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy, aby se odůvodnilo zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední, a zahajuje tímto přezkum podle článku 19 základního nařízení.
Pokud se stanoví, že platná opatření týkající se dovozu PET filmu vyráběného společností Jindal Poly Films Limited musejí být změněna, bude přezkoumáno i to, do jaké míry musí být změněna celní sazba použitelná na dovozy všech ostatních společností uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 367/2006.
(a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky společnosti Jindal Poly Films Limited a indickým orgánům.
Komise by měla tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v bodu 5 a) tohoto oznámení.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Komise musí tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v bodu 5 a) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Žádost musí být předložena ve lhůtě stanovené v bodu 5 b) tohoto oznámení.
5. Lhůty
a) Pro strany za účelem přihlášení, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
6. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědi na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [3] a v souladu s čl.
29 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
Evropská komise
Generální ředitelství pro obchod
Ředitelství B
Kancelář: J-79 5/16
B-1049 Brusel
Fax (32-2) 295 65 05
7. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 28 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně, a zjištění se proto podle článku 28 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může to vést k výsledku, který bude pro něj méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval.
[1] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Úř. věst.
L 68, 8.3.2006, s. 15.
[3] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 29 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1) a článku 12 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 180/09)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006.
Komise musí obdržet prohlášení o případné námitce do šesti měsíců od data zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst. 2
"OSCYPEK"
Č. ES: PL/0451/ 21.02.2005
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento dokument byl připraven výlučně pro informaci.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi (Ministerstvo zemědělství a rozvoje venkova) _BAR_
Adresa: _BAR_ ul.
Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa _BAR_
Tel.: _BAR_ (48) 22 623 27 07 _BAR_
Fax: _BAR_ (48) 22 623 25 03 _BAR_
E-mail: _BAR_ Jakub.Jasinski@minrol.gov.pl _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Regionalny Związek Hodowców Owiec i Kóz (Oblastní sdružení chovatelů ovcí a koz) _BAR_
Adresa: _BAR_ ul.
Szaflarska 93 d/ 7 PL-34-400 Nowy Targ _BAR_
Tel.: _BAR_ (48) 18 266 46 21 _BAR_
Fax: _BAR_ (48) 18 266 46 21 _BAR_
E-mail: _BAR_ rzhoik@kr.home.pl _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída: 1.3 Sýry
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název :
"Oscypek"
Název "Oscypek" splňuje podmínky čl. 2 odst.
510/2006. Etymologicky souvisí s výrobním postupem; název oscypek lze odvodit od dvou slov: od slova oszczypywać ve smyslu rozmělňovat (6. fáze výrobního postupu) nebo od slova oszczypek, zdrobněliny od oszczep, tedy oštěp, v souvislosti s typickým tvarem tohoto sýru.
Oscypek je úzce spjat s oblasti popsanou v oddíle 4.3.
To je potvrzeno četnými odkazy v literatuře, přirozenou vazbou k oblasti a dovednostmi místních výrobců.
Popis :
Oscypek má vřetenovitý tvar. Jeho délka se pohybuje mezi 17 a 23 cm, průměr v nejširším místě mezi 6 a 10 cm a váha mezi 0,6 a 0,8 kg.
V řezu má světlou smetanovou barvu, která je při okrajích tmavší; přípustný je i odstín bližší bílé.
Kůrka má lesklou slaměnou barvu, světle hnědou s lehkým leskem.
Oscypek se vyrábí výlučně od května do září a prodává se jen vcelku.
Chemické složení sýru závisí na době uzení a liší se i podle ročního období: obsah vody nepřekračuje 44 %, obsah sušiny je nejméně 56 % a obsah tuku v sušině nejméně 38 %.
Zeměpisná oblast - Obce (gmina) v okresu (powiat) Cieszyn: Istebna
- Obce v okresu Żywiec: Milówka, Węgierska Górka, Rajcze, Ujsoły, Jeleśnia a Koszarawa
- Celý okres Nowy Targ a celý okres Tatrzański
- Obce v okresu Sucha: Zawoja a Bystra Sidzina.
- Obce v okresu Limanowa: Niedźwiedź a část obce Kamienica, která leží na území Gorczańského národního parku nebo jižně od řeky Kamienica a tyto sołectwa (části obce) obce Mszana Dolna: Olszówka, Raba Niżna, Łostówka, Łętowe a Lubomierz
- Obce v okresu Nowy Sącz: Piwniczna, Muszyna a Krynica
Důkaz původu :
Kontrola původu a jakosti sýru oscypek se provádí v několika fázích, od produkce mléka po uvádění hotového výrobku na trh.
Tento několikafázový dohled umožňuje soudržný systém kontroly, jehož cílem je zaručit, aby výsledný výrobek měl řádnou jakost.
Vede se seznam subjektů, které se podílejí na výrobě. Výrobci jsou do něj zapsáni před tím, než začnou s výrobou.
V místě výroby si každý výrobce vede rejstřík, kam zanáší údaje o výrobním postupu.
To umožňuje zpětné vysledování historie výrobku a její kontrolu.
Kontrolní subjekt ověřuje, zda používané výrobní postupy souhlasí se specifikací.
Všichni výrobci a unie sdružení výrobců podléhají kontrole podle kontrolního plánu, který má a schvaluje kontrolní subjekt.
Způsob produkce Fáze 1 – Získávání surovin: mléko používané k výrobě sýru oscypek pochází z plemene polské horské ovce.
Kravské mléko, pokud se k výrobě použije, pochází od polského červeného skotu.
Fáze 2 – Zrání (kysnutí) za studena: mléko se udržuje v pokojové teplotě, aby se zvýšila jeho kyselost.
Fáze 3 – Zrání (kysnutí) za tepla: spočívá v míchání nakyslého mléka se sladkým.
Podíl ovčího mléka nesmí být při výrobě sýru oscypek nižší než 60 %.
Fáze 4 – Přidání syřidla: do mléka se přidá syřidlo.
Fáze 5 – Koagulace: vznik sýřeniny.
Fáze 6 – Krájení sýřeniny: za použití tradičních nástrojů, např. "feruly".
Fáze 7 – Usazování: hrudky sýru se usazují na dně nádoby.
Fáze 8 – Odebrání syrovátky: až 50 % celkového množství.
Fáze 9 – Vybírání sýru: hnětení zrnek a vybírání sýru.
Fáze 10 – Rozmělňování: sýrová hmota se ručně rozmělní a následně se uhněte do tvaru koule, která se umístí do nádoby se syrovátkou.
Fáze 11 – Hnětení koule: koule se vytvaruje a následně propíchne (otevře) jehlicí.
Fáze 12 – Tvarování: koule se hněte podél jehlice až se dosáhne vřetenovitého tvaru.
V nejširším místě se na sýr nasadí obroučka.
Fáze 13 – Závěrečné vyhlazování: obroučka se odstraní a sýr se ručně tiskne a vyhlazuje.
Následně se vloží do studené vody, aby si zachoval dosažený tvar.
Fáze 14 – Máčení v solném nálevu: až 24 hodin.
Fáze 15 – Sušení: sýry se suší od 12 do 24 hodin.
Fáze 16 – Uzení – zrání: uzení probíhá ve studeném kouři a trvá od 3 do 7 dnů.
Souvislosti :
Polská horská ovce, jejíž mléko se k výrobě sýru oscypek používá, je vyšlechtěným druhem primitivní ovce cakiel, která se vyskytuje ve východních Karpatech a na Balkáně.
Toto plemeno má úzký vztah k dějinám a tradicím regionu Podhale a místních obyvatel.
Je velmi dobře uzpůsobeno klimatickým podmínkám a tradičním způsobům chovu v horských oblastech.
Navíc polské horské ovce chované v regionu Podhale se pasou na velmi různorodé a jedinečné vegetaci, což ovlivňuje složení a chuť mléka a následně dodává zvláštní chuť a aroma i výrobkům, které z tohoto mléka pocházejí.
Pokud se při výrobě používá kravské mléko, jde výhradně o mléko polského červeného skotu, nejstaršího polského plemene dobytka.
Po staletí bylo toto plemeno spojováno se Slovany a do konce 18. století byl polský červený skot nejrozšířenějším plemenem na území Polska.
První stáda tohoto plemene vznikla v roce 1876 v obci Stróża v okrese Limanowa.
V roce 1895 byl založen Polský svaz chovatelů červeného skotu při Krakovské zemědělské společnosti. To bylo počátkem systematického chovu a následně vedlo v letech 1884 až 1934 ke vzniku a zdokonalení plemene.
Tento dobytek byl uznán za jediný původní druh vypěstovaný na Polském území.
Významný vliv na výslednou chuť ovčího mléka používaného k výrobě sýra oscypek má i zvláštní vegetace, která se v oblasti výroby tohoto sýru vyskytuje.
Jde o endemické druhy, které rostou jen v regionu Podhale. Tvoří společně louky, pastviny a horské pastviny.
Oscypek je starým výrobkem valašských pastevců, kteří vyháněli ovce na horské louky.
Sýr připutoval do regionu Podhale spolu s valašskou kulturou, organizací pastvy, provozem tradiční salaše bacówka a způsobem zpracovávání mléka.
První záznamy o výrobě sýrů v Podhalu a sousedních oblastech lze nalézt v listině vesnice Ochotnica v oblasti Gorce. V roce 1416 obdržel listinu s výsadou Dawid Wołoch (David Valachi).
První přesný popis, jak má být sýr v salaších vyráběn, pochází z pokynů ślemieńského státu. Ty byly sepsány v roce 1748 a v roce 1773 byly přepracovány a vyhlášeny.
V roce 1830 uvedl Ambroży Grabowski ve svém popisu horalů, že na celé léto si staví v horách salaše, "kam přivádějí své ovce z celého okolí a vyrábějí svůj sýr (oszczypek)".
Podrobný popis pastvy ovcí, zařízení salaše a výroby sýrů (včetně oscypku) uvádí Maria Steczkowska (1858). Jde zároveň o první takto podrobný popis nádob, které pastevci v Tatrách používají k výrobě sýrů.
Výroba sýru oscypek je vázána i na konkrétní a mimořádné dovednosti pastevců.
Jejich zkušenosti a znalosti předávané z pokolení na pokolení jim umožňují řádně dodržovat celý výrobní postup.
Název: _BAR_ Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych (Inspektorát obchodní jakosti zemědělských a potravinářských výrobků) _BAR_
Adresa: _BAR_ ul.
Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa _BAR_
Tel.: _BAR_ (48) 22 623 29 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (48) 22 623 29 98 _BAR_
E-mail: _BAR_ – _BAR_
Kontrolní subjekt Označování :
Na obalu výrobku určeného k prodeji může být název OSCYPEK nahrazen nebo doplněn nářečním slovem OSZCZYPEK.
Na obalu je logo nebo logo a slova Chroniona Nazwa Pochodzenia (chráněné označení původu).
Povoluje se i používání zkratky Ch.N.P (CHOP).
Použitý název musí být v polštině.
Povoluje se i prodej bez obalu.
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů - B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Souhrnné údaje sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 181/03)
Podpora č. : XA 72/04
Členský stát : Španělsko
Region : Kastilie a León
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Podpora pro malé a střední podniky na získání daňových pobídek prostřednictvím realizace výzkumných a rozvojových činností (actividades de investigación y desarrollo – I+D) a technologické inovace (innovación tecnológica – IT)
Právní základ : Acuerdo del Consejo Rector de la Agencia de Desarrollo Económico de Castilla y León por el que se aprueban las bases de la convocatoria de determinadas ayudas o incentivos de la Agencia de Desarrollo Económico de Castilla y León cofinanciados con fondos estructurales
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : 600000 EUR za rok
Maximální míra podpory a) Externí výdaje za poradenství nezbytné pro přípravu žádosti daňovému úřadu po předchozím souhlasu o ohodnocení nákladů spojených s I+D a IT.
b) Externí výdaje za poradenství nezbytné pro přípravu žádosti daňovému úřadu na závazné konzultace o povaze I+D a IT projektů.
c) Externí výdaje za poradenství nezbytné pro přípravu žádosti Ministerstvu průmyslu, cestovního ruchu a obchodu nebo zapsaným úřadům o odůvodňující zprávě o obsahu I+D a IT v aktivitách a náklady a investice s nimi spojené.
d) Externí výdaje za smluvní zabezpečení podniku řádně pověřenému Národním úřadem pro udělování akreditací (ENAC) v souvislosti s technickou zprávou o hodnocení činností a určení nákladů a investic spojených s I+D a IT. Uvedená certifikace se musí provést v souladu s normou UNE 166001.
e) Externí výdaje za poradenství nezbytné pro přípravu žádosti o hodnotící technickou zprávu, na kterou se odkazuje v písmeni d)
Datum uskutečnění : 3. ledna 2005
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory : 31. prosince 2006
Cíl podpory a) příprava žádosti daňovému úřadu po předchozím souhlasu o ohodnocení nákladů spojených s I+D a IT;
b) příprava žádosti daňovému úřadu na závazné konzultace o povaze I+D a IT projektů;
c) příprava žádosti Ministerstvu průmyslu, cestovního ruchu a obchodu nebo zapsaným úřadům o odůvodňující zprávě o obsahu I+D a IT v aktivitách a náklady a investice s nimi spojené;
d) příprava žádosti o hodnotící technickou zprávu o hodnocení činností a určení nákladů a investic spojených s I+D a IT před podnikem pověřeným úřadem ENAC.
Za způsobilé se považují rovněž externí výdaje za smluvní zabezpečení podniku řádně pověřenému Národním úřadem pro udělování akreditací (ENAC) v souvislosti s technickou zprávou o hodnocení činností a určení nákladů a investic spojených s I+D a IT
Dotčené hospodářské odvětví/dotčená hospodářská odvětví : Malé a střední podniky působící v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh s výjimkou zpracování zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES na produkty, které nejsou uvedeny v této příloze
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu ADE — Agencia de Desarrollo Económico de Castilla y León
C/ Duque de la Victoria 23
E-47001 Valladolid
Internetová adresa : www.jcyl.es/ade
Podpora č. : XA 24/06
Členský stát : Španělsko
Region : La Rioja
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Regulační základ upravující režim podpory v rámci programu "Nové informační a komunikační technologie pro malé a střední podniky"
Právní základ : Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja de 17 de marzo de 2006 por la que se aprueban las Bases Reguladoras del régimen de ayudas del programa Nuevas Tecnologías de la Información y las Comunicaciones para Pymes
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : 2000000 EUR
Maximální míra podpory : Maximální míra je 40 % způsobilých investic
Datum uskutečnění : Ode dne 23. března 2006
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory : Rok 2006
Cíl podpory E-Commerce: provádění systémů prodeje produktů a služeb klientům elektronickou formou.
E-Business: provádění integrovaných systémů řízení.
E-Marketing: provádění systémů, které optimalizují vztahy s klienty.
E-Marketplaces: provádění systémů, které umožňují účast podniku na programech usnadňujících jednání mezi prodejci a kupujícími elektronickou formou.
E-Procurement: provádění systémů řízení nákupu produktů a služeb ze strany podniku elektronickou formou.
Internetová stránka podniku za předpokladu, že kromě informací o podniku obsahuje možnost provádět obchodní transakce.
Internet a/nebo Extranet podniku, který optimalizuje komunikaci mezi pracovníky a podnikem s jeho klienty a dodavateli.
Systémy bezpečnosti sítě
Dotčené hospodářské odvětví/dotčená hospodářská odvětví : Malé a střední podniky (zpracování a uvádění na trh), které mají své sídlo v samosprávné oblasti La Rioja, nebo tam mají alespoň středisko své činnosti
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja
Muro de la Mata 13-14
E-26071 Logroño (La Rioja)
Internetová adresa : www.ader.es
Podpora č. : XA 37/06
Členský stát : Francie
Region : Basse-Normandie
Název režimu podpory : Podpory pro dobré životní podmínky zvířat v zemědělských podnicích a pro životní prostředí
Právní základ - Článek 4 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003
- Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises;
- Délibération de l'assemblée régionale en date du 11 février 2005
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 385000 EUR
Maximální míra podpor - 40 % investic způsobilých pro podpory na zařízení, která zlepšují podmínky práce se zvířaty (omezení), prostředí v okolí zemědělských budov nebo která snižují pachy při rozmetání hnojiv
- 30 % pro podpory na snížení výdajů za stravu (zvláštní investice určené na dvoufázovou-vícefázovou stravu) nebo regulace prostředí v chovných prostorách (vytváření prostředí pro lepší zdravotní stav a lepší životní podmínky zvířat)
Datum uskutečnění : Ode dne obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise
Doba trvání režimu podpory : Dva roky s možností obnovení
Cíl podpory :
Cílem opatření je zlepšit výrobní podmínky zemědělských podniků, chránit a zlepšovat životní prostředí, hygienické podmínky a dobré životní podmínky zvířat.
Použije se jednak v případech, kdy nelze v blízké budoucnosti (2 roky) vypracovat a předložit celkový program v rámci modernizace budov určených pro chov hospodářských zvířat (PMBE) a jednak v případech, kdy nelze součtem několika žádostí dosáhnout prahu plánu výstavby.
Předmětem žádosti nemůže být ani část investic na zvýšení produkce.
V žádném případě se nemůže jednat o práce omezující se jen na uvedení do souladu s právními předpisy Společenství v oblasti hygieny, životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat.
Způsobilá jsou pouze nově zavedená zařízení a nové budovy, v případě výměny za stejné nebo použité zařízení se podpora neposkytne.
Příklady způsobilých investic: shromažďovací prostor, pevný nebo pohyblivý koridor pro zadržení, zpevnění budov, úprava vnějšího prostředí vysázením rostlin nebo živých plotů, zlepšení přístupových cest, zařízení pro dvoufázovou-vícefázovou stravu, plochy pro rozmetání hnojiv, zařízení pro zahrabávání odpadu
Dotčené(á) odvětví : Všechna chovná zařízení v Basse-Normandie
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Monsieur le Président du Conseil régional de Basse-Normandie
Abbaye aux Dames
BP 523
F-14035 Caen CEDEX
Internetové stránky : www.region-basse-normandie.fr
Podpora č. : XA 40/06
Členský stát : Itálie
Region : Ligurie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Podpory na modernizaci zemědělských podniků spravovaných družstvy a podpory na zpracovávání zemědělských produktů a jejich uvádění na trh a na poskytování služeb
Právní základ : Articoli 4, 5 e 6 della legge regionale 19 aprile 2006, n. 9 "Interventi strutturali a favore delle cooperative agricole"
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Celková částka, jež je z rozpočtu a s ohledem na právní základ stanovena na rok 2006, představuje 400000 EUR.
Předpokládá se, že regionální zákon bude mít v následujících letech ročně k dispozici obdobnou částku
Maximální míra podpory - v případě podpor uvedených v článku 4 (podpory na modernizaci zemědělských podniků spravovaných družstvy) se poskytuje kapitálový příspěvek odpovídající 50 % způsobilých nákladů (bez DPH) na investice uskutečněné ve znevýhodněných oblastech, jak jsou vymezeny v regionálním plánu rozvoje venkova schváleném rozhodnutím Evropské komise č. C(2000) 2727 ze dne 26. září 2000, a odpovídající 40 % způsobilých nákladů (bez DPH) na investice uskutečněné v jiných oblastech;
- v případě podpor uvedených v článku 5 (podpory na zpracovávání zemědělských produktů a jejich uvádění na trh) se poskytuje kapitálový příspěvek odpovídající 40 % způsobilých nákladů (bez DPH);
- v případě podpor uvedených v článku 6 (podpory na činnosti spjaté s hromadným nákupem prostředků produkce a s nákupem strojů a zařízení, jež se hromadně využívají pro zemědělskou produkci) se poskytují v rámci režimu "de minimis" v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 69/2001
Datum uskutečnění : Od roku 2006, a to 10 pracovních dní po dni odeslání tohoto formuláře, jak je stanoveno v čl. 19 odst. 1 nařízení ES č. 1/2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Neomezená
Cíl podpory a) modernizaci zemědělských podniků spravovaných družstvy;
b) zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh;
c) hromadný nákup prostředků produkce;
d) nákup strojů a zařízení, jež se hromadně využívají pro zemědělskou produkci
Referenční články z nařízení ES č. 1/2004 : článek 4 "investice v zemědělských podnicích" a článek 7 "investice v odvětví zpracování a uvádění na trh"
Dotčené odvětví/dotčená odvětví : Režim podpory se použije na veškeré zemědělské a zemědělskopotravinářské produkce, jež jsou uvedeny v příloze I Smlouvy, vyjma produktů rybolovu a akvakultury
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Liguria — Dipartimento Agricoltura e Protezione civile
Via G. D'Annunzio 113
I-16121 Genova
Internetová stránka : http://www.agriligurianet.it/cgi-bin/liguria/agrinet3/ep/linkPagina.do?canale=/Portale Agrinet 3/Home/AttivitaRegionali/<! - - 0030 - - >sostegno economico/<! - - 0050 - - >contributi alle coop agricole
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovozy některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruska, Thajska a Turecka a o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z Turecka
(2006/C 181/08)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření v případě dovozu některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruska, Thajska a Turecka (dále jen "dotčené země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 [3].
1. Žádost o přezkum
Žádost podal dne 28. dubna 2006 styčný výbor Evropského svazu výrobního odvětví drátěných lan (EWRIS) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých železných a ocelových lan a kabelů ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou železná a ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, vyjma lan a kabelů z nerezavějící oceli, s největším rozměrem příčného průřezu větším než 3 mm, též s připojeným příslušenstvím (fitinky), pocházející z Ruska, Thajska a Turecka (dále jen "dotčený výrobek"), v současnosti kódů KN 73121081, 73121083, 73121085, 73121089 a 73121098.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1601/2001 [4], naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 564/2005 [5], a závazky přijaté rozhodnutím Komise 2001/602/ES [6].
4. Odůvodnění přezkumu
4.1.
Odůvodnění přezkumu před pozbytím platnosti
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Tvrzení o pravděpodobnosti pokračování dumpingu v souvislosti s Ruskem a Tureckem vychází ze srovnání běžné hodnoty stanovené na základě domácích cen s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí v případě Ruska a Turecka značné.
Vzhledem k tomu, že v současné době nejsou z Thajska do ES dováženy žádné významné objemy, používal žadatel při prokazování pravděpodobnosti opakovaného výskytu dumpingu v případě Thajska ceny při vývozu do jiných třetích zemí, např. do Spojených států amerických.
Na tomto základě žadatel tvrdí, že v případě Thajska existuje pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by bylo dovoleno, aby opatření přestala platit, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by se pravděpodobně zvýšila, neboť v dotčených zemích existují nevyužité kapacity.
Kromě toho žadatel tvrdí, že pokud by bylo dovoleno, aby opatření přestala platit, již nyní ohrožená situace v průmyslu Společenství by se dále zhoršovala a jakékoli opakování významného dovozu za dumpingové ceny z dotčených zemí by pravděpodobně vedlo k další újmě pro výrobní odvětví Společenství.
4.2.
Odůvodnění částečného prozatímního přezkumu
Podle informací poskytnutých žadatelem již úroveň opatření v souvislosti s dovozy dotčeného výrobku od společnosti Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. (dále jen "Has Celik") není dostatečná k vyrovnání dumpingu působícího újmu.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu pouze v souvislosti s aspekty dumpingu v případě dovozů od výše uvedeného tureckého vyvážejícího výrobce, a zahajuje přezkumy podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení.
5.1.
Postup pro stanovení dumpingu, pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
Na základě prozatímního přezkumu se určí, zda je v případě dovozu dotčeného výrobku od výše uvedeného vyvážejícího výrobce v Turecku současná úroveň opatření dostatečná k vyrovnání dumpingu působícího újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se přezkumu před pozbytím platnosti může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného jiným třetím zemím za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [7], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem, vyjádřený v tunách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z každé z dotčených zemí na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [7], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedenou žádost, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
Aby mohla Komise vzorek vybrat, žádají se všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- hodnotu prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [7], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
iv) Závěrečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorku po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorku musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro svá šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Rusku, Thajsku a Turecku zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem těchto přezkumů, a orgánům dotčených zemí vývozu.
5.2.
Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6 Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem těchto přezkumů, by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [8]" a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a podle článku 18 základního nařízení se bude vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení budu šetření ukončena do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
10. Možnost požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení
Vzhledem k tomu, že přezkum před pozbytím platnosti je zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, nepovedou tato zjištění ke změně úrovně stávajících opatření, nýbrž ke zrušení těchto opatření či jejich ponechání v platnosti podle čl. 11 odst. 6 základního nařízení. Částečný prozatímní přezkum na základě článku 11 odst. 3 základního nařízení, který je zahájen souběžně, je omezen na aspekty dumpingu v souvislosti se společností Has Celik, a rovněž tedy nemůže vést ke změně úrovně opatření pro ostatní vyvážející výrobce.
Pokud se jakákoli ze zúčastněných stran domnívá, že je třeba přezkoumat úroveň opatření, aby bylo možné úroveň opatření změnit (tj. zvýšit či snížit), může tato strana požádat o přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
Strany, které chtějí žádat o přezkum, jenž by byl proveden nezávisle na přezkumu před pozbytím platnosti a částečném prozatímním přezkumu, jak je uvedeno v tomto oznámení, se mohou obrátit na Komisi na výše uvedené adrese.
[1] Úř. věst.
C 270, 29.10.2005, s. 38.
[2] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[3] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[4] Úř. věst.
L 211, 4.8.2001, s. 1.
[5] Úř. věst.
L 97, 15.4.2005, s. 1.
[6] Úř. věst.
L 211, 4.8.2001, s. 47.
[7] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[8] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 182/04)
(Text s významem pro EHP)
RAKOUSKO
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Charter Air GmbH _BAR_ Weiherburggasse 7 A-6020 Innsbruck _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 2. 6. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 182/05)
(Text s významem pro EHP)
ŠPANĚLSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
EUROAIRLINES, S.L. _BAR_ Virgen de Monserrat, 37 E-08340 La Roca del Valles (Barcelona) _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Souhrn oznámení obdržených v roce 2005 Komisí podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97
(2006/C 183/02)
V období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 obdržela Komise 31 oznámení o uvádění nových potravin nebo nových složek potravin na trh podle článku 5 nařízení (ES) č. 258/97.
_BAR_ Žadatel _BAR_ Popis potraviny či složky potraviny _BAR_ Vědecké důkazy _BAR_ Oznámení _BAR_ Předání členským státům _BAR_
27a _BAR_ Dr. L. Nyberg Skånemejerier S-205 03 Malmö _BAR_ Jogurtové výrobky z přidanými fytosteroly porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů; u nápojů nesmí množství fytosterolů/fytostanolů připadající na jeden obal překročit 3 g. _BAR_ Fytosteroly dodává společnost Teriaka (Diminicol). _BAR_ 26. srpna 2005 _BAR_ 8. září 2005 _BAR_
31 _BAR_ Dr. Horst Messinger Cognis Deutschland GmbH & Co. KG Postfach 13 01 64 D-40551 Düsseldorf Henkelstrasse 67 D-40589 Düsseldorf _BAR_ Fytosteroly a estery fytosterolů pro přidávání do pomazánek ze žlutého tuku (kromě tuků na vaření a pečení a pomazánek na bázi másla nebo jiného živočišného tuku), salátové dresinky včetně majonézy a výrobky na bázi mléka specifikované v rozhodnutí Komise 2004/333/ES, kořeněné omáčky specifikované v rozhodnutí Komise 2004/334/ES a ovocné nápoje na bázi mléka specifikované v rozhodnutí Komise 2004/336/ES. porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů; u nápojů nesmí množství fytosterolů/fytostanolů připadající na jeden obal překročit 3 g; kořeněné omáčky se balí po jednotlivých porcích. _BAR_ Stanovisko UE [1] (FIN) týkající se podstatné rovnocennosti potravin obohacených o fytosteroly a estery fytosterolů (Cognis Deutschland GmbH & Co). _BAR_ 20. dubna 2005 _BAR_ 29. června 2005 _BAR_
31d _BAR_ Dr. R. Keller MIFA AG Frenkendorf Rheinstraβe 99 CH-4402 Frenkendorf _BAR_ Pomazánky ze žlutého tuku s přidanými estery fytosterolů porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů. _BAR_ Složka tvořená estery fytosterolů je složka oznámená společností Cognis. _BAR_ 30. května 2005 _BAR_ 29. června 2005 _BAR_
31e _BAR_ F. Meindl Nöm AG Vöslauer Straße 109 A-2500 Baden _BAR_ Výrobky na bázi mléka s přidanými fytosteroly porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů; u nápojů nesmí množství fytosterolů/fytostanolů připadající na jeden obal překročit 3 g. _BAR_ Složka tvořená estery fytosterolů je složka oznámená společností Cognis. _BAR_ 2. září 2005 _BAR_ 9. září 2005 _BAR_
31f _BAR_ M._A. García Baquero LÁCTEAS GARCIA BAQUERO S.A. Polígno industrial "Alces" 22-23 E-13600 Alcázar de San Juan _BAR_ Výrobky na bázi sýra s přidanými fytosteroly porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů. _BAR_ Složka tvořená estery fytosterolů je složka oznámená společností Cognis. _BAR_ 22. července 2005 _BAR_ 8. září 2005 _BAR_
39 _BAR_ David Backstrom Resort Health Products Noni Maui Nutrition & Cosmetics 211, Napoko Place Kulu Maui 96790 Hawai USA _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia) _BAR_ Stanovisko AFSSA [2] (F) týkající se posouzení podstatné rovnocennosti havajské šťávy noni s jinou šťávou noni povolenou rozhodnutím Vědeckého výboru pro potraviny Evropské komise (F) ze dne 5. června 2003. _BAR_ 28. ledna 2005 _BAR_ 22. února 2005 _BAR_
40 _BAR_ Gerhard Stemmler Herbex Ltd. P.O.Box 516 17 Vesi Crescent Waiyavi Lautoka Fidji Islands _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia) _BAR_ Stanovisko ACNFP [3] (UK) týkající se podstatné rovnocennosti šťávy noni vyráběné na několika tichomořských ostrovech, zvažované podle článku 5 nařízení o nových potravinách. _BAR_ 11. ledna 2005 _BAR_ 11. února 2005 _BAR_
40a _BAR_ W. G. Brull Royal Noni (Fiji) Limited P.O.Box 5842 Lautoka Fiji Islands _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia) _BAR_ Stanovisko ACNFP [3] (UK) týkající se podstatné rovnocennosti šťávy noni vyráběné na několika tichomořských ostrovech, zvažované podle článku 5 nařízení o nových potravinách. _BAR_ 15. dubna 2005 _BAR_ 25. dubna 2005 _BAR_
40b _BAR_ Alexander Litterst Blütenweg 17 D-78351 Bodmann-Ludwigshafen jménem Tauro Tukaroa Sunline Noni Ltd. Rarotonga P.O. Box 295 Cook Islands _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia) _BAR_ Stanovisko ACNFP [3] (UK) týkající se podstatné rovnocennosti šťávy noni vyráběné na několika tichomořských ostrovech, zvažované podle článku 5 nařízení o nových potravinách. _BAR_ 2. června 2005 _BAR_ 29. června 2005 _BAR_
40c _BAR_ Ken Newton C.C.K. Trading Ltd. P.O. Box 3043 Apia Samoa _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia) _BAR_ Stanovisko ACNFP [3] (UK) týkající se podstatné rovnocennosti šťávy noni vyráběné na několika tichomořských ostrovech, zvažované podle článku 5 nařízení o nových potravinách. _BAR_ 25. května 2005 _BAR_ 29. června 2005 _BAR_
40d _BAR_ Bradley J. Stafford Cook Islands Noni Marketing Ltd. P.O.Box 184 Rarotonga Cook Islands _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia) _BAR_ Stanovisko ACNFP [3] (UK) týkající se podstatné rovnocennosti šťávy noni vyráběné na několika tichomořských ostrovech, zvažované podle článku 5 nařízení o nových potravinách. _BAR_ 29. září 2005 _BAR_ 20. října 2005 _BAR_
41 _BAR_ Dr David Stewart Forbes Medi-Tech Inc.
750 West Pender Street Vancouver B.C. V6C 2T8 Kanada _BAR_ Potraviny uvedené v článku 1 rozhodnutí Komise 2000/500/ES a v příloze 1 rozhodnutí Komise 2004/333/ES, 2004/334/ES, 2004/335/ES a 2004/336/ES (pomazánky ze žlutého tuku, salátové dresinky, výrobky na bázi kysaného mléka, sójové nápoje, výrobky na bázi sýra, jogurtové výrobky, kořeněné omáčky, ovocné nápoje na bázi mléka) s přidanými fytosteroly/fytostanoly (ReducolTM). _BAR_ Stanovisko UEL [1] (FIN) týkající se podstatné rovnocennosti potravin obohacených o fytosteroly/fytostanoly ReducolTM (Forbes Medi-Tech Inc.) ze dne 28. února 2005. _BAR_ 22. dubna 2005 _BAR_ 6. června 2005 _BAR_
41a _BAR_ Timo Keski-Kasari Juustoportti Oy Meijeritie 3 FIN-61600 Jalasjärvi _BAR_ Jogurtové výrobky s přidanými fytosteroly/fytostanoly (ReducolTM) Jogurtové výrobky se musejí předkládat v souladu s ustanoveními článku 2 rozhodnutí Komise 2004/334/ES – 2004/336/ES. _BAR_ Stanovisko UEL [1] (FIN) týkající se podstatné rovnocennosti potravin obohacených o fytosteroly/fytostanoly ReducolTM (Forbes Medi-Tech Inc.) ze dne 28. února 2005. _BAR_ 10. května 2005 _BAR_ 30. června 2005 _BAR_
41b _BAR_ Dr. Gilles Nassy Novandie 19, rue de la République F-76153 Maromme Cedex _BAR_ Jogurtové výrobky a další mléčné výrobky s přidanými estery fytosterolů (ReducolTM) Jogurtové výrobky a další mléčné výrobky se musejí předkládat v souladu s ustanoveními článku 2 rozhodnutí Komise 2004/845/ES. _BAR_ Složka tvořená estery fytosterolů je složka povolená rozhodnutím Komise 2004/845/ES.
Kromě toho byly jogurtové výrobky a další mléčné výrobky obsahující tuto složku tvořenou estery fytosterolů již oznámeny společností Forbes Medi Tech (viz č. 41). _BAR_ 27. května 2005 _BAR_ 29. června 2005 _BAR_
41c _BAR_ N. Carrolo Pingo Doce Distribuição Alimentar S.A. Rua Actor António Silva, 7 Aparto 52022 P-1649-033 Liboa _BAR_ Výrobky na bázi mléka s přidanými fytosteroly porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů; u nápojů nesmí množství přidaných fytosterolů připadající na jeden obal překročit 3 g. _BAR_ Tyto fytosteroly jsou stejné jako fytosteroly povolené rozhodnutím Komise 2004/845/ES. _BAR_ 17. června 2005 _BAR_ 4. července 2005 _BAR_
41d _BAR_ D. Dobbins Robert Wisemans & Sons Limited 159 Glasgow Road East Kilbride Glasgow G74 4PA United Kingdom _BAR_ Výrobky na bázi mléka s přidanými fytosteroly porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů; u nápojů nesmí množství přidaných fytosterolů připadající na jeden obal překročit 3 g. _BAR_ Tyto fytosteroly jsou stejné jako fytosteroly povolené rozhodnutím Komise 2004/845/ES. _BAR_ 27. června 2005 _BAR_ 26. července 2005 _BAR_
41f _BAR_ C Swire Fayrefield Foods Ltd. Englesa House Barthomley Road Crewe, Cheshire CW1 UF United Kingdom _BAR_ Pomazánky ze žlutého tuku s přidanými fytosteroly kromě tuků na vaření a pečení a pomazánek na bázi másla nebo jiného živočišného tuku porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů. _BAR_ Tyto fytosteroly jsou stejné jako fytosteroly povolené rozhodnutím Komise 2004/845/ES. _BAR_ 13. července 2005 _BAR_ 3. srpna 2005 _BAR_
41g _BAR_ Dr. Walter Link Walter Rau Lebensmittelwerke GmbH & Co. KG Münsterstr.
9-11 D-49171 Hilter _BAR_ Pomazánky ze žlutého tuku s přidanými fytosteroly kromě tuků na vaření a pečení a pomazánek na bázi másla nebo jiného živočišného tuku porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů. _BAR_ Fytosteroly dodává společnost Forbes MediTech. _BAR_ 15. listopadu 2005 _BAR_ 7. prosince 2005 _BAR_
42 _BAR_ Dr David Stewart Forbes Medi-Tech Inc.
750 West Pender Street Vancouver B.C. V6C 2T8 Kanada _BAR_ Potraviny uvedené v článku 1 rozhodnutí Komise 2000/500/ES a v příloze 1 rozhodnutí Komise 2004/333/ES, 2004/334/ES, 2004/335/ES a 2004/336/ES (pomazánky ze žlutého tuku, salátové dresinky, výrobky na bázi mléka a kysaného mléka, sójové nápoje, výrobky na bázi sýra, jogurtové výrobky, kořeněné omáčky, ovocné nápoje na bázi mléka) s přidanými estery fytosterolů. _BAR_ Stanovisko UEL [1] (FIN) týkající se podstatné rovnocennosti esterů fytosterolů Forbes s povolenými fytosteroly a estery fytosterolů (Forbes Medi-Tech) ze dne 28. února 2005. _BAR_ 22. dubna 2005 _BAR_ 6. června 2005 _BAR_
43 _BAR_ Dr David Stewart Forbes Medi-Tech Inc.
750 West Pender Street Vancouver B.C. V6C 2T8 Kanada _BAR_ Potraviny uvedené v článku 1 rozhodnutí Komise 2000/500/ES a v příloze 1 rozhodnutí Komise 2004/333/ES, 2004/334/ES, 2004/335/ES a 2004/336/ES (pomazánky ze žlutého tuku, salátové dresinky, výrobky na bázi mléka a kysaného mléka, sójové nápoje, výrobky na bázi sýra, jogurtové výrobky, kořeněné omáčky, ovocné nápoje na bázi mléka) s přidanými fytosteroly/fytostanoly (Phyto-S-SterolsTM). _BAR_ Stanovisko UEL [1] (FIN) týkající se podstatné rovnocennosti Phyto-S-SterolTM s povolenými fytosteroly/fytostanoly (Forbes Medi-Tech Inc.) ze dne 4. listopadu 2004. _BAR_ 20. května 2005 _BAR_ 6. června 2005 _BAR_
44 _BAR_ Reinhard Bursian Trisana GmbH Diemendorf 8 D-82327 Tutzing _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia) _BAR_ Stanovisko BVL [4] (D) týkající se určení podstatné rovnocennosti (podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 258/97) šťávy z ovoce druhu Morinda citrifolia L. od společnosti Trisana GmbH a "šťávy noni", povolené jako nová složka potravin podle nařízení (ES) č. 258/97, od společnosti Morinda Inc. _BAR_ Datováno 14. září 2004 avšak uvedena nesprávná adresa, proto obdrženo až 2. května 2005 _BAR_ 29. června 2005 _BAR_
45 _BAR_ L. Sita Granarolo S.p.a.
Via Cadriano, 27/2 I-40127 Bologna _BAR_ Výrobky na bázi kysaného mléka (jogurt) s přidanými fytosteroly porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů; u nápojů nesmí množství fytosterolů/fytostanolů připadající na jeden obal překročit 3 g. _BAR_ Fytosteroly dodává společnost Triple Crown a FSA [5] (UK) vydala stanovisko, že fytosteroly jsou v podstatě rovnocenné.
"Stanovisko týkající se podstatné rovnocennosti složky tvořené volnými fytosteroly" _BAR_ 5. srpna 2005 _BAR_ 16. srpna 2005 _BAR_
46 _BAR_ M. Weinzierl Princesse de Mogador Kellerstr.
11 D-81667 München _BAR_ 2 oznámení týkající se arganového oleje (oleje z Argania spinosa L.). _BAR_ Stanovisko AFSSA [2] (F) týkající se podstatné rovnocennosti arganového oleje (Argania spinosa L.) s jinými jedlými oleji (stejné jako pro č. 13). _BAR_ 23. května 2005 a 5. července 2005 _BAR_ 26. července 2005 _BAR_
47 _BAR_ G. Martin Mi GmbH Postfach 2535 CH-6342 Baar Mi EU ltd. c/o EAC Business Sevices Ltd. Cariocca Business Park 2 Sawley Road Manchester M40 8BB United Kingdom _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia). _BAR_ Stanovisko ACNFP [3] týkající se podstatné rovnocennosti šťávy noni, zvažované podle článku 5 nařízení o nových potravinách. _BAR_ 28. června 2005 _BAR_ 25. července 2005 _BAR_
48 _BAR_ N. Hanlon Kerry Foods Tralee Road, Listowel Co. Kerry Irsko _BAR_ Pomazánky ze žlutého tuku vymezené v nařízení Rady (ES) č. 2991/94, kromě tuků na vaření a pečení a pomazánek na bázi másla nebo jiného živočišného tuku porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů. _BAR_ FSAI [6] (IRL) vydala stanovisko, že tyto potraviny jsou podstatně rovnocenné s potravinami povolenými rozhodnutími Komise 2004/333/ES, 2004/334/ES a 2004/336. _BAR_ 15. června 2005 _BAR_ 4. července 2005 _BAR_
49 _BAR_ M. Gebauer Homann Feinkost GmbH & Co Bahnhofstrasse 4 D-49197 Dissen _BAR_ Salátové dresinky a majonézy s přidanými fytosteroly porce nesmí obsahovat více než 3 g (v případě jedné porce na den) nebo více než 1 g (v případě 3 porcí na den) přidaných fytosterolů/fytostanolů; potraviny se balí po jednotlivých porcích. _BAR_ Tyto fytosteroly jsou stejné jako fytosteroly povolené rozhodnutím Komise 2004/333/ES. _BAR_ 5. července 2005 _BAR_ 3. srpna 2005 _BAR_
50 _BAR_ M Werner NCT Nord Trading GmbH Albert-Schweitzer-Str. 20 D-85375 Neufahrn b. Freising _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia). _BAR_ Stanovisko BVL [4] (D) týkající se podstatné rovnocennosti (podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 258/97) šťávy z ovoce druhu Morinda citrifolia L. od společnosti NCT Nord Trading GmbH a společnosti Dynamic Health Laboratories Inc. a "šťávy noni" (štáva z ovoce druhu Morinda citrifolia L.), povolené jako nová složka potravin podle nařízení (ES) č. 258/97, od společnosti Morinda Inc. _BAR_ 19. května 2005 _BAR_ 19. září 2005 _BAR_
51 _BAR_ Bruce Burwick Dynamic Health Labortories Inc. 110 Bridge Street USA-Brooklyn New York 11201 _BAR_ Šťáva noni (štáva z ovoce Morinda citrifolia). _BAR_ Stanovisko BVL [4] (D) týkající se podstatné rovnocennosti (podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 258/97) šťávy z ovoce druhu Morinda citrifolia L. od společnosti NCT Nord Trading GmbH a společnosti Dynamic Health Laboratories Inc. a "šťávy noni" (štáva z ovoce druhu Morinda citrifolia L.), povolené jako nová složka potravin podle nařízení (ES) č. 258/97, od společnosti Morinda Inc. _BAR_ 27. září 2005 _BAR_ 10. října 2005 _BAR_
52 _BAR_ Dr. Dirk Cremer Degussa Food Ingredients GmbH Lisa-Meitner-Strasse 34 D-85345 Freising _BAR_ Potraviny uvedené v příloze 1 rozhodnutí Komise 2004/333/ES, 2004/334/ES, 2004/335/ES a 2004/336/ES (pomazánky ze žlutého tuku, salátové dresinky, výrobky na bázi mléka a kysaného mléka, sójové nápoje, výrobky na bázi sýra, jogurtové výrobky, kořeněné omáčky, ovocné nápoje na bázi mléka) s přidanými estery fytosterolů. _BAR_ Stanovisko UEL [1] (FIN) týkající se podstatné rovnocennosti složky tvořené fytosterolem/fytostanolem Cholestatin™ IP (Degussa Food Ingredients GmbH). _BAR_ 27. září 2005 _BAR_ 13. října 2005 _BAR_
53 _BAR_ Boujima Boujia ARGANINE Argan-Öl e.K. D-86938 Schondorf _BAR_ Arganový olej (olej z Argania spinosa L.). _BAR_ Stanovisko AFSSA [2] (F) týkající se podstatné rovnocennosti arganového oleje (Argania spinosa L.) s jinými jedlými oleji (stejné jako pro č. 13) _BAR_ 17. října 2005 _BAR_ 24. listopadu 2005 _BAR_
54 _BAR_ Kjell Sjöberg Triple Crown AB Stenslingen 10 S-1238 Stockholm _BAR_ Fytosteroly pro použití do výrobků na bázi mléka a jogurtových výrobků. _BAR_ Stanovisko ACNFP [3] týkající se podstatné rovnocennosti volných fytosterolů, zvažované podle článku 5 nařízení o nových potravinách. _BAR_ 11. listopadu 2005 _BAR_ 8. prosince 2005 _BAR_
[1] UEL: Uuselintarvikelautakanta (FIN)
[2] AFFSA: Agence française de sécurite sanitaire des aliments (F)
[3] ACNFP: Advisory Committee on Novel Foods and Processes (UK)
[4] BVL: Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (D)
[5] FSA: Food Standards Agency (UK)
[6] FSAI: Food Safety Authority of Ireland (IRL)
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy na trase Glasgow-Campbeltown, Glasgow-Tiree a Glasgow-Barra učiněná Spojeným královstvím
(letištěm v Glasgow se rozumí mezinárodní letiště Glasgow)
(2006/C 184/04)
(Text s EHP závažností)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Spojené království rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy na trase Glasgow-Campbeltown, Glasgow-Tiree a Glasgow-Barra, jak je uvedeno v oznámení zveřejněných v Úředním věstníku Evropských společenství C 387/06 a C 387/07 ze dne 21. prosince 1996, pozměněných v Úředním věstníku Evropských společenství/Evropské unie C 355/03 a C 355/04 ze dne 8. prosince 1999, C 310/07 a C 310/08 ze dne 13. prosince 2002, C 278/05 a C 278/06 ze dne 19. listopadu 2003, C 321/06 a C 321/05 ze dne 16. prosince 2005 .
2. Závazky veřejné služby byly změněny následovně:
— Minimální frekvence letů:
- dva zpáteční lety mezi Glasgow a Campbeltown za den s výjimkou soboty a neděle;
- jeden zpáteční let mezi Glasgow a Tiree za den s výjimkou neděle; a
- mezi Glasgow a Barra jeden zpáteční let za den s výjimkou neděle.
— Kapacita:
- Kapacita používaných letadel na trase Glasgow – Campbeltown od pondělí do pátku by měla být minimálně 14 míst (trasa Glasgow – Campbeltown) a 16 míst (Campbeltown – Glasgow);
- kapacita používaných letadel na trase Glasgow – Tiree od pondělí do soboty by měla být minimálně 13 míst (trasa Glasgow – Tiree) a 16 míst (Tiree – Glasgow);
- kapacita používaných letadel na trase Glasgow – Barra od pondělí do pátku by měla být minimálně 13 míst (trasa Glasgow – Barra) a 15 míst (Barra – Glasgow); a
- kapacita používaných letadel na trase Glasgow – Barra v sobotu by měla být minimálně 12 míst (trasa Glasgow – Barra) a 15 míst (Barra – Glasgow).
(V současné době provozovatel zabezpečuje jedno místo pro poštu na všech linkách z Glasgow do Tiree.
To je však předmětem samostatných smluvních ujednání.)
— Typy letadel:
Používaná letadla by měla být vhodná pro přistání na nezpevněné dráze v destinaci Barra, která se nachází na pláži Traigh Mhor.
— Tarify:
- Cena za jednosměrnou letenku na trase Glasgow – Campbeltown nesmí přesáhnout 50 GBP (včetně poplatku za služby pro cestující a bezpečnostního poplatku, vyjma letištních poplatků);
- cena za jednosměrnou letenku na trase Glasgow – Tiree nesmí přesáhnout 62 GBP (včetně poplatku za služby pro cestující a bezpečnostního poplatku, vyjma letištních poplatků); a
- vena za jednosměrnou letenku na trase Glasgow – Barra nesmí přesáhnout 71 GBP (včetně poplatku za služby pro cestující a bezpečnostního poplatku, vyjma letištních poplatků).
Maximální tarif na každé trase lze zvýšit jednou ročně s předchozím písemným souhlasem skotských ministrů v souladu s indexem maloobchodních cen Spojeného království (všechny položky) nebo indexem, který ho případně nahradí.
Bez předchozího písemného souhlasu skotských ministrů nelze provést žádné další změny výše tarifů.
Nový maximální tarif na každé trase musí být oznámen Úřadu pro civilní letectví (Civil Aviation Authority) a vstoupí v platnost až po oznámení Evropské komisi, která jej poté může zveřejnit
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 184/13)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 157 _BAR_ _BAR_ 5. 4. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: Provádění lisabonského programu Společenství: Dosavadní pokrok a další kroky směrem ke společnému konsolidovanému základu daně z příjmů právnických osob _BAR_
KOM(2006) 167 _BAR_ _BAR_ 21. 4. 2006 _BAR_ Zpráva Komise o provádění společného postoje Rady 2005/69/SVV _BAR_
KOM(2006) 187 _BAR_ _BAR_ 2. 5. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu založená na článku 10 rámcového rozhodnutí Rady ze dne 19. července 2002 o boji proti obchodování s lidmi _BAR_
KOM(2006) 193 _BAR_ _BAR_ 4. 5. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění opatření Společenství na podporu spotřebitelské politiky v letech 2004 – 2005 stanovených rozhodnutím 20/2004//ES _BAR_
KOM(2006) 200 _BAR_ _BAR_ 3. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Dva roky po rozšíření – hospodářský úspěch _BAR_
KOM(2006) 203 _BAR_ _BAR_ 16. 5. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o uplatňování rozhodnutí Rady č. 2001/470/ES o zřízení Evropské soudní sítě pro občanské a obchodní věci _BAR_
KOM(2006) 212 _BAR_ _BAR_ 10. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropské radě: "Období reflexe a plán D" _BAR_
KOM(2006) 214 _BAR_ _BAR_ 16. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise: Monitorovací zpráva o stavu připravenosti Bulharska a Rumunska na členství v EU _BAR_
KOM(2006) 216 _BAR_ _BAR_ 22. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise – Zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010 – a v dalších letech: Zachování ekosystémových služeb v zájmu dobrých životních podmínek pro lidstvo _BAR_
KOM(2006) 239 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Soubor legislativních návrhů na základě interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení _BAR_
KOM(2006) 248 _BAR_ _BAR_ 29. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: Vztahy EU s tichomořskými ostrovy – strategie pro posílení partnerství _BAR_
KOM(2006) 254 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o nezbytnosti rozvíjet koordinovanou strategii s cílem zlepšit boj proti daňovým únikům _BAR_
KOM(2006) 272 _BAR_ _BAR_ 7. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě: Situace programu GALILEO _BAR_
KOM(2006) 276 _BAR_ _BAR_ 8. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropské radě: Další kroky k vytvoření Evropského technologického institutu _BAR_
KOM(2006) 277 _BAR_ _BAR_ 7. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému účetnímu dvoru: Shrnutí výsledků řízení Komise za rok 2005 _BAR_
KOM(2006) 278 _BAR_ _BAR_ 8. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropské radě z června 2006: Evropa ve světě – Praktické návrhy pro větší soudržnost, efektivitu a zviditelnění _BAR_
KOM(2006) 281 _BAR_ _BAR_ 12. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise: Strategie růstu a zaměstnanosti a reforma evropské politiky soudržnosti Čtvrtá zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti _BAR_
KOM(2006) 283 _BAR_ _BAR_ 7. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Doporučení pro obnovenou angažovanost Evropské unie v Iráku _BAR_
KOM(2006) 285 _BAR_ _BAR_ 9. 6. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění nařízení (ES) č. 2792/1999, ve znění nařízení Rady (ES) č. 485/2005 ze dne 16. března 2005, pokud jde o zvláštní opatření pro převod plavidel do zemí zasažených tsunami v roce 2004 _BAR_
KOM(2006) 287 _BAR_ _BAR_ 19. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise podle čl. 138 odst. 2 Smlouvy ES o vylepšení námořních pracovních norem _BAR_
KOM(2006) 289 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Zpráva Komise "Zlepšení tvorby právních předpisů v roce 2005" podle článku 9 Protokolu o uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality (13. zpráva) _BAR_
KOM(2006) 302 _BAR_ _BAR_ 15. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o akčním plánu EU pro lesnictví _BAR_
KOM(2006) 313 _BAR_ _BAR_ 19. 6. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: První zpráva o uplatňování směrnice o krvi _BAR_
KOM(2006) 316 _BAR_ _BAR_ 26. 6. 2006 _BAR_ Zelená kniha o úloze občanské společnosti v protidrogové politice v Evropské unii _BAR_
KOM(2006) 317 _BAR_ _BAR_ 21. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Finanční informace o evropských rozvojových fondech _BAR_
KOM(2006) 319 _BAR_ _BAR_ 22. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína _BAR_
KOM(2006) 320 _BAR_ 1 _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropské centrální bance: Sekundární právní předpisy týkající se eura a Slovinska _BAR_
KOM(2006) 321 _BAR_ _BAR_ 21. 6. 2006 _BAR_ Zpráva Komise o provádění nařízení (EHS) č. 3820/85 o harmonizaci určitých sociálních právních předpisů v silniční dopravě v letech 2001 – 2002 (22. zpráva Komise o provádění sociálních právních předpisů v silniční dopravě) _BAR_
KOM(2006) 327 _BAR_ _BAR_ 22. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému Parlamentu a Radě: Technická úprava finančního rámce na rok 2007 podle vývoje hrubého národního důchodu (HND) a cen (Bod 16 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném hospodaření s finančními prostředky) _BAR_
KOM(2006) 328 _BAR_ _BAR_ 23. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o akcích pro bezpečnější Evropu _BAR_
KOM(2006) 331 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Provádění Haagského programu: cesta vpřed _BAR_
KOM(2006) 335 _BAR_ _BAR_ 16. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě: Vypovězení dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o zpracování a předávání údajů jmenné evidence cestujících (PNR) Úřadu pro cla a ochranu hranic ministerstva vnitřní bezpečnosti Spojených států _BAR_
KOM(2006) 339 _BAR_ 1 _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise o provádění programu Hercule a o jeho prodloužení na období 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2006) 342 _BAR_ _BAR_ 30. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě: Přezkum odchylek v přílohách II a III směrnice Rady 2003/96/ES, jejichž platnost skončí do konce roku 2006 _BAR_
KOM(2006) 357 _BAR_ _BAR_ 4. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Poznámky Komise k závěrům a doporučením hodnocení v polovině období programu "Inteligentní energie – Evropa" (2003 – 2006) _BAR_
KOM(2006) 366 _BAR_ _BAR_ 10. 7. 2006 _BAR_ Zpráva Komise: Výroční zpráva Komise o Záručním fondu a jeho správě za rok 2005 _BAR_
KOM(2006) 371 _BAR_ _BAR_ 7. 7. 2006 _BAR_ Zpráva Komise o fungování ustanovení směrnice 2003/88/ES (úprava pracovní doby pracovníků v oblasti přepravy cestujících v pravidelné městské dopravě) _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 184/14)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 201 _BAR_ _BAR_ 17. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program pro oblast cel ve Společenství (Clo 2013) _BAR_
KOM(2006) 218 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k rozhodnutí Výboru Společenství-Švýcarsko pro leteckou dopravu č. [2/2006] zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě, kterým se mění příloha dohody _BAR_
KOM(2006) 221 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k rozhodnutí Výboru Společenství-Švýcarsko pro leteckou dopravu č. [c]/2005 zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě, kterým se mění příloha dohody _BAR_
KOM(2006) 233 _BAR_ _BAR_ 7. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 104/2000 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury _BAR_
KOM(2006) 237 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2006 _BAR_ Návrh Nařízení rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) _BAR_
KOM(2006) 238 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se stanoví částka podpory Společenství pro rozvoj venkova na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013, její roční rozdělení a minimální částka, která má být soustředěna v regionech způsobilých v rámci konvergenčního cíle _BAR_
KOM(2006) 240 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady týkající se uzavření Dohody o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER, Ujednání o prozatímním uplatňování Dohody o založení Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER a Dohody o výsadách a imunitách Mezinárodní organizace energie z jaderné syntézy ITER pro společnou realizaci projektu ITER ze strany Komise _BAR_
KOM(2006) 241 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o stanovení pravidel pro dobrovolné odlišení přímých plateb podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, a o změně nařízení (ES) č. 1290/2005 _BAR_
KOM(2006) 244 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) _BAR_
KOM(2006) 252 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění příloha V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS _BAR_
KOM(2006) 264 _BAR_ _BAR_ 2. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a mění nařízení (ES) č. 1782/2003 _BAR_
KOM(2006) 268 _BAR_ _BAR_ 6. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny, kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, kterým se ukončuje prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících, mimo jiné, z Ruska a Rumunska a kterým se ukončují prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících, mimo jiné, z Ruska a Rumunska a z Chorvatska a Ukrajiny _BAR_
KOM(2006) 269 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Společná konzulární instrukce k vízům pro diplomatické mise a konzulární úřady v souvislosti se začleněním biometrických znaků, včetně ustanovení o organizaci přijímání a zpracování žádostí o víza _BAR_
KOM(2006) 280 _BAR_ _BAR_ 8. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Spojenému království povoluje zavedení zvláštního opatření odchylného od čl. 5 odst. 6 a čl. 11 část A odst. 1 písm. b) směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
KOM(2006) 282 _BAR_ _BAR_ 7. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady týkající se postoje, který má Společenství a jeho členské státy v rámci Rady přidružení zřízené Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Arabskou republikou Egypt na straně druhé přijmout ohledně přijetí doporučení o provádění akčního plánu EU–Egypt _BAR_
KOM(2006) 284 _BAR_ _BAR_ 9. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení postupu pro předchozí prověření a konzultace určitých právních a správních předpisů navrhovaných členskými státy v oblasti dopravy _BAR_
KOM(2006) 288 _BAR_ _BAR_ 15. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se členské státy zmocňují ratifikovat v zájmu Evropského společenství konsolidovanou úmluvu Mezinárodní organizace práce o práci na moři z roku 2006 _BAR_
KOM(2006) 290 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky azinfos-methyl _BAR_
KOM(2006) 291 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky karbendazim _BAR_
KOM(2006) 292 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky dinokap _BAR_
KOM(2006) 293 _BAR_ _BAR_ 13.6.2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky fenarimol _BAR_
KOM(2006) 294 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky flusilazol _BAR_
KOM(2006) 295 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky methamidofos _BAR_
KOM(2006) 296 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky procymidon _BAR_
KOM(2006) 297 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinné látky vinklozolin _BAR_
KOM(2006) 303 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohod ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a na jedné straně Barbadosem, Belize, Fidžijskou republikou, Guyanskou kooperativní republikou, Jamajkou, Keňskou republikou, Konžskou republikou, Madagaskarskou republikou, Malawskou republikou, Mauricijskou republikou, Republikou Pobřeží slonoviny, Surinamskou republikou, Svatým Kryštofem a Nevisem, Svazijským královstvím, Sjednocenou republikou Tanzanií, Republikou Trinidad a Tobago, Ugandskou republikou, Zambijskou republikou a Zimbabwskou republikou a na straně druhé Indickou republikou o zaručených cenách třtinového cukru na dodací období 2005/06 _BAR_
KOM(2006) 305 _BAR_ _BAR_ 15. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o první splátce třetího příspěvku Společenství do Evropské banky pro obnovu o rozvoj ve prospěch Fondu pro kryt reaktoru v Černobylu _BAR_
KOM(2006) 306 _BAR_ _BAR_ 14. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu jménem Evropského společenství Dohody o rybolovu v jižním Indickém oceánu _BAR_
KOM(2006) 310 _BAR_ _BAR_ 14. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy chloridu draselného pocházejícího z Běloruska a Ruska _BAR_
KOM(2006) 315 _BAR_ _BAR_ 20. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se stanoví kritéria Společenství pro eradikaci a sledování některých chorob zvířat (kodifikované znění) _BAR_
KOM(2006) 329 _BAR_ _BAR_ 23. 6. 2006 _BAR_ Návrh doporučení Rady o předcházení zraněním a podpoře bezpečnosti _BAR_
KOM(2006) 330 _BAR_ _BAR_ 23. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o změně nařízení (ES) č. 1788/2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků _BAR_
KOM(2006) 338 _BAR_ _BAR_ 26. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření změny Úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí jménem Evropského společenství _BAR_
KOM(2006) 340 _BAR_ _BAR_ 27. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se opravuje směrnice 2002/2/ES, kterou se mění směrnice Rady 79/373/EHS o oběhu krmných směsí _BAR_
KOM(2006) 341 _BAR_ _BAR_ 26. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o schválení výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Švýcarskou konfederací na straně druhé, na jejichž základě se prohlašuje za závazné maltské znění Protokolu ze dne 26. října 2004 k Dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Švýcarskou konfederací na straně druhé o volném pohybu osob, týkajícího se účasti České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky jakožto smluvních stran na základě jejich přistoupení k Evropské unii _BAR_
KOM(2006) 343 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se schvaluje uzavření dohody o obnovení a změně dohody o výzkumu a vývoji v oblasti inteligentních výrobních systémů (IMS) mezi Evropským společenstvím a Austrálií, Kanadou, zeměmi ESVO Norskem a Švýcarskem, Koreou, Japonskem a Spojenými státy americkými _BAR_
KOM(2006) 344 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 571/88 o organizaci statistických zjišťování Společenství o struktuře zemědělských podniků, pokud jde o finanční rámec na období 2007 – 2009 a maximální příspěvek Společenství pro Bulharko a Rumunsko _BAR_
KOM(2006) 351 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění stanovy společného podniku Galileo uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 876/2002 _BAR_
KOM(2006) 353 _BAR_ _BAR_ 29.6.2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 7/2005, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření k otevření tarifní kvóty Společenství pro některé zemědělské produkty pocházející ze Švýcarska _BAR_
KOM(2006) 354 _BAR_ _BAR_ 26. 6. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv na celém světě (evropský nástroj pro demokracii a lidská práva) _BAR_
KOM(2006) 361 _BAR_ _BAR_ 5. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1207/2001, pokud jde o důsledky zavedení systému celoevropsko-středomořské kumulace původu _BAR_
KOM(2006) 362 _BAR_ _BAR_ 4. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a provádí konečný výběr prozatímního cla uloženého na dovoz pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Oznámení Komise týkající se stran osvobozených podle nařízení Komise (ES) č. 88/97 o povolení osvobození dovozu některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky od rozšíření antidumpingového cla podle nařízení Rady (ES) č. 71/97 uloženého nařízením Rady (EHS) č. 2474/93, potvrzeného nařízením Rady (ES) č. 1524/2000 a naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 1095/2005: změny názvů a sídel některých osvobozených stran
(2006/C 186/07)
Nařízení Komise (ES) č. 88/97 [1] (dále jen "nařízení o osvobození") povoluje osvobození od rozšířeného antidumpingového cla z dovozu některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky. Uvedené clo je výsledkem nařízení Rady (ES) č. 71/97 [2], které rozšířilo antidumpingové clo uložené nařízením Rady (EHS) č. 2474/93 [3], a bylo potvrzeno nařízením Rady (ES) č. 1524/2000 [4] a naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 1095/2005 [5].
V tomto rámci a na základě následných rozhodnutí Komise byla řada výrobců jízdních kol osvobozena od rozšířeného antidumpingového cla: kromě jiného Bike Systems (doplňkový kód Taric 8034) [6], Biria GmbH (doplňkový kód Taric 8062) [7], Cicli Lombardo di Gaspare Lombardo & C. Snc (doplňkový kód Taric A271) [8], Cicli Regina di Romagna Snc (doplňkový kód Taric 8005) [9], Ciclo Meccanica Srl (doplňkový kód Taric A170) [10] a Open Space Srl (doplňkový kód Taric A486) [11].
Bike Systems informovala Komisi, že se změnil oficiální název a sídlo společnosti, která provádí montážní operace a tudíž žádá o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla, z Bike Systems, 97493 Bergrheinfeld, Německo, na Bike Systems GmbH, Freiherr vom Stein Straße 31, 99734 Nordhausen, Německo.
Biria GmbH informovala Komisi, že se změnil oficiální název a sídlo společnosti, která provádí montážní operace a tudíž žádá o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla, z Biria GmbH, 68535 Edingen, Německo, na Biria Bike GmbH, Hauptstraße 37, 01904 Neukirch/Lausitz, Německo.
Cicli Lombardo di Gaspare Lombardo & C. Snc informovala Komisi, že se změnil oficiální název společnosti, která provádí montážní operace a tudíž žádá o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla, z Cicli Lombardo di Gaspare Lombardo & C. Snc na Cicli Lombardo S.p.A.
Cicli Regina di Romagna Snc informovala Komisi, že se změnil oficiální název společnosti, která provádí montážní operace a tudíž žádá o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla, z Regina di Romagna Snc na Gruppo Bici Srl.
Ciclo Meccanica Srl informovala Komisi, že se změnil oficiální název společnosti, která provádí montážní operace a tudíž žádá o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla, z Ciclo Meccanica Srl na GI Bike Srl.
Open Space Srl informovala Komisi, že se sídlo společnosti změnilo z Via Guido Rossa 18/A, 35020 Roncaglia de Ponte San Nicolo, Padova, Itálie, na Viale Europa 6/B, Int.
D, 35020 Roncaglia de Ponte San Nicolo, Padova, Itálie.
Komise po prošetření obdržených informací stanovila, že změny názvů a sídel společností nemají vliv na montážní operace ve smyslu nařízení o osvobození, a Komise se tudíž nedomnívá, že by tyto změny měly mít vliv na osvobození od rozšířeného antidumpingového cla.
Proto by měly být odkazy na Bike Systems v rozhodnutí Komise 98/115/ES, na Biria GmbH v rozhodnutí Komise 97/447/ES, na Cicli Lombardo di Gaspare Lombardo & C. Snc v rozhodnutí Komise 2002/606/ES, na Cicli Regina di Romagna Snc v rozhodnutí Komise 98/684/EC, na Ciclo Meccanica Srl v rozhodnutí Komise 2006/22/EC a na Open Space Srl v rozhodnutí Komise 2004/776/EC upraveny v souladu s následující přílohou.
[1] Úř. věst.
L 17, 21.1.1997, s. 17.
[2] Úř. věst.
L 16, 18.1.1997, s. 55.
[4] Úř. věst.
L 175, 14.7.2000, s. 39.
[5] Úř. věst.
L 183, 14.7.2005, s. 1.
[6] Rozhodnutí Komise 98/115/ES (Úř. věst.
L 31, 6.2.1998, s. 25).
[7] Rozhodnutí Komise 97/447/ES (Úř. věst.
L 193, 22.7.1997, s. 32).
[8] Rozhodnutí Komise 2002/606/ES (Úř. věst.
L 195, 24.7.2002, s. 81).
[9] Rozhodnutí Komise 98/684/ES (Úř. věst.
L 320, 28.11.1998, s. 60).
[10] Rozhodnutí Komise 2006/22/ES (Úř. věst.
L 17, 21.1.2006, s. 16).
[11] Rozhodnutí Komise 2004/776/ES (Úř. věst.
L 343, 19.11.2004, s. 23).
--------------------------------------------------
Oznámení Komise o datu použití protokolů o pravidlech původu umožňujících diagonální kumulaci mezi Společenstvím, Alžírskem, Bulharskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Rumunskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy
(2006/C 187/04)
Za účelem vytvoření diagonální kumulace původu mezi Společenstvím, Alžírskem, Bulharskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Rumunskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy se Společenství a dotčené země prostřednictvím Evropské komise vzájemně informují o platných pravidlech původu s ostatními zeměmi.
Níže uvedená tabulka založená na oznámeních od dotčených zemí podává přehled protokolů o pravidlech původu, které umožňují diagonální kumulaci, a udává datum, od kterého lze kumulaci uplatnit.
Tato tabulka nahrazuje předchozí tabulku (Úř. věst.
C 166, 18.7.2006).
Připomíná se, že kumulaci lze použít pouze tehdy, když mají země konečné výroby a země konečného určení uzavřené dohody o volném obchodu obsahující totožná pravidla původu, a to se všemi zeměmi podílejícími se na získání statusu původu, tj. se všemi zeměmi, z nichž pocházejí všechny použité materiály.
Materiály pocházející ze země, která se zeměmi konečné výroby a zeměmi konečného určení příslušnou dohodu neuzavřela, se považují za nepůvodní.
Konkrétní příklady jsou obsaženy ve vysvětlivkách k evropsko-středomořským protokolům o pravidlech původu [1].
Připomíná se také, že:
- Švýcarsko a Lichtenštejnské knížectví tvoří celní unii,
- v Evropském hospodářském prostoru, který sestává z EU, Islandu, Lichtenštejnska a Norska, je datum použití 1. listopad 2005.
ISO-alfabetické dvoumístné kódy pro země uvedené v tabulce jsou:
Alžírsko DZ
Bulharsko BG
Egypt EG
Faerské ostrovy FO
Island IS
Izrael IL
Jordánsko JO
Libanon LB
Maroko MA
Norsko NO
Rumunsko RO
Švýcarsko CH
Sýrie SY
Tunisko TN
Turecko TR
západní břeh Jordánu a pásmo Gazy PS
Datum použití protokolů o pravidlech původu ustanovujících diagonální kumulaci v celoevropsko-středomořské oblasti
_BAR_ EU _BAR_ DZ _BAR_ BG _BAR_ CH(EFTA) _BAR_ EG _BAR_ FO _BAR_ IL _BAR_ IS(EFTA) _BAR_ JO _BAR_ LB _BAR_ LI(EFTA) _BAR_ MA _BAR_ NO(EFTA) _BAR_ PS _BAR_ RO _BAR_ SY _BAR_ TN _BAR_ TR _BAR_
EU _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ [2] _BAR_
DZ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
BG _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CH(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_
EG _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
FO _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
IL _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 9. 2. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_
IS(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_
JO _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 9. 2. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
LB _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
LI(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_
MA _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_
NO(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_
PS _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
RO _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_
SY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
TN _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
TR _BAR_ [2] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_
[1] Úř. věst.
C 16, 21.1.2006.
[2] U zboží, na něž se vztahuje celní unie mezi ES a Tureckem, je datum použití 27. července 2006.U zboží, na něž se celní unie mezi ES a Tureckem nevztahuje (zemědělské produkty a výrobky z uhlí a oceli), se diagonální kumulace zatím nepoužije.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky
(2006/C 193/03)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 2117/2005 [2], ve kterém se uvádí, že dovozy dikyandiamidu (DCD) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčená země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podala dne 3. července 2006 společnost Degussa AG (dále jen "žadatel"), která je jediným výrobcem dikyandiamidu ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový je 1–kyanguanidin (dikyandiamid) (CAS RN 461-58-5) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódu KN 29262000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě cen skutečně zaplacených nebo které je třeba zaplatit za obdobný výrobek ve Společenství, které se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1.
Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- celkovou výrobu, vyjádřenou v tunách, dotčeného výrobku za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [3] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.
Poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
S cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné, se Komise kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců.
ii) Závěrečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorku po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorku musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům, všem sdružením dovozců uvedeným v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Základ pro stanovení běžné hodnoty
Z důvodu neexistující výroby dotčeného výrobku mimo Společenství a Čínskou lidovou republiku je stanoveno vytvoření běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na jakémkoli jiném přiměřeném základě, tzn. cenách skutečně zaplacených nebo které je třeba zaplatit za obdobný výrobek ve Společenství. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a všem sdružením vývozců/výrobců uvedeným v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky.
5.2.
Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě i) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě ii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro připomínky týkající se zamýšleného základu pro stanovení běžné hodnoty
Strany účastnící se šetření mohou vyjádřit své připomínky ke vhodnosti volby cen skutečně zaplacených nebo které je třeba zaplatit v Evropském společenství jako základu pro stanovení běžné hodnoty v případě Čínské lidové republiky, jak bylo uvedeno v odst.
5.1 písm. d). Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [5]" a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05.
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[3] O individuální dumpingové rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností nezařazených do vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a o status tržního hospodářství je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[4] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Výzva k podání připomínek k předloze nařízení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001
(2006/C 193/04)
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění této předlohy nařízení na adresu:
Evropská komise (European Commission)
Generální ředitelství pro zemědělství (Directorate General for Agriculture)
Oddělení H.2.
Kancelář: Loi 130 05/126
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 76 72
E-mail: Agri-State-Aids@ec.europa.eu
Nařízení Komise (ES) č. …/…
ze dne […]
o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory [1], a zejména na čl. 1 odst. 1 písm. a) bod i) uvedeného nařízení,
[poté, co zveřejnila předlohu tohoto nařízení,]
[po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,]
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 994/98 zmocňuje Komisi vyhlásit v souladu s článkem 87 Smlouvy, že za určitých podmínek je podpora malým a středním podnikům slučitelná se společným trhem a nevztahuje se na ni oznamovací povinnost podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům [2] není použitelné na činnosti související s produkcí, zpracováním nebo uváděním na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy.
(3) Komise použila články 87 a 88 Smlouvy na malé a střední podniky působící v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh v četných rozhodnutích a vysvětlila též svou politiku, naposledy v Pokynech Společenství týkajících se státní podpory v odvětví zemědělství [3] (dále jen "pokyny týkající se zemědělství").
Na základě značných zkušeností Komise s použitím těchto článků na malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů je třeba, s ohledem na zajištění účinného dohledu a zjednodušení administrativy, aniž by byla oslabena možnost kontroly ze strany Komise, umožnit Komisi rozšířit výkon pravomocí přiznaných jí nařízením (ES) č. 994/98 též na malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů, pokud článek 89 Smlouvy byl prohlášen za použitelný na takové produkty.
(4) Během následujících let se zemědělství bude muset přizpůsobit novým skutečnostem a dalším změnám souvisejícím s vývojem trhu, tržní politikou a obchodními pravidly, s poptávkou a preferencemi spotřebitelů a rozšířením Společenství.
Tyto změny postihnou nejen zemědělské trhy, avšak též místní hospodářství v oblastech venkova obecně.
Politika rozvoje venkova by tudíž měla mít za cíl znovu nastolit a podporovat konkurenceschopnost venkovských oblastí, a přispět tak k zachování a vytváření zaměstnanosti v těchto oblastech.
(5) Malé a střední podniky hrají rozhodující roli při tvorbě pracovních příležitostí a obecně jsou faktorem sociální stability a hospodářského rozvoje.
Jejich rozvoj však může být omezen nedokonalostmi trhu. Často mají potíže při získávání kapitálu nebo úvěru dané přetrvávající neochotou riskovat na straně některých finančních trhů a omezenými zárukami, které mohou nabídnout.
Jejich omezené zdroje mohou rovněž omezit jejich přístup k informacím, zejména o nových technologiích a potenciálních trzích.
Vzhledem k těmto důvodům by účelem podpory vyňaté tímto nařízením mělo být ulehčení rozvoje hospodářské činnosti malých a středních podniků, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu v rozsahu, který je v rozporu se společnými zájmy.
Tento vývoj musí být podnícen a podpořen zjednodušením stávajících pravidel, použitelných na malé a střední podniky.
(6) Produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh ve Společenství z velké části zajišťují malé a střední podniky.
Existují však značné rozdíly mezi strukturou prvovýroby na straně jedné a zpracováním zemědělských produktů a jejich uváděním na trh na straně druhé.
Zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh se často spíše podobají zpracování a uvádění na trh průmyslových výrobků.
Jako vhodnější se tedy jeví mít odlišný přístup pro zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh a zahrnout jej do pravidel pro průmyslové výrobky.
V důsledku toho a oproti postupu v nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh [4] se jeví jako užitečné stanovit nařízení pro vynětí zaměřené na zvláštní potřeby zemědělské prvovýroby.
(7) Nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení [5] a nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) [6] zavedla zvláštní pravidla pro státní podporu pro některá opatření pro rozvoj venkova, na něž se vztahuje podpora členského státu bez financování Společenstvím.
(8) Toto nařízení by mělo vyjmout každou podporu, která splňuje všechny příslušné požadavky tohoto nařízení, a jakýkoli režim podpory, pokud podpora, kterou lze poskytnout v rámci takového režimu, splňuje všechny požadavky tohoto nařízení.
Pro zajištění účinného dohledu a zjednodušení administrativy, aniž by byla oslabena možnost kontroly ze strany Komise, musí režimy podpory a jednotlivé podpory vně režimu podpory obsahovat výslovný odkaz na toto nařízení.
(9) S ohledem na potřebu najít patřičnou rovnováhu mezi minimalizací narušování hospodářské soutěže v podporovaném odvětví a mezi cíli tohoto nařízení, by neměly být vyňaty jednotlivé podpory, které překračují stanovenou maximální částku, ať už jsou nebo nejsou poskytnuty v rámci režimu podpory vyňatého tímto nařízením.
(10) Toto nařízení by nemělo vyjímat podporu vývozu nebo podporu podmíněnou používáním domácích produktů na úkor dovezených.
Taková podpora by mohla být neslučitelná s mezinárodními závazky Společenství podle dohody Světové obchodní organizace (WTO) o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a Dohody WTO o zemědělství.
Podpora na pokrytí nákladů na účast na obchodních veletrzích nebo nákladů na studie nebo na poradenské služby, nezbytná pro uvedení nového produktu nebo produktu stávajícího na nový trh, se obvykle nepovažuje za podporu vývozu.
(11) Za účelem odstranění rozdílů které by mohly vyvolat narušení hospodářské soutěže a pro usnadnění koordinace mezi jednotlivými iniciativami Společenství a vnitrostátními iniciativami, které se týkají malých a středních podniků, a z důvodů transparentnosti správy a právní jistoty, je definice "malých a středních podniků" použitá v tomto nařízení stejná jako definice stanovená v nařízení (ES) č. 70/2001.
(12) Podle zavedené praxe Komise a za účelem zajišťování úměrnosti a omezení podpory na nezbytnou částku by měly být prahové hodnoty běžně vyjádřeny mírou podpor v poměru k souhrnu způsobilých nákladů a nikoli maximálními částkami podpor.
(13) K určení, zda jsou podpory slučitelné se společným trhem na základě tohoto nařízení, je nezbytné vzít v úvahu výši podpory, a tudíž částku podpory vyjádřenou jako ekvivalent dotace.
K výpočtu ekvivalentu podpory vyplácené v několika splátkách se musí použít tržní úrokové sazby platné v době poskytování podpory.
V zájmu jednotného, transparentního a jednoduchého uplatňování pravidel o státních podporách se za referenční sazby pro účely tohoto nařízení považují tržní sazby.
Referenční sazby by měly být ty sazby, které pravidelně stanoví Komise na základě objektivních kritérií a které jsou zveřejňovány v Úředním věstníku Evropské unie a na internetu.
(14) Pro zajištění transparentnosti a efektivní kontroly by se mělo toto nařízení vztahovat pouze na opatření podpory, která jsou transparentní.
Členské státy by proto vždy měly oznámit Komisi opatření regionální podpory, která nejsou transparentní, tj. taková opatření podpory, u kterých nelze přesně vypočítat hrubý ekvivalent podpory jako procentuální vyjádření způsobilých výdajů ex ante, aniž by bylo nutné provést posouzení rizik.
Příklady takových opatření podpor mohou být opatření zahrnující veřejné úvěry, státní záruky, které v sobě obsahují prvky podpory, a veřejné účasti, které nesplňují zásadu investování v podmínkách tržní ekonomiky.
Tato oznámení o netransparentních opatřeních podpory budou hodnocena Komisí zejména s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v pokynech Komise týkajících se zemědělství.
(15) Podle zavedené praxe Komise v oblasti hodnocení státní podpory v odvětví zemědělství není nutné činit rozdíly mezi malými a středními podniky.
Pro některé druhy podpor je třeba stanovit maximální částky podpory, které v případě potřeby může příjemce získat.
(16) Vzhledem ke zkušenostem Komise by se stropy míry podpor měly stanovit na úrovni, která odpovídá jak vyváženému poměru mezi cílem minimalizování narušení hospodářské soutěže v podporovaném odvětví, tak cíli podpory ulehčení rozvoje hospodářské činnosti malých a středních podniků v odvětví zemědělství.
V zájmu shody s podpůrnými opatřeními financovanými Společenstvím by stropy měly být sladěny se stropy stanovenými v nařízení (ES) č. 1257/1999 a v nařízení (ES) č.
(17) Je vhodné stanovit další podmínky, které musí splňovat každý režim podpory nebo každá jednotlivá podpora, aby byly osvobozeny podle tohoto nařízení.
Měla by se zohlednit veškerá omezení produkce nebo omezení podpory Společenství podle společných organizací trhů. S ohledem na čl.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy by obvykle podpora neměla vést pouze k trvalému nebo periodickému snižování provozních nákladů, které by příjemce jinak nesl, a měla by být úměrná nevýhodám, které je třeba překonat pro zajištění socioekonomických výhod, které jsou považovány za zájem Společenství.
Jednostranná státní podpůrná opatření, směřující výhradně ke zlepšení finanční situace producentů bez jakéhokoliv přispění k rozvoji odvětví, a zejména podpory poskytnuté výhradně na základě ceny, množství, produkční jednotky nebo jednotky produkčních prostředků, se považují za provozní podpory neslučitelné se společným trhem.
Navíc takové podpory by se mohly krýt s mechanismy společných organizací trhů.
Je proto vhodné omezit oblast působnosti tohoto nařízení na určité druhy podpory.
(18) Toto nařízení by mělo vyjmout podporu malým a středním zemědělským podnikům (hospodářstvím) bez ohledu na jejich zeměpisné umístění.
Investice a tvorba pracovních příležitostí může přispět k hospodářskému rozvoji znevýhodněných regionů a oblastí uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) a iii) nařízení (ES) č.
1698/2005. Malé a střední zemědělské podniky (hospodářství) v těchto oblastech doplácejí jak na strukturální nevýhody umístění, tak na obtíže vyplývající z jejich velikosti.
Proto by malé a střední podniky nacházející se v takových oblastech měly mít nárok na vyšší stropy podpory.
(19) Z důvodu nebezpečí narušení hospodářské soutěže vyplývajícího z cílených investičních podpor a proto, aby zemědělci měli možnost svobodné volby, do kterých produktů chtějí investovat, neměla by se investiční podpora vyňatá podle tohoto nařízení omezovat na zvláštní zemědělské produkty.
Tato podmínka by však neměla bránit členskému státu, aby z podpory nebo režimu podpory vyloučil určité produkty, zejména pokud není možné najít na trzích běžná odbytiště.
Stejně tak některé druhy investic by svou povahou měly být vyjmuty z oblasti působnosti tohoto nařízení.
Měl by se zavést mechanismus k zajištění toho, aby se investiční podpora omezila na nezbytné minimum.
Zároveň by měl tento mechanismus napomoci rozprostření dostupných rozpočtových částek na větší množství projektů, a tak zvýšit celkové objemy investic.
U zavedeného režimu dané investiční podpory by tedy členské státy měly být povinné třídit požadavky o podporu podle míry podpory.
Žádosti u skupiny s nižší mírou podpory by se měly vyřizovat dříve.
Na vůli členských států by mělo být ponecháno stanovení kritérií výběru a priorit v rámci každé takové skupiny, zejména proto, aby se poskytla přednost projektům na ochranu životního prostředí, dobrým životním podmínkám zvířat, mladým zemědělcům nebo znevýhodněným oblastem.
(20) Pokud je podpora udělena na přizpůsobení nově zavedeným normám na úrovni Společenství, neměly by členské státy zemědělcům prodlužovat adaptační období tím, že by pozdržely provádění takových pravidel.
Proto je třeba jasně stanovit datum, od kterého již nová právní úprava nebude moci být považována za novou.
(21) Některá nařízení Rady v oblasti zemědělství stanoví specifická oprávnění pro vyplácení podpory členskými státy, často v kombinaci nebo jako doplněk k financování Společenstvím.
Tato ustanovení však obvykle nestanoví vynětí z oznamovací povinnosti podle článku 88 Smlouvy, pokud taková podpora splňuje podmínky čl. 87 odst.
1 Smlouvy. Jelikož podmínky pro takové podpory jsou jasně upřesněny v těchto nařízeních a/nebo oznamování těchto opatření Komisi se stalo závazným na základě zvláštních ustanovení těchto nařízení, není již další a samostatné oznámení podle čl.
3 Smlouvy nezbytné pro to, aby Komise mohla tato opatření hodnotit. Z důvodů právní jistoty by měl být odkaz na tato ustanovení zapracován do tohoto nařízení s tím, že oznamování těchto opatření na základě článku 88 Smlouvy již není nutné, pokud lze předem stanovit, že taková podpora se poskytuje výhradně malým a středním podnikům.
(22) Aby bylo zaručeno, že podpora je nezbytná a že působí jako pobídka k rozvoji určitých činností, nemělo by toto nařízení vyjímat podporu těch činností, které by příjemce vykonával již v samotných tržních podmínkách.
Žádná podpora by se neměla udělit se zpětnou platností na činnosti, které příjemce již podnikl.
(23) Toto nařízení by nemělo vyjímat podporu kumulovanou s jinou státní podporou, včetně podpory poskytnuté vnitrostátními, regionálními nebo místními orgány, s veřejnou podporou udělenou v rámci nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo s podporou Společenství, pokud se vztahují na stejné způsobilé náklady a pokud taková kumulace překročí prahové hodnoty stanovené v tomto nařízení.
Podpora, která je podle tohoto nařízení osvobozena od oznamovací povinnosti, se nesmí kumulovat s podporou de minimis ve smyslu nařízení (ES) č. 1860/2004 ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v odvětvích zemědělství a rybolovu [7], pokud se jedná o totožné způsobilé výdaje nebo investiční projekt, pokud by taková kumulace v důsledku znamenala překročení míry podpory stanovené tímto nařízením.
(24) Za účelem zajištění transparentnosti a účinnosti dohledu v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 994/98 je vhodné vytvořit standardní tiskopis, ve kterém by členské státy poskytovaly Komisi souhrnné informace, kdykoliv se na základě tohoto nařízení uskutečňuje režim podpory nebo se poskytuje jednotlivá podpora mimo rámec těchto režimů, za účelem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ze stejných důvodů je vhodné vytvořit pravidla týkající se záznamů, které by členské státy měly vést o podpoře vyňaté tímto nařízením.
Pro účely výročních zpráv, které mají členské státy předkládat Komisi, je vhodné, aby Komise stanovila konkrétní požadavky.
S ohledem na širokou dostupnost nezbytné technologie by se souhrnné informace a výroční zprávy měly sdělovat elektronickou cestou.
(25) Pokud členský stát nesplní své závazky týkající se vypracování zpráv uvedených v tomto nařízení, může tím být Komisi znemožněn výkon jejích úkolů kontroly podle čl. 88 odst.
1 Smlouvy, a zejména nebude moci určit, zda kumulativní hospodářský dopad podpor vyňatých podle tohoto nařízení je takové povahy, aby poškodil obchodní podmínky v míře odporující společnému zájmu. Nutnost vyhodnocení kumulativního dopadu státní podpory je mimořádně vysoká, pokud by stejný příjemce mohl obdržet podporu poskytnutou z několika zdrojů, jak k tomu stále častěji v odvětví zemědělství dochází.
Je tudíž velmi důležité, aby členský stát před provedením podpory podle tohoto nařízení urychleně sdělil Komisi patřičné informace.
(26) Podpora společnostem působícím ve zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh by měla spadat pod pravidla pro podporu pro malé a střední podniky v ostatních odvětvích, která jsou stanovená v nařízení (ES) č. 70/2001.
Nařízení (ES) č. 70/2001 je tedy třeba odpovídajícím způsobem změnit.
(27) Státní podpora vyňatá podle nařízení (ES) č. 1/2004 by měla být nadále vyňata, pokud splňuje všechny podmínky tohoto nařízení.
(28) Je třeba stanovit přechodná ustanovení pro podporu, která byla poskytnuta před vstupem tohoto nařízení v platnost a nebyla oznámena, v rozporu s povinností podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(29) Tímto nařízením není dotčena možnost členských států oznámit poskytnutí podpory malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh.
Taková oznámení budou hodnocena Komisí s přihlédnutím k tomuto nařízení a na základě pokynů týkajících se zemědělství.
Oznámení probíhající ke dni vstupu v platnost tohoto nařízení by měla být hodnocena především na základě tohoto nařízení a pokud podmínky stanovené tímto nařízením nejsou splněny, na základě pokynů týkajících se zemědělství.
(30) S ohledem na zkušenosti Komise v této oblasti, a zejména s ohledem na četnost, s jakou je obvykle nezbytné přezkoumat politiku státní podpory, je vhodné omezit dobu platnosti tohoto nařízení.
Pokud by doba platnosti tohoto nařízení uplynula bez prodloužení, režimy podpor již vyňaté tímto nařízením by měly být nadále vyňaty po dobu dalších šesti měsíců, aby se členským státům poskytl dostatečný čas k tomu, aby se přizpůsobily,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A PODMÍNKY
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se použije na transparentní podporu poskytnutou malým a středním zemědělským podnikům (hospodářstvím) působícím v prvovýrobě zemědělských produktů.
Aniž je dotčen článek 9, nepoužije se toto nařízení na podporu poskytnutou na výdaje související se zpracováním nebo uváděním zemědělských produktů na trh.
2. Aniž je dotčen čl. 16 písm. a), toto nařízení se nepoužije na:
a) podporu na činnosti spojené s vývozem, zejména podporu přímo spojenou s vyváženým množstvím, se zavedením a provozem distribuční sítě nebo s jinými běžnými výdaji plynoucími z vývozní činnosti;
b) podporu podmíněnou používáním domácích produktů na úkor dovezených.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se:
(1) "podporou" rozumí jakékoli opatření splňující všechna kritéria stanovená v čl. 87 odst.
(2) "zemědělským produktem" rozumí:
a) produkty uvedené v příloze I Smlouvy, s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury spadajících pod nařízení Rady (ES) č. 104/2000 [8];
b) produkty spadající pod kódy KN 4502, 4503 a 4504 (výrobky z korku);
c) výrobky napodobující nebo nahrazující mléko a mléčné výrobky podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1898/87;
(3) "zpracováním zemědělského produktu" rozumí působení na zemědělský produkt vedoucí ke vzniku produktu, který je též zemědělským produktem;
(4) "uváděním zemědělského produktu na trh" rozumí přechovávání nebo vystavování produktu za účelem jeho prodeje, nabízení produktu k prodeji, dodávka produktu nebo jakýkoliv další způsob umístění produktu na trh včetně přímého prodeje konečnému spotřebiteli zemědělcem, pokud k němu dojde ve zvláštních prostorách vyhrazených pro tento prodej, např. na trhu zemědělců.
(5) "malými a středními podniky" ("MSP") rozumějí malé a střední podniky, jak jsou definovány v příloze I nařízení (ES) č. 70/2001;
(6) "hrubou mírou podpory" rozumí částka podpory vyjádřená jako procento způsobilých nákladů projektu.
Všechny částky se uvádějí před odečtem pro přímé zdanění.
Pokud se podpory poskytují v jiné formě než ve formě grantu, částka podpor se rovná grantovému ekvivalentu.
Podpory splatné v několika splátkách jsou diskontovány na hodnotu platnou v době poskytnutí.
Pro účely diskontování a pro výpočet výše podpor při zvýhodněném úvěru se použije referenční úroková sazba použitelná v době poskytnutí;
(7) "jakostním produktem" rozumí produkt odpovídající kritériím, která je třeba definovat na základě článku 32 nařízení (ES) č. 1698/2005 [9];
(8) "nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodním katastrofám" rozumí povětrnostní podmínky jako mráz, krupobití, náledí, déšť nebo sucho, které zničí v jednotlivém případě více než 30 % průměrné roční produkce dotyčného zemědělce v období předcházejících tří let nebo tříletého průměru založeného na období předcházejících pěti let, přičemž nejvyšší a nejnižší hodnota roční produkce se z výpočtu vyloučí;
(9) "znevýhodněnými oblastmi" rozumějí oblasti definované členskými státy na základě článku 17 nařízení (ES) č. 1257/1999;
(10) "investicí za účelem splnění nově zavedených minimálních norem" rozumí:
a) v případě norem, které nestanoví přechodné období, investice, které skutečně započaly nejdříve dva roky před dnem, k němuž mají být normy pro hospodářské subjekty učiněny závaznými; nebo
b) v případě norem, které stanoví přechodné období, investice, které skutečně započaly před dnem, k němuž mají být normy pro hospodářské subjekty učiněny závaznými;
(11) "mladými zemědělci" rozumí producenti zemědělských splňující kritéria stanovená v článku 22 nařízení (ES) č. 1698/2005;
(12) "seskupením producentů" rozumí seskupení, které bylo zřízeno proto, aby všichni jeho členové spojili své úsilí při přizpůsobování, s ohledem na cíle společných organizací trhu, produkci a výsledky potřebám trhu, zejména koncentrací nabídky;
(13) "sdružením producentů" rozumí sdružení, které se skládá z uznaných seskupení producentů a jež sleduje stejné cíle v širším měřítku;
(14) "mrtvými hospodářskými zvířaty" rozumí zvířata, která byla utracena bez utrpení s jasnou diagnózou nebo bez ní nebo uhynula (včetně mrtvě narozených nebo nenarozených zvířat) v hospodářství nebo v jiném prostoru nebo při přepravě, která ale nebyla poražena pro lidskou spotřebu;
(15) "náklady na testy TSE a BSE" rozumějí všechny náklady, včetně nákladů na testovací zařízení, odběr vzorků, přepravu, vyšetření, skladování a likvidaci vzorků nezbytných pro testy provedené v souladu s přílohou X kapitolou C nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 [10].
(16) "podniky v potížích" rozumějí podniky, které se považují za podniky v potížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu pro záchranu a restrukturaci podniků v potížích [11];
(17) "náhradní investicí" rozumí investice, kterou se prostě nahrazuje stávající budova nebo stávající stroj nebo jejich část novou moderní budovou nebo novým moderním strojem, aniž se přitom rozšíří výrobní kapacita o alespoň 25 % nebo aniž se podstatným způsobem změní povaha produkce nebo povaha používané technologie.
Úplná demolice zemědělské budovy staré alespoň 30 let na její nahrazení moderní budovou se nepovažuje za náhradní investici.
(18) ["transparentní podporou" rozumí opatření podpory, ve kterém je možné přesně propočítat hrubý ekvivalent podpory jako procentní podíl způsobilých výdajů ex ante, aniž je třeba provést posouzení rizik.]
Článek 3
Podmínky vynětí
1. [Transparentní] jednotlivá podpora vně režimu podpory, která splňuje všechny podmínky tohoto nařízení, je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud souhrnné informace uvedené v čl. 19 odst. 1 byly sděleny a pokud podpora obsahuje výslovný odkaz na toto nařízení formou citace jeho názvu a uvedením informace o jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. [Transparentní] režimy podpory splňující všechny podmínky tohoto nařízení jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy za podmínky, že:
a) jakákoli podpora, která by mohla být přiznána v rámci takového režimu, splňuje všechny podmínky stanovené v tomto nařízení;
b) režim obsahuje výslovný odkaz na toto nařízení formou citace jeho názvu a uvedením informace o jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie;
c) byly sděleny souhrnné údaje podle čl. 19 odst. 1.
3. Podpora poskytnutá v rámci režimů uvedených v druhém odstavci je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy za předpokladu, že splňuje všechny podmínky tohoto nařízení.
4. Podpora, která nespadá do oblasti působnosti tohoto nařízení nebo jiných nařízení přijatých na základě článku 1 nařízení 994/98 nebo nařízení uvedených v článku 16 tohoto nařízení, se oznamuje komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Taková podpora se posuzuje především podle kritérií stanovených v pokynech Společenství týkajících se zemědělství.
KAPITOLA 2
KATEGORIE PODPORY
Článek 4
Investice v zemědělských podnicích
1. Podpora na investice do zemědělských podniků uvnitř Společenství určených pro prvovýrobu zemědělských produktů je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 9.
2. Hrubá míra podpory nesmí překročit 15 % způsobilých investic.
Pokud je však podpora přiznána na základě transparentní výzvy k projevení zájmu s výzvou k podání nabídek projektů podpory s maximální mírou podpory až do 15 %, mezi 15 % a 30 % a výše než 30 %, smí být zvýšena až na:
a) 50 % způsobilých investic ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) a iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy podle článků 50 a 94 uvedeného nařízení;
b) 40 % způsobilých investic v ostatních regionech;
c) 60 % způsobilých investic ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) a iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy podle článků 50 a 94 uvedeného nařízení, a 50 % v ostatních oblastech v případě investic učiněných mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti;
d) 75 % způsobilých investic vynaložených v nejvzdálenějších regionech a na menších ostrovech v Egejském moři ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 2019/93 [12];
e) 75 % způsobilých investic v oblastech uvedených v písmenu a) a 60 % v ostatních oblastech, kde investice týkající se ochrany a zlepšování životního prostředí, zlepšování hygienických podmínek v podnicích živočišné výroby nebo dobrých životních podmínek hospodářských zvířat vedou k vícenákladům.
Toto zvýšení může být poskytnuto pouze investicím, které jdou nad rámec platných minimálních požadavků Společenství, nebo investicím uskutečněným pro dosažení souladu s nově zavedenými minimálními normami.
Toto zvýšení musí být omezeno na nutné mimořádné způsobilé náklady a nemůže se použít v případě investic, které vedou ke zvýšení produkční kapacity;
V tomto případě se musí předem stanovit a zveřejnit rozpočet na výzvu k projevení zájmu.
Dostupný rozpočet musí být přednostně vázán na projekty ve skupině s nejnižší požadovanou mírou podpory.
Na projekty v následující skupině míry podpory musí být věnována pouze zbývající částka.
Výzva k projevení zájmu musí být učiněna s mírou publicity dostatečnou k tomu, aby se mohl otevřít trh pro hospodářskou soutěž a aby mohla být kontrolována nestrannost průběhu řízení.
Tyto výzvy k projevení zájmu se mohou opakovat během doby trvání režimu podpory, nikoli však víckrát než jednou ročně.
3. Investice musí sledovat jeden nebo více z následujících cílů:
a) snížení výrobních nákladů;
b) zlepšení a další rozvinutí produkce;
c) zlepšení jakosti;
d) ochranu a zlepšení přírodního prostředí, nebo zlepšení hygienických podmínek nebo dobrých životních podmínek zvířat.
4. Způsobilé výdaje mohou zahrnovat zejména:
a) výstavbu, pořízení nebo vylepšení nemovitého majetku,
b) nákup nebo koupi na leasing strojního zařízení a vybavení, včetně počítačového programového vybavení, až do výše tržní hodnoty majetku; další náklady související s nájemní smlouvou (daně, marže pronajímatele, náklady na refinancování, režijní náklady, pojistné atd.) nejsou způsobilými výdaji;
c) režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměna architektům, inženýrům a odborníkům, studie proveditelnosti, získání patentů a licencí.
5. Podporu lze přiznat pouze zemědělským podnikům, které nejsou podniky v obtížích.
Podpora může být poskytnuta proto, aby příjemci umožnila dosažení souladu s nově zavedenými minimálními normami vztahujícími se k životnímu prostředí, hygieně a dobrým životním podmínkám zvířat.
6. Podpora nesmí být poskytnuta v rozporu s jakýmkoliv zákazem nebo omezením stanoveným v nařízeních Rady zřizujících společné organizace trhu, a to i tehdy, pokud se tyto zákazy nebo omezení týkají pouze podpory Společenství.
7. Podpora nesmí být omezena na určité zemědělské produkty a musí být tudíž otevřena pro všechna odvětví zemědělství, ledaže členský stát vyloučí některé produkty pro nadměrnou kapacitu nebo pro nedostatek odbytových možností.
Podpora nesmí být poskytnuta na:
a) nákup produkčních práv, zvířat, půdy (kromě půdy pro stavební účely), rostlin nebo rostlinné výsadby, skleníků, odvodňovacích zařízení nebo zavlažovacích vybavení a zařízení, ledaže taková investice způsobí snížení předchozí spotřeby vody alespoň o 25 %;
b) pouhé náhradní investice.
8. Maximální částka podpory přiznané jednotlivému podniku nesmí přesáhnout EUR 400000 během období tří fiskálních let, nebo EUR 500000, pokud se podnik nachází ve znevýhodněné oblasti nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členským státem podle článků 50 a 94 uvedeného nařízení.
9. Podpora nesmí být poskytnuta na produkci a uvádění na trh produktů napodobujících nebo nahrazujících mléko a mléčné výrobky.
Článek 5
Zachování krajiny a tradičních staveb
1. Podpora pro zachování krajiny a tradičních staveb je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3.
2. Podpora může být udělena až do výše 100 % vzniklých skutečných nákladů na investice nebo na práce určené na zachování prvků neprodukčního kulturního dědictví ležících na území zemědělských podniků, jako například archeologické nebo historické prvky.
Tyto náklady mohou zahrnovat přiměřenou náhradu za práce, které provedl sám zemědělec, nebo jeho pracovníci, až do výše 10000 eur ročně.
3. Podpora může být udělena až do výše 60 % (75 % ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení) vzniklých skutečných nákladů na investice nebo práce určené na zachování prvků kulturního dědictví, důležitých pro produkční postupy, jako například hospodářská stavení, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity hospodářství.
Pokud dochází ke zvýšení produkční kapacity, výše podpory pro investice podle čl. 4 odst.
2 se použijí na způsobilé výdaje vyplývající ze závazku provést odpovídající práce za použití běžných moderních materiálů. Může být poskytnuta dodatečná podpora v míře kryjící až 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budovy.
Článek 6
Přemístění zemědělských staveb ve veřejném zájmu
1. Podpora na přemístění zemědělských staveb je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud k přemístění dochází ve veřejném zájmu a pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2, 3 a 4.
Veřejný zájem, kterým se odůvodňuje poskytnutí podpory na základě tohoto článku, musí být stanoven v příslušných předpisech členského státu.
2. Podpora může být udělena až do výše 100 % vzniklých skutečných nákladů, pokud přemístění ve veřejném zájmu spočívá pouze v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení.
3. Pokud z přemístění ve veřejném zájmu vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními, musí zemědělec přispět přinejmenším 60 %, nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení, na zvýšení hodnoty dotyčných zařízení po přemístění. Je-li příjemcem mladý zemědělec, je příspěvek nejméně 55 % nebo 45 %.
4. Pokud z přemístění ve veřejném zájmu vyplyne zvýšení produkční kapacity, musí příjemce přispět přinejmenším 60 % nákladů spojených s tímto zvýšením, nebo 50 % ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení. Je-li příjemcem mladý zemědělec, příspěvek činí přinejmenším 55 % nebo 45 %.
Článek 7
Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců
Podpora na zahájení činnosti mladých zemědělců je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud jsou splněna kritéria stanovená v článku 22 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 8
Podpora na předčasný odchod do důchodu
Podpora na předčasný odchod zemědělců do důchodu je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy za těchto podmínek:
a) musí být splněna kritéria stanovená v článku 23 nařízení (ES) č. 1698/2005 a případná prováděcí pravidla Komise k uvedenému článku;
b) ukončení zemědělských činností obchodní povahy musí být trvalé a s konečnou platností.
Článek 9
Podpora seskupením producentů
1. Podpora na zahájení činnosti pro vytvoření seskupení producentů nebo sdružení producentů je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 8.
2. Pro podporu uvedenou v odstavci 1, pokud jsou oprávněna přijímat finanční pomoc podle právních předpisů dotyčného členského státu, jsou způsobilá:
a) seskupení producentů nebo sdružení producentů působící v produkci zemědělských produktů: a/nebo
b) sdružení producentů příslušná pro dohled nad používáním zeměpisných označení a označení původu nebo označováním jakosti v souladu s právními předpisy Společenství.
Vnitřní pravidla seskupení producentů nebo sdružení producentů musí stanovit povinnost členů uvádět produkci na trh v souladu s pravidly o dodávce a uvádění na trh vypracovanými seskupením nebo sdružením.
Tato pravidla mohou stanovit, že určitou část produkce může producent uvést na trh přímo.
Každý producent přistupující k seskupení se musí zavázat, že zůstane součástí seskupení po dobu minimálně tří let a poté z něho může vystoupit po uplynutí nejméně dvanáctiměsíční výpovědní lhůty.
Seskupení producentů se musí řídit společnými produkčními pravidly, zejména vztahujícími se k jakosti produktů a užívání ekologických postupů, společnými pravidly pro uvádění zboží na trh a pravidly o informování o produkci, zejména pokud jde o sklizeň a dostupnost.
Producentům však zůstává odpovědnost za řízení jejich podniků.
Dohody uzavřené v rámci seskupení producentů nebo sdružení producentů musí zcela dodržovat všechna pravidla hospodářské soutěže, zejména články 81 a 82 Smlouvy.
3. Způsobilé výdaje mohou zahrnovat nájem odpovídajících prostor, nákup kancelářského vybavení, včetně počítačového technického i programového vybavení, náklady na zaměstnance ve správě, režijních náklady a právní a správní poplatky.
V případě nákupu prostor se způsobilé výdaje za budovy omezují na náklady na pronájem za tržní cenu.
4. Podpora nesmí být vyplácena na základě výdajů vzniklých po pátém roce, ani vyplacena po sedmém roce následujícím po uznání seskupení producentů.
To platí, aniž je dotčena možnost udělit podpory způsobilým výdajům, které jsou omezeny na roční nárůst obratu o nejméně 30 %, pokud tento nárost obratu je způsoben přijetím nových členů a/nebo rozšířením nabídky produktů.
5. Podpora nesmí být poskytnuta seskupením producentů, jako jsou společnosti nebo družstva, jejichž cílem je řízení jednoho nebo více zemědělských podniků, a které jsou tudíž ve skutečnosti jednotlivými producenty.
6. Podpora nesmí být poskytnuta jiným sdružením zemědělského typu, která vykonávají práce na úrovni zemědělské produkce, jako je vzájemná podpora, pomoc a služby související s vedením hospodářství v zemědělských podnicích členů, aniž by se tito účastnili společného přizpůsobení dodávek trhu.
7. Celková částka podpory udělené seskupení producentů nebo sdružení producentů podle tohoto článku nesmí překročit 400000 EUR.
8. Podpora nesmí být udělena seskupení nebo sdružení producentů, jehož cíle jsou neslučitelné s nařízením Rady o společné organizaci trhů.
Článek 10
Podpora v souvislosti s chorobami zvířat a rostlin a s napadením škůdci
1. Podpora na odškodnění zemědělců za náklady na prevenci a eradikaci chorob rostlin nebo zvířat nebo napadení škůdci, které vznikly v důsledku nákladů na zdravotní kontroly, testy a ostatní metody depistáže, nákup a podávání očkovacích látek, léčivých přípravků a přípravků na ochranu rostlin, nákladů na porážku a neškodné odstranění zvířat na nákladů na neškodné odstranění plodin, je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje následující podmínky a podmínky stanovené v odstavcích 4 až 9:
a) hrubá míra podpory nesmí překročit 100 %;
b) podpora se poskytne ve formě věcných plnění dotovaných služeb a ponesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům.
2. Podpora na odškodnění zemědělců za ztráty způsobené chorobami zvířat nebo rostlin nebo škůdci je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje následující podmínky a podmínky stanovené v odstavcích 4 až 9:
a) odškodnění se musí vypočítat na základě
i) tržní hodnoty zvířat usmrcených chorobou nebo rostlin zničených chorobou nebo škůdcem nebo zvířat nebo rostlin usmrcených či neškodně odstraněných na veřejný příkaz v rámci povinného veřejného programu prevence nebo eradikace;
ii) ztrát příjmu v důsledku uložené karantény a obtíží při repopulaci nebo opětovné výsadbě;
b) ohnisko choroby nebo napadení škůdcem musí způsobit ztrátu produkce, která přesahuje 30 % průměrné produkce dotyčného zemědělce v období předcházejících tří let nebo tříletého průměru založeného na období předcházejících pěti let, přičemž nejvyšší a nejnižší hodnota roční produkce se z výpočtu vyloučí;
c) hrubá míra podpory nesmí překročit 75 % a 80 % ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení;
d) podpora musí být omezena na ztráty způsobené chorobami, jejichž ohnisko bylo úředně uznáno veřejnými orgány.
3. Maximální částka nákladů nebo ztráty, které jsou způsobilé k podpoře, se musí snížit o tyto částky:
a) případnou částku přijatou na základě pojistných režimů; a
b) náklady, které z důvodu choroby nevznikly, ač by jinak bývaly vznikly.
4. Platby musí být provedeny ve vztahu k chorobám nebo škůdcům, ke kterým existují právní nebo správní předpisy Společenství nebo právní nebo správní předpisy vnitrostátní.
Platby tedy musí být provedeny jakožto součást veřejného programu pro prevenci, tlumení nebo eradikaci dotyčné choroby nebo dotyčného škůdce, a to veřejného programu na úrovni Společenství, na úrovni celostátní nebo na úrovni oblastní.
Program musí dotyčné choroby nebo napadení škůdcem jednoznačně označit a musí také obsahovat popis dotyčných opatření.
5. Podpora se nesmí vztahovat k chorobě, u které právní předpisy Společenství stanoví zvláštní poplatky za opatření pro tlumení.
6. Podpora se nesmí vztahovat k opatřením, u kterých právní předpisy Společenství stanoví, že náklady na tato opatření má nést zemědělský podnik, ledaže jsou náklady na tato opatření podpory zcela kompenzovány povinnými poplatky producentů.
7. Pokud jde o choroby zvířat, podpora musí být udělena u chorob uvedených v článku 3 rozhodnutí Rady 90/424 [13] nebo v příloze uvedeného rozhodnutí.
8. Pokud jde o ztráty utrpěné po 1. lednu 2010, podpora musí být přiznána ve vztahu k událostem, u kterých dotyčný zemědělec [přispívá alespoň … % v rámci mechanismu pro vzájemnou účast na nákladech].
9. Režimy podpory musí být zavedeny do tří let od vzniku výdajů nebo ztráty.
Podpora se musí vyplatit do čtyř let do vzniku výdajů nebo ztráty.
Článek 11
Podpora na ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy
1. Podpora na odškodnění zemědělců za ztráty na rostlinách nebo zvířatech nebo budovách hospodářství způsobené nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodním katastrofám, je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 až 6 a 9 až 11, pokud jde o rostliny nebo zvířata, a v odstavcích 3 až 8 a 11, pokud jde o budovy hospodářství.
2. Hrubá míra podpory nesmí překročit 80 % poklesu příjmu z prodeje produktů v důsledku nepříznivých klimatických podmínek a 90 % takového snížení ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení. Uvedené snížení příjmu se vypočte, že se odečte:
a) výsledek vynásobení množství dotyčného produktu vyprodukovaného v roce nepříznivého klimatického jevu průměrnou prodejní cenou obdrženou během uvedeného roku od:.
b) výsledku vynásobení průměrného ročního množství vyprodukovaného v období předcházejících tří let (nebo tříletého průměru založeného na období předcházejících pěti let, přičemž nejvyšší a nejnižší hodnota produkce se při výpočtu vyloučí) průměrnou obdrženou prodejní cenou.
Takto obdrženou částku způsobilou k podpoře lze zvýšit o ostatní náklady, které vznikly dotyčnému zemědělci kvůli výpadku úrody z důvodu nepříznivého klimatického jevu.
3. Maximální částka ztráty, která je způsobilá k podpoře, se musí snížit o tyto částky:
a) případnou částku přijatou na základě pojistných režimů; a
b) náklady, které v důsledku nepříznivého klimatického jevu nevznikly, ač by jinak bývaly vznikly.
4. Výpočet ztráty se musí učinit na úrovni jednotlivého podniku.
Pokud však nepříznivý klimatický jev zasáhl stejným způsobem rozsáhlou oblast, mohou být platby podpory založeny na průměrných ztrátách za podmínky, že tyto průměrné ztráty jsou reprezentativní a že nepovedou k nadměrnému odškodnění některého příjemce.
5. Podpora se musí vyplatit přímo dotyčnému zemědělci nebo organizaci producentů, jejímž je dotyčný zemědělec členem.
Pokud se podpora vyplácí organizaci producentů, nesmí částka podpory přesáhnout částku podpory, která by mohla být přiznána zemědělci.
6. Odškodnění za škody na zemědělských budovách a na zemědělském vybavení způsobené nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodním katastrofám, nesmí překročit hrubou míru podpory 80 % a 90 % ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech uvedených v čl. 36 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 a určených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení.
7. Jev, který splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 8, musí veřejné orgány formálně uznán jako nepříznivý klimatický jev, který lze postavit naroveň přírodní katastrofě.
8. U ztrát utrpěných po 1. lednu 2010 se podpora musí vztahovat k jevům:
a) na která dotyčný zemědělec uzavřel pojištění pokrývající alespoň 50 % průměrné roční produkce nebo příjmu souvisejícího s produkcí, a
b) které pojistná společnost uznala jako události spadající pod pojistnou ochranu.
9. Od 1. ledna 2011 se smí podpora za ztráty způsobené suchem vyplatit pouze tehdy, pokud členský stát plně provedl článek 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES [14] ohledně zemědělství a pokud zajišťuje, že náklady na služby spojené s použitím vody v zemědělství jsou od tohoto odvětví získány nazpět v plné výši.
10. Režimy podpory musejí být zavedeny do tří let od vzniku výdajů nebo ztráty.
Podpora se musí vyplatit do čtyř let do vzniku výdajů nebo ztráty.
Článek 12
Podpora na platby pojistného
1. Podpora na pojistné je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3.
2. Hrubá míra podpory nesmí překročit:
a) 80 % nákladů pojistného, pokud pojistná smlouva stanoví, že kryje pouze ztráty způsobené nepříznivými klimatickými jevy, které je možno přirovnat k přírodním katastrofám:
b) 50 % nákladů na pojistné, pokud pojistka stanoví, že poskytuje pojistnou ochranu proti:
i) ztrátám uvedeným v písmenu a) a proti ostatním ztrátám způsobeným klimatickými jevy; a/nebo
ii) ztráty způsobené chorobami zvířat nebo rostlin nebo škůdci.
3. Podpora nesmí představovat překážku poskytování pojišťovacích služeb na vnitřním trhu.
Podpora nesmí být omezena na pojištění nabízená jedinou společností nebo jednou skupinou společností, ani se na ni nesmí vztahovat podmínka, aby pojišťovací smlouva byla uzavřena se společností usazenou v dotyčném členském státě.
Článek 13
Podpora na povzbuzení produkce zemědělských produktů
1. Podpora na povzbuzení produkce jakostních zemědělských produktů je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud je poskytnuta na způsobilé náklady vyjmenované v odstavci 2 a splňuje podmínky stanovené v odstavcích 3 až 6.
2. Podpora může být poskytnuta na krytí nákladů souvisejících s těmito činnostmi, jestliže vedou ke zlepšení jakosti zemědělských produktů:
a) až do výše 100 % nákladů na studie trhu, návrh a design produktů, včetně podpory poskytnuté pro přípravu žádostí o uznání zeměpisných označení a označení původu nebo osvědčení o zvláštní povaze v souladu s příslušnými nařízeními Společenství;
b) až do výše 100 % nákladů na zavedení režimů zajištění jakosti, jako jsou řady ISO 9000 nebo 14000, systémy založené na analýze rizika a kritických kontrolních bodech (HACCP), systémy zpětného vyhledávání, systémy zajišťující dodržování norem pravosti a uvádění na trh nebo systémy environmentálního auditu;
c) až do výše 100 % nákladů na školení osob, které budou používat režimy a systémy uvedené v písmenu b);
d) až do výše 100 % nákladů na poplatky uznávaným certifikačním subjektům za počáteční osvědčení týkající se zabezpečování jakosti a nákladů na podobné systémy;
e) až do výše 100 % nákladů na závazná kontrolní opatření použitá podle právních předpisů Společenství nebo vnitrostátních právních předpisů příslušnými orgány nebo jejich jménem, pokud právní předpisy Společenství nepožadují, aby tyto náklady nesly podniky;
f) až do výše částek stanovených v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005 na podporu týkající se opatření uvedených v článku 32 uvedeného nařízení.
3. Podpora musí být poskytnuta na služby poskytované třetími stranami a/nebo na kontroly prováděné třetími stranami nebo jménem třetích stran, například příslušnými regulačními orgány nebo subjekty jednajícími jejich jménem, nebo nezávislými subjekty příslušnými pro kontrolu a dohled nad používáním zeměpisných označení a označení původu, ekologických značek nebo označení jakosti, pokud tato označení a značky jsou v souladu s právními předpisy Společenství.
Podpora nesmí být poskytnuta n výdaje na investice.
4. Podpora nesmí být poskytnuta na náklady na kontroly prováděné osobně zemědělcem nebo výrobcem, nebo pokud právní předpisy Společenství stanoví, že náklady na kontrolu hradí producenti, bez uvedení skutečné výše poplatků.
5. Podpora se poskytuje ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům.
6. K podpoře musí mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti, na základě objektivně stanovených podmínek.
Pokud služby vyjmenované v odstavci 2 nabízejí seskupení producentů nebo jiné vzájemně se podporující zemědělské organizace, nesmí členství v těchto seskupeních nebo organizacích být podmínkou přístupu ke službě.
Jakýkoliv příspěvek nečlena na administrativní náklady dotyčného seskupení nebo organizace musí být omezen na poměrné náklady za poskytnutí služby.
Článek 14
Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství
1. Podpora je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy, pokud je poskytnuta na způsobilé náklady činností technické pomoci vyjmenované v odstavci 2 a pokud splňuje podmínky stanovené v odstavcích 3 a 4.
2. Podpora může být poskytnuta na krytí těchto způsobilých nákladů:
a) u vzdělávání a školení zemědělců a zaměstnanců v zemědělství:
i) skutečné náklady na organizaci školicího programu;
ii) cestovní výdaje a výdaje na pobyt účastníků;
iii) náklady na obstarání náhradních služeb během nepřítomnosti zemědělce nebo zaměstnance v zemědělství;
b) u náhradních služeb, skutečné náklady způsobené nepřítomností zemědělce, jeho partnera nebo zaměstnance v zemědělství z důvodu nemoci nebo dovolené;
c) u poradenských služeb poskytovaných třetím stranám, honoráře za služby, které nepředstavují trvalou nebo pravidelnou činnost a nesouvisejí s běžnými provozními výdaji podniku, jako je běžné daňové poradenství, pravidelná právní služba nebo výdaje na reklamu;
d) u organizování akcí pro vzájemnou výměnu znalostí mezi podniky, soutěží, výstav a veletrhů a účasti na nich:
i) poplatky za účast;
ii) cestovné;
iii) publikační náklady;
iv) nájemné výstavních prostor;
v) symbolické ceny udělované v rámci soutěží až do hodnoty EUR 250,- na cenu a vítěze;
e) za podmínky, že jednotlivé společnosti, značky nebo – kromě produktů spadajících do působnosti nařízení Rady (ES) č. 510/2006 [15] – původ nejsou uvedeny:
i) popularizace vědeckých znalostí;
ii) věcné informace o systémech jakosti, které jsou otevřeny produktům z ostatních zemí, věcné informace o generických produktech, o jejich nutričních výhodách a o jejich navrhovaném využití.
f) publikace jako třeba katalogy nebo internetové stránky s věcnými informacemi o producentech z dané oblasti nebo o producentech daného produktu pokud informace a prezentace jsou neutrální a pokud všichni dotyční producenti mají rovnou příležitost být v publikaci zohledněni.
3. Podpora může pokrýt 100 % nákladů uvedených v odstavci 2.
Podpora se poskytuje ve formě věcného plnění dotovaných služeb a nesmí zahrnovat přímé platby peněžních částek producentům.
4. K podpoře musí mít přístup každá způsobilá osoba v dotčené oblasti, na základě objektivně stanovených podmínek.
Pokud technickou pomoc nabízejí seskupení producentů nebo jiné vzájemně se podporující zemědělské organizace, nesmí členství v těchto seskupeních nebo organizacích být podmínkou přístupu ke službě.
Jakýkoliv příspěvek nečlena na administrativní náklady dotyčného seskupení nebo organizace musí být omezen na náklady za poskytnutí služby.
Článek 15
Podpora odvětví živočišné výroby
1. Níže uvedená podpora podnikům působícím v odvětví živočišné výroby je slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a je vyňata z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy:
a) podpora až do 100 % nákladů na odklizení mrtvých hospodářských zvířat a 75 % nákladů na neškodné odstranění těchto kadáverů nebo podpora až do rovnocenné částky na náklady na pojistné zaplacené zemědělci na pojistnou ochranu nákladů na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat; nebo
b) podpora až do 100 % na náklady na odklizení a neškodné odstranění kadáverů, pokud se podpora financuje poplatky nebo povinnými příspěvky určenými pro financování neškodného odstranění takových kadáverů, jestliže jsou takové poplatky nebo příspěvky omezeny na odvětví masa a přímo ukládány v odvětví masa a
c) podpora ve výši 100 % na náklady na odklizení a neškodné odstranění mrtvých hospodářských zvířat v případech, kdy existuje povinnost provést na dotyčných mrtvých hospodářských zvířatech testy na TSE; a
d) podpora až do výše 100 % nákladů na testy TSE.
U povinného testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 eur na test.
Tato částka se vztahuje k celkovým nákladům na testování, jež zahrnují: testovací vybavení, odběr, dopravu, testování, skladování a neškodné zničení vzorku.
Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.
2. Vynětí stanovené v odstavci 1 je podmíněno existencí konzistentního programu, kterým se zajištuje sledování a bezpečné odstranění veškerých mrtvých hospodářských zvířat v daném členském státě.
Pro usnadnění správy takové státní podpory může být platba provedena hospodářským subjektům působícím v odvětví navazujících na činnost zemědělce poskytováním služeb spojených s odklizením a/nebo neškodným odstraněním mrtvých hospodářských zvířat, pokud lze řádně prokázat, že částka vyplacené státní podpory se v plné výši předá zemědělci.
3. Podpora nesmí zahrnovat přímé platby producentům.
Článek 16
Podpora stanovená v některých nařízeních Rady
Níže uvedené podpory malým a středním podnikům jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a jsou vyňaty z oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy:
a) podpora poskytnutá členskými státy splňující všechny podmínky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií [16], a zejména v čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení;
b) podpora poskytnutá členskými státy splňující všechny podmínky stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [17], a zejména v čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení;
c) podpora poskytnutá členskými státy splňující všechny podmínky stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce [18], a zejména v článku 87, čl. 107 odst. 3 a čl. 125 odst. 5 prvního pododstavce uvedeného nařízení;
d) podpora poskytnutá členskými státy v souladu s čl. 15 odst. 6 nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [19].
KAPITOLA 3
SPOLEČNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 17
Kroky předcházející poskytnutí podpory
1. Aby byla vyňata podle tohoto nařízení, může být podpora stanovená režimem podpory poskytnuta pouze na činnosti podniknuté nebo služby obdržené až po zavedení a zveřejnění režimu podpory v souladu s tímto nařízením.
Pokud režim podpory zakládá automatické právo na příjem podpory bez dalších administrativních kroků, může být podpora poskytnuta na činnosti uskutečněné nebo na služby přijaté až po zavedení a zveřejnění režimu podpory v souladu s tímto nařízením.
Pokud režim podpor požaduje podání žádosti o podporu u dotčeného příslušného orgánu, může být podpora na uskutečněné činnosti nebo na přijaté služby poskytnuta až po splnění níže uvedených podmínek:
a) režim podpory musí být zaveden a zveřejněn v souladu s tímto nařízením;
b) žádost o podporu musí být řádně podána u dotčeného příslušného orgánu;
c) žádost musí přijmout dotyčný příslušný orgán způsobem, který zavazuje uvedený orgán k poskytnutí podpory a jenž jasně uvádí částku podpory, která se má vyplatit, nebo jak se má tato částka vypočítat; příslušný orgán může žádost přijmout pouze tehdy, pokud rozpočet na podporu nebo režim podpory není vyčerpán.
2. Aby bylo možno jednotlivou podporu mimo jakýkoliv režim vyjmout podle tohoto nařízení, může být podpora na podniknuté činnosti nebo obdržené služby poskytnuta až po splnění podmínek odst. 1 třetího pododstavce písmen b) a c).
3. Tento článek se nepoužije na podporu, na kterou se vztahuje článek 16.
Článek 18
Kumulace podpor
1. Stropy podpory stanovené v článcích 4 až 15 se použijí bez ohledu na to, zda podpora projektu nebo činnosti je zcela financována ze státních zdrojů nebo je spolufinancována Společenstvím.
2. Podpora vyňatá tímto nařízením nemůže být kumulována s jakoukoliv jinou státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, ani s finančními příspěvky poskytovanými členskými státy včetně příspěvků podle čl. 88 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1698/2005, ani s finančními příspěvky poskytovanými Společenstvím v souvislosti se stejnými způsobilými náklady, pokud by taková kumulace způsobila překročení maximální míry stanovené v tomto nařízení.
3.
[Podpora vyňatá tímto nařízením se nemůže kumulovat s podporou de minimis ve smyslu nařízení (ES) č. 1860/2004 ve vztahu ke stejným způsobilým výdajům nebo ve vztahu ke stejnému investičnímu projektu, pokud by taková kumulace mohla vést k takové míře podpory, která by překročila míru stanovenou tímto nařízením.]
Článek 19
Transparentnost a kontrola
1.
Nejpozději deset pracovních dní před vstupem režimu podpory v platnost nebo poskytnutím jednotlivé podpory mimo jakýkoli režim podpory vyňatý tímto nařízením zašlou členské státy Komisi za účelem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie souhrn údajů týkajících se takového režimu podpory nebo jednotlivé podpory ve formě stanovené v příloze I. Komise do deseti pracovních dnů po přijetí souhrnu zašle oznámení o přijetí spolu s identifikačním číslem a uveřejní souhrn na internetu.
2. Členské státy povedou podrobné záznamy o režimech podpory vyňatých tímto nařízením, jednotlivých podporách poskytovaných v rámci těchto režimů a jednotlivých podporách vyňatých tímto nařízením, které jsou poskytovány mimo kterýkoli stávající režim.
Takové záznamy budou obsahovat všechny informace nezbytné k ověření, že podmínky pro vynětí stanovené v tomto nařízení jsou splněny, včetně údajů o postavení podniku jakožto malého až středního podniku (MSP).
Členské státy povedou záznamy týkající se jednotlivých podpor po dobu 10 let ode dne, kdy byly poskytnuty, a záznamy týkající se režimu podpor po dobu 10 let ode dne, kdy byla v rámci takového režimu poskytnuta poslední jednotlivá podpora.
Na písemnou žádost poskytnou dotyčné členské státy Komisi ve lhůtě 20 pracovních dnů nebo v delší lhůtě, případně stanovené v žádosti, všechny informace, které Komise považuje za nezbytné k posouzení, zda byly splněny podmínky tohoto nařízení.
3. Členské státy vypracují zprávu o použití tohoto nařízení pro každý celý kalendářní rok nebo jeho část, během které se toto nařízení použije, podle vzoru stanoveného v příloze II, v elektronické podobě. Tato zpráva může být součástí výroční zprávy, kterou mají členské státy předkládat podle čl. 21 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 [20] a která se podává do 30. června roku následujícího po kalendářním roce, k němuž se zpráva vztahuje. Do stejného termínu předává členský stát samostatnou zprávu o platbách provedených podle článků 10 a 11 tohoto nařízení s popisem částek vyplacených v uvedeném kalendářním roce, platebních podmínek, dotyčných chorob podle článku 10, dále ohledně článku 11 s uvedením vhodných meteorologických údajů k prokázání druhu, doby, relativního rozsahu a místa klimatických událostí a údajů o jejich důsledcích pro produkci, za které bylo přiznáno odškodnění.
4. Jakmile vstoupí v platnost režim podpory nebo je poskytnuta jednotlivá podpora mimo jakýkoliv režim vyňatý tímto nařízením, uveřejní členské státy na internetu úplné znění tohoto režimu podpory nebo kritéria a podmínky, podle kterých je taková jednotlivá podpora poskytována.
Adresa webových stránek včetně přímého odkazu na znění podpory se Komisi sdělí spolu se souhrnem údajů o podpoře, požadovaným podle odstavce 1.
Adresu je též třeba uvádět ve výroční zprávě podávané podle odstavce 3.
5. Odstavec 1 se nepoužije na podporu, na kterou se vztahuje článek 16.
Článek 20
Změna nařízení (ES) č. 70/2001
Nařízení (ES) č. 70/2001 se mění takto:
(1) V čl. 1 odst. 2 se písmeno a) nahrazuje tímto:
"a) na produkty rybolovu a akvakultury, které spadají do působnosti nařízení Rady (ES) č. 104/2000 [21] a na činnosti spojené s prvovýrobou zemědělských produktů; na produkci a uvádění na trh produktů určených k napodobení nebo nahrazení mléka a mléčných výrobků;
(2) Článek 2 se mění takto:
a) v článku 2 se doplňují nová písmena k) až n), která znějí:
"k) "zemědělským produktem" rozumí:
i) produkty uvedené v příloze I Smlouvy, s výjimkou produktů rybolovu a akvakultury spadajících pod nařízení Rady (ES) č. 104/2000;
ii) produkty spadající pod kódy KN 4502, 4503 a 4504 (výrobky z korku);
iii) výrobky napodobující nebo nahrazující mléko a mléčné výrobky podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1898/87;
l) "výrobky napodobujícími nebo nahrazujícími mléko a mléčné výrobky" rozumějí výrobky, které by mohly být s mlékem a/nebo s mléčnými výrobky zaměněny, ale jejichž složení se od těchto výrobků liší v tom, že obsahují tuk a/nebo bílkoviny nemléčného původu nebo neobsahují bílkoviny získané z mléka ("výrobky jiné než mléčné", jak stanoví čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1898/87 [22]);
m) "zpracováním zemědělského produktu" rozumí působení na zemědělský produkt vedoucí ke vzniku produktu, který je též zemědělským produktem;
n) "uváděním zemědělských výrobků na trh" rozumí přechovávání nebo vystavování výrobku za účelem jeho prodeje, nabízení výrobku k prodeji, dodávka výrobku nebo jakýkoliv další způsob umístění výrobku na trh."
(3) V článku 4 se doplňuje nový odstavec 7, který zní:
"7. V případech, kdy se podpora týká zpracování zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy a jejich uvádění na trh, nesmí hrubá míra podpory přesáhnout 15 %.
Pokud však podpora přiznána v důsledku transparentní výzvy k projevení zájmu s výzvou k podávání nabídek na projekty podpory s maximální mírou podpory až do 15 %, mezi 15 % a 30 % a více než 30 %, lze míru podpory zvýšit až na:
a) 75 % způsobilých investic v nejvzdálenějších regionech.
b) 65 % způsobilých investic vynaložených na menších ostrovech v Egejském moři ve smyslu nařízení (EHS) č. 2019/93 [23];
c) 50 % způsobilých investic v regionech způsobilých podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES;
d) 40 % způsobilých investic ve všech ostatních regionech.
V tomto případě se musí předem stanovit a zveřejnit rozpočet na režim podpory.
Dostupný rozpočet musí být přednostně vázán na projekty ve skupině s nejnižší požadovanou mírou podpory.
Na projekty v následující skupině míry podpory musí být věnována pouze zbývající částka.
Výzva k projevení zájmu musí být učiněna s mírou publicity dostatečnou k tomu, aby se mohl otevřít trh pro hospodářskou soutěž a aby mohla být kontrolována nestrannost průběhu řízení.
Tato výzva k projevení zájmu se může opakovat během doby trvání režimu podpory, nikoli však víckrát než jednou ročně.
Článek 21
Přechodná opatření
Režimy podpory vyňaté podle nařízení (ES) č. 1/2004, by měly být nadále vyňaty po celou dobu platnosti tohoto nařízení, pokud splňují všechny podmínky tohoto nařízení.
Článek 22
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2007 do dne 31. prosince 2013.
2. Oznámení, o kterých nebude rozhodnuto v den vstupu tohoto nařízení v platnost, budou posouzena podle ustanovení tohoto nařízení.
Pokud podmínky tohoto nařízení nebudou dodrženy, prošetří Komise taková nevyřízená oznámení podle pokynů Společenství týkajících se státní podpory v odvětví zemědělství.
Jednotlivá podpora a režimy podpory zavedené před datem vstupu tohoto nařízení v platnost a podpora poskytnutá podle těchto režimů bez povolení Komise a při porušení oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a jsou vyňaty podle tohoto nařízení, pokud splňují podmínky stanovené v článku 3 tohoto nařízení, s výjimkou požadavků v odstavci 1 a v odst. 2 písm. b) a c) uvedeného článku, podle nichž má být učiněn výslovný odkaz na toto nařízení a souhrn podle čl. 19 odst. 1 má být předložen před poskytnutím podpory. Jakákoli podpora, která podmínky nesplňuje, bude hodnocena Komisí v souladu s příslušnými rámci, pokyny, sděleními a oznámeními.
3. Režim podpory vyňatý podle tohoto nařízení zůstane vyňatý po období šesti měsíců od data vypršení platnosti tohoto nařízení.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Jmenování členů smírčí komise zřízené rozhodnutím Komise ze dne 1. července 1994 č. 94/442/ES o zavedení smírčího řízení v rámci schválení účetní závěrky záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF)
(2006/C 193/09)
(1) Komise obnovila mandát:
pana José Luis SAENZ GARCIA-BAQUERA (ES) (od 1. srpna 2006 do 31. července 2007).
(2) Komise jmenovala členy:
- pana Petera BAUMANNA (DA) (od 1. srpna 2006 do 31. července 2009);
- pana Daniela PERRINA (FR) (od 1. srpna 2006 do 31. července 2009).
(3) Komise jmenovala náhradníky:
- pana Roberta BURIANA (A) (od 1. srpna 2006);
- pana Eduardo DIEZ PATIERA (ES) (od 1. srpna 2006).
--------------------------------------------------
Pokyny Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků
(2006/C 194/02)
(Text s EHP závažností)
1. ÚVOD
1.1 Rizikový kapitál jako cíl Společenství
1.2 Zkušenosti v oblasti státní podpory pro opatřování rizikového kapitálu
1.3 Ověření vyváženosti státní podpory investic rizikového kapitálu
1.3.1 Akční plán státních podpor a ověřování vyváženosti
1.3.2 Selhání trhu
1.3.3 Vhodné nástroje
1.3.4 Motivační účinek a nezbytnost podpory
1.3.5 Přiměřenost podpory
1.3.6 Negativní účinky a celková bilance
1.4 Přístup ke kontrole státní podpory v oblasti rizikového kapitálu
2. OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
2.1 Oblast působnosti
2.2 Definice
3. POUŽITELNOST ČL. 87 ODST. 1 V OBLASTI RIZIKOVÉHO KAPITÁLU
3.1 Obecně použitelné texty
3.2 Přítomnost státní podpory na třech úrovních
3.3 Částky de minimis
4. POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY RIZIKOVÉHO KAPITÁLU PODLE ČL. 87 ODST. 3 PÍSM. C) SMLOUVY O ES
4.1 Obecné zásady
4.2 Forma podpory
4.3 Podmínky slučitelnosti
4.3.1 Maximální výše tranší investic
4.3.2 Omezení na financování růstu v raných fázích
4.3.3 Převaha nástrojů investování do vlastního a kvazivlastního kapitálu
4.3.4 Účast soukromých investorů
4.3.5 Investiční rozhodnutí motivovaná ziskem
4.3.6 Obchodní řízení
4.3.7 Zaměření na odvětví
5. SLUČITELNOST OPATŘENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍCH SE RIZIKOVÉHO KAPITÁLU S VÝHRADOU PODROBNÉHO POSOUZENÍ
5.1 Opatření podpory podléhající podrobnému posouzení
5.2 Příznivé účinky podpory
5.2.1 Existence tržního selhání a důkazy o něm
5.2.2 Vhodné nástroje
5.2.3 Motivační účinek a nezbytnost podpory
5.2.3.1 Obchodní řízení
5.2.3.2 Přítomnost investičního výboru
5.2.3.3 Rozsah opatření/velikost fondu
5.2.3.4 Přítomnost tzv. "business angels"
5.2.4 Přiměřenost
5.3 Nepříznivé účinky podpory
5.3.1 Vytěsňování
5.3.2 Další narušení hospodářské soutěže
5.4 Porovnání a rozhodnutí
6. KUMULACE
7. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
7.1 Sledování a předkládání zpráv
7.2 Vstup v platnost a doba trvání
7.3 Vhodná opatření
1. ÚVOD
1.1 Rizikový kapitál jako cíl Společenství
Rizikový kapitál souvisí s financováním společností, kdy se předpokládá možnost vysokého růstu v jeho počátečních fázích.
Poptávka po rizikovém kapitálu pochází typicky od společností s předpoklady pro růst, jež nemají dostatečný přístup na kapitálové trhy, zatímco nabídka rizikového kapitálu pochází od investorů, kteří jsou ochotni převzít vysoké riziko výměnou za možné nadprůměrné výnosy z investovaného vlastního kapitálu.
Ve svém sdělení pro jarní zasedání Evropské rady nazvaném Společně k růstu a zaměstnanosti – nový počátek lisabonské strategie [1] Komise uznala, že pro nově zakládané mladé inovativní podniky není rizikový kapitál dostupný v dostačující výši.
Komise zahájila různé iniciativy, například program Společné evropské zdroje pro mikropodniky a střední podniky (Joint European Resources for Micro- to Medium Enterprises – JEREMIE), který představuje společnou iniciativu Komise a Evropského investičního fondu, jež má řešit otázku nedostatku rizikového kapitálu pro malé a střední podniky v některých regionech.
Na základě svých zkušeností s finančními nástroji v rámci víceletého programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky (MSP) přijatého rozhodnutím Rady 2000/819/ES [2] vypracovala Komise návrh mechanismu pro rychle rostoucí a inovační malé a střední podniky (GIF) v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP), který je v současné době přijímán a bude upravovat danou oblast v období let 2007-2013 [3].
Tento mechanismus zvýší přísun kapitálu inovativním malým a středním podnikům investováním za tržních podmínek do fondů rizikového kapitálu zaměřených na malé a střední podniky v počátečních fázích jejich existence a ve fázi rozvoje.
Komise se zabývala problémem financování rizikového kapitálu ve svém sdělení "Financování růstu malých a středních podniků – evropský přínos" přijatém dne 29. června 2006 [4].
Komise rovněž zdůraznila význam snižování a přesměrovávání státních podpor s cílem řešit selhání trhu ke zvýšení hospodářské efektivity a podněcování výzkumu, vývoje a inovací.
V této souvislosti se Komise zavázala k přepracování pravidel státních podpor, přičemž byla vedena mimo jiné snahou usnadnit přístup k financím a rizikovému kapitálu.
Ke splnění svého závazku zveřejnila Komise v červnu 2005 "Akční plán pro státní podpory pro cílenější státní podpory a jejich nižší počet: plán pro reformu státních podpor v létech 2005-2009" [5] (dále jen "Akční plán pro státní podpory").
Akční plán pro státní podpory zdůraznil význam zlepšování podnikatelského prostředí a podpory rychlého zahajování činnosti nových podniků.
V této souvislosti byl v rámci Akčního plánu pro státní podpory oznámen přezkum sdělení Komise o státní podpoře a rizikovém kapitálu [6], aby bylo možno řešit selhání trhu, jež nepříznivě ovlivňují poskytování rizikového kapitálu nově zakládaným a mladým inovativním malým a středním podnikům, a to zejména cestou zvyšování pružnosti pravidel obsažených ve sdělení o státní podpoře a rizikovém kapitálu.
Třebaže hlavní úlohou trhu je poskytovat ve Společenství dostatečné množství rizikového kapitálu, existuje na trhu s rizikovým kapitálem nedostatek vlastního kapitálu (tzv. "equity gap") – přetrvávající nedokonalost kapitálového trhu bránící vyrovnávání nabídky a poptávky při ceně přijatelné pro obě strany, což negativně ovlivňuje evropské malé a střední podniky.
Tento nedostatek se týká především podniků s moderním technologickým vybavením a zejména mladých podniků, které mají vysoký růstový potenciál.
Dotčena však může být i široká škála různě starých podniků z různých odvětví, které mají nižší růstový potenciál a nemohou najít prostředky na financování svých plánů rozvoje bez vnějšího rizikového kapitálu.
Nedostatek vlastního kapitálu může odůvodnit poskytnutí státní podpory jen v určitých omezených případech.
Pokud je státní podpora správně zacílena, může představovat účinný prostředek ke zmírnění zjištěných selhání trhu v této oblasti a k získávání soukromého kapitálu.
Tyto pokyny nahrazují sdělení o státní podpoře a rizikovém kapitálu: vymezují podmínky, při jejichž splnění lze považovat státní podporu investic rizikového kapitálu za slučitelnou se společným trhem. Uvedené pokyny osvětlují podmínky, za nichž je poskytovaná podpora v souladu s čl.
87 odst. 1 Smlouvy o ES a pravidly uplatňovanými Komisí při hodnocení, zda je užití rizikového kapitálu v souladu s čl.
87 odst. 3 Smlouvy o ES.
1.2 Zkušenosti v oblasti státní podpory pro opatřování rizikového kapitálu
Tyto pokyny byly vypracovány na základě zkušeností získaných při uplatňování sdělení o státní podpoře a rizikovém kapitálu.
Přihlédnuto bylo rovněž k připomínkám z veřejných konzultací členských států a dotčených osob o revizi sdělení o státní podpoře a rizikovém kapitálu, akčním plánu pro státní podpory a sdělení o státní podpoře pro inovace [7].
Zkušenosti Komise a připomínky získané při konzultacích potvrdily, že se sdělení o státní podpoře a rizikovém kapitálu se v praxi zpravidla osvědčilo, ale zároveň ukázaly potřebu zvýšit pružnost při používání pravidel a upravit pravidla tak, aby odrážela změněnou situaci na trhu s rizikovým kapitálem.
Zkušenosti mimoto ukázaly, že u některých typů investic v určitých oblastech nebylo vždy možné splnit podmínky stanovené ve sdělení o státní podpoře a rizikovém kapitálu; v takových případech nemohla být proto rizikovému kapitálu poskytnuta přiměřená státní podpora.
Zkušenosti rovněž ukázaly nízkou výnosnost podporovaných fondů rizikového kapitálu.
K nápravě zmíněných problémů zaujímají tyto pokyny v určitých případech pružnější přístup, aby mohly členské státy lépe zaměřit svá opatření týkající se rizikového kapitálu na konkrétní selhání trhu.
Tyto pokyny umožňují rovněž vytříbený ekonomický přístup k posuzování slučitelnosti opatření týkajících se rizikového kapitálu se Smlouvou o ES.
V rámci sdělení o státní podpoře a rizikovém kapitálu se posuzování slučitelnosti režimu zakládalo na poměrně složité hospodářské analýze soustředěné na rozsah selhání trhu a provedení cílených opatření.
Sdělení o státní podpoře a rizikovém kapitálu již tudíž odráželo klíčové zaměření vytříbeného ekonomického přístupu.
Bylo však nutné určité doladění některých kritérií k zajištění lepšího zaměření opatření na dané selhání trhu.
Pokyny obsahují zejména prvky, jež mají zajistit posílení rozhodování zaměřeného na zisk a profesionální investiční rozhodnutí, k vytvořeních dalších pobídek pro soukromé investory, aby se spolupodíleli na státních investicích.
V neposlední řadě byla vyvinuta snaha stanovit jasná pravidla v případech, kdy zkušenost se sdělením o státní podpoře a rizikovém kapitálu prokázala jejich potřebnost.
1.3 Ověření vyváženosti státní podpory investic rizikového kapitálu
1.3.1 Akční plán státních podpor a ověřování vyváženosti
Státní podpora – Slovinsko
Státní podpora C 20/2006 (ex NN 30/2006) – Údajná státní podpora ve prospěch společnosti Novoles Straža
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 194/03)
(Text s EHP závažností)
Dopisem ze dne 16. května 2006, jehož závazné jazykové znění je přiloženo k tomuto shrnutí, oznámila Komise Slovinsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu generálního ředitelství hospodářskou soutěž:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
Office: SPA3, 6/5
B-1049 Brussels
Fax No: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Slovinsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
I. POSTUP
1. Dne 27. května 2004 přijala slovinská vláda usnesení o poskytnutí finanční podpory společnosti Novoles Lesna Industrija Straža d.d. (dále jen "Novoles Straža").
Komisi to nebylo oznámeno z důvodu, že toto opatření bylo schváleno slovinskou komisí pro dohled nad státními podporami dne 23. dubna 2004, tj. před přistoupením.
Podle běžné praxe Komise je však rozhodující právně závazný akt, kterým se příslušný vnitrostátní orgán zavazuje poskytnout státní podporu.
Dotčené opatření by tudíž představovalo novou podporu, která by měla být oznámena na základě článku 88 Smlouvy o ES a posuzována podle článku 87 Smlouvy o ES.
II. POPIS PODPORY
2. Novoles Straža je slovinský výrobce polotovarů ze dřeva, např. překližek, jemné lepenky a nábytku, jako jsou židle, stoly a ostatní nábytek pro maloobchodní prodej.
V roce 2003 měl podnik finanční obtíže.
3. Z tohoto důvodu společnost sestavila pětiletý restrukturalizační plán (2004 – 2008), který předpokládal novou orientaci činnosti podniku, restrukturalizaci dluhů, průmyslovou restrukturalizaci a restrukturalizaci zaměstnanosti.
V této souvislosti stát podniku poskytne záruku za úvěry ve výši přibližně 0,8 milionů EUR na technologickou restrukturalizaci, dotaci ve výši přibližně 1,2 milionů EUR na odstupné a rekvalifikace a záruku ve výši 4,6 milionů EUR na finanční restrukturalizaci.
III. POSOUZENÍ
Komise se domnívá, že dané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Komise má v této fázi pochybnosti o slučitelnosti opatření se společným trhem a zejména s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 1999.
[1]
5. Komise si především není jista, zda podnik vykazoval běžné znaky podniku v obtížích, protože objem prodeje ještě v roce 2003 vrostl a zásoby se ještě v roce 2002 snižovaly.
Za druhé není zcela jasné, do jaké míry by plán restrukturalizace podniku umožnil obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost.
Za třetí, Komise má pochybnosti, zda podnik vynaložil na restrukturalizaci dostatečné množství vlastních prostředků. Údajné příspěvky z vlastních prostředků se jeví jako nepravděpodobné, protože podnik nedisponoval žádnými volnými finančními prostředky a nebyl schopen získat finanční prostředky od svých investorů.
Začtvrté, Komise má pochybnosti, zda byla dodržena zásada "jediné platby podpory", protože podnik obdržel podporu na restrukturalizaci již v roce 1999.
Komise si není jista, zda lze v tomto případě akceptovat, že nebyla poskytnuta žádná kompenzační opatření.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno navrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Komisija želi obvestiti Slovenijo, da je po preučitvi informacij o zgoraj navedeni pomoči, ki jih je prejela od slovenskih organov, sklenila začeti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES.
I. POSTOPEK
2. Dne 1. decembra 2004 je Komisija prejela pritožbo glede domnevne pomoči slovenskemu lesnopredelovalnemu podjetju Novoles Lesna Industrija Straža d.d. (v nadaljnjem besedilu "Novoles Straža").
3. S pismoma z dne 21. decembra 2004 in 10. maja 2005 je Komisija zahtevala informacije glede časa dodelitve domnevne pomoči, do 15. novembra 2005 in 23. decembra 2005 pa je zahtevala informacije o prestrukturiranju podjetja.
Slovenski organi so odgovorili s pismi z dne 19. januarja 2005, 8. junija 2005, 5. decembra 2005 in 6. februarja 2006.
4. Slovenski organi so v pismu z dne 8. junija 2005 Komisiji sporočili, da so bili ukrepi odobreni pred pristopom in da niso bili vključeni v tako imenovani začasni postopek, ker je bila ekonomska izpostavljenost državne pomoči natančno znana pred postopkom.
5. Iz sklepa, ki ga je predložila Slovenija, je razvidno, da je razne ukrepe državnega financiranja odobrila medresorska strokovna komisija dne 16. aprila 2004.
Pozneje so družbe dne 20. aprila 2004 zaprosile komisijo za spremljanje državnih pomoči za soglasje, ki je bilo izdano dne 23. aprila 2004.
Komisija za spremljanje državnih pomoči je odločila, da so ukrepi državna pomoč, ki je skladna z zakonom o spremljanju državnih pomoči.
6. Šele 27. maja 2004 pa je vlada sprejela resolucijo, da bi bilo treba družbi dodeliti državno pomoč na način, ki ga določajo resolucije pristojne medresorske strokovne komisije.
V pismu z dne 2. februarja 2006 je Slovenija potrdila, da "je bila pomoč odobrena družbi Novoles Straža […] s sklepom vlade v času, ko je bila Slovenija že polnopravna članica EU".
II. PODROBEN OPIS POMOČI
7. Družba Novoles Straža je proizvajalec lesenih polizdelkov, kot so vezane plošče in furnir, ter pohištva, kot so mize in stoli ter drugo pohištvo za maloprodajo.
Družba je v kraju Straža v Sloveniji, leta 2003 pa je imela okoli 800 zaposlenih (leta 2002 pa 650).
Novoles Straža je ena od družb, ki v slovenskem lesnem in pohištvenem sektorju zaposlujejo največ delavcev.
8. Družba je v lasti več fizičnih oseb in investicijskih skladov, od katerih ima eden, in sicer investicijski sklad PID, več kakor 25-odstotni delež, ki znaša 33,4 odstotka.
Videti je, da je 8,5 odstotka v državni lasti.
9. Družba ima več odvisnih družb, med katerimi so Novoles-Primara, d.o.o., Pohištvo Brežice, d.d. in IP TP Intarzija, d.o.o.
10. Glavni finančni in operativni pokazatelji kažejo, da se je finančno poslovanje družbe leta 2003 poslabšalo.
Družba je izgubila velik delež svojega registriranega osnovnega kapitala, ki je znašal 1,262 milijard SIT [okoli 5,3 milijonov EUR [2]], aprila 2004 pa le še 0,75 milijarde SIT.
Poleg tega je družba od leta 2003 naprej ustvarjala izgubo, njen prosti denarni tok pa se je od leta 2002 zmanjšal.
Vendar pa so se njene zaloge leta 2002 zmanjšale, povečale pa so se le leta 2003.
Poleg tega je do leta 2003 prodaja rasla.
11. Aprila 2004 je družba Novoles Straža ministrstvu za gospodarstvo predložila načrt prestrukturiranja za obdobje od 2004 do 2008.
V njem družba razlaga, da je stečaj grozil celotni družbi, to pa dokazuje s sklicevanjem na različne teste, npr. tako imenovana Altmanova vrednost Z, ki kažejo, da je od leta 2001 družbi grozil stečaj.
12. Družba svoje trenutne razmere razlaga s padcem gospodarske rasti na glavnih izvoznih trgih (zlasti v Nemčiji in ZDA), kjer prodaja 60 odstotkov svoje proizvodnje.
Poleg tega je v zadnjih letih veliko vlagala v posodobitev tehnologije in širitev proizvodnih programov.
Zaradi upada prihodkov v letu 2003 družba ni mogla več poravnavati obveznosti iz lastnih sredstev, ampak je morala povečati svoje dolgove in s tem finančne obremenitve.
Organizacijska struktura ji ni omogočila uskladiti proizvodnje s povpraševanjem.
13. Glavna poglavja prestrukturiranja družbe Novoles Straža je mogoče povzeti:
- Družba Novoles Straža bo spremenila prodajno strategijo tako, da se bo preusmerila s trgov EU in severnoameriških trgov zlasti na vzhodnoevropski in ruski trg.
Poleg tega si družba prizadeva zmanjšati svoj delež polizdelkov v korist končnih izdelkov.
- Da bi postala stroškovno učinkovitejša in prilagodila tehnološko opremo proizvodnji, ki bo vezana na povpraševanje, ter da bi izpolnjevala okoljske standarde, bo izvedla industrijsko prestrukturiranje.
Stroške v višini 1,656 milijarde SIT bo deloma krila iz lastnih sredstev, deloma pa s posojilom v znesku 200 milijonov SIT (0,8 milijona EUR), zavarovanim z državnim jamstvom.
- Cilj prestrukturiranja zaposlenih bo zmanjšanje števila zaposlenih za 96 delavcev, za preostale zaposlene pa bo izvedla posebno in splošno usposabljanje.
Stroške v višini 537 milijona SIT bo deloma krila z lastnimi sredstvi, deloma pa s subvencijo v znesku 283 milijonov SIT (1,2 milijona EUR).
- Cilj finančnega prestrukturiranja je reprogramiranje obstoječih kratkoročnih finančnih obveznosti, predvideno pa je z državnim jamstvom, s katerim bo zagotovljen nov kredit v višini 1,100 milijarde SIT (4,6 milijona EUR).
14. Na podlagi realističnih predvidevanj, ki predpostavljajo od 3,6- do 5,7-odstotno letno rast domače prodaje in 6,5- do 8,4-odstotno letno rasti prodaje v tujini, bo po načrtu leta 2004 prestrukturiranje doseglo do 4,2-odstotni presežek iz poslovanja, leta 2008 pa naj bi presežek dosegel 11,7 odstotka.
Dobiček iz poslovanja v primerjavi z lastniškim kapitalom se bo v letu 2007 povečal na 12,6 odstotkov.
15. Komisija za spremljanje državnih pomoči je določila izravnalni ukrep, da družba v obdobju prestrukturiranja ne sme prejeti nobene druge državne pomoči.
16. Slovenija je obvestila Komisijo, da je družba Novoles Straža v letu 2004 iz javnih in zasebnih virov prejela tudi ugodna posojila za okoljske namene v znesku […] [3] SIT ([…] EUR), katerih neto protivrednost nepovratnih sredstev naj bi znašala […] SIT ([…] milijona EUR).
17. Slovenija tudi poroča, da je družba v letu 1999 prejela […] SIT ([…] EUR) pomoči za reševanje in prestrukturiranje, […] SIT ([…] EUR) pomoči za zaposlovanje, […] pomoči za raziskave in razvoj ter […] SIT ([…] EUR) izvozne pomoči.
III. PRESOJA POMOČI
1. Obstoj državne pomoči
18. V skladu s členom 87 Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva državna pomoč, če prizadene trgovino med državami članicami, razen kadar jo je mogoče upravičiti na podlagi člena 87(2) ali (3) ES.
19. Komisija opaža, da je pomoč dodeljena iz državnih sredstev posameznemu podjetju.
Ker trgovina z lesnimi izdelki med Slovenijo in drugimi državami članicami obstaja, bi lahko ukrep izboljšal položaj prejemnika v primerjavi z njegovimi konkurenti v Sloveniji in v EU, kar pomeni, da pomoč izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.
Zato Komisija meni, da sedanje jamstvo in subvencija družbi Novoles Straža pomenita državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES.
2. Obstoj nove državne pomoči
20. Slovenski organi so sprva dvomili, da je Komisija pristojna za presojo pomoči na podlagi člena 88 Pogodbe ES, glede na to, da je bila pomoč izplačana pred pristopom.
Komisija je bila soočena z vprašanjem, ali sme presojati pomoč, dodeljeno tik pred pristopom, v smislu Priloge IV.3 Akta o pristopu [4].
Komisija je pojasnila, da je ustrezni kriterij, s katerim se ugotovi, ali je bila pomoč izvedena pred pristopom, pravno zavezujoča listina, s katero se pristojni nacionalni organi obvežejo, da bodo odobrili pomoč [5].
Odsotnost takega sklepa pred pristopom pomeni, da ukrep ni bil odobren pred pristopom in pomeni novo pomoč, katere skladnost s skupnim trgom Komisija presoja na podlagi člena 88 Pogodbe ES.
21. V tem primeru Komisija zaključuje, da ustrezna zavezujoča listina, s katero so se pristojni nacionalni organi obvezali, da bodo odobrili pomoč, ni začela veljati pred pristopom.
Veljavni slovenski zakon v členu 22 določa, da se pomoč dodeli s sklepom vlade na predlog ministrstva.
Predhodni sklepi medresorskih strokovnih odborov in pristojnega ministrstva so bili sicer potrebni za dodelitev, vendar pa niso zadostovali za odobritev pomoči.
Končno odločitev sprejme vlada.
Ta resolucija pa je bila izdana šele maja 2004.
Zato ukrep predstavlja novo pomoč in ga je treba priglasiti na podlagi člena 88 Pogodbe ES in presojati na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES.
3. Združljivost pomoči
22. Slovenija je navedla, da gre za pomoč za prestrukturiranje, ki bi morala izpolnjevati merila iz Smernic Skupnosti o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu "smernice") glede združljivosti s skupnim trgom na podlagi člena 87(3) Pogodbe ES.
Če je družba resnično v težavah, se ne uporablja nobena druga izjema iz člena 87(2) ali (3) Pogodbe ES.
Ker je bila pomoč dodeljena maja 2004, jo je treba presojati na podlagi smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999 [6].
23. Komisija dvomi, da je družba Novoles Straža upravičena do pomoči za prestrukturiranje.
Ni jasno, ali družba Novoles Straža ni del večje poslovne skupine v smislu točke 8 smernic, glede na to, da kontrolni delež investicijskih skladov PID znaša več kakor 25 odstotkov.
Komisija se tudi sprašuje, ali ne bi mogla pridobiti finančne podpore od svojih delničarjev.
Če so bili lastniki družbe očitno sposobni zagotoviti finančne vložke v zadnjih letih, zakaj tega niso mogli storiti tudi leta 2004?
24. Poleg tega je jasno, da družba ne kaže kapitalske izgube na podlagi točke 5 smernic, zato Komisija dvomi, da ima družba vse običajne znake podjetja v težavah na podlagi točke 6 smernic.
Res je, da je družba imela izgube v letu 2003 ter da se ji je od leta 2002 zmanjšal denarni tok.
Po drugi strani pa se je prodaja povečala tudi leta 2003, zaloge pa so se leta 2002 še zmanjšale, kakor je navedeno v točki (10).
Zato Komisija ni prepričana, ali je slabo poslovanje družbe izjemen dogodek, in ne stalna težnja.
Leto 2003 je bilo slabo poslovno leto za številne družbe v EU.
Komisiji ni jasno, zakaj vlagatelji ne bi mogli premostiti teh težav preprosto s pomočjo zunanjega financiranja.
25. Poleg tega ni jasno, kako bo načrt prestrukturiranja omogočil družbi ponovno vzpostavitev dolgoročne rentabilnosti.
Čeprav informacije o načrtu kažejo, da bi več notranjih ukrepov lahko preusmerilo družbo, in da vsebuje napovedi, po katerih je ponovna vzpostavitev rentabilnosti mogoča, Komisija ni prejela dovolj podatkov, da bi lahko presodila v zvezi s predpostavkami glede prihodnje donosnosti.
Komisija zlasti nima dovolj podatkov, ki bi utemeljevali predpostavljeno gibanje prodaje.
26. Komisija tudi dvomi, da je prejemnik zagotovil dovolj lastnih sredstev.
Načrt in pojasnila, ki jih je dala Slovenija, kažejo samo, da bo družba prispevala lastna sredstva za prestrukturiranje, pri tem pa ne navaja, kako bodo lastna sredstva ustvarjena.
Glede na to, da družba nima prostih denarnih sredstev in da naj ne bi bila sposobna pridobiti sredstev od svojih vlagateljev, je videti, da to kaže na uporabo prihodnjega denarnega toka.
Ker pa se nanaša na prihodnje prispevke, to ni sprejemljiv ukrep za lastni prispevek [7].
Komisija pričakuje natančna pojasnila glede izvora in časa teh sredstev.
27. Komisija tudi ni opazila nobenih izravnalnih ukrepov, ki bi jih zagotovila družba, čeprav je videti, da na trgu lesne in pohištvene industrije ni težav zaradi strukturnih presežnih zmogljivosti.
Komisija bi potrebovala podrobno analizo trga in nadaljnje informacije v tej zvezi.
28. Komisija ni prepričana, ali družba izpolnjuje pogoj "enkrat in zadnjič" iz točke 48 smernic in naprej.
Družba je v zadnjih desetih letih nedvomno prejela obsežno pomoč za reševanje in prestrukturiranje.
29. Komisija meni, da bi se moral v tem primeru uporabiti pogoj "enkrat in zadnjič", kljub temu, da je bila pomoč za reševanje in prestrukturiranja odobrena, preden je Slovenija pristopila k Evropski uniji.
To pa zato, ker bo Komisija pri presoji uporabe tega pogoja obravnavala samo dejansko stanje, in sicer ali je bilo podjetje v zadnjih desetih letih v težavah in je imelo možnost te težave premagati.
Zato Komisija, če Slovenija v tem primeru ne more dokazati obstoja izjemnih okoliščin, na primer, da leta 1999 ni imela delujočega tržnega gospodarstva [8], domneva, da sedanja pomoč za prestrukturiranje ne izpolnjuje pogoja "enkrat in zadnjič".
30. Komisija potrebuje tudi več informacij o vseh drugih pomočeh, dodeljenih v letu 2004, saj bi se lahko tudi te štele kot pomoč za reševanje in prestrukturiranje, glede na to, da je malo verjetno, da bi bila taka pomoč odobrena podjetju v težavah.
IV. SKLEPNE UGOTOVITVE
31. Ta odločitev se obravnava kot odločitev o začetku uradnega postopka preiskave v smislu člena 88(2) Pogodbe ES in Uredbe Sveta (ES) št.
659/1999.
Komisija, v skladu s postopkom iz člena 88(2) Pogodbe ES, zahteva, da Slovenija v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa predloži svoje pripombe in pošlje vse informacije, ki bi lahko pomagale pri presoji pomoči.
32. Komisija zahteva, da Slovenija takoj pošlje kopijo tega dopisa možnemu prejemniku pomoči.
33. Komisija bi želela opomniti Slovenijo, da ima člen 88(3) Pogodbe ES odložilni učinek, in opozoriti na člen 14 Uredbe Sveta (ES) št.
659/1999, ki določa, da se lahko vsa nezakonita pomoč izterja od prejemnika.
34. Komisija opozarja Slovenijo, da bo zainteresirane stranke obvestila z objavo tega dopisa in njegovega povzetka v Uradnem listu Evropske unije.
Z objavo obvestila v Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije bo obvestila tudi zainteresirane stranke v državah Efte, ki so podpisnice Sporazuma EGP, Nadzornemu organu EFTA pa bo poslala izvod tega dopisa.
Vse zainteresirane stranke bodo pozvane, da oddajo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega obvestila."
[1] Pokyny Společenství ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst.
C 288, 9.10.1999, s. 2).
[2] Glede na to, da je na začetku leta 2006 1 EUR = 240 slovenskih tolarjev (SIT).
[3] Zajeto z obveznostjo varovnaja poslovne skrivnosti.
[4] Predviden je pravni okvir za presojo shem pomoči in posameznih pomoči, izvedenih v novi državi članici pred datumom pristopa k EU, ki se uporablja tudi po pristopu (tako imenovani začasni mehanizem).
[5] Podrobnosti so v odločitvi Komisije v zadevi C-3/2005 FSO, UL C 100 z dne 26.4.2005, str.
2, od točke 38 naprej.
[6] Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, UL C 288, 9.10.1999, str.
2.
[7] Odločitve Komisije v zadevi C-19/2000 TGI, UL L 62, 5.3.2002, str.
30, točka 106 in zadevi C-30/1998 Wildauer Kurbelwelle, UL L 287, 14.11.2000, str.
51 točka, 52.
[8] Glej odločitve Komisije v zadevah N 584/04 Vingriai, UL C 187, 30.7.2005, str.
15 točka 19 glede Latvije.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Slovinsko
Státní podpora C 19/2006 (ex NN 29/2006) – Údajná státní podpora ve prospěch společnosti Javor Pivka
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 194/04)
(Text s EHP závažností)
Dopisem ze dne 16. května 2006, jehož závazné znění je přiloženo k tomuto shrnutí, oznámila Komise Slovinsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
Office: SPA3, 6/5
B-1049 Brussels
Fax No: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Slovinsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
I. POSTUP
1. Dne 27. května 2004 přijala slovinská vláda usnesení, podle kterého by slovinské společnosti Javor Pivka Lesna Industrija d.d. (dále jen "Javor Pivka") měla být udělena určitá finanční podpora.
Důvodem, proč toto opatření nebylo oznámeno Komisi, byla skutečnost, že opatření bylo schváleno slovinskou komisí pro dohled nad státními podporami dne 20. dubna 2004, tj. před přistoupením.
Podle běžné praxe Komise je však rozhodující právně závazný akt, kterým se příslušný vnitrostátní orgán zavazuje poskytnout státní podporu.
Dotčené opatření by tudíž představovalo novou podporu, která by měla být oznámena na základě článku 88 Smlouvy o ES a posuzována podle článku 87 Smlouvy o ES.
II. POPIS PODPORY
2. Javor Pivka je slovinský výrobce polotovarů ze dřeva, např. bednění, překližek, jemné lepenky a nábytku, jako jsou např. židle a stoly.
V roce 2003 měl podnik finanční obtíže.
3. Z tohoto důvodu společnost sestavila pětiletý restrukturalizační plán (2004 – 2008), který předpokládal novou orientaci činnosti podniku, průmyslovou restrukturalizaci a restrukturalizaci zaměstnanosti.
V této souvislosti stát podniku poskytne záruku za úvěry ve výši přibližně 4,6 milionů EUR na technologickou restrukturalizacI, dotaci ve výši přibližně 1,6 milionů EUR na odstupné a rekvalifikace a soukromou půjčku ve výši 1,65 milionů EUR na finanční restrukturalizaci.
III. POSOUZENÍ
Komise se domnívá, že dané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Komise má v této fázi pochybnosti o slučitelnosti opatření se společným trhem a zejména s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 1999 [1].
5. Komise si není především jista, zda podnik vykazoval běžné znaky podniku v obtížích, protože objem prodeje ještě do roku 2003 vzrostl a zásoby se ještě v roce 2002 snižovaly.
Za druhé není zcela jasné, do jaké míry by plán restrukturalizace podniku umožnil obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost.
Za třetí, Komise má pochybnosti, zda podnik vynaložil na restrukturalizaci dostatečné množství vlastních prostředků. Údajné příspěvky z vlastních prostředků se jeví jako nepravděpodobné, protože podnik nedisponoval žádnými volnými finančními prostředky a nebyl schopen získat finanční prostředky od svých investorů.
Komise si není jista, zda lze v tomto případě akceptovat, že nebyla poskytnuta žádná kompenzační opatření.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno navrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Komisija želi obvestiti Slovenijo, da je po preučitvi informacij o zgoraj navedeni pomoči, ki jih je prejela od slovenskih organov, sklenila začeti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES.
I. POSTOPEK
2. Dne 1. decembra 2004 je Komisija prejela pritožbo glede domnevne pomoči slovenskemu lesnopredelovalnemu podjetju Javor Pivka lesna industrija d.d. (v nadaljnjem besedilu "Javor Pivka").
3. S pismoma z dne 21. decembra 2004 in 10. maja 2005 je Komisija zahtevala informacije glede časa dodelitve domnevne pomoči, do 15. novembra 2005 in 23. decembra 2005 pa je zahtevala informacije o prestrukturiranju podjetja.
Slovenski organi so odgovorili s pismi z dne 19. januarja 2005, 8. junija 2005, 5. decembra 2005 in 6. februarja 2006.
4. Slovenski organi so v pismu z dne 8. junija 2005 Komisiji sporočili, da so bili ukrepi odobreni pred pristopom in da niso bili vključeni v tako imenovani začasni postopek, ker je bila ekonomska izpostavljenost državne pomoči natančno znana pred postopkom.
5. Iz sklepa, ki ga je predložila Slovenija, je razvidno, da je razne ukrepe državnega financiranja odobrila medresorska strokovna komisija dne 6. aprila 2004.
Pozneje so družbe dne 9. aprila 2004 zaprosile komisijo za spremljanje državnih pomoči za soglasje, ki je bilo izdano dne 20. aprila 2004.
Komisija za spremljanje državnih pomoči je odločila, da so ukrepi državna pomoč, ki je skladna z zakonom o spremljanju državnih pomoči.
6. Šele 27. maja 2004 pa je vlada sprejela resolucijo, da bi bilo treba družbi dodeliti državno pomoč na način, ki ga določajo resolucije pristojne medresorske strokovne komisije.
V pismu z dne 2. februarja 2006 je Slovenija potrdila, da "je bila pomoč odobrena družbi Javor Pivka […] s sklepom vlade v času, ko je bila Slovenija že polnopravna članica EU".
II. PODROBEN OPIS POMOČI
7. Družba Javor Pivka je proizvajalec lesenih polizdelkov, kot so opažne plošče, vezane plošče in furnir, ter pohištva, kot so mize in stoli.
Družba je na območju Pivke v Sloveniji, leta 2003 pa je imela okoli 800 zaposlenih.
Javor Pivka je ena od družb, ki v slovenskem lesnem in pohištvenem sektorju zaposlujejo največ delavcev.
8. Družba je v lasti več fizičnih oseb in investicijskih skladov, od katerih nihče ne presega 25-odstotnega deleža.
Z izjemo Kapitalske družbe d.d., ki ima v lasti okoli 5 odstotkov, so institucionalni lastniki zasebni.
Pred kratkim so jo dokapitalizirale njene matične družbe.
9. Družba ima več odvisnih družb; nekatere izmed njih tržijo proizvode v večjih slovenskih mestih, nekatere družbe, prevzete januarja 2003, pa izvajajo programe predelave in obdelave lesa.
10. Glavni finančni in operativni pokazatelji kažejo, da se je finančno poslovanje družbe leta 2003 poslabšalo.
Družba je izgubila velik delež svojega registriranega osnovnega kapitala, ki je znašal 1,195 milijarde SIT [okoli 5 milijonov EUR [2]], aprila 2004 pa le še 0,7 milijarde SIT.
Poleg tega so bili od leta 2001 poslovni rezultati družbe negativni, njen prosti denarni tok pa se je zmanjšal.
Vendar pa so se njene zaloge leta 2002 zmanjšale, povečale pa so se le leta 2003.
Podobno se je leta 2002 prodaja povečala, leta 2003 pa zmanjšala.
11. Aprila 2004 je družba Javor Pivka ministrstvu za gospodarstvo predložila načrt prestrukturiranja za obdobje od 2004 do 2008.
12. Družba svoje sedanje razmere razlaga s padcem gospodarske rasti na glavnih izvoznih trgih (zlasti v Nemčiji in ZDA), kjer prodaja 70 odstotkov svoje proizvodnje.
Poleg tega ima zastarele proizvodne zmogljivosti.
Organizacijska struktura ji ni omogočila uskladiti proizvodnje s povpraševanjem.
Zato so bili proizvodni stroški visoki.
Družba ni bila sposobna proizvajati izdelkov v višjem cenovnem razredu.
Zaradi nezadostne likvidnosti pa so se kopičile obveznosti in finančna bremena.
13. Glavna poglavja prestrukturiranja družbe Javor Pivka je mogoče povzeti:
- Družba Javor Pivka bo spremenila prodajno strategijo tako, da se bo preusmerila s trgov EU in severnoameriških trgov zlasti na vzhodnoevropski in ruski trg.
Stroške v višini 496 milijonov SIT bo krila iz "lastnih sredstev".
- Prestrukturiranje industrije bo trajalo tri leta in bo izboljšalo proizvodno učinkovitost ter zmanjšalo stroške obratovanja.
Stroške v višini 2,099 milijarde SIT bo deloma krila iz lastnih sredstev, deloma pa s posojilom v znesku 1.100 milijonov SIT (4,6 milijona EUR), zavarovanim z državnim jamstvom.
- Izvedla bo prestrukturiranje zaposlenih, vključno z zmanjšanjem števila zaposlenih za 108 delavcev, za preostalih 693 delavcev pa bo izvedla posebno in splošno usposabljanje.
Stroške v višini 602 milijona SIT bo deloma krila z lastnimi sredstvi, deloma pa s subvencijo v znesku 382 milijonov SIT (1,6 milijona EUR).
- Cilj finančnega prestrukturiranja je reprogramiranje obstoječih in tekočih dolgoročnih finančnih obveznosti, predvideno pa je s pomočjo lastnih sredstev ali s pomočjo lastnikov ali bank.
Videti je, da bo družba prejela posojilo v višini 400 milijonov SIT (1,65 milijona EUR).
14. Na podlagi prestrukturiranja se bo presežek iz poslovanja v letu 2004 povečal do 6 odstotkov in leta 2008 dosegel 12,7 odstotkov.
Dobiček iz poslovanja v primerjavi z lastniškim kapitalom se bo v letu 2007 povečal na 14 odstotkov.
15. Komisija za spremljanje državnih pomoči je določila izravnalni ukrep, da družba v obdobju prestrukturiranja ne sme prejeti nobene druge državne pomoči.
16. Slovenija je Komisijo obvestila, da je družba Javor Pivka v letu 2004 od države prejela nepovratna sredstva v višini […] [3] SIT ([…] EUR) za varčevanje z energijo.
III. PRESOJA POMOČI
1. Obstoj državne pomoči
17. V skladu s členom 87 Pogodbe ES je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva državna pomoč, če prizadene trgovino med državami članicami, razen kadar jo je mogoče upravičiti na podlagi člena 87(2) ali (3) ES.
18. Komisija opaža, da je pomoč dodeljena iz državnih sredstev posameznemu podjetju.
Ker trgovina z lesnimi izdelki med Slovenijo in drugimi državami članicami obstaja, bi lahko ukrep izboljšal položaj prejemnika v primerjavi z njegovimi konkurenti v Sloveniji in v EU, kar pomeni, da pomoč izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.
Zato Komisija meni, da sedanje jamstvo in subvencija družbi Javor Pivka pomenita državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES.
2. Obstoj nove državne pomoči
19. Slovenski organi so sprva dvomili, da je Komisija pristojna za presojo pomoči na podlagi člena 88 Pogodbe ES, glede na to, da je bila pomoč izplačana pred pristopom.
Komisija je bila soočena z vprašanjem, ali sme presojati državno pomoč, dodeljeno tik pred pristopom, v smislu Priloge IV.3 Akta o pristopu.
[4] Komisija je pojasnila, da je ustrezni kriterij, s katerim se ugotovi, ali je bila pomoč izvedena pred pristopom, pravno zavezujoča listina, s katero se pristojni nacionalni organi obvežejo, da bodo odobrili pomoč.
[5] Odsotnost takega sklepa pred pristopom pomeni, da ukrep ni bil odobren pred pristopom in pomeni novo pomoč, katere skladnost s skupnim trgom Komisija presoja na podlagi člena 88 Pogodbe ES.
20. V tem primeru Komisija zaključuje, da ustrezna zavezujoča listina, s katero so se pristojni nacionalni organi obvezali, da bodo odobrili pomoč, ni začela veljati pred pristopom.
Veljavni slovenski zakon v členu 22 določa, da se pomoč dodeli s sklepom vlade na predlog ministrstva.
Predhodni sklepi medresorskih strokovnih odborov in pristojnega ministrstva so bili sicer potrebni za dodelitev, vendar pa niso zadostovali za odobritev pomoči.
Končno odločitev sprejme vlada.
Ta resolucija pa je bila izdana šele maja 2004.
Zato ukrep predstavlja novo pomoč in ga je treba priglasiti na podlagi člena 88 Pogodbe ES in presojati na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES.
3. Združljivost pomoči
21. Slovenija je navedla, da gre za pomoč za prestrukturiranje, ki bi morala izpolnjevati merila iz smernic Skupnosti o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu "smernice o pomoči za reševanje in prestrukturiranje") glede združljivosti s skupnim trgom na podlagi člena 87(3) Pogodbe ES.
Če je družba resnično v težavah, se ne uporablja nobena druga izjema iz člena 87(2) ali (3) Pogodbe ES.
Ker je bila pomoč dodeljena maja 2004, jo je treba presojati na podlagi smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999.
[6]
22. Komisija dvomi, da je družba Javor Pivka upravičena do pomoči za prestrukturiranje.
Sprašuje se, ali ne bi mogla pridobiti finančne podpore od skupine, kateri pripada.
Če so bili lastniki družbe očitno sposobni zagotoviti finančne vložke v zadnjih letih, zakaj tega niso mogli storiti tudi leta 2004?
23. Poleg tega je jasno, da družba ne kaže kapitalske izgube na podlagi točke 5 smernic, zato Komisija dvomi, da ima družba vse običajne znake podjetja v težavah na podlagi točke 6 smernic.
Res je, da je imela družba nenehne izgube v letih 2002 in 2003 ter da se ji je zmanjšal denarni tok.
Po drugi strani pa se je prodaja večala do leta 2003, zaloge pa so se leta 2002 še zmanjšale, kakor je navedeno v točki (10).
Zato Komisija ni prepričana, ali je slabo poslovanje družbe izjemen dogodek, in ne stalna težnja.
Leto 2003 je bilo slabo poslovno leto za številne družbe v EU.
Komisiji ni jasno, zakaj vlagatelji ne bi mogli premostiti teh težav preprosto z zunanjim financiranjem.
24. Poleg tega ni jasno, kako bo načrt prestrukturiranja družbi omogočil ponovno vzpostavitev dolgoročne rentabilnosti.
Čeprav informacije o načrtu kažejo, da bi več notranjih ukrepov lahko preusmerilo družbo, in da vsebuje napovedi, po katerih je ponovna vzpostavitev rentabilnosti mogoča, pa Komisija ni prejela dovolj podatkov, da bi presodila predpostavke glede prihodnje donosnosti.
Komisija zlasti nima dovolj podatkov, ki bi utemeljevali predpostavljeno gibanje prodaje.
25. Komisija tudi dvomi, ali je prejemnik zagotovil dovolj lastnih sredstev.
Načrt in pojasnila, ki jih je dala Slovenija, kažejo samo, da bo družba prispevala lastna sredstva za prestrukturiranje, pri tem pa ne navaja, kako bodo lastna sredstva ustvarjena.
Glede na to, da družba nima prostih denarnih sredstev in da naj ne bi bila sposobna pridobiti sredstev od svojih vlagateljev, je videti, da to kaže na uporabo prihodnjega denarnega toka.
Ker pa se nanaša na prihodnje prispevke, to ni sprejemljiv ukrep za lastni prispevek.
[7] Komisija pričakuje natančna pojasnila glede izvora in časa teh sredstev.
26. Komisija tudi ni opazila nobenih izravnalnih ukrepov, ki bi jih zagotovila družba, čeprav je videti, da na trgu lesne in pohištvene industrije ni težav zaradi strukturnih presežnih zmogljivosti.
Komisija bi potrebovala podrobno analizo trga in nadaljnje informacije v tej zvezi.
27. Komisija potrebuje tudi več informacij o vseh drugih pomočeh, dodeljenih v letu 2004, saj bi se lahko tudi te štele kot pomoč za reševanje in prestrukturiranje, glede na to, da je malo verjetno, da bi bila okoljska pomoč odobrena podjetju v težavah.
IV. SKLEPNE UGOTOVITVE
28. Ta odločitev se obravnava kot odločitev o začetku uradnega postopka preiskave v smislu člena 88(2) Pogodbe ES in Uredbe Sveta (ES) št.
659/1999.
Komisija v skladu s postopkom iz člena 88(2) Pogodbe ES zahteva, da Slovenija v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa predloži svoje pripombe in pošlje vse informacije, ki bi lahko pomagale pri presoji pomoči.
29. Komisija zahteva, da Slovenija takoj pošlje kopijo tega dopisa možnemu prejemniku pomoči.
30. Komisija bi želela opomniti Slovenijo, da ima člen 88(3) Pogodbe ES odložilni učinek, in opozoriti na člen 14 Uredbe Sveta (ES) št.
659/1999, ki določa, da se lahko vsa nezakonita pomoč izterja od prejemnika.
31. Komisija opozarja Slovenijo, da bo zainteresirane stranke obvestila z objavo tega dopisa in njegovega povzetka v Uradnem listu Evropske unije.
Z objavo obvestila v Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije bo obvestila tudi zainteresirane stranke v državah Efte, ki so podpisnice Sporazuma EGP, Nadzornemu organu EFTA pa bo poslala izvod tega dopisa.
Vse zainteresirane stranke bodo pozvane, da oddajo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega obvestila."
[1] Pokyny Společenství ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst.
C 288, 9.10.1999, s. 2).
[2] Glede na to, da je na začetku leta 2006 1 EUR = 240 slovenskih tolarjev (SIT).
[3] Zajeto z obveznostjo varovnaja poslovne skrivnosti.
[4] Predviden je pravni okvir za presojo shem pomoči in posameznih pomoči, izvedenih v novi državi članici pred datumom pristopa k EU, ki se uporablja tudi po pristopu (tako imenovani začasni mehanizem).
[5] Podrobnosti so v odločitvi Komisije v zadevi C-3/2005 FSO, UL C 100 z dne 26. 4.
2005, str. 2, od točke 38 naprej.
[6] Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, UL C 288, 9.10.1999, str.
2.
[7] Odločitve Komisije v zadevi C-19/2000 TGI, UL L 62, 5.3.2002, str.
30, točka 106 in zadevi C-30/1998 Wildauer Kurbelwelle, UL L 287, 14.11.2000, str.
51 točka, 52.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Slovenská republika
Státní podpora č. C 21/2006 (ex N 635/2005) – Regionální podpora Slovenským loděnicím Komárno
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 194/05)
(Text s EHP závažností)
Dopisem ze dne 7. června 2006 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Slovenské republice své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
B-1049 Brusel
Č. faxu: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Slovenské republice.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POSTUP
Oznámení o opatření podpory bylo zaevidováno dne 14. prosince 2005.
Slovensko předložilo doplňující informace dvěma dopisy, které byly zaevidovány dne 31. ledna 2006 a 4. dubna 2006.
POPIS
Příjemcem podpory je slovenská loďařská akciová společnost Slovenské lodenice Komárno ("SLK") umístěná na řece Dunaj, v regionu způsobilém k regionální podpoře podle čl. 87 odst.
3 písm. a) Smlouvy o ES. SLK jsou velkou společností.
V období 2006 až 2008 má společnost SLK v úmyslu provést investici za účelem rozšíření své kapacity na výrobu lodí a modernizace své výroby.
Celkové náklady na investice dosahují výše 80325658 SKK, současná hodnota vypočítaná slovenskými orgány činí 76100000 SKK.
Investiční projekt tvoří devět částí označených DP 01 až DP 09.
Hlavní částí investičního projektu je rozšíření výrobních prostor, a to tak, že se transformuje jedna ze starých nevyužívaných kolejnic, které procházejí pozemkem loděnice, v novou výrobní linku určenou pro montáž a vybavení (část projektu nazvaná DP 01). Investice umožní společnosti SLK, aby ročně vyrobila o dvě lodi navíc či zvýšila svou výrobní kapacitu o 16 % (v cGT).
Zbývající menší projekty představují úpravy dalších výrobních zařízení za účelem zvýšení kapacity a dále modernizaci loděnice.
Tento projekt povede ke zvýšení technické kapacity loděnice o 16 % a ke zvýšení produktivity.
Výsledkem investice bude to, že se v regionu vytvoří 120 až 130 přímých výrobních pracovních míst, 20 až 30 pomocných pracovních míst a 50 až 60 nepřímých pracovních míst.
Oznámené opatření podpory spočívá v tom, že Sociálna poisťovňa promine společnosti penále vzniklé v důsledku toho, že společnost SLK nezaplatila za období od 31. října 2003 do 31. března 2004 příspěvky na sociální zabezpečení.
Pohledávka, která se má odepsat, činí 17117957 SKK.
Míra podpory je 22,49 %.
POSOUZENÍ
Podpora se posuzuje podle Rámce pro státní podporu pro stavbu lodí ("rámec pro stavbu lodí").
Rámec pro stavbu lodí umožňuje poskytování regionální podpory na investice do modernizace současných loděnic s cílem zlepšit produktivitu provozovaných zařízení.
Míra podpory nesmí přesáhnout hranici 22, 5 % v regionech podporovaných podle čl. 87 odst.
Komise má pochybnosti o tom, že jsou splněny podmínky stanovené rámcem pro stavbu lodí.
Komise má pochybnosti, zda část investic týkajících se vybavení staré nevyužité kolejnice, která prochází pozemkem loděnice, z níž se má stát výrobní zařízení, dále nákupu horizontálního sondážního zařízení, které má nahradit původně zapůjčenou vyvrtávačku, a také zřízení nové dílny na spájení hliníku, cíle, na který již byla uzavřena smlouva o dodávce, lze považovat za investici do již existujících zařízení.
Z toho důvodu má Komise pochybnosti o způsobilosti těchto nákladů na regionální podporu.
Komise má navíc pochybnosti, zda by zvýšení kapacity společnosti SLK bylo slučitelné s rámcem pro stavbu lodí a se společným trhem.
ZNĚNÍ DOPISU
"Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenej pomoci, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods.
2 Zmluvy o ES.
I. KONANIE
(1) Listom z 9. decembra 2005, zaregistrovanom 14. decembra 2005, Slovensko oznámilo Komisii svoj úmysel poskytnúť regionálnu investičnú pomoc spoločnosti Slovenské lodenice Komárno.
Komisia požiadala o informácie listom z 23. decembra 2005, na ktorý Slovensko odpovedalo listom z 26. januára 2006, zaregistrovaným 31. januára 2006.
Komisia požiadala o ďalšie informácie listom z 27. februára 2006, na ktorý Slovensko odpovedalo listom z 23. marca 2006, zaregistrovaným 4. apríla 2006.
II. OPIS
(2) Príjemcom je slovenská lodiarska spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. so sídlom na rieke Dunaj v regióne oprávnenom získať regionálnu pomoc podľa článku 87 ods.
3 písm. a) Zmluvy o ES.
Je to akciová spoločnosť, ktorá bola založená v roku 2000.
Jej akcionármi sú štát (30 %) a Euram Bank AG Viedeň (70 %).
Euram Bank AG Viedeň sa stala väčšinovým akcionárom prostredníctvom dvoch kapitálových injekcií v roku 2003.
Slovenské lodenice Komárno, a.s. je veľkým podnikom s obratom 1424 mld.
Sk [1] (v roku 2004) a 910 zamestnancami (v roku 2005).
Po čiastočnej privatizácii v roku 2003 spoločnosť strojnásobila produkciu (pokiaľ ide o kompenzovanú hrubú tonáž (CGT) za rok) a v roku 2004 dosiahla zisk 26 mil.
Sk.
Spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. nie je vo finančných ťažkostiach.
(3) Spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. stavia malé námorné lode s maximálnou nosnosťou 6000 dwt na prepravu kontajnerov a na prepravu suchých nákladov.
Lodenice DAMEN v Holandsku a Flensburg v Nemecku, ktoré stavajú lode s nosnosťou 4000 až 20000 dwt, majú podľa Slovenska vedúce postavenie na trhu.
V súčasnosti sa aj poľská lodenica Stocznia Polnocna špecializuje na stavbu kontajnerových lodí.
Spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. nevykonáva opravy ani konverzie námorných plavidiel.
Celá produkcia spoločnosti je orientovaná do členských štátov Európskej únie.
(4) Spoločnosť má v úmysle v rokoch 2006 až 2008 realizovať investičný projekt s názvom Modernizácia technologickej základne Slovenských lodeníc Komárno, a.s.
Cieľom projektu je rozšíriť stavebnú kapacitu spoločnosti Slovenské lodenice Komárno, a.s. a modernizovať výrobu.
Investičný projekt pozostáva z deviatich dielčích projektov nazvaných DP 01 až DP 09, ktoré sú stručne opísané takto:
- DP 01 – Rozšírenie výrobných plôch: jedna zo starých odstavených koľají vo vlastníctve lodenice sa vybaví zariadením, aby slúžila ako prevádzkyschopné pracovisko; v tejto súvislosti musí lodenica vybudovať koľajnice pre lodnú posuvňu, energetické rozvody a žeriavovú dráhu a zakúpiť žeriav s nosnosťou do 50 ton.
Táto časť lodenice ešte nebola použitá na výrobu.
Náklady predstavujú 39825658 Sk.
- DP 02 – Automatizovaný systém predúpravy hutného materiálu: nákup a realizácia komorového tryskača valčekového dopravníka.
Lodenica doteraz využívala menej výkonný komorový tryskač.
Výška nákladov dosahuje 17500000 Sk.
- DP 03 – Vybudovanie energetického hospodárstva na odstavených koľajach č.
4 a č.
5: koľaje č.
4 a č.
5 sa využívajú pri dokončovacích prácach na lodných objektoch pred ich presunom do doku; lodenica vybuduje šesť nových odberných miest (na acetylén, kyslík, stlačený vzduch a elektrickú energiu) na modernizáciu tohto zariadenia a zvýšenie spracovateľskej kapacity.
Výška nákladov dosahuje 6500000 Sk.
- DP 04 – Vybudovanie energetických rozvodov pre ťažké mólo pri dokončovacích prácach výrobného procesu: na móle sa vybudujú nové rozvody a osem odberných miest (pre acetylén, kyslík, stlačený vzduch a elektrickú energiu).
Cieľom je nahradiť súčasný pomalý a nákladný systém, v ktorom sa elektrická energia odoberá z fliaš.
Výška nákladov dosahuje 3500000 Sk.
- DP 05 – Horizontálna vyvrtávačka: nákup horizontálnej vyvrtávačky.
Toto zariadenie sa doteraz prenajímalo.
Výška nákladov dosahuje 6000000 Sk.
- DP 06 – Pracovisko na delenie materiálu strihaním: nákup hydraulických tabuľových nožníc.
Doteraz sa používala alternatívna, menej efektívna technológia.
Výška nákladov dosahuje 2000000 Sk.
- DP 07 – Zlepšenie kvality kontroly: kontrolné merania pri výrobe lodného telesa, kontrola kvality vykonaných prác rôznych profesií, nákup prenosného priemyselného röntgenového prístroja, prístroja na meranie náterov a materiálov, ultrazvukového hrúbkomera na plechy a sondy.
Výška nákladov dosahuje 2000000 Sk.
- DP 08 – Riešenie manipulačnej techniky: plošinový vozík, vysokozdvižný vozík, nabíjač trakčných olovených batérií.
Výška nákladov dosahuje 2000000 Sk.
- DP 09 – Pracoviská na zváranie hliníka a nerezu: elektrozámočnícke pracovisko, potrubáreň (pracovisko pre zváranie nerezových rúr).
Uvedené dve pracoviská sú v súčasnosti predmetom subdodávok.
Výška nákladov dosahuje 1000000 Sk.
(5) Celkové náklady dosahujú výšku 80325658 Sk, ktorá zodpovedá oprávneným nákladom na regionálnu investičnú pomoc.
Náklady pozostávajú z výdavkov na nákup strojov a zariadení.
Súčas %).
V jednotlivých rokoch sú náklady distribuované takto:
Tabuľka č.
1 – Súčasná hodnota oprávnených nákladov
Rok _BAR_ Oprávnené náklady _BAR_ Súčasná hodnota oprávnených nákladov _BAR_
2006 _BAR_ 31164000 _BAR_ 31164000 _BAR_
2007 _BAR_ 37295658 _BAR_ 34677506 _BAR_
2008 _BAR_ 11866000 _BAR_ 10258494 _BAR_
Spolu _BAR_ 80325658 _BAR_ 76100000 _BAR_
(6) Hlavnou zložkou investičného projektu je dielčí projekt DP 01.
Táto investícia umožní spoločnosti Slovenské lodenice Komárno, a.s. vyrábať ročne o dve lode viac.
Ďalšie dielčie projekty pozostávajú z úprav výrobných zariadení na potreby zvýšenej kapacity a z modernizácie lodenice.
Podľa slovenských orgánov sú dielčie projekty DP 02 – DP 09 samostatnými projektmi, ktoré bude spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. realizovať aj v prípade, ak sa dielčí projekt DP 01 nebude realizovať.
Príjemca vyhlásil, že investície využije v období najmenej piatich rokov.
Spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. požiadala o poskytnutie pomoci listom z 10. októbra 2005.
(7) Podľa slovenských orgánov bude investičný projekt viesť k zvýšeniu technologickej kapacity lodenice o 16 % z 24000 CGT (kompenzovaná hrubá tonáž) na 28500 CGT v roku 2009, čo zodpovedá zvýšeniu o dve lode ročne.
Ďalším prínosom realizácie projektu bude skrátenie výrobného cyklu, úspora nákladov a zvýšenie kvality.
Produktivita lodenice sa v roku 2009 zvýši zo súčasných 67 normohodín/CGT na 58 normohodín/CGT pri zohľadnení činností vykonávaných v rámci subdodávky.
Výsledkom investície bude vytvorenie 120 – 130 pracovných miest v robotníckych profesiách, 20 – 30 pracovných miest v pomocných profesiách a nepriamych pracovných miest v regióne s mierou nezamestnanosti 14 %.
(8) Notifikované opatrenie pozostáva z odpísania penále Sociálnou poisťovňou.
Uvedené penále vzniklo nezaplatením príspevkov sociálneho zabezpečenia spoločnosťou Slovenské lodenice Komárno, a.s. v období od 31. októbra 2003 do 31. marca 2004.
Výška pohľadávky na odpísanie predstavuje 17117957 Sk.
Sociálna poisťovňa odpustí penále v roku 2006, keď by sa tiež mala začať investícia, po schválení Komisiou.
Súčasná hodnota pomoci tak predstavuje 17117957 Sk, čo zodpovedá intenzite pomoci vo výške 22,49 % oprávnených nákladov.
(9) Ďalšie zdroje financovania sú vlastné zdroje spoločnosti Slovenské lodenice Komárno, a.s.
(19025000 Sk) a pôžička zo súkromnej banky (39957043 Sk).
III. HODNOTENIE
3.1.
Štátna pomoc podľa článku 87 ods.
1 Zmluvy o ES
(10) V súlade s článkom 87, ods.
1 Zmluvy o ES akákoľvek pomoc poskytnutá členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo môže narušiť hospodársku súťaž zvýhodnením určitých spoločností alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom.
Podľa zavedenej judikatúry európskych súdov je kritérium ovplyvňovania obchodu splnené, ak firma príjemcu vykonáva hospodársku činnosť zahŕňajúcu obchod medzi členskými štátmi.
(11) Odpísanie pohľadávky realizuje Sociálna poisťovňa, ktorá je ústredným orgánom spravujúcim systém sociálneho zabezpečenia.
Finančné opatrenie tak vyplýva zo štátnych zdrojov a vzťahuje sa na štát.
Sociálna poisťovňa môže podľa vlastného uváženia odpustiť penále v plnej výške alebo čiastočne "v odôvodnených prípadoch".
Kritérium selektívnosti opatrenia je týmto splnené.
Opatrenie prináša spoločnosti Slovenské lodenice Komárno, a.s. výhody, ktoré by spoločnosť na trhu nezískala.
Spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. vyrába námorné lode.
Uvedeným opatrením sa môže ohroziť hospodárska súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, pretože pri týchto produktoch jestvuje obchod medzi členskými štátmi. tieto produkty predávajú.
Hoci spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. prevádzkuje na sektorovom trhu s malými loďami do 6000 dwt, je prinajmenšom v potenciálnej hospodárskej súťaži s menšími poľskými lodenicami, holandskou lodenicou DAMEN a nemeckou lodenicou Flensburg.
V dôsledku toho predstavuje finančné opatrenie štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods.
1 Zmluvy o ES a musí sa hodnotiť zodpovedajúcim spôsobom.
(12) Komisia poznamenáva, že nebude zisťovať, či samotné nevymáhanie príspevkov sociálneho zabezpečenia v období od 31. októbra 2003 do 31. marca 2004 nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods.
1 Zmluvy o ES.
K tomuto opatreniu došlo pred vstupom do EÚ a toto opatrenie nemá účinky po vstupe, Komisia preto nie je oprávnená ho hodnotiť.
Komisia poznamenáva, že spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. zaplatila všetky príspevky sociálneho zabezpečenia z obdobia od 31. októbra 2003 do 31. marca 2004, čo bola nevyhnutná podmienka na odpísanie penále.
3.2.
Výnimka podľa článku 87 ods.
2 a 3 Zmluvy o ES
(13) V článku 87 ods.
2 a 3 Zmluvy o ES sa uvádzajú výnimky zo všeobecnej nezlučiteľnosti štátnej pomoci, ako sa uvádza v odseku 1 tohto článku.
(14) Na hodnotenie pomoci pre stavbu lodí Komisia vydala rámec pre štátnu pomoc pre stavbu lodí ("rámec pre stavbu lodí") [2].
Podľa rámca pre stavbu lodí znamená stavba lodí stavbu samohybných námorných komerčných plavidiel v Spoločenstve.
Činnosti spoločnosti Slovenské lodenice Komárno, a.s. spadajú pod uvedenú definíciu a z toho dôvodu je pomoc pre túto spoločnosť potrebné hodnotiť na základe rámca pre stavbu lodí.
(15) V bode 26 rámca pre stavbu lodí sa ustanovuje, že regionálnu pomoc pre stavbu lodí, opravu lodí alebo konverziu lodí je možné pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom len vtedy, ak sa pomoc poskytuje na investície do modernizácie existujúcich lodeníc, ktoré nie sú spojené s finančnou reštrukturalizáciou príslušnej lodenice (príslušných lodeníc), s cieľom zvýšiť produktivitu existujúcich zariadení.
(16) Intenzita pomoci nemôže prekročiť 22,5 % v regiónoch uvedených v článku 87 ods.
3 písm. a) Zmluvy o ES alebo príslušnú maximálnu regionálnu hranicu pomoci, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia.
Pomoc musí byť ďalej ohraničená na výdavky oprávnené na podporu, ako sa uvádza v uplatňovaných smerniciach Spoločenstva o regionálnej pomoci ("regionálne usmernenia") [3].
(17) Aby bola investícia oprávnená na pomoc podľa rámca pre stavbu lodí v kombinácii s regionálnymi usmerneniami, musí spĺňať tieto kumulatívne požiadavky:
a) byť obmedzená na modernizáciu a vylepšenie lodenice s cieľom zvýšiť produktivitu zariadení lodenice;
b) byť obmedzená na existujúce lodenice a existujúce zariadenia;
c) byť obmedzená na investície do fixných aktív: pôda, budovy a stroje/zariadenia;
d) nepredstavovať len výmenu odpísaných aktív;
e) nebyť prepojená s finančnou reštrukturalizáciou a
f) byť obmedzená na náklady nákupu aktív na základe trhových podmienok.
(18) Komisia má pochybnosti, či je možné všetky náklady notifikovaného investičného projektu považovať za oprávnené na regionálnu pomoc.
Komisia má konkrétne pochybnosti o tom, či niektoré z komponentov (dielčie projekty DP 01, DP 05 a DP 09) majú za cieľ zvýšenie produktivity existujúcich zariadení a či sú z toho dôvodu splnené požiadavky uvedené v odseku 17 písm. a) a b).
(19) Jediným cieľom dielčieho projektu DP 01, ktorý predstavuje polovicu investičných nákladov, je jednoznačne rozšíriť výrobnú kapacitu lodenice.
Dielčí projekt DP 01 pozostáva z rozšírenia lodenice vybudovaním nového pracoviska na mieste, ktoré sa doteraz na výrobu nepoužívalo.
Preto má Komisia pochybnosti, či je vybudovanie takéhoto zariadenia možné považovať za opatrenie určené na zvýšenie produktivity existujúcich zariadení.
(20) Dielčí projekt DP 05 pozostáva z nákupu horizontálnej vyvrtávačky, ktorú spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. doteraz prenajímala.
Komisia sa domnieva, že tento dielčí projekt nenahradzuje existujúce zariadenie novým, výkonnejším zariadením.
Preto zrejme nejde o investíciu do modernizácie s cieľom zvýšenia produktivity existujúceho zariadenia, ale len o výmenu prenajatého zariadenia za zariadenie vo vlastníctve spoločnosti.
(21) Napokon dielčí projekt DP 09 pozostáva zo zriadenia nového pracoviska na zváranie hliníka a nového pracoviska na zváranie nerezu.
Táto časť výroby bola doteraz predmetom subdodávok.
Komisia má pochybnosti, či, tak ako v prípade dielčieho projektu DP 05, sa dielčí projekt DP 09 skutočne týka investícií do modernizácie s cieľom zvýšenia produktivity existujúceho zariadenia.
Komisia v tomto štádiu zvažuje, či investícia nepredstavuje len výmenu prenajatého zariadenia za zariadenie vo vlastníctve spoločnosti, ktorá nevedie k zvýšeniu produktivity.
(22) V regionálnych usmerneniach sa počiatočná investícia definuje ako investícia na zriadenie nového podniku, rozširovanie existujúceho podniku alebo racionalizácia, diverzifikácia alebo modernizácia existujúceho podniku (bod 4.4 regionálnych usmernení).
Podľa rámca pre stavbu lodí ako lex specialis k regionálnym usmerneniam sa oprávnené výdavky obmedzujú na projekty modernizácie.
Z tohto dôvodu je konkrétne pomoc na zriadenie nového výrobného zariadenia v sektore stavby lodí vylúčená z oprávnenosti.
Komisia má pochybnosti, či dielčie projekty DP 01, DP 05 a DP 09 zodpovedajú požiadavke ustanovenej v odseku 26 rámca pre stavbu lodí, aby sa investície vzťahovali len na modernizáciu a vylepšenie existujúcich lodeníc zameranú na zvýšenie produktivity existujúcich zariadení.
(23) Komisia ďalej v tomto štádiu dospela k záveru, že časť investícií zvýši kapacitu spoločnosti Slovenské lodenice Komárno, a.s. a má pochybnosti, či by uvedené zvýšenie kapacity bolo zlučiteľné s rámcom pre stavbu lodí.
Komisia má pochybnosti, či sú dielčie projekty DP 01, DP 02 a DP 03 oprávnené na regionálnu pomoc, pretože vedú k zvýšeniu technologickej kapacity spoločnosti Slovenské lodenice Komárno, a.s.
(24) Pokiaľ ide o dielčí projekt DP 01, základným cieľom tejto investície je vytvorenie novej výrobnej kapacity.
Dielčí projekt DP 02 pozostáva z nákupu nového komorového tryskača, ktorý je súčasťou zariadenia s názvom Automatizovaný systém predúpravy hutného materiálu.
Investíciou sa zvýši kapacita tohto zariadenia, ale tiež jeho účinnosť, pretože bude viesť k úsporám materiálu a energie a bude mať environmentálny prínos.
Dielčí projekt DP 03 pozostáva z vybudovania nových energetických terminálov na existujúcich odstavených koľajach s cieľom zvýšiť ich kapacitu.
Podľa slovenských orgánov ďalšie dielčie projekty nemajú vplyv na výrobnú kapacitu spoločnosti Slovenské lodenice Komárno, a.s., keď sa posudzujú osobitne.
(25) Podľa bodu 3 písm. a) úvodu rámca pre stavbu lodí, určité špecifické faktory ovplyvňujúce sektor stavby lodí by sa mali odraziť v politike Komisie o kontrole štátnej pomoci.
Takéto špecifické faktory podľa rámca o stavbe lodi sú inter alia periodicky opakujúca sa nadmerná kapacita, stlačené ceny a deformácie obchodu na svetovom trhu stavby lodí.
Komisia uvádza, že priemysel stavby lodí má cyklický charakter, kde obdobia rastu sú pravidelne nasledované obdobiami poklesu ekonomickej aktivity.
Súčasná situácia na svetovom trhu je charakterizovaná vysokou úrovňou nových objednávok, vyšších cien a malou alebo žiadnou voľnou kapacitou.
Primerane by sa však mali zohľadniť aj predpovede uvádzajúce rastúce nadmerné kapacity v najbližších rokoch, a to najmä ako výsledok investícií v Číne a ďalších ázijských krajinách.
(26) Komisia vo svojej doterajšej praxi mohla pri schvaľovaní regionálnej investičnej pomoci v sektore stavby lodí dospieť k pozitívnemu záveru, že príslušné investície neviedli k zvyšovaniu kapacít [4].
(27) Komisia sa v tomto štádiu domnieva, že by mala analyzovať vplyv investície, ktorá sa má vykonať s pomocou štátu, na kapacitnú situáciu príslušnej lodenice.
Pri posudzovaní zlučiteľnosti predmetnej pomoci s rámcom pre stavbu lodí musí Komisia pozorne prehodnotiť rozsah, v ktorom takéto potenciálne zvýšenie kapacity môže viesť k narušeniu hospodárskej súťaže na trhu.
(28) Na druhej strane Komisia tiež musí starostlivo prehodnotiť účinky tohto konkrétneho projektu na regionálny rozvoj (oddiel 2 regionálnych usmernení).
Komisia v tomto štádiu uvádza, že projekt zrejme prispieva k regionálnemu rozvoju tým, že vytvára početné pracovné príležitosti v regióne s mierou nezamestnanosti 14 %.
Investícia bude zachovaná na mieste najmenej počas 5 rokov.
(29) Komisia uvádza, že na základe informácií, ktoré sú v tomto štádiu dostupné, zostávajúce dielčie projekty zrejme spĺňajú kritéria oprávnenosti uvedené v odseku 17 písm. a) a b).
Komisia podobne uvádza, že všetky notifikované dielčie projekty zrejme spĺňajú kritéria oprávnenosti uvedené v odseku 17 písm. c) až f).
(30) Vzhľadom na pochybnosti Komisie v súvislosti s oprávnenosťou časti investičného projektu na regionálnu pomoc má Komisia takisto pochybnosti o tom, či je dodržaná maximálna intenzita pomoci vo výške 22,5 % z oprávnených nákladov, ako je stanovené v rámci pre výstavbu lodí.
(31) Spoločnosť Slovenské lodenice Komárno, a.s. požiadala o štátnu pomoc pred začatím prác na projekte a prispieva viac než 25 % na financovanie projektu, v súlade s bodom 4.2 regionálnych usmernení.
IV. ROZHODNUTIE
(32) Na základe uvedených dôvodov má Komisia pochybnosti, či je plánovaná pomoc zlúčiteľná so spoločným trhom.
(33) Na základe uvedených úvah a konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 88 ods.
2 Zmluvy o ES Komisia žiada Slovenskú republiku, aby do jedného mesiaca od doručenia tohto listu predložila svoje pripomienky a poskytla všetky informácie, ktoré môžu pomôcť pri hodnotení pomoci.
Žiada, aby slovenské orgány bezodkladne predložili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci.
(34) Komisia pripomína, že zainteresované strany bude informovať uverejnením tohto listu a jeho zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v prílohe EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu.
Všetky tieto zainteresované strany Komisia takto vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu tohto uverejnenia."
[1] Ostatná centrálna sadzba uverejnená Národnou bankou Slovenska (november 2005) je 1 Euro = 38,4550 Sk.
[2] Ú. v. EÚ C 317, 30.12.2003, s. 1.
[3] Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9.
[4] Pozri napríklad C 23/2001 Flender Werft Lübeck, Ú. v. ES L 203, 1.8.2000, s. 60, N 306/2002 spoločnosť Flensburger Schiffbaugesellschaft mbH & Co. KG (Nemecko), Ú. v. ES C 277, 14.11.2002, s. 2, N 383/2002 spoločnosť Neorion Shipyards, Ú. v. EÚ C 6, 10.1.2004, s. 21, N 617/2003 spoločnosť Lamda Shipyard, Ú. v. EÚ C 24, 29.1.2005, s. 5.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Německo
Státní podpora C 25/2006 (ex E 1/2006) – Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013 – Nepřijetí vhodných opatření členským státem – Zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 194/06)
(Text s EHP závažností)
Dopisem ze dne 15. června 2006 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, Komise oznámila Německu své rozhodnutí zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, jehož předmětem je uplatňování všech existujících režimů regionálních podpor od 31. prosince 2006, pokud tyto režimy nejsou od 1. ledna 2007 v souladu s návrhy vhodných opatření.
Od 1. ledna 2007 platí tato vhodná opatření:
1. Aniž je dotčen čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům ve znění nařízení (ES) č. 364/2004 a čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 2204/2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti, omezit časovou působnost všech stávajících regionálních režimů podpor, které mají být poskytnuty do 31. prosince 2006.
2. V případech, kdy režimy podpory v oblasti životního prostředí umožňují poskytnutí podpory investic do životního prostředí podle poznámky pod čarou č. 29 pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, změní členské státy příslušné režimy tak, aby mohla být podpora poskytnuta až po 31. prosinci 2006, pokud je v souladu s novou mapou regionální podpory platnou v den poskytnutí podpory.
3. Případně změní členské státy ostatní stávající režimy státní podpory tak, aby bylo možné poskytnout podobné regionální příplatky jako v případě podpory na vzdělávání, na výzkum a vývoj nebo na ochranu životního prostředí až po 31. prosinci 2006, a to v oblastech způsobilých pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo c) Smlouvy o ES v souladu s mapami regionální podpory schválenými Komisí a platnými v den poskytnutí podpory.
Rozhodnutí Komise je důsledkem chybějícího výslovného a bezpodmínečného souhlasu Německa s výše zmiňovanými návrhy.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do 10 pracovních dnů ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
Greffe State Aid and Directorate State Aid I – Unit G1
B-1049 Brussels
Č. faxu: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Spolkové republice Německo.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Am 21. Dezember 2005 nahm die Kommission die Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung für die Jahre 2007-2013 an.
2. Mit Schreiben vom 6. März 2006 (D(06)222) schlug die Kommission allen Mitgliedstaaten gemäß Artikel 88 Absatz 1 EG-Vertrag und dem Verfahren der Artikel 17 und 18 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 [1] folgende zweckdienlichen Maßnahmen vor:
(a) Unbeschadet des Artikels 10 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen, geändert durch Verordnung (EG) Nr. 364/2004, und Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 2204/2002 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Beschäftigungsbeihilfen befristen die Mitgliedstaaten die Anwendung aller bestehenden Regionalbeihilferegelungen auf Beihilfen, die bis zum 31. Dezember 2006 gewährt werden.
(b) Soweit Umweltschutzbeihilferegelungen die Gewährung regionaler Investitionsbeihilfen für Umweltinvestitionen gemäß Fußnote 29 des Gemeinschaftsrahmens für staatliche Umweltschutzbeihilfen gestatten, ändern die Mitgliedstaaten die einschlägigen Regelungen um sicherzustellen, dass Beihilfen nach dem 31. Dezember 2006 nur gewährt werden können, wenn sie in Einklang mit der neuen, zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung geltenden Fördergebietskarte stehen.
(c) Die Mitgliedstaaten ändern erforderlichenfalls andere bestehende Beihilferegelungen um sicherzustellen, dass etwaige Regionalzuschläge, wie sie für Ausbildungsbeihilfen, Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen oder Umweltschutzbeihilfen zulässig sind, nach dem 31. Dezember 2006 nur in Einklang mit den von der Kommission genehmigten und zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung geltenden Fördergebietskarte in Fördergebieten gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstaben a oder c gewährt werden können.
3. Die Regierung Ihres Landes wurde aufgefordert, den vorgeschlagenen zweckdienlichen Maßnahmen innerhalb eines Monats nach Erhalt des Schreibens ausdrücklich und vorbehaltlos zuzustimmen.
Mit Schreiben vom 27. April 2006 (D/53569) erinnerten die Kommissionsdienststellen Ihre Regierung an die Aufforderung und baten erneut darum, die Annahme der Maßnahmen — innerhalb von 10 Arbeitstagen — zu bestätigen.
Mai 2006, das bei der Kommission am 10. Mai 2006 unter Zeichen A/33589 registriert wurde, hat die Regierung Ihres Landes die zweckdienlichen Maßnahmen teilweise angenommen.
Die Annahme der unter Ziffer 2 Buchstaben b und c genannten Maßnahmen erfolgte vorbehaltlos, die Annahme der Maßnahmen unter Ziffer 2 Buchstabe a nur teilweise.
Insbesondere lehnte es Ihre Regierung ab, die zweckdienlichen Maßnahmen betreffend Regionalbeihilferegelungen für staatliche Bürgschaften, öffentliche Darlehen und öffentliche Beteiligungen anzunehmen.
Die Bundesregierung begründete ihre Ablehnung in erster Linie mit ihrer Sorge um die Ausgrenzung dieser Bürgschaften, Darlehen und Beteiligungen vom Anwendungsbereich des Entwurfs einer Freistellungsverordnung für regionale Investitionsbeihilfen.
Ferner erfolgte die Zustimmung zu den unter Ziffer 2 Buchstabe a genannten Maßnahmen in Bezug auf Regionalbeihilferegelungen für staatliche Bürgschaften, öffentliche Darlehen und öffentliche Beteiligungen in dem Verständnis, dass bestehende, aufgrund der Gruppenfreistellungsverordnungen für KMU und Beschäftigungsbeihilfen freigestellte Regionalbeihilferegelungen nach Ende des Jahres 2006 sechs Monate lang weiter angewendet werden können.
Gegenwärtig ist unklar, ob die Bundesregierung damit meint, dass die Geltungsdauer der für den Zeitraum 2004-2006 genehmigten Fördergebietskarte für diese unter die Gruppenfreistellungsverordnungen fallenden Regelungen um sechs Monate verlängert werden sollte.
Eine Verlängerung wäre mit der Entscheidung der Kommission von 6. März 2006 über zweckdienliche Maßnahmen nicht vereinbar.
Dort steht ausdrücklich, dass alle Beihilfen, die nach den Bestimmungen für das Auslaufen der Freistellungsverordnungen gewährt werden sollen, in Einklang mit der zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung geltenden Fördergebietskarte stehen müssen.
5. Für den Fall, dass Ihre Regierung die ausdrückliche und vorbehaltlose Annahme nicht bestätigt oder keine Antwort innerhalb der festgelegten Frist eingeht, kündigte die Kommission nach Artikel 19 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 die Einleitung des förmlichen Prüfverfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag an, und zwar in Bezug auf alle Regionalbeihilferegelungen, Umweltschutzbeihilferegelungen, die regionale Investitionsbeihilfen erlauben, und andere bestehende Beihilferegelungen, die Regionalzuschläge gestatten, sofern diese Regelungen ab 1. Januar 2007 nicht mit den vorgeschlagenen zweckdienlichen Maßnahmen in Einklang stehen.
6. Da Ihre Regierung den vorgeschlagenen Maßnahmen nicht ausdrücklich und vorbehaltlos zugestimmt hat, bezweifelt die Kommission aus nachstehenden Gründen, dass die bestehenden Regionalbeihilferegelungen ab 1. Januar 2007 noch mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind.
7. Die neuen Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung für die Jahre 2007-2013 unterscheiden sich wesentlich von den Leitlinien für Regionalbeihilfen aus dem Jahr 1998, insbesondere in Bezug auf die Förderfähigkeit von Gebieten, die Beihilfeintensitäten, die Definition der förderfähigen Ausgaben, den Anreiz zu Investitionen, große Investitionsvorhaben, Betriebsbeihilfen, Kumulierung und Transparenz.
Aufgrund der veränderten wirtschaftlichen und sozialen Umstände in der EU scheint es darüber hinaus erforderlich zu sein, die Rechtfertigung für alle Regionalbeihilferegelungen — einschl. sowohl Investitions- als auch Betriebsbeihilferegelungen — sowie ihre Wirksamkeit zu überprüfen.
Ferner ist es nach Auffassung der Kommission von wesentlicher Bedeutung, dass nach dem 31. Dezember 2006 überall in der EU dieselben Vorschriften für Regionalbeihilfen gelten.
Da alle anderen Mitgliedstaaten die Vorschläge der Kommission angenommen haben, besteht eindeutig die Gefahr einer Ungleichbehandlung, sollte die Regierung Ihres Landes weiter die derzeit gültigen Vorschriften anwenden.
9. Mangels klarer Erläuterungen von Seiten Ihrer Regierung zu den Gründen, aus denen sie die Vorschläge nur teilweise angenommen hat, ist die Kommission gemäß Artikel 19 Absatz 2 der Verfahrensverordnung aus den dargelegten Gründen und im Sinne der Gleichbehandlung aller Mitgliedstaaten weiterhin der Auffassung, dass die vorgeschlagenen zweckdienlichen Maßnahmen notwendig sind, um die Vereinbarkeit der fraglichen Beihilfe Regelungen mit dem Gemeinsamen Markt sicherzustellen.
10. Die Kommission hat daher beschlossen, in Bezug auf die Anwendung aller bestehenden (im Sinne von Artikel 1 Buchstabe b Verfahrensverordnung) Regionalbeihilferegelungen nach dem 31.12.2006 das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
SCHLUSSFOLGERUNG
11. Aus den vorstehenden Gründen fordert die Kommission die Regierung Ihres Landes im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, binnen 10 Arbeitstagen nach Erhalt dieses Schreibens Stellung zu nehmen.
Die Kommission bedauert, dass diese Frist nicht verlängert werden kann.
In Anbetracht der vorausgegangenen Zusammenarbeit und Konsultation und zur Umsetzung eines effizienten Regelwerks für den Zeitraum nach 2007 hält die Kommission die Frist für angemessen.
12. Die Kommission macht Ihre Regierung darauf aufmerksam, dass sie alle Betroffenen durch Veröffentlichung dieses Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird.
Außerdem wird sie die Betroffenen in EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren.
Alle Betroffenen können dann innerhalb von 10 Arbeitstagen nach dem Datum der Veröffentlichung eine Stellungnahme abgeben."
[1] ABl.
L 83 vom 27.3.1999, S. 1.
--------------------------------------------------
Sdělení o úpravě některých částek stanovených směrnicemi o životním a neživotním pojištění podle inflace
(2006/C 194/07)
Podle článku 30 směrnice 2002/83/ES [1] o životním pojištění byla v roce 2005 přezkoumána částka stanovená v eurech v čl. 29 odst.
2 tak, aby se zohlednily změny evropského indexu spotřebitelských cen pro všechny členské státy, který zveřejňuje Eurostat.
V důsledku přezkumu se částka stanovená v eurech zvyšuje z 3000000 EUR na 3200000 EUR. Útvary Komise informovaly Evropský parlament a Radu o přezkumu a o výsledné částce po úpravě.
Podle článku 17a směrnice 73/239/EHS [2] o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu ve znění směrnice 2002/13/ES [3] byly v roce 2005 přezkoumány částky stanovené v eurech v čl. 16a odst. 3 a 4 a v čl. 17 odst. 2 tak, aby se zohlednily změny evropského indexu spotřebitelských cen pro všechny členské státy, který zveřejňuje Eurostat. V důsledku přezkumu se částka stanovená v eurech v čl. 16a odst. 3 zvyšuje z 50000000 EUR na 53100000 EUR. Částka stanovená v eurech v čl. 16a odst. 4 se zvyšuje z 35000000 EUR na 37200000 EUR. Částky stanovené v eurech v čl. 17 odst. 2 se zvyšují z 2000000 EUR na 2200000 EUR a z 3000000 EUR na 3200000 EUR. Útvary Komise informovaly Evropský parlament a Radu o přezkumu a o výsledných částkách po úpravě.
[1] Úř. věst.
L 345, 19.12.2002, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 228, 16.8.1973, s. 3.
[3] Úř. věst.
L 77, 20.3.2002, s. 17.
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 196/02)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Kumarin _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 769/2002 (Úř. věst. L 123, 9.5.2002, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1854/2003 (Úř. věst. L 272, 23.10.2003, s. 1) a rozšířené na dovozy odesílané z Indie nebo Thajska nařízením Rady (ES) č. 2272/2004 (Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 18). _BAR_ 10. 5. 2007 _BAR_
Indie _BAR_ Závazek _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2005/3/ES (Úř. věst.
L 1, 4.1.2005, s. 15). _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Telefax : (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Francie
Státní podpora C 15/2006 (ex N 291/2000) – Pilkington/Interpane
Následná kontrola v rámci víceodvětvového rámce pro rok 1998
Výzva k předložení připomínek v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 196/03)
(Text s EHP závažností)
Dopisem ze dne 26. dubna 2006 uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise francouzské vládě své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany jsou vyzvány, aby do jednoho měsíce od uveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu předložily připomínky na tuto adresu:
Commission européenne
Direction générale de la Concurrence
Greffe Aides d'Etat
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny francouzské vládě.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
Ve věci N 291/2000 Komise schválila dne 17. srpna 2000 (pod číslem SG(2000) D/10624) [1] míru podpory oznámené v souladu s pokyny víceodvětvového rámce regionální podpory velkých investičních projektů [2] (dále jen "rámec 1998") ve prospěch dvou akciových společností založených podle francouzského práva, které společně náleží dvěma sklářským skupinám Pilkington France SAS a Interpane Glass Coating France SAS.
V rámci následné kontroly řádného provádění rozhodnutí učiněných v "rámci 1998" (bod 6.4) vyšlo najevo, že rozhodnutí Komise ze dne 17. srpna 2000 obsahuje nesprávné informace dodané francouzskými orgány.
Odkazuje se na dopis členskému státu, který byl připojen za účelem podrobného popisu změn, kterými projekt prošel.
Koeficienty odpovídající faktorům "poměr kapitál/zaměstnanost" a "regionální dopad" byly upraveny: poměr kapitál/zaměstnanost je ve výši 900, což je koeficient 0,7 namísto předpokládaného koeficientu 0,8 a koeficient regionálního dopadu je 1,1 namísto 1,2. Úpravy projektu nevedou k úpravám způsobu výpočtu koeficientu hospodářské soutěže.
Přepočítaná maximální míra přijatelné podpory je tedy 15 % x 0,85 x 0,7 x 1,1 = 9,82 %, zatímco v původním projektu byla ve výši 12,24 %.
Francouzské orgány tvrdí, že částka nominální podpory byla podhodnocena z důvodu chyby při odhadu osvobození od daně z podnikání.
Čistý grantový ekvivalent (ČGE) byl nadhodnocený, protože v oznámení byl dopad daňového zatížení zohledněn jen u dvou složek celkové podpory (PAT a FEDER).
Kromě toho by při výpočtu bylo rovněž použito koeficientu ČGE pro běžnou investici, který se počítá z běžného rozdělení základu podpory.
Jelikož projekt byl dokončen v březnu 2005, lze nyní určit přesnou hodnotu ČGE. Francouzské orgány proto nyní uvádějí, že se dosáhne ČGE ve výši 14,65 milionu EUR pro nominální podporu ve výši 23,09 milionu EUR.
Vyplacené veřejné podpory dosahují 17,89 milionu EUR hrubého grantového ekvivalentu.
Celková aktualizovaná výše čisté podpory je 11,98 milionu EUR, což je míra podpory ve výši 11,98 %/149,97 = 7,99 %.
Pokud Komise schválí poslední částku, zbývá ještě vyplatit 5,19 milionu EUR.
Celková výše podpory by tedy byla 23,09 milionu EUR v nominální hodnotě a 14,65 milionu EUR v čisté aktualizované hodnotě.
Podle francouzských orgánů by tedy míra podpory projektu společností Pilkington/Interpane dosáhla 14,65 %/149,97 = 9,77 % ČGE, což je stále pod úrovní maximálně přijatelné míry podpory (9,82 %).
Francouzské orgány vysvětlují snížení počtu vytvořených pracovních míst vývojem na trhu a potřebou nové kalibrace průmyslového projektu s cílem zohlednit situaci na trhu s vícevrstvým sklem.
ZÁVĚR
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a v souladu s prováděním postupu podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla čl. 88 (dříve článek 93) Smlouvy o ES [3], vyzvala Komise v rámci postupu podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES francouzskou vládu, aby předložila své připomínky a aby poskytla veškeré informace potřebné pro posouzení tohoto projektu a zejména aby stanovila, zda míra podpory byla správně stanovena:
- spojitost mezi chybou ve výpočtu osvobození od daně z podnikání a výpočtem čistého grantového ekvivalentu;
- původ chyby ve výpočtu osvobození od daně;
- podrobné údaje o výpočtu částky osvobození od daně z podnikání.
ZNĚNÍ DOPISU
"Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer le Gouvernement français qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé, conformément à l'article 9 du Règlement du Conseil (CE) No 659/1999 du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 88 (ancien article 93) du traité CE [4] (ci-après "règlement de procédure"), d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
1. PROCÉDURE
Dans l'affaire N 291/2000, la Commission a approuvé le 17 août 2000 (sous la référence SG(2000) D/10624; ci-après la "Décision de 2000") [5], l'intensité de l'aide notifiée conformément aux dispositions de l'encadrement multisectoriel des aides à finalité régionale en faveur de grands projets d'investissement [6] (ci-après "EMS 1998") en faveur de deux sociétés anonymes de droit français appartenant conjointement aux deux groupes verriers Pilkington France SAS et Interpane Glass Coating France SAS.
Dans le cadre du contrôle a posteriori de l'application correcte des décisions prises dans le cadre de l'EMS 1998 (point 6.4) et conformément à la Décision de 2000, les autorités françaises, en coopération avec l'entreprise bénéficiaire de l'aide, doivent communiquer un rapport annuel sur le projet.
Des rapports annuels ont été communiqués par la France les 17 octobre 2002, 18 août 2003, et 31 août 2004.
Par lettre du 13 janvier 2005, enregistrée le même jour sous la référence A/30447, et par lettre du 13 juin 2005, enregistrée le 14 juin 2005 sous la référence A/34734, les autorités françaises ont informé la Commission que les informations fournies dans la notification qui a abouti à la Décision de 2000 n'étaient pas correctes, notamment en ce qui concerne le calcul du montant d'exonération de la taxe professionnelle, et ont demandé à la Commission de modifier la Décision de 2000.
Par lettre du 6 mars 2006 (D/57979), conformément à l'article 9 du Règlement du Conseil (CE) No 659/1999 du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 88 (ancien article 93) du traité CE [7] (ci-après "règlement de procédure"), la Commission a invité les autorités françaises à soumettre leurs observations concernant son intention de révoquer la Décision de 2000.
Les autorités françaises ont soumis leurs observations par courrier électronique du 16 mars 2006, enregistré le 17 mars 2006 (A/32057).
2. DESCRIPTION
Pour la description du projet, la Commission ne peut que renvoyer à la Décision de 2000 qui reste pour le moment d'application.
Toutefois, la Commission rappellera ci-après les principaux éléments nécessaires à la compréhension du présent cas.
2.1.
Le projet
Le 22 mai 2000, les autorités françaises ont notifié en vertu de l'EMS 1998 une aide en faveur de deux sociétés anonymes de droit français (sociétés par actions simplifiées) appartenant conjointement aux deux groupes verriers et qui ont pour raisons sociales respectives PILKINGTON GLASS France SAS et INTERPANE GLASS COATING France SAS (ci-après "PGF/IGCF").
Le projet visait la construction d'une usine de verre plat intégrée comprenant à la fois des activités de production initiale, de traitement et de transformation du verre à Freyming-Merlebach (Lorraine — France).
La zone d'emploi de Freyming-Merlebach est une zone assistée au sens de l'article 87, paragraphe 3, lettre c), du traité CE dans laquelle l'intensité d'aides publiques à l'investissement peut atteindre 15 % ESN.
L'investissement total s'élevait à 182,21 millions d'euros, dont 164,7 millions d'euros de dépenses éligibles.
Le montant nominal de l'aide envisagée était de 21,02 millions d'euros, correspondant à un équivalent subvention brut de 20,78 millions d'euros.
L'intensité de l'aide était de 10,3 % d'équivalent subvention net (ESN).
Il était envisagé de créer en trois ans 245 emplois directs et 260 emplois indirects.
La production devait démarrer à la fin du premier semestre 2001 avec un plein régime de production après 5 ans de fonctionnement, soit en 2006-2007.
2.2.
Le produit et le marché en cause
Le verre plat (float glass) peut être utilisé pour fabriquer des vitrages pour le bâtiment et pour les véhicules.
L'usine en projet est configurée pour produire du verre pour l'industrie du bâtiment.
Comme cela ressort de la Décision de 2000, la Commission a considéré qu'une distinction devait être effectuée entre l'évolution du verre flotté (raw float glass) et l'évolution des produits intermédiaires, tels que le verre feuilleté (laminated glass) ou le verre à couches (coated glass) qui sont sujets à un traitement ultérieur pour un usage final en application architecturale ou pour la construction (architectural or building glass).
A cet égard, la Commission a considéré que le marché du verre flotté est en déclin dans le sens de l'EMS 1998 et que le marché des produits intermédiaires n'est pas en déclin.
La Commission a défini le marché géographique en cause comme l'EEE.
2.3.
Les nouvelles informations communiquées par les autorités françaises
Par lettre du 13 janvier 2005, les autorités françaises ont informé la Commission que le projet avait été modifié.
Les modifications apportées au projet sont les suivantes: le total des investissements s'élève désormais à 158,5 millions d'euros (149,97 millions d'euros en valeur actualisée nette).
Le projet a pris fin en mars 2005 et les investissements ont été entièrement réalisés.
En mars 2005, le nombre d'emplois directs créés est de 176 et le nombre d'emplois indirects créés est de 150.
Selon la lettre du 13 janvier 2005, les aides publiques versées s'élèvent à 17,89 millions d'euros.
Cette somme correspond au montant d'aide avant impôt, il s'agit donc d'un équivalent subvention brut.
Le volume des aides d'Etat envisagées est constitué de plusieurs mesures qui, soit dépendent de différents régimes d'aides autorisés, soit sont des aides ad hoc individuelles.
Pour le détail des mesures il est fait référence à la Décision de 2000.
En ce qui concerne l'exonération sur cinq ans de la taxe professionnelle, il est rappelé que celle-ci résulte des articles 1464 B et 1465 du Code Général des Impôts (CGI), l'arrêté du 16 décembre 1993, l'arrêté du 24 novembre 1980 et les décrets 86/225, 80/921 et 80/922.
Dans leur lettre du 13 janvier 2005, les autorités françaises précisent que l'exonération de taxe professionnelle a été initialement sous-estimée et qu'il reste encore 4,14 millions d'euros à verser par l'Etat français, représentant le reliquat d'exonération de taxe professionnelle.
Les autorités françaises n'ont pas fourni le détail du calcul de ce montant (démontrant que dans le cas d'espèce le coût des investissements ainsi que les coûts des emplois permanents créés étaient bien pris comme assiette pour le calcul de l'exonération).
Par conséquent, il n'est pas possible pour la Commission de déterminer si cette aide peut être considérée comme une aide à l'investissement dans le sens des Lignes directrices concernant les aides à finalité régionale [8].
Le reliquat d'exemption de taxe professionnelle de 4,14 millions d'euros fait partie des 5,19 millions d'euros qui restent à verser par l'Etat français au projet et qui représentent la dernière tranche pour laquelle une autorisation préalable de la Commission est nécessaire, conformément au point 6.2 de l'EMS 1998 et à la Décision de 2000 qui prévoient que la dernière tranche importante de l'aide (par exemple 25 %) ne sera versée que lorsque les autorités françaises auront vérifié que le projet d'investissement est mis en œuvre par les entreprises conformément à la décision de la Commission.
2.4.
Règles applicables
L'article 9 du règlement de procédure dispose que: "la Commission peut révoquer une décision […] après avoir donné à l'Etat membre concerné la possibilité de présenter ses observations, dans le cas où cette décision reposait sur des informations inexactes transmises au cours de la procédure et d'une importance déterminante pour la décision.
Avant de révoquer une décision et de prendre une nouvelle décision, la Commission ouvre la procédure formelle d'examen conformément à l'article 4, paragraphe 4.".
2.5.
Observations soumises par les autorités françaises
Dans leur courrier du 16 mars 2006, les autorités françaises considèrent que les éléments à prendre en compte tant au niveau industriel qu'au niveau des aides n'impliquent pas un bouleversement substantiel de l'économie de la Décision de 2000 et qu'une nouvelle décision sur ce dossier aura un impact limité sur son évolution.
Toutefois, les autorités françaises déclarent accepter la procédure telle que définie à l'article 9 du règlement de procédure qui impose à la Commission une révocation initiale et l'adoption d'une nouvelle décision tenant compte des informations corrigées qui lui ont été transmises, après l'ouverture formelle de procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
3. ÉVALUATION
Dans le cas d'espèce, il apparaît que la Décision de 2000 est basée sur des informations incorrectes qui ont été fournies par les autorités françaises.
3.1.
Détermination de l'intensité d'aide maximale admise
Les nouveaux éléments d'information fournis par les autorités françaises, donnent lieu à une nouvelle intensité d'aide maximale admissible [9].
Les coefficients correspondant aux facteurs "ratio capital/travail" et "impact régional" sont modifiés comme suit:
- Facteur "ratio capital/travail": le montant nominal de l'investissement éligible est de 158,5 millions d'euros.
Le nombre d'emplois directs créé est de 176 à terme.
Le ratio capital/travail est donc de 900, soit un coefficient de 0,7 au lieu de 0,8 initialement prévu.
- Facteur "impact régional": le nombre d'emplois indirects (150) représente 85 % des emplois directs.
Le coefficient est donc de 1,1 au lieu de 1,2 initialement prévu.
Les modifications apportées au projet n'aboutissent pas par contre à une modification des modalités de calcul du facteur "état de la concurrence".
Pour le détail de ce calcul, il est fait référence à la Décision de 2000.
Ce coefficient est de 0,85.
L'intensité maximale revue de l'aide admissible est donc de 15 % x 0,85 x 0,7 x 1,1 = 9,82 %, alors qu'elle était de 12,24 % dans le projet initial.
3.2.
Détermination du montant et de l'intensité de l'aide
Les autorités françaises prétendent que le montant de l'aide nominal a été sous-évalué suite à une erreur sur l'estimation initiale de l'exonération de taxe professionnelle.
L'équivalent subvention net aurait quant à lui été surévalué, car dans la notification, l'impact de la fiscalité n'a été pris en compte que sur deux composantes de l'aide totale: la PAT et le FEDER.
Par ailleurs, le calcul aurait été effectué en appliquant par commodité le coefficient ESN d'un investissement standard, calculé à partir d'une répartition type de l'assiette de l'aide (5 % terrain, 50 % bâtiment, 45 % équipement).
Le projet s'étant achevé en mars 2005, il est possible aujourd'hui de déterminer la valeur exacte de l'équivalent subvention net, en tenant compte du calendrier réel de versement des aides et de la répartition constatée de l'investissement.
En suivant la méthode décrite à l'annexe I des Lignes directrices concernant les aides d'État à finalité régionale, les autorités françaises font valoir que l'on aboutirait à un équivalent subvention net de 14,65 millions d'euros pour une aide nominale de 23,09 millions d'euros.
Les aides publiques versées s'élèvent à 15,75 millions d'euros, auxquels il faut ajouter 2,14 millions d'euros de taxe professionnelle, soit un total de 17,89 millions d'euros.
Cette somme correspond au montant d'aide avant impôt, il s'agit donc d'un équivalent subvention brut.
L'aide actualisée nette au total est donc de 11,98 millions d'euros, soit un taux d'aide de 11,98 %/149,97 = 7,99 %.
Sous réserve de l'accord de la Commission sur la dernière tranche, il resterait encore à verser 5,19 millions d'euros, dont 4,14 millions d'euros représentent le reliquat d'exonération de taxe professionnelle, tel que recalculé pour corriger la sous-estimation initiale.
Au final, l'aide totale serait donc de 23,09 millions d'euros en valeur nominale et de 14,65 millions d'euros en valeur actualisée nette.
Selon les autorités françaises, l'intensité des aides au projet Pilkington/Interpane s'établirait donc à 14,65 %/149,97 = 9,77 % ESN, ce qui est inférieur à l'intensité maximale admissible recalculée pour tenir compte de l'évolution des paramètres du projet (9,82 %).
Le tableau suivant résume les modifications:
_BAR_ Projet notifié et approuvé _BAR_ Projet modifié _BAR_
Coûts éligibles _BAR_ 164,7 mio EUR _BAR_ 158,5 mio EUR (149,97 en valeur actualisée nette) _BAR_
Nombre d'emplois directs créés _BAR_ 245 _BAR_ 176 _BAR_
Facteur Capital/travail _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,7 _BAR_
Nombre d'emplois indirects créés _BAR_ 260 _BAR_ 150 _BAR_
Facteur "impact régional" _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,1 _BAR_
Montant d'aide _BAR_ 21,02 mio EUR (20 mio EUR ESN) _BAR_ 23,09 mio EUR (14,65 mio EUR ESN) _BAR_
Intensité d'aide appliquée _BAR_ 10,3 NGE _BAR_ 9,77 NGE _BAR_
Intensité d'aide maximale _BAR_ 12,24 NGE _BAR_ 9,82 NGE _BAR_
3.3.
Application de l'encadrement multisectoriel
La Commission considère que le présent projet tombe dans le champ d'application de l'encadrement multisectoriel et doit être examiné à la lumière dudit encadrement.
Les autorités françaises justifient la réduction du nombre d'emplois créés par l'évolution du marché et la nécessité d'un recalibrage du projet industriel pour tenir compte de la réalité du marché du verre à couches.
L'évolution de la réglementation française relative à l'utilisation du verre à couches de haute qualité pour la protection thermique, plus restrictive que ce qui avait été anticipé à la fin des années 1990 a induit une forte révision à la baisse du marché.
La réaction de Pilkington/Interpane a été de retarder une partie des investissements et créations d'emplois dans un premier temps, puis d'envisager une révision à la baisse de l'ampleur du projet initial.
La Commission rappelle qu'aucune des entreprises participant au projet en cause ne détenait, au moment de la notification du projet, une part de marché élevée au sens du point 3.6 de l'encadrement multisectoriel (voir la Décision de 2000).
La Commission considère que les éléments nouveaux ne remettent pas en cause son appréciation globale du marché et de son évolution contenue dans sa Décision de 2000.
Néanmoins, la Commission ne dispose pas pour autant des informations pertinentes pour apprécier si l'intensité de l'aide a été correctement calculée, en particulier:
- le lien établi par les autorités françaises entre l'erreur de calcul de l'exemption de taxe professionnelle et le calcul de l'équivalent subvention net;
- l'origine de l'erreur de calcul de l'exemption de taxe professionnelle aboutissant à une sous-estimation de cette exemption d'un montant important de 4,14 millions d'euros;
- le détail du calcul du montant de l'exonération de la taxe professionnelle, démontrant que dans le cas d'espèce le coût des investissements ainsi que les coûts des emplois permanents créés étaient bien pris comme assiette pour le calcul de l'exonération.
La Commission est d'avis qu'il ne suffit donc pas d'apporter des modifications à la Décision de 2000 du type "corrigendum" pour des erreurs de frappe.
En réalité, la Décision de 2000 est basée sur des informations incorrectes transmises par les autorités françaises.
Dès lors, la Commission est tenue de révoquer la Décision de 2000 conformément à l'article 9 du règlement de procédure.
En vertu de cet article et pour être en mesure d'adopter une nouvelle décision, la Commission doit ouvrir la procédure formelle d'examen.
Cette ouverture constitue un élément de procédure que la Commission se doit de suivre, indépendamment du fait qu'elle pourrait finalement ne plus avoir de doutes quant à la compatibilité de l'aide en cause avec le marché commun.
4. DÉCISION
Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission invite les autorités françaises, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter leurs observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de ce projet d'aides dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.
Elle invite les autorités françaises à transmettre immédiatement une copie de cette lettre aux bénéficiaires potentiels de l'aide.
Par la présente, la Commission avise le Gouvernement français qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une notice dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication."
[1] Úř. věst.
C 293, 14.10.2000, s. 7.
[2] Úř. věst C 107, 7.4.1998, s. 7.
[3] Úř. věst.
L 83, 27.3.1999, s. 1.
[4] JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.
[5] JO C 293 du 14.10.2000, p. 7.
[6] JO C 107 du 7.4.1998, p. 9.
[7] JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.
[8] JO C 74 du 10.3.1998, p. 9.
[9] Cf. point 3.10 de l'EMS 1998.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Belgie
Státní podpora C 27/06 (ex NN 22/2004) – Režim podpory pro výzkum a rozvoj v leteckém odvětví
Výzva k předložení připomínek v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 196/04)
(Text s EHP závažností)
Dopisem ze dne 22. června 2006 uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany jsou vyzvány, aby do jednoho měsíce od uveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu předložily připomínky na tuto adresu:
Commission européenne
Direction générale de la Concurrence
Greffe Aides d'Etat
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Belgii.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
1. POSTUP A POPIS PODPORY
Belgie oznámila Komisi režim podpory pro výzkum a rozvoj v leteckém odvětví dopisem ze dne 13. února 2004, který Komise zaevidovala dne 18. února 2004.
Cílem režimu podpory je posílit technologickou způsobilost belgických podniků, které se účastní programu pro rozvoj civilního letectví.
Podpora je přidělována v podobě vratných záloh odpovídajících nejvýše 75 % (základ ve výši 60 % navýšený o použitelné bonusy, které v každém případě dosahují nejvýše 75 %) nákladů na průmyslový výzkum ve smyslu přílohy 1 rámce Společenství pro státní podpory pro výzkum a vývoj [1] ("rámec pro výzkum a vývoj"), plus nejvýše 50 % (základ ve výši 40 % navýšený o použitelné bonusy, které v každém případě dosahují nejvýše 50 %) nákladů na předkonkurenční vývoj ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj.
Celkový rozpočet podpory činí 195038000 EUR.
Rozhodnutí o poskytnutí podpory přijala belgická vláda dne 1. prosince 2000.
Podpora je poskytována federální vládou podle dohody uzavřené dne 20. listopadu 2001 s regiony. Má podobu vratných záloh, které vláda vyplácela podnikům v období 2002 až 2006.
Režim nestanoví žádnou doložku pro zrušení vyplácení záloh, dokud nebude podle pravidel Společenství pro státní podpory posouzen Komisí.
Záloha má být vrácena v závislosti na úspěchu programu prostřednictvím úhrady státu spojené s uvedení na trh příslušných produktů anebo technologií.
Veškeré úhrady končí, jakmile je vrácena hlavní část zálohy.
Státu se nevyplácejí žádné úroky.
2. VYHODNOCENÍ
Komise se v první řadě domnívá, že podpora má být klasifikována jako neoznámená, protože režim byl zaveden dříve, než ho schválila Komise.
Komise posuzovala podporu s ohledem na rámec pro výzkum a vývoj a na základě toho vyslovila pochybnosti ohledně částky zálohy v souvislosti se způsobem, jakým má být vrácena.
Komise při provádění bodu 5.6 rámce pro výzkum a vývoj, který stanoví pravidla pro autorizaci vratných záloh tohoto typu, důsledně využívá přístup, kdy se v případě úspěchu programu zálohy vrací i s úroky.
V této souvislosti Komise schvaluje, aby základ zálohy dosáhl v případě činností souvisejících s předkonkurenčním vývojem 40 % a v případě činností souvisejících s průmyslovým výzkumem 60 % (s možným navýšením o bonusy podle bodu 5.10 rámce).
V daném případě však Belgie uplatňuje příznivé sazby, přičemž podnikům přijímajícím podporu umožňuje neplatit úroky, což se přičítá k výhodám, jichž se jim dostává.
Celkové podmínky jsou tedy pro podniky přijímající podporu příznivější než podmínky obvykle přiznávané Komisí.
V souladu s tím Komise pochybuje, zda podpora může být schválena.
3. ZÁVĚR
Vzhledem k uvedeným skutečnostem a v rámci postupu podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES Komise vyzývá Belgii, aby předložila své připomínky a poskytla veškeré informace užitečné pro vyhodnocení tohoto režimu podpory.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být po příjemci požadováno vrácení jakékoli protiprávní podpory.
ZNĚNÍ DOPISU
"Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par les autorités belges sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
1. PROCÉDURE
(1) Par courrier daté du 13 février 2004, enregistré par la Commission le 18 février 2004, les autorités belges ont notifié un régime d'aide à la recherche et au développement ("R&D") dans le secteur de l'aéronautique (ci-après "le régime").
(2) Par courrier réf.
D/57170 du 7 octobre 2004, la Commission a indiqué à la Belgique qu'elle considérait le régime comme une aide non notifiée, enregistrée au registre des aides NN, et a demandé à la Belgique des informations complémentaires sur ce régime.
Les autorités belges ont transmis ces informations par courrier daté du 23 décembre 2004, enregistré par la Commission le 3 janvier 2005.
(3) Par courrier réf.
D/50593 du 20 janvier 2005, la Commission a demandé à la Belgique des informations complémentaires sur le régime.
Les autorités belges ont transmis ces informations par courrier daté du 1er juillet 2005, enregistré par la Commission le 5 juillet 2005.
(4) Une réunion à propos de ce régime d'aide a eu lieu entre les autorités belges et les représentants de la Commission le 20 octobre 2005.
2. DESCRIPTION DU RÉGIME
(5) Le Conseil des Ministres du 1er décembre 2000 a décidé d'octroyer des aides pour le financement d'un régime d'aide à la recherche et au développement dans le secteur de l'aéronautique.
L'aide est octroyée par l'Etat fédéral selon un accord conclu le 20 novembre 2001 entre l'Etat et les Régions.
2.1.
Objectif du régime
(6) L'objectif du régime est de renforcer les capacités technologiques des entreprises belges du secteur de l'aéronautique participant à un programme de développement d'avion civil, ainsi que de maintenir et de développer l'emploi dans ce secteur.
Les autorités belges estiment que le régime pourra engendrer la création de 2500 à 3000 nouveaux emplois dans les 20 prochaines années.
2.2.
Base légale du régime
(7) Les aides sont octroyées sur la base de la loi budgétaire (Loi concernant le premier ajustement du budget général des dépenses de l'année budgétaire 2001 — Loi du 27 juillet 2001, Moniteur belge du 14 mai 2002).
2.3.
Instrument et intensité de l'aide
(8) L'intervention de l'Etat belge consiste en un support dans les coûts de recherche industrielle au sens de l'annexe I de l'encadrement communautaire des aides d'Etat à la recherche et au développement [2] ("l'encadrement R&D"), et dans les coûts de développement préconcurrentiel au sens de l'encadrement R&D.
(9) L'aide est attribuée sous la forme d'avances remboursables sur la base de paiements à l'Etat indexés sur la commercialisation des produits ou des technologies concernés, correspondant à maximum 75 % (base de 60 %, majorée d'éventuels boni mais ne pouvant jamais excéder 75 %) des coûts de recherche industrielle plus maximum 50 % (base de 40 %, majoré d'éventuels boni mais ne pouvant jamais excéder 50 %) des coûts de développement préconcurrentiel.
(10) L'avance est remboursée selon un principe prévoyant le paiement d'une contribution sur le chiffre d'affaires généré par le projet et visant le remboursement complet de l'avance.
Le modèle type de convention à conclure entre l'Etat belge et l'entreprise bénéficiaire prévoit que la société concernée n'aura en aucune circonstance à rembourser des intérêts sur la somme avancée.
Les remboursements cessent lorsque le principal de l'avance a été remboursé.
2.4.
Budget et durée du régime
(11) Dans le cadre de ce régime, des aides peuvent être payées par l'Etat aux entreprises bénéficiaires entre 2002 et 2006.
Le budget global de 195038000 d'euros ne fait pas de distinction entre la recherche industrielle et le développement préconcurrentiel.
La répartition du budget prévue dans la décision du Conseil des Ministres du 1er décembre 2000 est la suivante: 112457000 euros pour les cellulistes, 41307000 euros pour les équipementiers, et 41274000 euros pour le motoriste.
2.5.
Bénéficiaires du régime
(12) Le régime est ouvert aux entreprises établies en Belgique partenaires ou sous-traitants des fournisseurs du moteur ou des équipements destinés à un programme de développement d'avion civil.
Ces entreprises doivent disposer d'une technologie susceptible de susciter l'intérêt du constructeur ou de ses partenaires en vue de son application pour le type d'avion concerné.
(13) Le nombre de bénéficiaires du régime est estimé à 10. Les autorités belges ont soumis une liste de projets sélectionnés dans le cadre de ce régime.
Cette liste mentionne en particulier la société Techspace Aero pour la réalisation de la partie basse pression du moteur GP7000/7200 (ce projet fait l'objet d'une notification individuelle en application du point 4.7 de l'encadrement R&D; ladite mesure fait l'objet d'une procédure d'analyse par la Commission séparée, portant le numéro d'aide NN 23/2004).
(14) Dans le cadre de l'enveloppe budgétaire allouée par le gouvernement le 1er décembre 2000, d'autres dossiers de financement sont en cours d'examen.
2.6.
Coûts éligibles
(15) Les coûts de recherche industrielle et de développement préconcurrentiel admissibles sont ceux directement liés au projet, à l'exclusion de tous les coûts commerciaux et/ou de marketing nécessaires pour obtenir des contrats, à condition qu'ils soient encourus après le 1er décembre 2000, qu'ils soient justifiés par l'entreprise, contrôles et acceptés par l'Etat fédéral, et qu'ils soient nécessaires à l'exécution des tâches de recherche industrielle (ou de développement préconcurrentiel) telles que définies ci-dessus.
Les coûts admissibles doivent répondre aux définitions de l'annexe II de l'encadrement R&D et sont ventilés selon les chapitres de coûts suivants:
- dépenses de personnel (chercheurs, techniciens et autres personnels d'appui employés exclusivement pour l'activité de recherche), qui sont calculées en multipliant le nombre d'heures prestées par le coût horaire complet justifié par l'entreprise et contrôlé par l'Etat;
- coûts des instruments, du matériel et des terrains locaux utilisés exclusivement et de manière permanente (sauf en cas de cession sur une base commerciale) pour l'activité de recherche;
- coûts des services de consultants et des services équivalents utilisés exclusivement pour l'activité de recherche, y compris la recherche, les connaissances techniques, les brevets, etc. achetés auprès de sources extérieures;
- frais généraux additionnels supportés directement du fait de l'activité de recherche;
- autres frais d'exploitation (par exemple coûts des matériaux, fournitures et produits similaires) supportés directement du fait de l'activité de recherche.
(16) Les coûts de certification sont exclus des aides.
2.7.
Effet incitatif de l'aide
(17) Le régime prévoit le respect des conditions de nécessité et d'effet incitatif de l'aide.
Tout projet éligible doit comporter un degré de risque technique et/ou financier qui empêche le financement complet par l'entreprise qui demande l'aide.
L'entreprise requérante doit introduire un dossier technique et financier complet avant l'octroi éventuel de l'aide.
Tout dossier fera l'objet d'une analyse individuelle par les services du ministre compétent pour l'économie et la politique scientifique.
Les autorités belges s'engagent à vérifier également l'effet incitatif de l'aide sur la base d'enquêtes auprès des firmes bénéficiaires et de démontrer l'effet incitatif dans des rapports annuels à la Commission.
2.8.
Cumulation
(18) Les autorités belges s'engagent à respecter les règles de cumulation et de limiter l'intensité de l'aide aux maxima prévus dans l'encadrement R&D. Aucune autre aide publique que celle de l'Etat fédéral ne sera accordée pour le même projet.
2.9.
Notification individuelle de grands projets
(19) Les autorités belges s'engagent à respecter les règles de l'encadrement R&D. Elles ont notifié un projet individuel en faveur de la société Techspace Aero (numéro d'aide NN 23/2004).
3. ANALYSE
3.1.
Sur l'existence de l'aide
(20) Les avances sont attribuées sur les fonds de l'Etat fédéral belge.
Le régime confère un avantage à certaines entreprises d'un segment particulier du secteur aéronautique.
Les avances ne sont remboursées qu'en cas de succès commercial du produit faisant l'objet de la recherche et leurs modalités de remboursement ne prévoient le paiement d'aucun intérêt.
Cela constitue un avantage par rapport à des prêts selon des conditions de marché.
Enfin, le régime est susceptible de fausser la concurrence et d'affecter les échanges entre Etats membres, vu que des entreprises d'autres Etats membres sont actives dans ce secteur (e.a.
MTU en Allemagne, ITP en Espagne, Avio en Italie, Volvo-Aero en Suède ou Rolls-Royce au Royaume-Uni).
(21) La mesure remplit donc les quatre critères cumulatifs constitutifs d'une aide d'Etat au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.
3.2.
Sur l'illégalité de l'aide
(22) Les aides sont attribuées sur la base d'un accord conclu le 20 novembre 2001 entre l'Etat et les Régions.
Chaque aide individuelle fait l'objet d'une convention entre l'Etat et l'entreprise bénéficiaire, dont les autorités belges ont fourni un modèle à la Commission.
(23) Les conventions ne prévoient pas de clause suspensive au versement des avances relative à leur analyse par la Commission au titre des règles communautaires concernant les aides d'Etat.
De plus, au moins une de ces conventions a déjà été signée le 1.10.2003 [3].
(24) Les autorités belges indiquent l'existence d'une clause selon laquelle toute modification imposée par la Commission au titre des règles concernant les aides d'Etat devrait être mise en œuvre.
Ainsi, par exemple, dans le cas où la Commission déclarerait une partie de l'avance incompatible avec le marché commun, cette clause conduirait au remboursement de ladite partie.
(25) La Commission note que cette clause n'apparaît pas dans le modèle de convention qui lui a été communiqué.
Elle ne peut donc évaluer avec précision quelles seraient les modalités d'un tel remboursement, et en particulier si elles comprennent le paiement d'intérêts.
(26) En tout état de cause, même dans l'hypothèse où la clause comprendrait le paiement d'intérêts, la Commission note qu'elle ne contiendrait aucun effet allant au-delà des conséquences normales d'une déclaration d'incompatibilité totale ou partielle d'une aide par la Commission.
En effet, une éventuelle déclaration d'incompatibilité a précisément pour but le remboursement des montants incompatibles.
La clause n'a donc pas du tout un effet suspensif, effet destiné à prévenir précisément le besoin d'un tel remboursement.
Elle ne peut donc pas être considérée comme une clause suspendant la mise à exécution des aides.
(27) Le régime ayant déjà été mis en œuvre au moins une fois, et ses modalités de mise en œuvre n'incluant pas de clause suspensive suffisante, le régime doit donc être considéré comme illégal au sens de l'article premier, lettre b), et f), du Règlement (CE) No 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE [4].
3.3.
Doutes de la Commission sur la compatibilité de l'aide
(28) S'agissant d'une aide à la recherche et au développement (ci-après "R&D"), la Commission a analysé la mesure à la lumière de l'encadrement R&D.
(29) Cette analyse a conduit la Commission au doute exprimé ci-dessous sur la compatibilité de l'aide avec les dispositions de cet encadrement.
(30) La Commission note tout d'abord que l'aide est attribuée sous la forme d'une avance dont les modalités de remboursement sont liées à la commercialisation du produit résultant de l'activité de recherche.
L'avance couvre au maximum 50 % des coûts éligibles pour les activités de développement préconcurrentiel et au maximum 75 % des coûts éligibles pour les activités de recherche industrielle.
(31) Ce type d'avances est très classique dans le secteur aéronautique.
Puisque le degré de remboursement de l'avance est lié à la commercialisation, donc au succès du produit, on parle habituellement d'"avance remboursable en cas de succès".
(32) Le point 5.6 de l'encadrement R&D prévoit précisément la possibilité de ce type d'avance.
Il indique que, pour de tels outils, une intensité d'aide supérieure aux taux habituels (25 % pour le développement préconcurrentiel et 50 % pour la recherche industriel), pourra être acceptée, sur la base d'une appréciation au cas par cas des conditions de remboursement prévues.
(33) De nombreux cas d'aides sous forme d'avance remboursable en cas de succès ont été notifiés à la Commission depuis l'entrée en vigueur de l'encadrement R&D.
(34) A cette occasion, la Commission a développé une pratique d'interprétation du point 5.6 de cet encadrement [5].
(35) Cette pratique part de la constatation qu'il n'est pas possible de calculer ex ante l'équivalent-subvention brut de telles avances.
En effet, les remboursements effectifs dépendant entre autres du nombre des ventes, le montant réel de l'aide ne peut être connu qu'à l'achèvement du programme, parfois plusieurs décennies après son lancement.
On ne peut pas non plus se fonder statistiquement sur des prévisions, les scénarios de ventes étant souvent contestés et fondés sur de nombreuses hypothèses incertaines.
L'utilisation de la disposition de la deuxième phrase du point 5.6 de l'encadrement n'est donc pas possible en pratique.
(36) En l'absence de la possibilité de faire un calcul d'équivalent-subvention brut ex ante, la Commission a choisi d'utiliser une approche fondée sur l'analyse du rapport du montant de l'avance elle-même sur les coûts éligibles, rapport qui, lui, est connu ex ante.
(37) Dans les cas analysés à ce jour par la Commission, les modalités de remboursement des avances prévoyaient, en cas de succès du programme, le remboursement non seulement du principal de l'avance, mais aussi des intérêts, calculés en application du taux de référence et d'actualisation prévu par la Commission pour l'Etat Membre concerné au moment de l'octroi de l'aide.
Dans tous les cas concernant le même projet de moteur ainsi que son concurrent, le remboursement était même supérieur en cas de succès particulièrement marquant du programme.
(38) Dans ces circonstances, la pratique de la Commission a été de fixer pour le rapport montant de l'avance sur coûts éligibles un maximum de 40 % pour les activités de développement préconcurrentiel et de 60 % pour les activités de recherche industrielle, ces taux de base pouvant éventuellement faire l'objet des boni de pourcentage prévus au point 5.10 de l'encadrement R&D.
(39) Or, dans le cas du régime en examen, la Commission note que les autorités belges ont appliqué ces seuils de 40 % et 60 % (plus d'éventuelles bonifications en ligne avec le point 5.10 de l'encadrement R&D), alors même que les modalités de remboursement de l'avance versée ne prévoient le versement d'aucun intérêt, même en cas de succès du programme.
(40) Comme le prévoit le dernier paragraphe du point 5.6 de l'encadrement R&D, la Commission doit analyser la compatibilité avec le traité des avances remboursables en tenant compte de leurs modalités précises de remboursement.
(41) Dans le cas d'espèce, les modalités de remboursement des aides sont considérablement plus favorables aux entreprises bénéficiaires du régime que ne l'étaient les modalités de remboursement classiques prévues pour les bénéficiaires des aides examinées jusqu'à ce jour par la Commission.
En effet, l'absence de remboursement d'intérêts conduit à la certitude de recevoir un élément d'aide dans tous les cas, alors que, selon des modalités de remboursement classiques, cet élément d'aide peut être complètement absent en cas de succès (et peut même devenir négatif en cas de grand succès, l'entreprise faisant gagner de l'argent à l'Etat, y compris en termes réels).
(42) Dans des circonstances aussi clairement plus favorables, la Commission émet de sérieux doutes sur le fait que le même rapport maximal montant de l'avance sur coûts éligibles puisse être accepté que dans les cas classiques.
La Commission estime en effet que cela conduirait à un avantage concurrentiel important en faveur des entreprises éligibles dans le cadre de ce régime, ces entreprises étant autorisées à recevoir en proportion les mêmes fonds que leurs concurrentes dans d'autres Etats membres, mais dans des conditions de remboursement plus favorables.
(43) Cette constatation est renforcée par le fait que la plupart des dossiers examinés par la Commission (ayant fondé sa pratique constante d'interprétation du point 5.6 de l'encadrement R&D) concernaient des entreprises communautaires du même secteur, travaillant souvent sur des projets similaires voire identiques ou directement concurrents.
4. CONCLUSION
(44) Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la Belgique, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de la mesure, dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.
(45) Ces informations devront en particulier inclure la liste des entreprises ayant à ce jour bénéficié des aides, ainsi que les modalités précises de ces aides (montant, date d'octroi, conditions de remboursement).
(46) La Belgique est invitée à transmettre une copie de cette lettre aux éventuels bénéficiaires de l'aide.
(47) La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) No 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
(48) Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l' Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication."
"Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door de Belgische autoriteiten met betrekking tot de bovengenoemde steunmaatregel verstrekte inlichtingen, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.
1. PROCEDURE
(1) Bij schrijven van 13 februari 2004, geregistreerd door de Commissie op 18 februari 2004, hebben de Belgische autoriteiten aanmelding gedaan van een steunregeling voor onderzoek en ontwikkeling ("O&O") in de luchtvaartindustrie (hierna "de steunregeling" genoemd).
(2) Bij schrijven met ref.
D/57170 van 7 oktober 2004 heeft de Commissie aan de Belgische autoriteiten medegedeeld dat zij de steunregeling als niet-aangemelde steun beschouwde, welke in het NN-register van niet aangemelde steunregelingen is ingeschreven en heeft zij België om aanvullende gegevens over deze steunregeling verzocht.
De Belgische autoriteiten deden deze gegevens aan de Commissie toekomen bij schrijven van 23 december 2004, dat op 3 januari 2005 bij de Commissie werd ingeschreven.
(3) Bij schrijven met ref.
D/50593 van 20 januari 2005 verzocht de Commissie België om aanvullende gegevens over de steunregeling.
De Belgische autoriteiten deden deze gegevens aan de Commissie toekomen bij schrijven van 1 juli 2005, dat op 5 juli 2005 bij de Commissie werd ingeschreven.
(4) Een bijeenkomst met betrekking tot deze steunregeling had op 20 oktober 2005 plaats tussen de Belgische autoriteiten en de vertegenwoordigers van de Commissie.
2. BESCHRIJVING VAN DE STEUNREGELING
(5) De ministerraad van 1 december 2000 heeft besloten steun te verlenen voor de financiering van een steunregeling voor onderzoek en ontwikkeling in de luchtvaartindustrie.
De steun wordt door de federale overheid verleend op grond van een overeenkomst van 20 november 2001 tussen de federale overheid en de gewesten.
2.1.
Doel van de steunregeling
(6) De steunregeling heeft tot doel de technologische capaciteiten van de Belgische ondernemingen uit de luchtvaartindustrie te versterken door deelname aan een programma voor de ontwikkeling van een vliegtuig voor de burgerluchtvaart alsmede de werkgelegenheid in deze sector te behouden en te ontwikkelen.
De Belgische autoriteiten zijn van mening dat door de steunregeling in de komende twintig jaar 2500 tot 3000 nieuwe arbeidsplaatsen kunnen worden geschapen.
2.2.
Rechtsgrondslag van de steunregeling
(7) De steun wordt toegekend op basis van de begrotingswet (Wet houdende eerste aanpassing van de algemene uitgavenbegroting van het begrotingsjaar 2001 — wet van 27 juli 2001, bekendgemaakt in het Belgisch Staatsblad van 14 mei 2002).
2.3.
Vorm en intensiteit van de steun
(8) De bijdrage van de Belgische overheid bestaat in een tegemoetkoming in de kosten voor industrieel onderzoek in de zin van bijlage I van de communautaire kaderregeling inzake staatssteun voor onderzoek en ontwikkeling [6] (hierna "kaderregeling O&O" genoemd) en in de kosten voor pre-concurrentiële ontwikkeling in de zin van de kaderregeling O&O.
(9) De steun wordt toegekend in de vorm van terugbetaalbare voorschotten door middel van betalingen aan de overheid die gekoppeld zijn aan de commercialisering van de desbetreffende producten of technologieën ten belope van ten hoogste 75 % (basis van 60 %, verhoogd met eventuele procentpunten maar nooit hoger dan 75 %), van de kosten voor industrieel onderzoek, plus maximum 50 % (basis van 40 %, verhoogd met eventuele procentpunten maar nooit hoger dan 50 %) van de kosten voor pre-concurrentiële ontwikkeling.
(10) Het voorschot wordt terugbetaald volgens een regeling waarbij een bijdrage wordt betaald op de door het project tot stand gebrachte omzet en de volledige terugbetaling van het voorschot wordt beoogd.
In de modelovereenkomst die tussen de Belgische staat en de begunstigde onderneming wordt afgesloten, wordt bepaald dat de desbetreffende onderneming geenszins rente op het voorschot zal hoeven te betalen.
De terugbetalingen worden beëindigd wanneer de hoofdsom van het voorschot is terugbetaald.
2.4.
Begroting en looptijd van de steunregeling
(11) In het kader van deze steunregeling kan de staat in de periode 2002-2006 steun verlenen aan begunstigde ondernemingen.
In de algemene begroting van 195038000 EUR wordt geen onderscheid gemaakt tussen industrieel onderzoek en pre-concurrentiële ontwikkeling.
De verdeling van de in het besluit van de ministerraad van 1 december 2000 vastgestelde begroting is als volgt: 112457000 EUR voor de vliegtuigcascobouwers, 41307000 EUR voor de leveranciers van uitrustingen en 41274000 EUR voor de motorist.
2.5.
Begunstigden van de steunregeling
(12) De Belgische ondernemingen die partners of onderaannemers zijn van leveranciers van de motor of de uitrustingen voor een ontwikkelingsprogramma van een vliegtuig voor de burgerluchtvaart kunnen een beroep doen op de regeling.
Deze ondernemingen moeten beschikken over een technologie die de belangstelling van de constructeur of zijn partners kan opwekken met het oog op het gebruik voor het desbetreffende type vliegtuig.
(13) Het aantal ondernemingen dat op de steunregeling aanspraak kan maken, wordt op tien geraamd.
De Belgische autoriteiten hebben een lijst ingediend met projecten die in het kader van deze regeling zijn geselecteerd.
In deze lijst wordt in het bijzonder de onderneming Techspace Aero vermeld voor het vervaardigen van het lagedrukonderdeel van de motor GP7000/7200 (overeenkomstig punt 4.7 van de kaderregeling O&O werd dit project afzonderlijk aangemeld; deze maatregel wordt in een afzonderlijke onderzoeksprocedure door de Commissie beoordeeld, met als nummer NN 23/2004).
(14) In het kader van de door regering op 1 december 2000 toegekende kredieten worden nog andere financieringsdossiers onderzocht.
2.6.
Voor steun in aanmerking komende kosten
(15) De subsidiabele kosten voor industrieel onderzoek en pre-concurrentiële ontwikkeling zijn die welke direct met het project zijn verbonden, met uitzondering van alle commerciële en/of marketingkosten die noodzakelijk zijn voor het verkrijgen van contracten, op voorwaarde dat zij na 1 december 2000 werden gemaakt, door de onderneming worden gerechtvaardigd, door de federale overheid worden gecontroleerd en aanvaard en noodzakelijk zijn voor de tenuitvoerlegging van de hieronder omschreven taken op het vlak van industrieel onderzoek (of pre-concurrentiële ontwikkeling).
De subsidiabele kosten moeten beantwoorden aan de definities van bijlage II van de kaderregeling O&O en worden uitgesplitst over de volgende kostenposten:
- personeelskosten (onderzoekers, technici en ander ondersteunend personeel dat zich uitsluitend met onderzoek bezighoudt) die worden berekend door het aantal gepresteerde uren te vermenigvuldigen met de door de onderneming gerechtvaardigde en door de overheid gecontroleerde volledige kosten per uur;
- de kosten van instrumenten, materiaal, terreinen en lokalen die uitsluitend en permanent (behalve in geval van overdracht op commerciële basis) voor de onderzoeksactiviteiten worden gebruikt;
- kosten van advies en van soortgelijke diensten die uitsluitend voor het onderzoek worden gebruikt, met inbegrip van aangekocht onderzoek, aangekochte technische kennis, octrooien enz.;
- extra algemene kosten die rechtstreeks uit het onderzoek voortvloeien;
- andere exploitatiekosten (bijvoorbeeld kosten van materialen, benodigdheden en soortgelijke producten) die rechtstreeks uit het onderzoek voortvloeien.
(16) De certifiëringskosten komen niet voor de steun in aanmerking.
2.7.
Stimulerend karakter van de steun
(17) De steunregeling voorziet in de naleving van de voorwaarden inzake de noodzakelijkheid en het stimulerend karakter van de steun.
Elk subsidiabel project moet op technisch en/of op financieel vlak een zodanige risicograad inhouden dat de volledige financiering niet geheel door de aanvragende onderneming kan worden gedragen.
De aanvragende onderneming moet voorafgaandelijk aan een eventuele toekenningsbeslissing een volledig technisch en financieel dossier indienen.
Elk dossier zal afzonderlijk worden beoordeeld door de diensten van de minister die bevoegd is voor economie en wetenschapsbeleid.
De Belgische autoriteiten hebben zich ook ertoe verbonden het stimulerend karakter van de steun na te gaan op grond van onderzoeken bij de begunstigde ondernemingen en in jaarlijkse verslagen voor de Commissie dit stimulerend effect aan te tonen.
2.8.
Cumulatie
(18) De Belgische autoriteiten hebben zich ertoe verbonden de cumulatieregels na te leven en de steunintensiteit te beperken tot de in de kaderregeling O&O vastgelegde maxima.
Voor hetzelfde project zal geen andere overheidssteun dan die van de federale overheid worden verleend.
2.9.
Afzonderlijke aanmelding van grote projecten
(19) De Belgische autoriteiten hebben de verbintenis aangegaan de regels van de kaderregeling O&O na te leven.
Zij hebben een afzonderlijk project ten voordele van de onderneming Techspace Aero (steunmaatregel met als nummer NN 23/2004) aangemeld.
3. ANALYSE
3.1.
De vraag of er sprake is van steun
(20) De voorschotten worden betaald uit de Belgische federale staatskas.
In het kader van de regeling wordt een voordeel toegekend aan bepaalde ondernemingen uit een specifiek segment van de luchtvaartindustrie.
De voorschotten worden alleen terugbetaald wanneer het product ten aanzien waarvan het onderzoek plaatsvindt een commercieel succes is en de terugbetalingsregeling geen bepaling over de betaling van rente bevat.
Dit is een voordeel ten opzichte van een lening op marktvoorwaarden.
Ten slotte kan de regeling mededinging vervalsen en de handel tussen lidstaten ongunstig beïnvloeden, aangezien ondernemingen van andere lidstaten in deze sector actief zijn (zoals MTU (Duitsland), ITP (Spanje), Avio (Italië), Volvo-Aero (Zweden) en Rolls-Royce (Verenigd Koninkrijk)).
(21) De steunmaatregel voldoet derhalve aan de vier cumulatieve voorwaarden om als staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag te worden aangemerkt.
3.2.
De vraag of de steun onrechtmatig is
(22) De steun wordt verleend op basis van een akkoord dat op 20 november 2001 tussen de federale overheid en de gewesten is gesloten.
Over elke afzonderlijke steun wordt een contract gesloten tussen de overheid en de begunstigde onderneming, waarvan de Belgische autoriteiten een model aan de Commissie ter beschikking hebben gesteld.
(23) In de contracten is geen opschortende voorwaarde opgenomen voor de uitbetaling van de voorschotten in verband met het onderzoek ervan door de Commissie uit hoofde van de communautaire regels inzake staatssteun.
Bovendien is minstens een van deze contracten reeds op 1 oktober 2003 ondertekend [7].
(24) De Belgische autoriteiten wijzen op het bestaan van een bepaling volgens welke iedere wijziging die door de Commissie op grond van de regels inzake staatssteun wordt opgelegd, moet worden uitgevoerd.
Zo zou bijvoorbeeld, ingeval de Commissie een deel van het voorschot onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt zou verklaren, deze voorwaarde de terugbetaling van dat deel tot gevolg hebben.
(25) De Commissie merkt op dat deze bepaling niet voorkomt in de modelovereenkomst die aan haar is voorgelegd.
Zij kan derhalve niet precies nagaan wat de regeling voor een dergelijke terugbetaling zou zijn, en met name of deze de betaling van rente zou inhouden.
(26) In ieder geval merkt de Commissie op dat, zelfs indien men ervan uitgaat dat de bepaling de betaling van rente zou behelzen, deze geen enkele werking zou hebben die verder gaat dan de normale gevolgen van een verklaring van volledige of gedeeltelijke onverenigbaarheid van een steunmaatregel door de Commissie.
Een dergelijke verklaring van onverenigbaarheid heeft immers juist de terugbetaling van de onverenigbare bedragen tot doel.
De bepaling heeft dan ook geenszins een opschortende werking, welke werking juist is bedoeld om de noodzaak van een dergelijke terugbetaling te voorkomen.
De Commissie is van mening dat een dergelijke bepaling niet kan worden beschouwd als een bepaling die de tenuitvoerlegging van de steun opschort.
(27) De regeling is reeds ten minste één keer ten uitvoer gelegd, waarbij in de uitvoeringsbepalingen geen afdoende opschortende bepaling is opgenomen.
De steunregeling moet derhalve als onrechtmatig worden beschouwd in de zin van artikel 1, onder b) en onder f), van Verordening (EG) nr.
659/1999 van de Raad van 22 maart 1999 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 93 van het EG-Verdrag [8].
3.3.
Twijfel van de Commissie over de verenigbaarheid van de steun
(28) Aangezien het steun voor onderzoek en ontwikkeling (hierna: "O&O") betreft, heeft de Commissie de maatregel aan de O&O-kaderregeling getoetst.
(29) Deze analyse heeft bij de Commissie de twijfel over de verenigbaarheid van de steun met de bepalingen van deze kaderregeling doen rijzen, die hieronder wordt uiteengezet.
(30) De Commissie merkt ten eerste op dat de steun wordt verleend in de vorm van een voorschot waarvan de terugbetalingsvoorwaarden zijn gekoppeld aan de commercialisering van het product dat op basis van de onderzoeksactiviteit is ontwikkeld.
Het voorschot heeft betrekking op ten hoogste 50 % van de subsidiabele kosten voor activiteiten op het vlak van pre-concurrentiële ontwikkeling en ten hoogste 75 % van de subsidiabele kosten voor activiteiten met betrekking tot industrieel onderzoek.
(31) Dit soort voorschotten is zeer klassiek in de luchtvaartindustrie.
Aangezien de mate waarin het voorschot wordt terugbetaald, aan de commercialisering — en dus aan het succes — van het product is gekoppeld, wordt meestal gesproken over "voorschotten die uitsluitend behoeven te worden terugbetaald indien de onderzoeksactiviteiten succesvol zijn".
(32) In punt 5.6 van de kaderregeling O&O komt de mogelijkheid van dit soort voorschot specifiek aan de orde.
In dit punt wordt aangegeven dat voor dergelijke vormen van steun een hogere steunintensiteit dan de gebruikelijke percentages (25 % voor pre-concurrentiële ontwikkeling en 50 % voor industrieel onderzoek) kan worden toegestaan waarbij de gestelde terugbetalingsvoorwaarden per geval worden beoordeeld.
(33) Talrijke steunmaatregelen in de vorm van voorschotten die uitsluitend behoeven te worden terugbetaald indien de onderzoeksactiviteiten succesvol zijn, zijn sedert de inwerkingtreding van de kaderregeling O&O bij de Commissie aangemeld.
(34) Naar aanleiding hiervan heeft de Commissie een uitleggingspraktijk van punt 5.6 van deze kaderregeling ontwikkeld [9].
(35) Deze praktijk steunt op de vaststelling dat het bruto-subsidie-equivalent van dergelijke voorschotten niet ex ante kan worden berekend.
Aangezien de daadwerkelijke terugbetalingen namelijk onder andere van het aantal verkopen afhangen, kan het reële steunbedrag slechts bij de afloop van het programma — soms verscheidene decennia na de start van het programma — bekend zijn.
Het is ook niet mogelijk zich op statistisch vlak te baseren op prognoses, aangezien de verkoopscenario's vaak worden betwist en op talrijke onzekere hypotheses steunen.
Het gebruik van de bepaling uit de tweede zin van punt 5.6 van de kaderregeling is dus in de praktijk onmogelijk.
(36) Bij gebrek aan mogelijkheden om ex ante een bruto-subsidie-equivalent te berekenen, heeft de Commissie gekozen voor een benadering die steunt op een beoordeling van de verhouding van het bedrag van het voorschot tot de subsidiabele kosten.
Deze verhouding is wel vooraf bekend.
(37) In de gevallen die tot nu toe door de Commissie zijn beoordeeld, werd in de terugbetalingsvoorwaarden van de voorschotten bepaald dat bij succes van het programma niet alleen de hoofdsom van het voorschot, maar de overeenkomstig de door de Commissie voor de desbetreffende lidstaat op het ogenblik van de toekenning van de steun bepaalde referentie- en disconteringspercentages berekende rente diende te worden terugbetaald.
In alle gevallen die betrekking hebben op hetzelfde motorproject alsmede in het geval van het concurrerende project, was de terugbetaling zelfs hoger bij een eclatant succes van het programma.
(38) In deze omstandigheden wordt volgens de praktijk van de Commissie de verhouding van het bedrag van het voorschot tot de subsidiabele kosten vastgesteld op ten hoogste 40 % voor de activiteiten inzake pre-concurrentiële ontwikkeling en 60 % voor de activiteiten inzake industrieel onderzoek.
De basispercentages kunnen evenwel worden verhoogd met de in punt 5.10 van de kaderregeling O&O vermelde percentagepunten.
(39) Bij de hier onderzochte steunregeling stelt de Commissie vast dat de Belgische autoriteiten deze drempels van 40 % en 60 % hebben toegepast (plus eventuele percentagepunten overeenkomstig punt 5.10 van de kaderregeling O&O), maar dat in de terugbetalingsvoorwaarden van het betaalde voorschot niet is voorzien in de terugbetaling van rente, zelfs bij succes van het programma.
(40) Zoals in de laatste alinea van punt 5.6 van de kaderregeling O&O wordt bepaald, moet de Commissie bij de beoordeling van de verenigbaarheid van de terugbetaalbare voorschotten met het EG-Verdrag rekening houden met hun exacte terugbetalingsvoorwaarden.
(41) In deze zaak zijn de terugbetalingsvoorwaarden van de steun aanzienlijk gunstiger voor de voor de steunregeling in aanmerking komende ondernemingen dan de klassieke terugbetalingsvoorwaarden die waren vastgesteld voor de begunstigden van de tot nu toe door de Commissie onderzochte steunmaatregelen.
De afwezigheid van terugbetaling van rente leidt namelijk tot de zekerheid dat alleszins een steunbestanddeel zal worden ontvangen, terwijl volgens de klassieke terugbetalingsvoorwaarden dit steunelement bij succes volledig afwezig kan zijn (en zelfs negatief kan worden bij eclatant succes, waarbij de onderneming zorgt voor een financieel voordeel voor de overheid, ook in reële termen).
(42) In deze omstandigheden die dan ook duidelijk gunstiger zijn, heeft de Commissie ernstige twijfel bij het feit of dezelfde verhouding van het maximumbedrag van het voorschot tot de subsidiabele kosten kan worden aanvaard als in de klassieke gevallen.
De Commissie is namelijk van mening dat dit zou leiden tot een aanzienlijk concurrentievoordeel voor de ondernemingen die in het kader van deze regeling subsidiabel zijn, aangezien deze ondernemingen in verhouding dezelfde bedragen als hun concurrenten in de andere lidstaten zouden kunnen ontvangen, maar tegen gunstigere terugbetalingsvoorwaarden.
(43) Deze vaststelling wordt versterkt door het feit dat de meeste door de Commissie (die haar constante uitleggingspraktijk van het punt 5.6 van de kaderregeling O&O had vastgelegd) onderzochte dossiers betrekking hadden op communautaire ondernemingen van dezelfde sector, die vaak werkten voor projecten die soortgelijk of identiek of zelfs direct concurrerend waren.
4. CONCLUSIE
(44) Naar aanleiding van de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie België om in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de ontvangst van dit schrijven opmerkingen te maken en alle informatie in te dienen die nuttig is voor de beoordeling van de steunmaatregel.
(45) In deze gegevens moet in het bijzonder de lijst zijn opgenomen van de ondernemingen die tot nu toe voor steun in aanmerking zijn gekomen, alsook de precieze voorwaarden van deze steun (bedrag, toekenningsdatum, terugbetalingsvoorwaarden).
(46) De Commissie verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen.
(47) De Commissie wijst België op de opschortende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag.
Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr.
659/1999 van de Raad volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.
(48) De Commissie wijst België erop dat zij derde belanghebbenden van dit schrijven in kennis zal stellen via een bekendmaking van dit schrijven en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Tevens zal zij de belanghebbenden in de lidstaten van de EVA die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden.
Alle belanghebbenden zullen worden aangemaand binnen een maand na deze publicatie hun opmerkingen kenbaar te maken."
[1] Úř. věst C 45, 17.2.1996, s. 5.
[2] JO C 45 du 17.2.1996, p. 5.
[3] Le bénéficiaire de cette convention est la société Techspace Aero.
[4] JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.
[5] Voir par exemple le cas N 234/01 (France — Aide à la R&D à la société SNECMA — JO C 133 du 5.6.2002, p. 10) et le cas N 120/01 (Royaume-Uni — Aide à la société Rolls-Royce pour les projets TRENT 600 et 900 — JO C 67 du 16.3.2002, p. 33).
[6] PB C 45 van 17.2.1996, blz.
5.
[7] De onderneming Techspace Aero is de begunstigde van deze overeenkomst.
[8] PB C 83 van 27.3.1999, blz.
1.
[9] Zie bijvoorbeeld zaak N 234/01 (Frankrijk — Steun voor onderzoek en ontwikkeling ten gunste van de onderneming SNECMA — PB C 133 van 5.6.2002, blz.
10) en zaak N 120/01 (Verenigd Koninkrijk — Steun voor Rolls-Royce voor de ontwikkeling van motoren — PB C 67 van 16.3.2002, blz.
33).
--------------------------------------------------
Státní podpora – Belgie
Státní podpora C 28/2006 (ex NN 23/2004) – Podpora společnosti Techspace Aero pro výzkum a vývoj
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 196/05)
(Text s EHP závažností)
Dopisem ze dne 22. června 2006 uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany jsou vyzvány, aby do jednoho měsíce od uveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu předložily připomínky na tuto adresu:
Commission européenne
Direction générale de la Concurrence
Greffe Aides d'Etat
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Belgii.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
1. POPIS PODPORY
Belgie oznámila dopisem ze dne 13. února 2004, který Komise zaevidovala dne 18. února 2004, Komisi podporu společnosti Techspace Aero pro výzkum a vývoj v rámci účasti na projektu letadlového motoru GP7200.
Podpora byla poskytnuta v podobě vratné zálohy ve výši 41274000 EUR z celkových způsobilých nákladů ve výši […] [1].
Výše zálohy odpovídá 65 % způsobilých nákladů na činnosti související s průmyslovým výzkumem ve smyslu přílohy 1 rámce Společenství pro státní podpory pro výzkum a vývoj [2] ("rámec pro výzkum a vývoj") plus 45 % způsobilých nákladů na činnosti související s předkonkurenčním vývojem ve smyslu rámce pro výzkum a vývoj.
Záloha byla poskytnuta dne 1. října 2003.
Nebyla stanovena žádná doložka pro zrušení vyplacení podpory, než bude schválena Komisí.
Záloha se vrací v závislosti na úspěchu programu prostřednictvím úhrad vládě spojených s prodejem a jinými obchodními činnostmi vztahujícími se ke konečnému produktu.
Veškeré zpětné úhrady jsou ukončeny, jakmile je vrácena hlavní část zálohy.
Státu se nevyplácí žádné úroky.
2. VYHODNOCENÍ
Komise v první řadě zastává názor, že je třeba podporu klasifikovat jako neoznámenou, protože byla společnosti vyplacena dříve, než ji schválila Komise.
Komise podporu posuzovala s ohledem na rámec pro výzkum a vývoj.
Na základě tohoto posouzení má pochybnosti ohledně výše zálohy v souvislosti se způsobem jejího zpětného vyplácení.
Komise při provádění bodu 5.6 rámce pro výzkum a vývoj, který stanoví pravidla pro vratné zálohy tohoto typu, důsledně využívá přístupu, kdy zálohy musí být v případě úspěchu programu vráceny s úroky.
V tomto rámci Komise schvaluje, aby základ zálohy dosáhl úrovně 40 % u činností souvisejících s předkonkurenčním vývojem a 60 % u činností souvisejících s průmyslovým výzkumem (navýšených o možné bonusy stanovené v bodě 5.10 rámce).
V tomto případě však Belgie uplatňuje příznivé sazby, přičemž společnosti umožňuje neplatit úroky, což se přičítá k výhodám, jichž se společnosti dostává.
Celkové podmínky jsou tedy pro společnost příznivější, než podmínky obvykle přiznávané Komisí.
Za těchto podmínek Komise vyjadřuje pochybnosti, zda podpora může být schválena.
3. ZÁVĚR
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v rámci postupu podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES Komise vyzývá Belgii, aby předložila své připomínky a poskytla veškeré informace užitečné pro posouzení tohoto opatření.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být po příjemci požadováno vrácení jakékoli protiprávní podpory.
ZNĚNÍ DOPISU
"Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par les autorités belges sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
1. PROCÉDURE
1. Par courrier daté du 13 février 2004, enregistré par la Commission le 18 février 2004, les autorités belges ont notifié une aide à la recherche et au développement à la société Techspace Aero (ci-après "la mesure" ou "l'aide").
Cette notification était conjointe à la notification d'un régime d'aides à la recherche et au développement dans le secteur de l'aéronautique, la mesure constituant un cas d'application de grand montant dudit régime, nécessitant une notification individuelle en application du point 4.7 de l'encadrement communautaire des aides d'Etat à la recherche et au développement [3] (ci-après "l'encadrement R&D").
Ledit régime fait l'objet d'une procédure d'analyse par la Commission séparée, portant le numéro d'aide NN 22/2004.
2. Par courrier réf.
D/57170 du 7 octobre 2004, la Commission a indiqué à la Belgique qu'elle considérait la mesure comme une aide non notifiée, enregistrée au registre des aides NN, et a demandé à la Belgique des informations complémentaires sur la mesure.
Les autorités belges ont transmis ces informations par courrier daté du 23 décembre 2004, enregistré par la Commission le 3 janvier 2005.
3. Par courrier réf.
D/50593 du 20 janvier 2005, la Commission a demandé à la Belgique des informations complémentaires sur la mesure.
Les autorités belges ont transmis ces informations par courrier daté du 1er juillet 2005, enregistré par la Commission le 5 juillet 2005.
4. Une réunion à propos de la mesure a eu lieu entre les autorités belges et les représentants de la Commission le 20 octobre 2005.
5. Les autorités belges ont transmis des informations complémentaires sur la mesure par courrier daté du 8 mars 2006, enregistré par la Commission le 13 mars 2006.
2. DESCRIPTION DE LA MESURE
6. Techspace Aero est une société belge spécialisée dans la production de sous-ensembles pour des moteurs d'application aéronautique et spatiale.
Selon son site web, elle appartient pour 51 % au groupe français Safran, 28,4 % à la région Wallonne, 19 % à la société américaine Pratt&Whitney et 1,6 % à la Société Wallonne d'Investissement.
En 2004, elle employait 1230 personnes et réalisait un chiffre d'affaire de 271 millions d'EUR.
7. Techspace Aero a une compétence particulière dans le domaine des compresseurs basse pression.
Elle a participé à de nombreux développements d'importants moteurs d'avions civils aux côtés d'intégrateurs tels que General Electric ou Pratt&Whitney, ou de la société SNECMA.
8. Techspace Aero participe au projet de moteur pour avion civil GP7200.
Le GP7200 est un moteur réalisé en coopération par les deux industriels américains General Electric et Pratt&Whitney.
De nombreuses autres entreprises européennes, telles que MTU (Allemagne) ou SNECMA (France), participent à ce projet.
9. Techspace Aero est chargée du développement du compresseur basse pression du GP7200.
Le montant total des coûts éligibles des travaux de R&D de la compagnie pour ce projet est de […] [4], répartis sur la période 2002-2006.
10. Techspace Aero a demandé l'aide du gouvernement belge pour la réalisation de ce projet dès le courant de l'année 2000.
Les autorités belges ont octroyé cette aide le 1er octobre 2003.
11. Selon les autorités belges, les coûts totaux du projet se décomposent en […] pour des activités de recherche industrielle au sens de l'annexe 1 de l'encadrement R&D, plus […] pour des activités de développement préconcurrentiel.
12. Les activités classifiées comme recherche industrielle correspondent aux phases du projet qui précèdent les premiers tests du moteur.
Les activités de développement préconcurrentiel correspondent aux phases de tests du moteur.
Les coûts de certification sont exclus des aides.
13. L'aide est accordée sous la forme d'une avance remboursable d'un montant maximal de 41274000 EUR, correspondant à 65 % des coûts de recherche industrielle plus 45 % des coûts de développement préconcurrentiel.
14. L'avance est remboursée selon un principe prévoyant le paiement d'une contribution par élément fini vendu, évoluant par paliers selon le rang de l'élément, ainsi que de contributions sur le chiffre d'affaire généré par les ventes de pièces de rechange et les réparations.
La convention signée entre l'Etat belge et Techspace Aero prévoit que la société n'aura en aucune circonstance à rembourser d'intérêts sur la somme avancée.
Les remboursements cesseront lorsque le principal de l'avance aura été remboursé.
15. Selon le scénario décrit par les autorités belges dans leur correspondance avec la Commission, fondé entre autres sur une prévision de ventes de […] d'ici 2018, l'avance devrait être complètement remboursée par Techspace Aero d'ici 2019.
16. La convention ne prévoit pas de clause suspensive pour le versement de l'aide.
Selon les autorités belges, il est cependant prévu que toute "modification" imposée par la Commission devra être mise en œuvre lors de sa réalisation.
17. Selon les autorités belges, les dépenses de R&D de Techspace Aero sont passées de […] par an avant le lancement du programme à […] par an durant l'exercice 2005.
De la même façon, le ratio dépenses de R&D sur chiffre d'affaire de la société est passé de […] à […].
3. ANALYSE
3.1.
Sur l'existence de l'aide
18. L'avance est attribuée sur les fonds de l'Etat fédéral belge.
Elle concerne une seule entreprise.
Elle n'est remboursée qu'en cas de succès commercial du produit faisant l'objet de la recherche et ses modalités de remboursement ne prévoient le paiement d'aucun intérêt.
Cela constitue un avantage par rapport à un prêt selon des conditions de marché.
Enfin, la société Techspace Aero est active dans un domaine où existent de nombreux échanges entre Etats membres.
Elle a elle-même de nombreux concurrents tels que MTU (Allemagne), ITP (Espagne), Avio (Italie) ou Rolls-Royce (Royaume-Uni).
19. La mesure remplit donc les quatre critères cumulatifs constitutifs d'une aide d'Etat au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.
3.2.
Sur l'illégalité de l'aide
20. L'aide a été octroyée le 1 octobre 2003, avant même que la mesure n'ait été notifiée à la Commission, et a fortiori avant son approbation par la Commission.
21. Il n'existe pas de clause suspensive au versement de l'avance relative à son analyse par la Commission au titre des règles communautaires concernant les aides d'Etat.
Au vu du calendrier du projet, il est très probable que l'essentiel sinon la totalité de l'avance soit d'ores et déjà versé.
22. Les autorités belges indiquent l'existence d'une clause selon laquelle toute modification imposée par la Commission au titre des règles concernant les aides d'Etat devrait être mise en œuvre.
Ainsi, par exemple, dans le cas où la Commission déclarerait une partie de l'avance incompatible avec le marché commun, cette clause conduirait au remboursement de ladite partie.
23. La Commission note que cette clause n'apparaît pas dans le modèle type de convention qui lui a été communiqué.
Elle ne peut donc évaluer avec précision quelles seraient les modalités d'un tel remboursement, et en particulier si elles comprennent le paiement d'intérêts.
24. En tout état de cause, même dans l'hypothèse où la clause comprendrait le paiement d'intérêts, la Commission note qu'elle ne contiendrait aucun effet allant au-delà des conséquences normales d'une déclaration d'incompatibilité totale ou partielle d'une aide par la Commission.
En effet, une éventuelle déclaration d'incompatibilité a précisément pour but le remboursement des montants incompatibles.
La clause n'a donc pas du tout un effet suspensif, effet destiné à prévenir précisément le besoin d'un tel remboursement.
Elle ne peut donc pas être considérée comme une clause suspendant la mise à exécution des aides.
25. L'aide doit donc être considérée comme illégale au sens de l'article premier, lettre b) et f), du Règlement (CE) No 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE [5].
3.3.
Doutes de la Commission sur la compatibilité de l'aide
26. S'agissant d'une aide à la recherche et au développement (ci-après "R&D"), la Commission a analysé la mesure à la lumière de l'encadrement R&D.
27. Cette analyse a conduit la Commission au doute exprimé ci-dessous sur la compatibilité de l'aide avec les dispositions de cet encadrement.
28. La Commission note tout d'abord que l'aide est attribuée sous la forme d'une avance dont les modalités de remboursement sont liées aux ventes du produit résultant de l'activité de recherche.
L'avance couvre 45 % des coûts éligibles pour les activités de développement préconcurrentiel et 65 % des coûts éligibles pour les activités de recherche industrielle.
29. Ce type d'avances est très classique dans le secteur aéronautique.
Puisque le degré de remboursement de l'avance est lié aux ventes, donc au succès du produit, on parle habituellement d' "avance remboursable en cas de succès".
30. Le point 5.6 de l'encadrement R&D prévoit précisément la possibilité de ce type d'avance.
Il indique que, pour de tels outils, une intensité d'aide supérieure aux taux habituels (25 % pour le développement préconcurrentiel et 50 % pour la recherche industriel), pourra être acceptée, sur la base d'une appréciation au cas par cas des conditions de remboursement prévues.
31. De nombreux cas d'aides sous forme d'avance remboursable en cas de succès ont été notifiés à la Commission depuis l'entrée en vigueur de l'encadrement R&D.
32. A cette occasion, la Commission a développé une pratique d'interprétation du point 5.6 de cet encadrement [6].
33. Cette pratique part de la constatation qu'il n'est pas possible de calculer ex ante l'équivalent-subvention brut de telles avances.
En effet, les remboursements effectifs dépendant entre autres du nombre des ventes, le montant réel de l'aide ne peut être connu qu'à l'achèvement du programme, plusieurs décennies après son lancement.
On ne peut non plus se fonder statistiquement sur des prévisions, les scénarios de ventes étant souvent contestés et fondés sur de nombreuses hypothèses incertaines.
L'utilisation de la disposition de la deuxième phrase du point 5.6 de l'encadrement n'est donc pas possible en pratique.
34. En l'absence de la possibilité de faire un calcul d'équivalent-subvention brut ex ante, la Commission a choisi d'utiliser une approche fondée sur l'analyse du rapport du montant de l'avance elle-même sur les coûts éligibles, rapport qui, lui, est connu ex ante.
35. Dans les cas analysés à ce jour par la Commission, les modalités de remboursement des avances prévoyaient, en cas de succès du programme, le remboursement non seulement du principal de l'avance, mais aussi des intérêts, calculés en application du taux de référence et d'actualisation prévu par la Commission pour l'Etat Membre concerné au moment de l'octroi de l'aide.
Dans tous les cas concernant le même projet de moteur ainsi que son concurrent, le remboursement était même supérieur en cas de succès particulièrement marquant du programme.
36. Dans ces circonstances, la pratique de la Commission a été de fixer pour le rapport montant de l'avance sur coûts éligibles un maximum de 40 % pour les activités de développement préconcurrentiel et de 60 % pour les activités de recherche industrielle, ces taux de base pouvant éventuellement faire l'objet des bonus de pourcentage prévus au point 5.10 de l'encadrement R&D.
37. Or, dans le cas en examen, la Commission note que les autorités belges ont appliqué ces seuils de 40 % et 60 % (plus une bonification de 5 % en ligne avec le point 5.10.2, deuxième alinéa, de l'encadrement R&D), alors même que les modalités de remboursement de l'avance versée ne prévoient le versement d'aucun intérêt, même en cas de succès du programme.
38. Comme le prévoit le dernier paragraphe du point 5.6 de l'encadrement R&D, la Commission doit analyser la compatibilité avec le traité des avances remboursables en tenant compte de leurs modalités précises de remboursement.
39. Dans le cas d'espèce, les modalités de remboursement des aides sont considérablement plus favorables à Techspace Aero que ne l'étaient les modalités de remboursement classiques prévues pour les bénéficiaires des aides examinées jusqu'à ce jour par la Commission.
En effet, l'absence de remboursement d'intérêts conduit à la certitude de recevoir un élément d'aide dans tous les cas, alors que, selon des modalités de remboursement classiques, cet élément d'aide peut être complètement absent en cas de succès (et peut même devenir négatif en cas de grand succès, l'entreprise faisant gagner de l'argent à l'Etat, y compris en termes réels).
Selon les calculs de la Commission, dans un scénario de succès semblable à celui décrit par les autorités belges dans leur correspondance avec la Commission, cet avantage spécifique serait à lui seul de l'ordre de 9 M EUR.
40. Dans des circonstances aussi clairement plus favorables, la Commission émet de sérieux doutes sur le fait que le même rapport maximal montant de l'avance sur coûts éligibles puisse être accepté que dans les cas classiques.
La Commission estime en effet que cela conduirait à un avantage concurrentiel important en faveur de Techspace Aero, l'entreprise étant autorisée à recevoir en proportion les mêmes fonds que ses concurrentes, mais dans des conditions de remboursement plus favorables.
41. Cette constatation est renforcée par le fait que la plupart des dossiers examinés par la Commission et ayant fondé sa pratique constante d'interprétation du point 5.6 de l'encadrement R&D concernaient des entreprises communautaires du même secteur, travaillant souvent sur des projets similaires voire identiques ou directement concurrents.
4. CONCLUSION
42. Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la Belgique, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de la mesure, dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.
La Belgique est invitée à transmettre une copie de cette lettre à l'entreprise bénéficiaire de l'aide.
43. La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
44. Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication."
"Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door de Belgische autoriteiten met betrekking tot de bovengenoemde steunmaatregel verstrekte inlichtingen, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.
1. PROCEDURE
1. Bij brief van 13 februari 2004, bij de Commissie ingeschreven op 18 februari 2004, deden de Belgische autoriteiten aanmelding van steun voor onderzoek en ontwikkeling ten behoeve van de onderneming Techspace Aero (hierna: "de maatregel" of "de steun").
Deze aanmelding werd gedaan samen met de aanmelding van een steunregeling in de luchtvaartsector, waarbij de maatregel een geval van toepassing van een hoog bedrag van genoemde regeling is, waarvoor een afzonderlijke aanmelding is vereist overeenkomstig punt 4.7 van de communautaire kaderregeling inzake staatssteun voor onderzoek en ontwikkeling [7] (hierna: "O&O-kaderregeling").
Deze regeling wordt door de Commissie in een aparte onderzoeksprocedure, met als nummer NN 22/2004, behandeld.
2. Bij brief met ref.
D/57170 van 7 oktober 2004 deelde de Commissie de Belgische autoriteiten mede dat zij de maatregel beschouwde als niet-aangemelde steun, welke in het NN-register van niet aangemelde steunregelingen is ingeschreven, en verzocht zij België om aanvullende gegevens over de maatregel.
De Belgische autoriteiten deden deze gegevens aan de Commissie toekomen bij brief van 23 december 2004, die op 3 januari 2005 bij de Commissie werd ingeschreven.
3. Bij brief met ref.
D/50593 van 20 januari 2005 verzocht de Commissie België om aanvullende gegevens over de maatregel.
De Belgische autoriteiten zonden deze gegevens bij brief van 1 juli 2005, die op 5 juli 2005 bij de Commissie werd ingeschreven.
4. Een bijeenkomst met betrekking tot de steunmaatregel had op 20 oktober 2005 plaats tussen de Belgische autoriteiten en vertegenwoordigers van de Commissie.
5. De Belgische autoriteiten hebben verdere gegevens aan de Commissie doen toekomen bij brief van 8 maart 2006, die bij de Commissie op 13 maart 2006 werd ingeschreven.
2. BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL
6. Techspace Aero is een Belgische onderneming die is gespecialiseerd in de productie van subsystemen voor motoren voor toepassingen in de lucht- en ruimtevaartindustrie.
Volgens de website van de onderneming is zij voor 51 % in handen van de Franse groep Safran, voor 28,4 % van het Waalse gewest, voor 19 % van het Amerikaanse bedrijf Pratt&Whitney en voor 1,6 % van de Gewestelijke Investeringsmaatschappij voor Wallonië.
In 2004 had de onderneming 1230 personen in dienst en had zij een omzet van 271 miljoen EUR.
7. Techspace Aero is gespecialiseerd in lagedrukcompressoren.
De onderneming heeft, naast geïntegreerde bedrijven zoals General Electric en Pratt&Whitney en het bedrijf SNECMA, deel gehad aan talrijke belangrijke ontwikkelingen op het gebied van vliegtuigmotoren.
8. Techspace Aero neemt deel aan het project voor een motor voor een burgerluchtvaartuig, GP7200.
De GP7200 is een motor die wordt ontworpen in samenwerking met de twee Amerikaanse industriële bedrijven General Electric en Pratt&Whitney.
Vele andere Europese ondernemingen, zoals MTU (Duitsland) of SNECMA (Frankrijk), nemen aan dit project deel.
9. Techspace Aero heeft tot taak de lagedrukcompressor van de GP7200 te ontwikkelen.
Het totaalbedrag van de subsidiabele kosten van de O&O-werkzaamheden van de onderneming voor dit project is […] [8], verdeeld over de periode 2002-2006.
10. Techspace Aero heeft reeds in de loop van 2000 de Belgische regering om steun verzocht voor de uitvoering van dit project.
De Belgische autoriteiten hebben deze steun op 1 oktober 2003 toegezegd.
11. Volgens de Belgische autoriteiten vallen de totale kosten van het project uiteen in […] voor industrieel onderzoek in de zin van bijlage I bij de O&O-kaderregeling, plus […] voor pre-concurrentiële ontwikkeling
12. De activiteiten die als industrieel onderzoek worden ingedeeld, komen overeen met de projectfasen die aan de eerste tests van de motor voorafgaan.
De pre-concurrentiële ontwikkeling komt overeen met de motortestfasen.
De certificatiekosten zijn van steun uitgesloten.
13. De steun wordt verleend in de vorm van een terug te betalen voorschot ten belope van maximaal 41274000 EUR, wat overeenkomt met 65 % van de kosten van industrieel onderzoek plus 45 % van de kosten van pre-concurrentiële ontwikkeling.
14. Het voorschot wordt terugbetaald volgens een beginsel waarbij een betaling geschiedt per verkocht afgewerkt element welke, volgens de rangorde van het element, getrapt evolueert, alsook bijdragen ten aanzien van de omzet die door de verkoop van onderdelen en reparaties is gegenereerd.
In de tussen de Belgische staat en Techspace Aero ondertekende overeenkomst is bepaald dat de onderneming in geen geval rente over het voorschot zal behoeven te betalen.
De terugbetalingen worden gestaakt wanneer de hoofdsom van het voorschot is terugbetaald.
15. Volgens het scenario dat door de Belgische autoriteiten in hun correspondentie met de Commissie is aangegeven en dat onder andere stoelt op een raming van de verkoop van […] van heden tot 2018, zal het voorschot in beginsel uiterlijk in 2019 door Techspace Aero zijn terugbetaald.
16. De overeenkomst bevat geen opschortende voorwaarde voor de uitkering van de steun.
Volgens de Belgische autoriteiten is niettemin bepaald dat iedere "wijziging" die door de Commissie wordt opgelegd moet worden uitgevoerd.
17. Volgens de Belgische autoriteiten zijn de O&O-uitgaven van Techspace Aero van […] per jaar vóór het van start gaan van het programma gestegen tot […] per jaar tijdens het boekjaar 2005.
Evenzo is de verhouding O&O-uitgaven/omzet van de onderneming gestegen van […] tot […].
3. ANALYSE
3.1.
De vraag of sprake is van steun
18. Het voorschot wordt betaald uit de Belgische federale staatskas.
Het heeft betrekking op één enkele onderneming.
Het wordt alleen terugbetaald wanneer het product ten aanzien waarvan het onderzoek plaatsvindt een commercieel succes is en de terugbetalingsregeling bevat geen bepaling over de betaling van rente.
Dit is een voordeel ten opzichte van een lening op marktvoorwaarden.
Daarnaast heeft Techspace Aero activiteiten op een gebied waar veel handelsverkeer tussen lidstaten bestaat.
De onderneming zelf heeft talrijke concurrenten zoals MTU (Duitsland), ITP (Spanje), Avio (Italië) en Rolls-Royce (Verenigd Koninkrijk).
19. De steunmaatregel voldoet derhalve aan de vier cumulatieve voorwaarden om als staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag te worden aangemerkt.
3.2.
De vraag betreffende de onrechtmatigheid van de steun
20. De steun is verleend op 1 oktober 2003, nog voordat deze bij de Commissie was aangemeld, en a fortiori voordat de steunmaatregel door de Commissie is goedgekeurd.
21. Er is geen opschortende voorwaarde voor de uitbetaling van het voorschot in verband met het onderzoek ervan door de Commissie uit hoofde van de communautaire regels inzake staatssteun.
Gelet op het tijdschema van het project is het zeer waarschijnlijk dat het grootste gedeelte van het voorschot of het totale voorschot al is uitgekeerd.
22. De Belgische autoriteiten wijzen op het bestaan van een bepaling volgens welke iedere wijziging die door de Commissie op grond van de regels inzake staatssteun wordt opgelegd, moet worden uitgevoerd.
Zo zou bijvoorbeeld, ingeval de Commissie een deel van het voorschot onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt zou verklaren, deze voorwaarde de terugbetaling van dat deel tot gevolg hebben.
23. De Commissie merkt op dat deze bepaling niet voorkomt in de modelovereenkomst die aan haar is voorgelegd.
Zij kan derhalve niet precies nagaan wat de regeling voor een dergelijke terugbetaling zou zijn, en met name of deze de betaling van rente zou inhouden.
24. In ieder geval wijst de Commissie erop dat, zelfs indien men ervan uitgaat dat de bepaling de betaling van rente zou behelzen, deze geen enkele werking zou hebben die verder gaat dan de normale gevolgen die een verklaring van volledige of gedeeltelijke onverenigbaarheid van een steunmaatregel door de Commissie zou hebben.
Een dergelijke verklaring van onverenigbaarheid heeft immers juist de terugbetaling van de onverenigbare bedragen tot doel.
De bepaling heeft dan ook geenszins een opschortende werking, welke werking juist is bedoeld om de noodzaak van een dergelijke terugbetaling te voorkomen.
De Commissie is van mening dat een dergelijke bepaling niet kan worden beschouwd als een bepaling die de tenuitvoerlegging van de steun opschort.
25. De steun moet derhalve worden beschouwd als onrechtmatig in de zin van artikel 1, onder b) en onder f), van Verordening (EG) nr.
659/1999 van de Raad van 22 maart 1999 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 93 van het EG-Verdrag [9].
3.3.
Twijfels van de Commissie over de verenigbaarheid van de steun
26. Aangezien het steun voor onderzoek en ontwikkeling (hierna: "O&O") betreft, heeft de Commissie de maatregel aan de O&O-kaderregeling getoetst.
27. Deze analyse heeft bij de Commissie twijfels over de verenigbaarheid van de steun met de bepalingen van deze kaderregeling doen rijzen, die hieronder worden uiteengezet.
28. De Commissie merkt ten eerste op dat de steun wordt verleend in de vorm van een voorschot waarvan de terugbetalingsvoorwaarden zijn gekoppeld aan de verkoop van het product dat uit de onderzoeksactiviteit resulteert.
Het voorschot dekt 45 % van de subsidiabele kosten voor de pre-concurrentiële ontwikkeling en 65 % van de subsidiabele kosten voor het industrieel onderzoek.
29. Dit soort voorschotten is in de luchtvaartsector zeer gebruikelijk.
Aangezien de mate waarin het voorschot wordt terugbetaald aan de verkoop en derhalve aan het succes van het product is gekoppeld, wordt meestal gesproken over "voorschotten die uitsluitend behoeven te worden terugbetaald indien de onderzoeksactiviteiten succesvol zijn".
30. In punt 5.6 van de O&O-kaderregeling is juist de mogelijkheid van dit soort voorschot vastgelegd.
In dit punt wordt aangegeven dat voor dit soort instrumenten een hogere dan de gebruikelijke steunintensiteit (25 % voor pre-concurrentiële ontwikkeling en 50 % voor industrieel onderzoek) kan worden toegestaan, op basis van een individuele beoordeling van de vastgelegde terugbetalingsvoorwaarden.
31. Sinds de inwerkingtreding van de O&O-kaderregeling is bij de Commissie een groot aantal steunmaatregelen in de vorm van een voorschot dat in geval van succes niet terugbetaald behoeft te worden, aangemeld.
32. De Commissie heeft daarbij een praktijk ontwikkeld voor de interpretatie van punt 5.6 van deze kaderregeling [10].
33. Deze praktijk gaat uit van de vaststelling dat het niet mogelijk is het bruto-subsidie-equivalent van dit soort voorschotten vooraf (ex ante) te berekenen.
Immers, aangezien de daadwerkelijke terugbetalingen onder andere afhankelijk zijn van de omzet, kan het werkelijke bedrag van de steun pas bekend zijn wanneer het programma is voltooid, enkele decennia nadat het van start is gegaan.
Men kan zich evenmin statistisch baseren op de ramingen, aangezien de verkoopscenario's dikwijls worden betwist en op talrijke onzekere hypotheses steunen.
De bepaling in punt 5.6, tweede zin, van de kaderregeling kan dus in de praktijk niet worden gebruikt.
34. Gelet op de onmogelijkheid het bruto-subsidie-equivalent ex ante te berekenen, heeft de Commissie ervoor gekozen een methode te gebruiken die is gebaseerd op de analyse van de verhouding van het bedrag van het voorschot tot de subsidiabele kosten; deze verhouding is wel vooraf bekend.
35. In de tot op heden door de Commissie onderzochte gevallen was in de terugbetalingsvoorwaarden bepaald dat bij succes van het programma niet alleen de hoofdsom van het voorschot, maar de overeenkomstig de door de Commissie voor de desbetreffende lidstaat op het ogenblik van de toekenning van de steun bepaalde referentie- en disconteringspercentages berekende rente diende te worden terugbetaald.
In alle gevallen die betrekking hebben op hetzelfde motorproject alsmede in het geval van het concurrerende project, was de terugbetaling zelfs hoger wanneer het programma bijzonder succesvol was.
36. In deze omstandigheden wordt volgens de praktijk van de Commissie de verhouding van het bedrag van het voorschot tot de subsidiabele kosten vastgesteld op ten hoogste 40 % voor de activiteiten inzake pre-concurrentiële ontwikkeling en 60 % voor de activiteiten inzake industrieel onderzoek.
De basispercentages kunnen evenwel worden verhoogd met de in punt 5.10 van de O&O-kaderregeling vermelde percentagepunten.
37. In de hier onderzochte steunzaak stelt de Commissie vast dat de Belgische autoriteiten deze drempels van 40 % en 60 % (plus een verhoging met 5 procentpunten overeenkomstig punt 5.10.2, tweede alinea, van de O&O-kaderregeling) hebben toegepast, ook al is in de voorwaarden inzake de terugbetaling van het uitgekeerde voorschot niet bepaald dat rente moet worden betaald, zelfs in geval het programma succesvol is.
38. Zoals in punt 5.6, laatste paragraaf, van de O&O-kaderregeling is bepaald, moet de Commissie de verenigbaarheid van de terug te betalen voorschotten met het EG-Verdrag onderzoeken, rekening houdend met de precieze voorwaarden voor de terugbetaling die erop van toepassing zijn.
39. In dit geval zijn de voorwaarden voor de terugbetaling van steun aanzienlijk gunstiger voor Techspace Aero dan de klassieke voorwaarden die golden voor de ontvangers van de tot nog toe door de Commissie onderzochte steunmaatregelen.
Immers, het feit dat er geen rente behoeft te worden terugbetaald leidt tot de zekerheid dat in ieder geval een steunelement aanwezig is, terwijl dit steunelement, volgens de klassieke terugbetalingsvoorwaarden, in geval van succes volledig afwezig kan zijn (en zelfs bij een groot succes negatief kan worden, waarbij de onderneming zorgt voor een financieel voordeel voor de overheid, ook in reële termen).
Volgens de berekeningen van de Commissie zou, bij een scenario waarin sprake is van eenzelfde soort succes als het succes dat door de Belgische autoriteiten in hun briefwisseling met de Commissie wordt beschreven, dit specifieke voordeel alleen al in de orde van grootte van 9 miljoen EUR zijn.
40. In deze omstandigheden die dan ook duidelijk gunstiger zijn, heeft de Commissie ernstige twijfel bij het feit of dezelfde verhouding van het maximumbedrag van het voorschot tot de subsidiabele kosten kan worden aanvaard als in de klassieke gevallen.
De Commissie is namelijk van mening dat dit zou leiden tot een aanzienlijk concurrentievoordeel voor Techspace Aero, aangezien deze onderneming verhoudingsgewijs dezelfde bedragen als haar concurrenten in de andere lidstaten zouden kunnen ontvangen, maar tegen gunstiger terugbetalingsvoorwaarden.
41. Deze vaststelling wordt versterkt door het feit dat de meeste door de Commissie (die haar constante uitleggingspraktijk van punt 5.6 van de O&O-kaderregeling had vastgelegd) onderzochte dossiers betrekking hadden op communautaire ondernemingen van dezelfde sector, die vaak werkten aan projecten die soortgelijk of identiek waren of zelfs rechtstreeks met elkaar concurreerden.
4. CONCLUSIE
42. Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie België om in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de ontvangst van dit schrijven opmerkingen te maken en alle informatie in te dienen die nuttig is voor de beoordeling van de steunmaatregel.
België wordt verzocht een afschrift van deze brief te doen toekomen aan de onderneming die de steun heeft ontvangen.
43. De Commissie wijst België op de opschortende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag.
Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr.
659/1999 van de Raad volgens hetwelk onrechtmatige steun van de begunstigden kan worden teruggevorderd.
44. De Commissie wijst België erop dat zij belanghebbenden van dit schrijven in kennis zal stellen via een bekendmaking en een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Tevens zal zij de belanghebbenden in de lidstaten van de EVA die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden.
Alle belanghebbenden zullen worden aangemaand binnen een maand na deze publicatie hun opmerkingen kenbaar te maken."
[1] Důvěrné informace.
[2] Úř. věst.
C 45, 17.2.1996, s. 5.
[3] JO C 45 du 17.2.1996, p. 5.
[4] Secret d'affaires.
[5] JO L 83 du 27.3.1999, p. 1.
[6] Voir par exemple le cas N 234/01 (France — Aide à la R&D à la société SNECMA — JO C 133 du 5.6.2002, p. 10) qui concerne une entreprise travaillant sur le même projet de moteur, et le cas N 120/01 (Royaume-Uni — Aide à la société Rolls-Royce pour les projets TRENT 600 et 900 — JO C 67 du 16.3.2002, p. 33) qui concerne une entreprise travaillant sur un projet de moteur concurrent.
[7] PB C 45 van 17.2.1996, blz.
5.
[8] Zakengeheim.
[9] PB L 83 van 27.3.1999, blz.
1.
[10] Zie bijvoorbeeld zaak N 234/01 (Frankrijk — Steun voor onderzoek en ontwikkeling ten gunste van de onderneming SNECMA — PB C 133 van 5.6.2002, blz.
10) die betrekking heeft op een bedrijf dat aan hetzelfde motorproject werkte en zaak N 120/01 (Verenigd Koninkrijk — Steun voor Rolls-Royce voor de ontwikkeling van motoren — PB C 67 van 16.3.2002, blz.
33) die betrekking heeft op een bedrijf dat aan een concurrerend motorproject werkte.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Polsko
Státní podpora č. C 23/2006 (ex NN 35/2006) – Podpora pro výrobce oceli Technologie Buczek Group
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 196/06)
(Text s EHP závažností)
Dopisem ze dne 7. června 2006 uvedeným v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Polsku své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brussels
Č. faxu: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Polsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
I. POSTUP
1. Technologie Buczek (dále jen "TB") je polský výrobce ocelových trubek se sídlem v Slezsku s výrobní kapacitou kolem 60 tisíc tun.
Z důvodu finančních obtíží vypracoval TB v roce 2002 restrukturalizační plán.
2. Na základě tohoto rostrukturalizačního plánu se TB stal způsobilým pro získání státní podpory v rámci vnitrostátního programu restrukturalizace pro polský ocelářský průmysl do roku 2006.
Tento program je v souladu s režimem státních podpor ES a podmínkami stanovenými v Protokolu č. 8 Smlouvy o přistoupení o restrukturalizaci polského ocelářského průmyslu [1].
Protokol umožňoval na základě řádného provádění restrukturalizačního plánu poskytnout do roku 2003 podniku TB státní podporu ve výši 3 milionů EUR na obnovu životaschopnosti podniku.
V období od konce roku 2003 do konce roku 2006 je dle protokolu zakázáno poskytovat jakékoliv restrukturalizační podpory.
II. SKUTEČNOSTI
Ze zpráv nezávislého poradce, který byl pověřen sledováním restrukturalizace přípustné dle Protokolu č. 8, vyplývá, že TB neprováděl řádně svůj restrukturalizační plán a že neobnoví svou životaschopnost.
Naopak, TB převedl ziskové činnosti na dceřiné společnosti a zvažuje svou likvidaci.
5. Kromě toho TB získal na roky 2004, 2005 a 2006 z rozpočtu příspěvek na restrukturalizaci zaměstnanosti v celkové výši 220000 EUR.
TB má dále od konce roku 2003 dluh ve výši 5 milionů EUR vůči veřejným orgánům z důvodu neplacení příspěvků sociálního pojištění a daní.
Navzdory skutečnosti, že všechny snahy o vytvoření fondů na jejich splacení cestou restrukturalizace aktiv ztroskotaly a že obtíže podniku narůstaly, veřejné orgány nepřijaly všechna možná opatření k vymáhání svých pohledávek.
III. HODNOCENÍ
6. Komise bere na vědomí, že restrukturalizační plán nebyl proveden, a chce prošetřit, zda nedošlo k zneužití poskytnuté restrukturalizační podpory.
7. Komise dále zvažuje, zda rozpočtový příspěvek na restrukturalizaci zaměstnanosti představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Také nevymáhání neuhrazených pohledávek veřejných orgánů by mohlo představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, neboť věřitel v tržním hospodářství v pozici veřejných věřitelů by využil všech dostupných opatření k vymáhání svých pohledávek.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Komisja pragnie poinformować Polskę, że po przeanalizowaniu informacji dostarczonych przez polskie władze w sprawie wyżej wymienionej pomocy, podjęła decyzję o wszczęciu postępowania określonego w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
I. PROCEDURA
2. W marcu 2002 r. Huta Buczek (dalej zwana "TB-HB") przedstawiła polskim władzom program restrukturyzacji. Dnia 7 maja 2003 r. TB-HB zmieniła nazwę na Technologie Buczek S.A (dalej zwana "TB").
3. Dnia 5 listopada 2002 r. polska Rada Ministrów zatwierdziła Program restrukturyzacji i rozwoju hutnictwa żelaza i stali w Polsce do 2006 r. (dalej zwany "krajowym programem restrukturyzacji" lub "KPR").
Program ten w głównej mierze pozwala na przyznawanie pomocy publicznej polskiemu przemysłowi stalowemu w związku z jego restrukturyzacją w okresie od 1997 r. do 2006 r. na kwotę maksymalną 3,387 mld PLN (846 mln EUR) [2].
4. KPR został przedłożony UE. Program został oceniony przez Komisję w dniu 25 marca 2003 r. Na tej podstawie Komisja przedstawiła projekt decyzji Rady dotyczący wydłużenia do końca 2003 r. okresu karencji na udzielanie pomocy państwa w polskim sektorze hutnictwa stali w ramach Układu europejskiego (okres ten początkowo obowiązywał tylko do 1997 r.), pod warunkiem, że beneficjenci osiągną rentowność do 2006 r. Decyzja w tej sprawie została przyjęta przez Radę w lipcu 2003 r [3].
5. W związku z tym UE zezwoliła Polsce, w drodze odstępstwa od swoich zasad [4], przyznać przemysłowi stalowemu pomoc restrukturyzacyjną.
Ostatecznie ustalenia te zawarto w protokole 8 Traktatu o przystąpieniu, dotyczącym restrukturyzacji polskiego hutnictwa żelaza i stali [5].
Potwierdzono w nim zgodę na przyznanie pomocy państwa ośmiu wyznaczonym przedsiębiorstwom, w tym TB-HB, na kwotę nie większą niż 3,387 mld PLN przed końcem 2003 r.
6. W celu zapewnienia przestrzegania warunków zawartych w protokole, protokół 8. określa szczegółowe przepisy dotyczące wdrażania i monitorowania.
Między innymi, Polska ma obowiązek przedstawiania dwa razy w roku sprawozdania monitorującego, a w latach 2003, 2004, 2005 i 2006 przeprowadza się niezależną ocenę wyników monitorowania.
Jak do tej pory sprawozdania z działalność TB zostały przedstawione w lutym 2004 r. i kwietniu 2005 r. Zostały one omówione z władzami polskimi oraz beneficjentami pomocy i zatwierdzone przez służby Komisji i polskie władze.
7. W wyniku przeprowadzonej w 2005 r. niezależnej oceny, w której odnotowano rosnące zobowiązania finansowe TB wobec wierzycieli publicznych przy jednoczesnym braku rentowności, służby Komisji zwróciły się do Polski w pismach z dnia 29 marca 2005 r., 1 sierpnia 2005 r. i 2 grudnia 2005 r. z prośbą o przedłożenie dodatkowych informacji.
Polska odpowiedziała pismami z dnia 23 czerwca 2005 r., 28 września 2005 r. i 14 lutego 2006 r.
II. SZCZEGÓŁOWY OPIS POMOCY
1. Grupa TB
8. TB jest polskim producentem rur w Sosnowcu w województwie śląskim [6].
Spółka prowadzi produkcję wyrobów stalowych w trzech obiektach produkcyjnych: w ciągarni rur ze szwem, ciągarni rur ze stali wysokostopowanych oraz odlewni walców hutniczych.
Całkowite zdolności produkcyjne Spółki wynoszą około 60 tys. ton i w ciągu ostatnich lat nie uległy zmianie.
Mając na uwadze łączne zdolności produkcyjne w Polsce w odniesieniu do wyrobów stalowych, które wynoszą ok.
9 mln ton, TB jest relatywnie niewielkim podmiotem na rynku wyrobów stalowych.
9. Po utracie ponad połowy kapitału własnego w latach 2001-2003 (z 42 mln PLN do 16 mln PLN) w 2004 r. kapitał własny TB ustabilizował się na poziomie ok.
20 mln PLN (5 mln EUR).
Niemniej jednak wartość aktywów netto spadła z 27 mln w 2003 i 2004 r. do 12 mln EUR w 2005 r. Działalność Spółki nadal przynosiła straty i pod koniec 2004 r. jej zobowiązania wyniosły około 80 mln PLN.
Jednocześnie obroty TB wyniosły około 170 mln PLN — mniej więcej tyle samo co poniesione koszty.
10. Górnośląski Fundusz Restrukturyzacyjny (dalej zwany "GFR") jest większościowym udziałowcem TB S.A. i posiada około 78,1 % akcji.
Do października 2005 r. głównym udziałowcem GFR był Eurofaktor S.A. z 51,3 % akcji (którego udziałowcami są prywatni inwestorzy, m.in.
Bonum Sp. z o.o. z 37,25 % akcji, ING TFI z 13,40 %, Polmetal Sp. z o.o. z 11,31 %, Stabilo Group Sp. z o.o. z 10,93 % oraz inni prywatni inwestorzy).
W październiku 2005 r. Stabilo Group Sp. z o.o. kupiła akcje firmy Eurofaktor.
Inni udziałowcy GFR to Fundusz Górnośląski S.A. z 39,2 % akcji, którego głównym akcjonariuszem jest województwo śląskie z 93 % akcji, oraz Getin Bank z 9,5 % akcji.
11. Obecnie TB posiada cztery spółki zależne:
- P.U.R.M.
(Przedsiębiorstwo Usług Remontowo-Mechanicznych) "REMEBUD" Sp. z o.o. (w której TB posiada 100 % udziałów), które świadczy usługi w zakresie remontów maszyn i urządzeń produkcyjnych na rzecz TB.
W grudniu 2005 r. TB wydzieliła ze swoich struktur działalność dotyczącą układów wydechowych dla przemysłu motoryzacyjnego i przesunęła ją do tej spółki zależnej, której nazwę zmieniono na Buczek Automotive (dalej zwana "TB-Automotive").
W dniu 1 grudnia 2005 r. do dotychczasowych 76 pracowników TB-Automative przesunięto dalsze 227 osób.
- Huta Buczek Sp. z o.o. (dalej zwana "HB", w której TB posiada 100 % udziałów); jest wydzielonym w dniu 1 stycznia 2005 r. z firmy TB zakładem produkcji walców hutniczych, zatrudniającym 227 pracowników.
- Buczek — HB — Z.P.R. Sp. z o. o. (dalej zwana "TB-ZPR", w 18 % należy do HB, pozostałe akcje są w posiadaniu pracowników spółki), świadczy usługi w zakresie produkcji rur ciągnionych oraz wykrawania i przetwarzania stali i zatrudnia 100 osób.
Wyposażenie do produkcji, które jest dzierżawione przez TB-ZPR, jest w dalszym ciągu własnością TB.
- P.U.T.
(Przedsiębiorstwo Usług Transportowych) "SAMKOL" Sp. z o. o. (w której HB posiada 100 % udziałów ), świadczy usługi transportowe na rzecz TB i zatrudnia 27 osób.
Obecnie Spółka znajduje się w fazie postępowania likwidacyjnego.
2. Plan restrukturyzacji na rok 2002 i jego zatwierdzenie
12. W 2002 r. w celu przezwyciężenia trudnej sytuacji finansowej Spółki opracowany został wyżej wymieniony plan restrukturyzacji.
13. Plan operacyjny restrukturyzacji przewidywał koncentrację działań firmy na produkcji rur kalibrowanych ze szwem, i w tym kierunku zostały zaplanowane wszystkie nowe inwestycje.
Już w 2002 r. zakupiono urządzenia do taśmy stalowej aluminiowanej do zastosowania w produkcji układów wydechowych dla przemysłu motoryzacyjnego.
Ponadto plan przewidywał kontynuację produkcji walców, na którą HB-TB miał w Polsce monopol.
Jednak w idealnym przypadku planowano wydzielenie tej działalności celem pozyskania inwestora strategicznego.
Ostatecznie Spółka miała kontynuować produkcję rur wysokostopowych, do której w bardzo niskim stopniu wykorzystywane są moce produkcyjne, bez podejmowania dodatkowych inwestycji.
W sumie przewidywano inwestycje na kwotę 25 mln PLN.
14. Ponadto przewidziano wdrożenie programu redukcji kosztów, w tym redukcję liczby pracowników z 532 do 407.
Dlatego też na lata 2002-2006 przewidziano łączną sumę kosztów w wysokości 2910000 PLN.
W szczególności w celu redukcji zatrudnienia o 161 osoby przewidziano uzyskanie 823000 PLN zewnętrznej pomocy publicznej o ekwiwalencie dotacji netto 597000 PLN (ok.
150000 EUR) (358000 PLN na rok 2002 r. — 258000 PLN ekwiwalentu dotacji netto, i 465000 PLN na rok 2003 r. — 339000 PLN ekwiwalentu dotacji netto) [7].
15. Ponadto przewidziano pomoc w wysokości 2,754 mln PLN (ok.
600000 EUR) na badania naukowe i rozwój (dalej zwane "BiR"), w tym 1250000 PLN na 2002 r. stanowiące 900000 PLN w przeliczeniu na ekwiwalent dotacji netto oraz 2540000 PLN na 2003 r., stanowiące 1854000 PLN w przeliczeniu na ekwiwalent dotacji netto [8].
Pomoc ta miała zostać przyznana na zakończenie działań w zakresie BiR, aby umożliwić rozszerzenie asortymentu produktów: rur dla przemysłu motoryzacyjnego, spożywczego, rur o dużych średnicach, oraz akcesoriów wykonanych z gładkiej lub perforowanej aluminiowanej taśmy stalowej.
16. Ponadto przewidziane zostały środki na restrukturyzację finansową w wysokości 8,411 mln PLN w przeliczeniu na ekwiwalent dotacji netto (ok.
2,1 mln EUR) w celu umorzenia długu w wysokości około 3,392 mln PLN (głównie zobowiązań z tytułu podatku od nieruchomości wobec Urzędu Miasta, oraz w mniejszym stopniu na rzecz Urzędu Skarbowego oraz Zakładu Ubezpieczeń Społecznych, dalej zwanego "ZUS") oraz zmiany harmonogramu spłat zadłużenia w wysokości 6,014 mln PLN wobec ZUS i Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (dalej zwanego "PFRON"), o wartości 5,019 mln PLN w przeliczeniu na ekwiwalent dotacji netto (5,001 mln PLN wobec ZUS plus 18000 PLN wobec PFRON).
Celem restrukturyzacji finansowej było przeznaczenie środków na zakup materiałów i utrzymanie ciągłości produkcji firmy [9].
Zgodnie z informacją zawartą w poniższej tabeli przewidziana łączna wartość ekwiwalentu dotacji netto pomocłącznie z pomocą na cele restrukturyzacji zatrudnienia oraz BiR wynosiła 11,762 mln PLN (ok.
3 mln EUR):
Tabela 1
Planowana pomoc państwa dla TB na lata 2002-2003
Instytucja _BAR_ Charakter pomocy _BAR_ PLN 000 _BAR_ PLN 000 (EDN) _BAR_
PFRON (2002 r.) _BAR_ Rozłożenie na raty _BAR_ 136 _BAR_ 3 _BAR_
PFRON (2003 r.) _BAR_ Rozłożenie na raty _BAR_ 270 _BAR_ 15 _BAR_
Łącznie w formie rozłożeń na raty: _BAR_ _BAR_ 406 _BAR_ 18 _BAR_
Gmina Sosnowiec _BAR_ Umorzenie zobowiązań _BAR_ 2,964 _BAR_ 2,964 _BAR_
Urząd Skarbowy _BAR_ Umorzenie zobowiązań _BAR_ 163 _BAR_ 163 _BAR_
ZUS _BAR_ Umorzenie zobowiązań _BAR_ 265 _BAR_ 265 _BAR_
Łączna kwota umorzonych zobowiązań _BAR_ _BAR_ 3,392 _BAR_ 3,392 _BAR_
ZUS _BAR_ Rozłożenie na raty _BAR_ 6,014 _BAR_ 5,001 _BAR_
Ogółem _BAR_ Restrukturyzacja finansowa _BAR_ 9,812 _BAR_ 8,411 _BAR_
_BAR_ Restrukturyzacja zatrudnienia _BAR_ 823 _BAR_ 597 _BAR_
_BAR_ BiR _BAR_ 3,790 _BAR_ 2.754 _BAR_
_BAR_ Całkowita wartosć pomocy _BAR_ 14,425 _BAR_ 11,762 _BAR_
17. Plan restrukturyzacji potwierdza także, że w latach 1997-2001 HB-TB otrzymała pomoc państwa w wysokości 4422411 PLN w przeliczeniu na ekwiwalent dotacji netto.
18. W KPR przypisano Spółce pomoc w wysokości 16184411 PLN, odpowiadającą kwotom udzielonym w latach 1997-2001 oraz pomocy przewidzianej w planie restrukturyzacji.
3. Otrzymanie pomocy państwa
19. TB nie uzyskała potencjalnej pomocy państwa w wysokości 11,762 mln PLN(ekwiwalent dotacji netto), przyznanej jej w ramach KPR.
W rzeczywistości Spółka otrzymała pomoc mniejszą o 9,527 mln PLN.
Faktycznie,, do końca 2003 r. nie nastąpiły zaplanowane umorzenia i rozłożenia na raty publicznych zobowiązań Spółki.
Najwyraźniej dopiero po roku 2003, kiedy przyznanie pomocy państwa nie było już możliwe, podjęto kroki w kierunku rozwiązania kwestii zobowiązań.
Tymczasem Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (UOKiK) nie zezwolił na jakiekolwiek umorzenie zobowiązań z tytułu podatku od nieruchomości po 2003 r [10].
Ponadto TB twierdzi, że "z przyczyn finansowych [TB] nie zdołała skorzystać ze zwolnień w zakresie zaległości wobec ZUS." [11]
20. Według opinii konsultanta pomoc państwa, jaką otrzymała Spółka, wyniosła jedynie 2,235 mln PLN (ekwiwalent dotacji netto) [12].
Z czego 2,045 mln PLN przeznaczone było na BiR, a 190400 PLN na restrukturyzację zatrudnienia [13].
Działania te można podsumować w następujący sposób:
Tabela 2
Pomoc państwa przyznana na rzecz TB S.A. w latach 2002 i 2003
PLN 000 (EDN) _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ Ogółem _BAR_
Plan _BAR_ 1,161 _BAR_ 10,601 _BAR_ 11,762 _BAR_
Rzeczywista pomoc _BAR_ 739 _BAR_ 1,497 _BAR_ 2,235 _BAR_
Różnica (rzeczywista pomoc minus plan) _BAR_ (422) _BAR_ (9,104) _BAR_ (9,527) _BAR_
21. Ponadto, w zaktualizowanym biznes planie na rok 2005 Spółka wskazuje, iż otrzymała dotację budżetową na restrukturyzację zatrudnienia na okres od 2004 do 2006 r. w wysokości 877000 PLN [14].
4.
(Nie) Wprowadzenie w życie planu restrukturyzacji z 2002 roku
22. Plan restrukturyzacji nie został w pełni wprowadzony w życie przez TB z następujących powodów:
TB nie była w stanie uzyskać wsparcia finansowego od kredytodawców oraz lokalnych instytucji finansowych, jak zostało to określone w pkt. 9 lit. c) protokołu nr 8.
W rzeczywistości już w 2003 r. TB-HB ponownie znalazła się w trudnej sytuacji finansowej, ponieważ bank ograniczył oferowane jej możliwości kredytowe.
Sytuacja uległa poprawie jedynie dzięki pojawieniu się inwestora finansowego — GFR, który wykupił znaczną liczbę obligacji, które następnie zostały zamienione na pożyczki długoterminowe.
Niemniej jednak, zgodnie z opinią konsultanta TB musi nadal dążyć do zabezpieczenia długoterminowego wsparcia ze strony instytucji finansowych [15].
24. TB jedynie częściowo obniżyła koszty inwestycji, tym samym nie zastosowała się do postanowień określonych w pkt.
9 lit. c) protokołu nr 8. Konsultant rzeczywiście potwierdził, że w 2005 r. wymóg ten został spełniony jedynie częściowo [16].
25. W ramach realizacji programu obniżenia kosztów TB jedynie częściowo zrealizowała program restrukturyzacji zatrudnienia.
Zatrudnienie zostało zmniejszone z 550 do 294 osób nie dlatego, że zredukowano poziom zatrudnienia w podstawowej działalności firmy, lecz dlatego, że wydzielono dział produkcji walców, który przekształcono w spółkę HB [17].
26. TB nie zdołała poprawić wydajności i skuteczności zarządzania spółek, jak zostało to określone w pkt.
9 lit. a) podpunkt 2.protokołu nr 8. W istocie, od roku 2001 zarząd TB S.A. zmienił się kilkakrotnie, tj. w październiku 2003 r., na początku 2004 r. i pod koniec 2005 r.
27. W ramach planu restrukturyzacji finansowej TB dokonuje przeglądu strategii spółek zależnych, jak zostało to określone w pkt 9 lit. a) podpunkt 3. protokołu nr 8, lecz nie włączyła na powrót spółek zależnych.
Wręcz przeciwnie, utworzyła kilka nowych.
28. Również wyników sprzedaży w żadnym wypadku nie można uznać za zadowalające.
Pod koniec 2005 r. TB zaprzestała produkcji niedochodowych rur ze stali wysokostopowanych bez szwu oraz ze szwem.
Zaprzestała również produkcji rur ze szwem ze stali chromowych.
Podsumowując, przegląd wyników sprzedaży TB za 2005 r. wskazywał, że produkcja osiągnęła jedynie 39 % poziomu przewidzianego w planie z 2002 r. [18] i 55 % poziomu, przyjętego przez Spółkę w skorygowanej prognozie przekazanej konsultantom w 2005 r.
29. Ponadto ogólne wyniki TB uległy pogorszeniu i obecna sytuacja Spółki jest bardzo trudna.
Od 2003 r. Spółka odnotowuje straty brutto, a w 2005 r. odnotowała ujemne marże operacyjne.
TB nie jest na drodze do odzyskania żywotności ekonomicznej, jak wymaga pkt 1 protokołu nr 8. W 2004 r. niezależny konsultant Komisji uznał, że TB "w dalszym ciągu prowadzi działalność handlową, mimo że jest niewypłacalny".
Tym niemniej uznano, że Spółka mogłaby w dalszym ciągu osiągnąć zdolność do konkurowania na rynku w 2006 r [19]., pod warunkiem spełnienia pewnych kluczowych założeń, między innymi posiadania stabilnego zespołu kierownictwa wyższego szczebla.
W 2005 r. niezależny konsultant uznał, że chociaż trudna sytuacja, w której TB znalazła się w 2003 r., a która wiązała się z utratą płynności finansowej została przezwyciężona, "to sytuacja Spółki pozostaje niepewna" i istnieje "duże ryzyko, że Spółka nie osiągnie ekonomicznej żywotności" [20].
W sprawozdaniu okresowym dotyczącym Polski na rok 2006 konsultant poinformował, że Spółka "pod koniec 2006 r. prawdopodobnie nie zdoła przejść testu rentowności" [21].
Zostało to potwierdzone w sprawozdaniu monitorującym Polski z marca 2006 r., w którym potwierdzono, że TB nie zdoła przejść testu rentowności.
W celu przezwyciężenia tego problemu TB wielokrotnie zmieniała swoją strategię restrukturyzacji zarówno w październiku 2003 r., jak i we wrześniu 2005 r. Zmiany z września 2005 r. zostały przedstawione Komisji wraz z wnioskiem o zatwierdzenie zgodnie z pkt.
10 protokołu nr 8. Spółka zmieniła jednak plan po raz kolejny pod koniec 2005 r., i obecnie planuje się likwidację TB.
Konsultant został poinformowany o zmianie strategii ustnie w lutym 2006 r. Zmieniony plan z lutego 2006 r. został przygotowany, lecz nie został przedłożony Komisji.
Podczas wizyty w firmie w marcu 2006 r. konsultant został jednak poinformowany, że plan ten jest już nieważny oraz że przygotowywana jest nowa strategia.
5. Wzrost zadłużenia
32. Według danych z najnowszego sprawozdania monitorującego Polski z marca 2006 r., na dzień 31 grudnia 2005 r. TB posiada następujące zobowiązania publicznoprawne:
- z tytułu ubezpieczeń społecznych wobec ZUS w wysokości około 14,131 mln PLN;
- z tytułu podatku od nieruchomości (na rzecz Gminy Sosnowiec) w wysokości około 5,459 mln PLN;
- wpłaty należne PFRON w wysokości 0,834 mln PLN.
33. Zatem w 2005 r. zobowiązania wobec wierzycieli publicznych, wraz z odsetkami, wzrosły do 20,4 mln PLN (ok.
5,1 mln EUR) [22].
Według opinii konsultanta kwota ta rocznie wzrasta o 16 %.
Niemniej jednak od grudnia 2003 r. Spółka wywiązuje się przynajmniej z bieżących zobowiązań wobec wyżej wymienionych podmiotów.
34. Według informacji udzielonych przez Polskę, władze publiczne, które są wierzycielami TB S.A., podjęły pewne działania egzekucyjne wobec Spółki.
W szczególności Urząd Miasta Sosnowca podjął kroki polegające na zajęciu rachunku bankowego należącego do TB celem windykacji swoich należności i otrzymał kwotę w wysokości około 1 mln PLN.
Ponadto, w trybie art.
66 Ordynacji podatkowej, przeniesiono na gminę Sosnowiec własność nieruchomości należących do Spółki w celu pokrycia zaległości wobec gminy o łącznej wartości ok.
1 mln PLN.
35. Ponadto, spowodowano spłatę zaległych zobowiązań wobec ZUS poprzez zajęcie rachunków bankowych oraz ustanowienie hipoteki przymusowej na wartość 14 mln PLN.
36. W odniesieniu do zadłużenia Spółki wobec PFRON nie jest jasne jakie działania egzukucyjne są podejmowane [23].
37. Wydaje się, iż w 2004 r. w wyniku sprzedaży zbędnego majątku TB zdołała spłacić około 5 mln PLN (1,2 mln PLN wobec ZUS i 3,8 mln PLN wobec Urzędu Miasta).
38. Jednakże zajęcie rachunku bankowego okazało się nieskutecznym rozwiązaniem, ponieważ wszelkie środki finansowe przepływająceprzez rachunek są wykorzystywane na pokrycie wynagrodzeń pracowników.
Dlatego windykacja należności następuje w głównej mierze poprzez zakładanie hipotek na majątku Spółki oraz prawa użytkowania wieczystego gruntów.
Wartość majątku nie jest jednak znana.
Ponadto nie jest jasne, czy hipoteka składników tego majątku nie jest obciążona z tytułu innych wierzytelności, a jeżeli tak, to czy pierwszeństwo w spłacie przysługuje wierzycielom publicznoprawnym.
W swoim piśmie z września 2005 r. Polska twierdzi, że planowane przychody TB w wyniku sprzedaży majątku dotychczas dzierżawionego spółkom zależnym — TB-HB (9 mln PLN) i TB-ZPR (6 mln PLN) — oraz jednego ze składników majątku własnego wartego 4,5 mln PLN wyniosą około 25 mln PLN.
Polska uważa zatem, że intensyfikacja działań egzekucyjnych, poprzez np. ogłoszenie upadłości Spółki, nie byłaby w takiej sytuacji rozwiązaniem korzystnym dla podmiotów publicznych, ponieważ wiązałoby się to z ryzykiem, iż nie odzyskają oni należnych im kwot.
6. Najnowsze wydarzenia i likwidacja TB
40. W dniu 19 października 2005 r. miała miejsce ostatnia zmiana zarządu, a pod koniec grudnia 2005 r. zmienił się główny udziałowiec Spółki.
Następnie w celu dokonania głębokiej restrukturyzacji majątkowej i finansowej TB ponownie poddała weryfikacji dotychczasową strategię Spółki.
Nie wiadomo jednak, czy zmiany te zostały skonsultowane z wierzycielami Spółki.
41. Według przekazanych przez Polskę informacji w ramach restrukturyzacji finansowej zakłada się:
- ugodę z głównym wierzycielem TB — firmą Eurofaktor S.A.;
- spłatę ok.
50 % zobowiązań wobec ZUS — II kwartał 2006 r. (na przełomie I/II kwartału 2006 r. nastąpi spłata ok.
7 mln.
PLN; środki na ten cel TB zamierza pozyskać z firmy Eurofaktor S.A., co jest przedmiotem negocjacji w ramach planowanej ugody);
- dalszą spłatę zobowiązań wobec ZUS w wysokości ok.
100 tys. zł miesięcznie; wysokość kwoty wynika z rzeczywistych możliwości płatniczych TB;
- zaległości wobec Urzędu Miasta z tytułu podatku od nieruchomości będą sukcesywnie zmniejszane poprzez przekazywanie w trybie art.
66 Ordynacji podatkowej nieruchomości nieprodukcyjnych.
W najbliższym czasie na własność Urzędu Miasta przejdą dwie nieruchomości o wartości 2,2 mln PLN, w tym obecny budynek administracyjno-biurowy;
- spłatę do Urzędu Miasta kwoty ok.
130 tys. zł. miesięcznie, co wynika z faktycznych możliwości płatniczych TB.
42. Ponadto Polska poinformowała Komisję, że restrukturyzacja majątkowa obejmować będzie sprzedaż lub przekazanie składników majątkowych na łączną kwotę ok.
50 mln PLN.
W szczególności ma zostać sprzedany majątek w postaci budynków i linii produkcyjnych o wartości 19,6 mln PLN (w tym majątek firmy TB-ZPR w wysokości 7,2 mln) oraz udziały HB na kwotę 30 mln PLN.
43. Jedynie TB-Automative będzie kontynuować działalność na bazie majątku TB.
W związku z tym, z majątku TB została wyodrębniona spółka TB-Automative.
Planowane jest przekazanie TB-Automative także niektórych linii zgrzewających (W-3 i W-4), wraz z niezbędnym oprzyrządowaniem i infrastrukturą, a pozostałe linie produkcyjne TB zamierza sprzedać w IV kwartale 2006 r. Po roku 2006 r.
TB zamierza zawiesić produkcję i prowadzić jedynie nadzór właścicielski nad spółkami zależnymi. Nie wiadomo, czy wierzyciele otrzymali jakiekolwiek wynagrodzenie w związku z wydzieleniem spółki TB-Automotive, lub czy ich wierzytelności są zabezpieczone hipoteką na majątku spółki, która będzie działać pod firmą TB-Automotive.
44. Komisja uznaje, że wynikiem przeprowadzenia tej wszechstronnej restrukturyzacji będzie de facto likwidacja TB oraz jej podstawowej działalności w ciągu najbliższych lat, biorąc pod uwagę, że pod koniec roku 2006 produkcja zostanie zawieszona, a sama Spółka zostanie zlikwidowana w 2011 r.
I. OCENA
1. Prawo właściwe
45. Punkt 1 protokołu nr 8 stanowi, że "nie naruszając postanowień artykułu 87 i 88 Traktatu WE, pomoc państwa udzielaną przez Polskę dla celów restrukturyzacji na rzecz określonych części polskiego hutnictwa uznaje się za zgodną ze wspólnym rynkiem", jeśli, między innymi, warunki określone we wspomnianym protokole są spełnione.
Okres karencji na udzielanie pomocy w ramach restrukturyzacji dla polskiego hutnictwa w ramach Układu europejskiego został przedłużony przez Radę do dnia 31 grudnia 2006 r. Ustalenie to przyjęto na mocy protokołu nr 8 w ramach traktatu o przystąpieniu Polski do UE.
Aby ten cel osiągnąć obejmuje on ramy czasowe przed przystąpieniem i po nim.
Dokładniej rzecz ujmując, upoważnia do udzielenia ograniczonej ilości pomocy na cele restrukturyzacji w latach 1997-2003 i zakazuje dalszej pomocy państwa na cele restrukturyzacji polskiego hutnictwa w latach 1997-2006.
W tym względzie jednoznacznie różni się od innych przepisów Traktatu o przystąpieniu, takich jak mechanizm przejściowy określony w załączniku IV ("procedura dotycząca istniejącej pomocy"), który dotyczy jedynie pomocy państwa udzielanej przed przystąpieniem w takim stopniu, w jakim "ma ona nadal zastosowanie po" dacie przystąpienia.
Protokół nr 8 można więc postrzegać jako lex specialis, który, w zakresie spraw jakich dotyczy, zastępuje inne przepisy Aktu przystąpienia [24].
47. W związku z tym, jako że art.
87 i 88 Traktatu WE normalnie nie dotyczą pomocy udzielonej przed przystąpieniem, która nie ma zastosowania po przystąpieniu, zapisy protokołu nr 8 rozszerzają kontrolę nad pomocą państwa w ramach Traktatu WE do wszelkiej pomocy udzielanej na restrukturyzację polskiego hutnictwa w latach 1997-2006.
48. Możliwe jest podjęcie decyzji zgodnie z art.
88 ust.
2 traktatu WE po przystąpieniu Polski do UE, ponieważ przy braku przepisów szczegółowych w protokole nr 8, powinno się stosować zwykłe reguły i zasady.
Dlatego też stosuje się również rozporządzenie Rady (WE) nr 659/1999 z dnia 22 marca 1999 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania art.
93 Traktatu WE (dalej zwane "rozporządzeniem proceduralnym") [25].
2. Pomoc świadczona niezgodnie z przeznaczeniem
49. Punkt 18 lit. a) protokołu nr 8 uprawnia Komisję "do podjęcia odpowiednich środków, na mocy których każda spółka będzie zobowiązana do zwrotu pomocy otrzymanej z naruszeniem warunków ustanowionych w niniejszym Protokole […] w przypadku, jeżeli proces monitorowania wykaże, że warunki w uzgodnieniach przejściowych zawartych w niniejszym Protokole nie zostały spełnione".
Przepis ten zobowiązuje Komisję do podjęcia odpowiedniej procedury w przypadku naruszenia zobowiązań ustanowionych w protokole nr 8. Takie naruszenie może być traktowane jako pomoc wykorzystana niezgodnie z przeznaczeniem, jak zdefiniowano w art.
1 lit. g) rozporządzenia proceduralnego, wykorzystaną przez beficjenta z naruszeniem decyzji w sprawie pomocy państwa.
W tym przypadku art.
16 rozporządzenia proceduralnego stanowi, że Komisja może w przypadkach pomocy wykorzystanej niezgodnie z przeznaczeniem wszcząć formalne postępowanie wyjaśniające, a zatem nie przewiduje wstępnego postępowania wyjaśniającego.
51. W omawianym przypadku Komisja ma poważne wątpliwości co do odpowiedniego wykorzystania udzielonej pomocy państwa na rzecz TB., ponieważ plan restrukturyzacji nie został w pełni wprowadzony w życie, jak zostało to wyraźnie określone w pkt 9 protokołu nr 8.
52. O niewprowadzeniu planu w życie świadczy prima facie fakt, iż Spółka rzeczywiście nie jest w stanie w 2006 r. osiągnąć ekonomicznej żywotności, stanowiacej główny cel specyficznego trybu restrukturyzacji polskiego przemysłu stalowego, jak zostało to określone w pkt 1 protokołu nr 8, odczytywanym w powiązaniu z art.
8 ust.
4 protokołu nr 2 Układu Europejskiego.
53. Ponadto, dowodem na to, że plan nie został zrealizowany są ustalenia niezależnego konsultanta, przypomniane w pkt.
22-23, które wskazują na występowanie różnych niedociągnięć w częściowej realizacji planu.
54. Ponadto wydaje się, że Spółka świadomie podjęła decyzję o zaprzestaniu podstawowej działalności tj. produkcji rur ze szwem, oraz o rozpoczęciu specjalizacji w produkcji rur aluminiowanych dla przemysłu motoryzacyjnego.
Sytuacja ta świadczy nie tylko o tym, że strategia restrukturyzacji uległa zasadniczej zmianie, lecz przede wszystkim, świadczy, że TB nie realizuje już planu restrukturyzacji.
Co więcej, wydzielona została część działalności do TB-Automotive, która nie podlega pierwotnemu planowi restrukturyzacji i monitorowaniu realizacji zobowiązań podjętych przez TB.
55. Z uwagi na fakt, że w 2006 r. firma nie odzyska ekonomicznej żywotności, a plan restrukturyzacji został jedynie częściowo wprowadzony w życie, wydaje się, że pomoc dla celów restrukturyzacji byla wykorzystana niezgodnie z przeznaczeniem.
Dotyczy to przede wszystkim pomocy udzielonej w 2002 i 2003 r. w wysokości 2,235 mln PLN, jak również pomocy udzielonej pomiędzy 1997 i 2001 r. w wysokości 4422411 PLN.
56. Komisja przyjęła do wiadomości, ze niepowodzenie projektu mogło być spowodowane nieuzyskaniem przez firmę wszystkich planowanych środków pomocy.
Komisja nie znajduje w tym jednak żadnego uzasadnienia dla wykorzystywania pomocy niezgodnie z przeznaczeniem.
Wręcz przeciwnie, fakt ten wskazuje na to, że pomoc została niewłaściwie wykorzystana ponieważ, jej całkowita wartośćnie była wystarczająca do odzyskania przez Spółkę ekonomicznej żywotności.
57. Ponadto Komisja uznaje, że część środków pomocy na rzecz restrukturyzacji została przeznaczona na BiR.
Niemniej jednak pomoc ta została udzielona w ramach restrukturyzacji, a zatem zgodność omawianej pomocy musi być oceniana w tym właśnie kontekście.
Mimo iż Komisja nie wyklucza, że pomoc ta została przyznana na BiR, w świetle obciążeń finansowych firmy wydaje się być mało prawdopodobne, aby wydała ona jakąkolwiek sumę pieniędzy na ten cel.
58. Podobne rozumowanie można przyjąć odnośnie do pomocy przeznaczonej na restrukturyzację zatrudnienia udzielonej w ramach procesu restrukturyzacji, a zatem jej zgodność musi być oceniana w tym kontekście.
W rzeczywistości niezależny konsultant potwierdza, że jeśli chodzi o redukcję liczby pracowników plan nie został odpowiednio wprowadzony w życie.
59. Wreszcie to samo uzasadnienie ma zastosowanie także w przypadku pomocy udzielonej w latach 1997-2001.
Fakt, że rentowność firmy nie została przywrócona, oznacza, że plan nie został wprowadzony w życie, a pomoc była wykorzystana niezgodnie z przeznaczeniem.
60. Ponieważ zgodnie z nowym planem TB zostanie zlikwidowana, na tym etapie Komisja ma wątpliwościo czy może zgodzić się na jakiekolwiek zmiany planu restrukturyzacji na mocy pkt 10 protokołu nr 8, ponieważ nie przewidują one powrotu Spółki do rentowności.
3. Przyznanie dodatkowej pomocy po roku 2003
61. Punkt 18 lit. c) protokołu nr 8 uprawnia Komisję "do podjęcia odpowiednich środków na mocy których każda spółka będzie zobowiązana do zwrotu pomocy otrzymanej z naruszeniem warunków ustanowionych w niniejszym Protokole […] w przypadku, jeżeli proces monitorowania wykaże, że Polska, w trakcie okresu restrukturyzacji udzieliła dodatkowej niezgodnej pomocy państwa na rzecz hutnictwa i spółek objętych pomocą w szczególności".
62. Przepis ten zobowiązuje Komisję do podjęcia odpowiedniej procedury w przypadku udzielenia jakiejkolwiek dodatkowej pomocy państwa na rzecz polskiego hutnictwa stali.
Punkt 6 ust.
3 protokołu nr 8 wyraźnie zabrania udzielania jakiejkolwiek dodatkowej pomocy państwa na cele innej niż te określone w pkt 6. Zgodnie z pkt 6 ust.
2 pomoc udzielona TB-HB obejmuje jedynie lata 1997 — 2003.
A zatem pkt 18 lit. c) w powiązaniu z pkt.
6 upoważnia Komisję do podjęcia działań w odniesieniu od wszelkiej pomocy udzielonej na rzecz polskiego hutnictwa po 2003 r.
63. Komisja obawia się, że pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 TWE została udzielona TB po 2003 r. Po pierwsze w odniesieniu do dotacji budżetowych na restrukturyzację zatrudnienia na lata 2004 i 2006 w wysokości 877,000 PLN.
Po drugie, Komisja ma wąpliwości, czy nieegzekwowanie spłaty zaległości publicznoprawnych nie zawiera elementów pomocy publicznej.
64. W związku z drugą z wymienionych kwestii Komisja przypomina, że art.
87 ust.
1 TWE dotyczy interwencji, które — występując w różnych formach — zmniejszają obciążenia budżetu przedsiębiorstwa i tym samym, nie stanowiąc subwencji sensu stricto, mają ten sam charakter i identyczne skutki.
Zostało to wielokrotnie potwierdzone w przypadkach, gdy instytucja publiczna odpowiedzialna za pobieranie składek na ubezpieczenie społeczne toleruje niedotrzymanie lub opóźnienie płatności tych składek, ponieważ zachowanie to poprzez zmniejszenie obciążeń związanych z normalnym funkcjonowaniem systemu ubezpieczeń społecznych bez wątpienia daje przedsiębiorstwu będącemu beneficjentem pomocy znaczącą przewagę konkurencyjną [26].
65. Innymi słowy, w przypadku gdy władze krajowe wyrażają zgodę na odroczenie spłaty płatności, z pewnością przynosi to znaczącą korzyść beneficjentowi.
Zamiast tego władze krajowe mogłyby zażądać natychmiastowej spłaty całkowitej kwoty zadłużenia, w razie konieczności przejmując majątek zabezpieczony hipoteką [27].
Korzyść ta może zostać uznana za pomoc państwa w rozumieniu art.
87 traktatu TWE wówczas, gdy otrzymujące ją przedsiębiorstwo nie byłoby w stanie jej uzyskać na normalnych warunkach rynkowych [28].
Tak jest w przypadku, jeżeli dłużnik proponuje spłatę zadłużenia w celu uniknięcia likwidacji, lecz po dokonaniu dogłębnej analizy okazuje się, że korzyści związane z uzyskaniem oferowanej sumy w ramach zmiany harmonogramu spłat nie przekroczą sumy możliwej do uzyskania w drodze ewentualnej upadłości firmy [29].
66. W omawianym przypadku Komisja rzeczywiście nie jest pewna, czy wierzyciel prywatny wyraziłby zgodę na restrukturyzację długu.
Zamiast tego wydaje się, że wierzyciele publiczni powinni byli doprowadzić do ogłoszenia upadłości TB i w ten sposób uzyskać spłatę zaległych sum.
67. Doprowadzenie do ogłoszenia upadłości Spółki wydaje się właściwe, ponieważ sytuacja finansowa TB nie pozwalała na oczekiwanie zwrotu z inwestycji, co wynika z faktu, że Spółce nigdy nie udało się przezwyciężyć powstałych trudności.
Przeciwnie, w 2004 i 2005 r. poziom zadłużenia i koszty rosły, podczas gdy wielkość sprzedaży spadła.
W rzeczywistości wielkość kosztów była zbliżona do wartości obrotów firmy, a marże operacyjne i wskaźnik EBIT były ujemne.
Ponadto od końca 2005 r., zamiast zmierzać w kierunku rentowność TB, ma na celu likwidację podstawowej działalności Spółki.
W tym celu firma wydzieliła jedynie bardziej dochodowe spółki (HB i TB-Automotive) i nie jest jasne, czy uzyskała na to zgodę wierzycieli, ani czy wierzytelności wierzycieli zostały zabezpieczone na majątku produkcyjnym.
68. Ponadto planowana restrukturyzacja majątku wydaje się mało realna.
Po dziś dzień Spółka nie była w stanie uzyskać więcej niż 5 mln PLN gotówką ze sprzedaży majątku.
W szczególności nie wprowadzono w życie planu na rok 2005, w którym założono wygenerowanie 20 mln PLN do końca 2005 r. Również mało realna wydaje się kolejna propozycja dotycząca spłaty zadłużenia i Komisja ma wątpliwości, czy w międzyczasie została ona odpowiednio wdrożona.
Mając na uwadze planowaną likwidację Spółki, wydaje się być bardzo mało prawdopodobne, aby w świetle obciążeń finansowych otrzymała ona dodatkową pożyczkę.
Wreszcie, proponowane miesięczne spłaty zadłużenia w wysokości 100000 PLN i 130000 PLN uzależnione są od istnienia możliwości płatniczych TB, które faktycznie nie istnieją.
Podsumowując, bardzo wątpliwym wydaje się, by Spółka osiągnęła oczekiwane rezultaty z restrukturyzacji majątku.
Nie tylko nie zdołano osiągnąć zakładanych wyników w 2005 r., lecz dodatkowo Spółka zakłada osiągnięcie jeszcze wyższych wyników w przyszłości.
69. Z drugiej strony, wierzyciele publicznoprawni, gmina i ZUS posiadają zabezpieczenia swoich wierzytelności na majątku Spółki.
Istnieje duże prawdopodobieństwo pozyskania przez nich środków pieniężnych w ramach zbiorowego postępowania upadłościowego zgodnie z polskim prawem upadłościowym.
70. W związku z pogorszeniem się sytuacji firmy oraz jej aktywów jakikolwiek wierzyciel prywatny w normalnych warunkach powinien wykorzystać swoje zabezpieczania [30] nie później niż po otrzymaniu informacji o ostatnich zmianach do planu restrukturyzacji, na które najwyraźniej nie miał żadnego wpływu.
Wydaje się zatem, że przynajmniej od tego momentu należałoby uznać niepodejmowanie działań egzekucyjnych za przynoszące korzyść TB.
Tego rodzaju pomoc państwa byłaby niezgodna ze wspólnym rynkiem, ponieważ pkt 6 protokołu nr 8 zabrania jakiejkolwiek pomocy na cele restrukturyzacji dla polskiego przemysłu stalowego, innej niż ta wyraźnie określona w punkcie 3 [31].
4. Inne podstawy dopuszczalności pomocy
71. Wreszcie, Komisja nie widzi żadnych innych powodów, które mogłyby uzasadniać przedmiotową pomoc.
W szczególności, nie jest w stanie stwierdzić, że warunki pomocy na B&R zostały spełnione, zwłaszcza, że w przypadku przedsiębiorstwa w trudnej sytuacji ekonomicznej każda pomoc musi być oceniana w świetle procesu jego restrukturyzacji.
5. Beneficjent pomocy
72. Komisja jest zdania, że beneficjentem pomocy jest grupa TB wraz z spółkami zależnymi, być może z wyjątkiem TB-ZPR.
W szczególności spółki HB i TB-Automotive są jednoznacznie częścią tego samego podmiotu gospodarczego, tj. grupy TB, ponieważ TB posiada w nich 100 % udziałów.
Spółki te powstały jedynie wskutek restrukturyzacji prawnej firmy, zgodnie z którą aktywa walcowni zostały przekazane HB, a aktywa produkcyjne układów wydechowych dla przemysłu motoryzacyjnego spółce TB-Automotive bez przeprowadzenia prawidłowej analizy.
73. Ponadto jest również jasne, że cała grupa, w szczególności HB i TB-Automotive, skorzystały z pomocy na restrukturyzację.
W rzeczywistości, pomoc ta pozwoliła na rozpoczęcie produkcji obecnie prowadzonej przez TB-Automotive, pomimo obciążeń finansowych firmy.
Wreszcie, jeśli przprowadzono jakiekolwiekbadania, niewątpliwie skorzystały na nich spółki HB i TB-Automative.
V. WNIOSEK
74. Niniejszą decyzję uważa się za decyzję o wszczęciu formalnego postępowania wyjaśniającego w rozumieniu art.
88 ust.
2 Traktatu WE i rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999.
Komisja, działając zgodnie z procedurą ustanowioną w art.
88 ust.
2 traktatu WE, zwraca się do Polski z prośbą o przedstawienie swoich uwag i dostarczenie wszelkich informacji, które mogłyby być użyteczne do celów oceny pomocy, w terminie jednego miesiąca od dnia otrzymania niniejszego pisma.
W szczególności informacje powinny zawierać:
- informacje dotyczące wykorzystania pomocy przyznanej grupie TB oraz dowody wskazujące, że pomoc ta była wykorzystywana zgodnie z przeznaczeniem (w przypadku braku informacji Komisja przyjmuje, że pomoc była wykorzystana niezgodnie z przeznaczeniem);
- wyjasnienie, dlaczego dług nie został umorzony przed końcem 2003 r. oraz postanowienia odpowiednich decyzji UOKiK z 2004 r.;
- informacje dotyczące rozwoju sytuacji w zakresie zadłużenia wobec wierzycieli publicznych i działań egzekucyjnych wierzycieli publicznych, a także wartości otrzymanych przez nich zabezpieczeń.
W tym kontekście wymaga się informacji dotyczących aktywów grupy TB, które zostały objęte zabezpieczeniami (w szczególności jakich spółek one dotyczą), czy aktywa te można będzie wymienić na gotówkę, jeśli zabezpieczenia te zostaną wyegzekwowane, oraz czy zabezpieczenia wierzycieli publicznych nie kolidują z zabezpieczeniami innych wierzycieli na tym samym majątku z wcześniejszą datą;
- informacje, czy ostatnie plany restrukturyzacji majątku były skuteczne (w przypadku braku informacji Komisja przyjmuje, że nie były);
- w odniesieniu do wydzielonych spółek informacje, czy wzięto pod uwagę okoliczności faktyczne, czy spółki zostały wydzielone za zgodą wierzycieli oraz czy skonsultowano się z nimi w tej sprawie w jakikolwiek inny sposób;
- informacje dotyczące dotacji z budżetu na restrukturyzację zatrudnienia w wysokości 877000 PLN oraz jej podstawy prawnej.
75. Komisja zwraca się do Polski z prośbą o natychmiastowe przekazanie kopii niniejszego pisma grupie TB.
76. Komisja pragnie przypomnieć Polsce, że art.
88 ust.
3 traktatu WE ma skutek zawieszający i zwraca uwagę na art.
14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka pomoc udzielona bezprawnie może zostać odzyskana w drodze windykacji od beneficjenta.
77. Komisja uprzedza Polskę, że udostępni zainteresowanym stronom informacje, publikując niniejsze pismo wraz z jego streszczeniem w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Poinformuje również zainteresowane strony w krajach EFTA, będące sygnatariuszami porozumienia EOG, publikując zawiadomienie w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA przesyłając kopię niniejszego pisma.
Wszystkie zainteresowane strony zostaną wezwane do przedstawienia uwag w ciągu jednego miesiąca od dnia publikacji."
[1] Protokol č. 8 Smlouvy o přistoupení o restrukturalizaci polského ocelářského průmyslu; Úř. věst.
L 236, 23.9.2003, s. 948.
[2] Zakładając, że 1 EUR równa się 4 PLN.
[3] Szczegóły: patrz decyzja Komisji w sprawie C-20/04 z 5.7.2005, pkt 23 i nast.
[4] UE nie zezwala na pomoc państwa dla sektora stalowego.
Patrz Komunikat Komisji w sprawie ratowania i pomocy na restrukturyzację i na zamykanie zakładów sektora stali (Dz.U. C 70 z 19.3.2002, str.21).
[5] Por. protokół nr 8 Traktatu o Przystąpieniu w sprawie restrukturyzacji polskiego hutnictwa żelaza i stali, Dz.U. L 236 z 23.9.2003, str.
948.
[6] Informacje na temat TB zaczerpnięto z Programu restrukturyzacji Huty Buczek na okres 2002-2006 z marca 2002 r., będącego podstawą akceptacji pomocy po przyjęciu KPR.
[7] Patrz biznes plan z marca 2002 r., str.
74
[8] Patrz biznes plan z marca 2002 r., str.
74
[9] Patrz biznes plan z marca 2002 r., str.
74
[10] Potwierdzone w zaktualizowanym planie restrukturyzacji firmy z września 2005 r., str.
71.
[11] Potwierdzone w zaktualizowanym planie restrukturyzacji firmy z września 2005 r., str.
71.
[12] Sprawozdanie końcowe niezależnego konsultanta Komisji z kwietnia 2005 r., str.
14.
[13] Potwierdziły to dane liczbowe zawarte w przekazanym przez Polskę w cyklu półrocznym sprawozdaniu monitorującym, np. dla 2003 r. patrz sprawozdanie UOKiK nr 2, załącznik 5, str.
5. Fakt, że biznes plan TB S.A. na rok 2005 wskazuje mniejszą kwotę, która najwyraźniej wyłącza środki na BiR, jest nie do przyjęcia.
[14] Patrz biznes plan z września 2005 r., str.
83
[15] Sprawozdanie końcowe ESC z kwietnia 2005 r., str.
15.
[16] Sprawozdanie końcowe ESC z kwietnia 2005 r., str.
13.
[17] Sprawozdanie końcowe ESC z kwietnia 2005 r., str.
15.
[18] Sprawozdanie końcowe ESC z lutego 2006 r., str.
16.
[19] Sprawozdanie końcowe ESC ze stycznia 2004 r., str.
1.
[20] Sprawozdanie końcowe ESC z kwietnia 2005 r., str.
1.
[21] Sprawozdanie końcowe ESC z lutego 2006 r., str.
17.
[22] Na TB ciążą zaległe zobowiązania w wysokości 36 mln PLN wobec jej głównego udziałowca Eurofaktor oraz w wysokości 8 mln wobec innych wierzycieli handlowych, a zatem łącznie co najmniej 74 mln.
Sprawozdanie końcowe ESC z lutego 2006 r., str.
16.
[23] Zgodnie z pismami otrzymanymi w dniach 23 czerwca 2005 r. i 16 maja 2005 r. nie podjęto żadnych działań egzekucyjnych.
[24] Patrz decyzja z 5.7.2005, sprawa C 20/04, Huta Częstochowa (dotychczas nieopublikowana ) i decyzja z 14.12.2004, Třinecké Železárny a.s, Dz.U. C 22 z 27.1.2005, str.
2.
[25] Dz.U. L 83 z 27.3.99, str.
1.
[26] Sprawa C-256/97 DMT [1999] ECR I-3913, ust.
21.
[27] Sprawa T-36/99 Lenzing, dotychczas niepublikowana, ust.
146.
[28] Por.
C-342/96 Tubacex [1999] ECR I-2459, ust.
46, C-256/97 DMT [1999] ECR I-3913, ust.
21, C-480/98 Magefesa [2000] ECR I-8717, T-152/99 HAMSA [2002] ECR II-3049, ust.
167.
[29] Sprawa T-152/99 HAMSA [2000] ECR II-3049, ust.
170.
[30] W tym sensie sprawa T-36/99, Lenzing, dotychczas niepublikowana, ust.
160, SPI orzekł, że wierzyciel publiczny z odpowiednimi zabezpieczeniami nie powinien czekać zbyt długo z zastosowaniem zbiorowych środków egzekucyjnych.
[31] Miałoby to również zastosowanie w przypadku braku protokołu nr 8, ponieważ punkt 1 Komunikatu Komisji w sprawie pomocy doraźnej i na restrukturyzację oraz pomocy na zamknięcie działalności w sektorze stalowym (Dz.U. C 70 z 19.3.2002, str.
8) stwierdza, że pomoc na cele restrukturyzacji w sektorze hutnictwa stali jest niezgodna ze wspólnym rynkiem.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
(2006/C 197/02)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie (dále jen "dotčená země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 [3].
1. Žádost o přezkum
Žádost byla podána dne 23. května 2006 jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby polyethylentereftalátového (PET) filmu ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie (dále jen "dotčený výrobek"), v současnosti kódů KN ex39206219 a ex39206290.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1676/2001, naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 366/2006 [4].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Žadatelé tvrdí, že dumping pokračuje/bude pravděpodobně pokračovat, a stanovili pro Indii dumping na základě srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho vývozu do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
Žadatelé poskytli důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Indie celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají rovněž nadále kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a na jím stanovované ceny, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství.
Žadatelé dále tvrdí, že jakékoli zvýšení objemu dovozů za dumpingové ceny z dotčené země by pravděpodobně vedlo k další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
5. Postup
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Indii
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem, vyjádřený v tunách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Indie na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedenou žádost, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
Aby mohla Komise vzorek vybrat, žádají se všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku a objemu dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- hodnotu prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. července 2005 do 31. června 2006,
- objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí při šetření spolupracovat.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku a všem sdružením dovozců, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčené země vývozu.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zastupující svazy a organizace zastupující uživatele a spotřebitele, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [6] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a podle článku 18 základního nařízení se bude vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
10. Možnost požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení
Vzhledem k tomu, že je tento přezkum před pozbytím platnosti zahájen v souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 2 základního nařízení, nepovedou tato zjištění ke změně úrovně stávajících opatření, ale povedou ke zrušení či zachování platnosti těchto opatření v souladu s čl. 11 odst. 6 základního nařízení.
Pokud se jakákoli ze zúčastněných stran domnívá, že je přezkum úrovně opatření oprávněný, aby bylo úroveň opatření možné změnit (tj. zvýšit či snížit), může tato strana požádat o přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
Strany, které chtějí žádat o přezkum, jenž by byl proveden nezávisle na přezkumu před pozbytím platnosti, jak je uvedeno v tomto oznámení, se mohou obrátit na Komisi na výše uvedené adrese.
[1] Úř. věst.
C 321, 16.12.2005, s. 4.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
[3] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[4] Úř. věst.
L 68, 8.3.2006, s. 6.
[5] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[6] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 198/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 159/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchod Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Radiation Watch Ltd. _BAR_
Právní základ _BAR_ The University of Durham and Newcastle Act (1963) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory Grant z fondu EFRR ve výši 10936 GBP 1257/201/020LCY _BAR_ 10936 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 5. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Citygate Newcastle upon Tyne NE1 4WH Sponsor Contact: Professor Ken Snowdon University of Newcastle (INEX) Herschel Annex Newcastle upon Tyne NE1 7RU _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení. Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 198/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 30/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Ligurie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Opatření 1.2 "podpory na investice" – podopatření B 2) "podpora na investice malého rozsahu" _BAR_
Právní základ _BAR_ —Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006, approvato con Decisione Commissione Europea C(2004) n. 4369 del 5.11.2004;—Complemento di Programmazione del Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006 approvato con Deliberazione Giunta Regionale n. 1351 del 23.11.2004;—Bando della misura 1.2-Sottomisura B 2) "Sostegno ai piccoli investimenti", approvato con Deliberazione della Giunta Regionale n. 1610 del 23.12.2004. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 14,64 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 2. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: FILSE S.P.A. — Finanziaria per lo sviluppo economico _BAR_
Adresa Via Peschiera 16 I-16122 Genova _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2006/C 199/04)
(Text s významem pro EHP)
Číslo podpory _BAR_ XE 8/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Litevská republika _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Státní podpora sociálním podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Lietuvos Respublikos socialinių įmonių įstatymas Nr. IX-2251 (Žin.
96-3519, įsigaliojo nuo 2004 m. birželio 19 d.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,1 milionu EUR _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum realizace _BAR_ 1. ledna 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Zákon o sociálních podnicích sice nestanoví žádné omezení, ale míra státní podpory je stanovena do uplynutí platnosti nařízení o výjimkách, tj. do 31. prosince 2006, po němž následuje šestiměsíční přechodné období _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Tvorba pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a invalidních pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: invalidní pracovníci _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Státní podpory zaměstnanosti mohou využívat všechna odvětví ve Společenství _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví [1] _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby [1] _BAR_ Ano _BAR_
—Ostatní [1] _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: _BAR_ Název: Lietuvos darbo birža prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos _BAR_
Adresa: Geležinio vilko g. 3A LT-2600 Vilnius _BAR_
Další informace _BAR_ Pokud je režim podpory spolufinancován z prostředků Společneství, doplňte tuto větu: Režim podpory je spolufinancován na základě opatření 2.3 litevského jednotného programového dokumentu na období 2004 – 2006 (Úř. věst.
2003, č. 123-5609) _BAR_
Podpora podléhá předběžnému oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic upravujících všechny státní podpory v daném odvětví.
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 199/05)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Polyethylen-tereftalátový (PET) film _BAR_ Korejská republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 (Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 366/2006 (Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 6) _BAR_ 24. 8. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 321, 16.12.2005, s. 4.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 202/02)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst. 2
"POHOŘELICKÝ KAPR"
č. ES: CZ/PDO/005/0360/ 02.09.2004
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Úřad průmyslového vlastnictví _BAR_
Adresa: _BAR_ Antonína Čermáka 2a CZ-160 68 Praha 6 _BAR_
Tel.: _BAR_ (420) 220 383 240 _BAR_
Fax: _BAR_ (420) 224 321 009 _BAR_
E-mail: _BAR_ posta@upv.cz _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Rybníkářství Pohořelice a.s. _BAR_
Adresa: _BAR_ Vídeňská 717 CZ-691 23 Pohořelice _BAR_
Tel.: _BAR_ (420) 519 424 372-5 _BAR_
Fax: _BAR_ (420) 519 424 243 _BAR_
E-mail: _BAR_ rybnikarstvi.pohorelice@iol.cz _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( ) Jde o výjimku dle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 510/2006, protože v oblasti existuje jediný výrobce. Požadavky článku 1 nařízení Komise (EHS) č. 2037/93 jsou splněny. _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.7. – Ryby čerstvé a výrobky z nich
4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Pohořelický kapr"
Popis :
Pohořelický kapr se vyznačuje výbornými růstovými schopnostmi a jatečnou výtěžností minimálně 58 %.
Této jatečné výtěžnosti je z pohledu stavby těla dosaženo velmi dobrou zmasilostí ryby, vysokohřbetostí a malou hlavou.
Živé ryby se vyznačují vitalitou, odolností a výborným zdravotním stavem.
K produkci Pohořelického kapra je využíváno meziliniových hybridů.
Zpracovaná ryba vyniká svalovinou pevné konzistence, s čerstvým vzhledem, růžovou až červenou barvou svaloviny, čerstvé rybí vůně a obzvláště jemnou rybí chutí odpovídající danému druhu ryby.
Kulinářské vlastnosti dokazuje konzumní hodnota produktu se stolní hodnotou vždy vyšší než 92 bodů ze stobodové hodnotící stupnice (systém smyslového hodnocení rybího masa).
Vyrobená tržní ryba je tříděna dle hmotnostní kategorie na: kapr I. třídy v hmotnosti 1,50 – 2,50 kg a kapr výběr v hmotnosti 2,50 – 4,00 kg, mohou být tříděny i jiné hmotnostní kategorie.
Do obchodní sítě je ryba dodávána v živém nebo zpracovaném stavu.
Zpracované výrobky jsou dodávány na trh čerstvé-chlazené, mražené, marinované nebo v uzené podobě.
Zeměpisná oblast : Okresy Břeclav a Znojmo v Jihomoravském kraji.
Důkaz původu :
Výroba pohořelického kapra probíhá v souladu s platnými předpisy, vnitropodnikovými směrnicemi a firmě bylo uděleno exportní číslo CZ 1008.
Díky individuálnímu značení generačních ryb čipy a přesné hospodářské evidenci (obsádková kniha, kniha líhně a příjemky tržních ryb) a skladové evidenci (kniha sádek, výdejky tržních ryb, příjemky a výdejky ryb ke zpracování) lze kdykoli bezpečně zjistit původ jakékoli ryby.
Výrobní proces je v celé své délce pod přísnou trvalou veterinární kontrolou.
Zpracovna ryb má zaveden certifikovaný systém kontroly kritických bodů ve výrobě HACCP a BRC system.
Jedno z rodičovských plemen – Pohořelický lysec – není chováno žádným jiným producentem ryb mimo vymezenou zeměpisnou oblast.
Způsob produkce :
Je aplikován polointenzivní systém výroby, základem potravy ryb je přirozená rybniční produkce, ryba je jen v některých obdobích roku přikrmována převážně obilninami a jen ve velmi omezené míře krmnými směsmi.
Krmné obilniny jsou výhradně od místních zemědělských producentů.
Již několik generací ryb je praktikován uzavřený výrobní cyklus, který zaručuje absolutní nezávislost na okolí v produkci všech kategorií ryb.
Vlastní výrobní cyklus trvá 3 – 4 roky, v závislosti na požadované velikosti tržních ryb.
Reprodukce probíhá umělým výtěrem ryb v řízených podmínkách.
Pouze v prvním roce odchovu jsou v případě potřeby k příkrmu používány kompletní krmné granulované směsi od certifikovaných výrobců nebo drcené obilniny.
Od druhého roku stáří ryby jsou k příkrmu využívány obilniny od místních producentů.
Zpracování ryb je realizováno v oblasti ve zpracovně ryb vyhovující nejpřísnějším veterinárně hygienickým požadavkům a směrnicím EU (CZ 433).
Zpracované ryby jsou dodávány na trh čerstvé-chlazené, mražené, marinované nebo uzené.
Všechny procesy nejen chovu, ale i zpracování ryb musí probíhat v dané zeměpisné oblasti zejména z důvodu lokalizace rybníků na nichž probíhá výroba (minimalizace časové prodlevy od odlovu ke zpracování a tím zajištění maximální kvality výrobků), umožnění lepší kontroly nad celým procesem výroby, snahy o maximální operativnost s možností bezprostředně reagovat na požadavky zákazníka a velké dlouhodobé zkušenosti místních lidí ve zpracování ryb.
Souvislosti :
Kořeny rybníkářství v oblasti Pohořelic a lednicko-valtického areálu sahají až do 12. – 13. stol.
V roce 1396 písemná zmínka o opravě rybníka Měnínského (též Nesytu) markrabětem Joštem.
Skutečný rozmach rybníkářství na Pohořelicku nastal koncem 15. a v první polovině 16. stol. po zbudování náhonu napájejícím vodami řeky Jihlavy stávající a nově vznikající rybníky.
K největším rybníkům patří Starý (kolem 1520), Lenovický (neboli Novoveský, 1536) a Vrkoč (1552).
Další období je ve znamení stagnace a postupného úpadku rybníkářství.
Výrazný obrat k lepšímu nastal až po konci II. světové války v roce 1945.
Rybníky byly zrekonstruovány a obnoveny a 1. ledna 1965 vznikl národní podnik Státní rybářství Pohořelice se sídlem v Pohořelicích.
Podnik a rybníky jako takové zaznamenaly po listopadových událostech z r. 1989 jen drobné změny, kdy 1. ledna 1991 vznikl státní podnik Státní rybářství Pohořelice.
K zásadní změně došlo v rámci privatizace, kdy 1. dubna 1994 vznikla akciová společnost Rybníkářství Pohořelice a.s.
Vymezená oblast v okresech Břeclav a Znojmo poskytuje jedinečné přírodně klimatické podmínky pro rybářskou produkci – zásadité vápenaté podloží, dna rybníků tvořená úrodnými černozeměmi s vysokou mineralizací vodního systému.
Ty v kombinaci s klimatickými faktory (vysoká průměrná roční teplota ovzduší, teplota vody, dlouhé vegetační období) vytváří výborné podmínky pro tvorbu dostatečného množství kvalitní přirozené potravy v rybnících, následně i pro vlastní produkci ryb.
Použité plemeno kapra nemá zásadní vliv na kvalitu výsledného produktu.
Rozhodující vliv na kvalitu produkce má souhrn místních přírodních podmínek.
Celý výrobní proces od výtěru ryb, přes jejich růst až po vlastní výživu ryb probíhá pouze ve vymezené geografické oblasti.
Rovněž zpracování ryb probíhá v místě.
Název: _BAR_ Krajská veterinární správa pro Jihomoravský kraj Inspektorát Břeclav _BAR_
Adresa: _BAR_ Nádražní 5 CZ-693 01 Hustopeče _BAR_
Tel.: _BAR_ (420) 519 411 469, (420) 519 411 193 _BAR_
Fax: _BAR_ (420) 519 411 188 _BAR_
E-mail: _BAR_ insp.breclav.kvsb@svscr.cz _BAR_
Kontrolní subjekt Označování : Označení Pohořelický kapr musí být uvedeno výrazným písmem na přední straně obalu.
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2006/C 202/07)
Datum přijetí rozhodnutí : 12. 4. 2006
Členský stát : Spojené království
Podpora č. : N 95/2006
Název : Daň vybíraná v souvislosti se změnou klimatu. způsobilost dalších odvětví k uzavírání dohod ke změnám klimatu
Cíl : Pět dalších odvětví uzavřelo s vládou Spojeného království dohodu ke změnám klimatu.
Když odvětví/podnik splní cíl stanovený v dohodě pro energetickou účinnost, má nárok na snížení daně vybírané v souvislosti se změnou klimatu
Právní základ : Finance Act 2000
Rozpočet : Neplánuje se žádná změna rozpočtu související s některou z dohod ke změnám klimatu
Doba trvání : Do 31. března 2011
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 22. 2. 2006
Členský stát : Česká republika
Podpora č. : N 196a/2005
Název : Program snižování látek znečišťujících ovzduší pocházejících ze zdrojů znečištění provozovaných ve veřejném zájmu
Cíl : Podpora na ochranu životního prostředí
Právní základ : Zákon č.
86/2002 Sb., o ochraně ovzduší
Rozpočet : Přibližně 10 milionů CZK (347000 EUR) ročně
Míra nebo částka podpory - 30 % nebo 40 % (úspory energie, kombinovaná výroba tepla a elektřiny, enerige z obnovitelných zdrojů) + 10 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo + 5 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. c) nebo
- míra regionální podpory (v rozmezí od 20 % do 50 %) + 10 %
Podpora podle bodu 28 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí: 15 %.
Doba trvání : 6 let (počítáno ode dne 1. února 2005)
Další informace : Forma podpory: zvýhodněné půjčky, dotace na úroky
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 22. 2. 2006
Členský stát : Česká republika
Podpora č. : N 196b/2005
Název : Program rekonstrukce zdrojů znečišťujících ovzduší podle legislativních požadavků zákona o ochraně ovzduší
Cíl : Podpora na ochranu životního prostředí
Právní základ : Zákon č.
86/2002 Sb., o ochraně ovzduší
Rozpočet : Přibližně 100 milionů CZK (3,5 milionu EUR) ročně
Míra nebo částka podpory - 30 % nebo 40 % (úspory energie, kombinovaná výroba tepla a elektřiny, energie z obnovitelných zdrojů) + 10 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo + 5 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. c) nebo
- míra regionální podpory (v rozmezí od 20 % do 50 %) + 10 %
Podpora podle bodu 28 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí: 15 %
Doba trvání : 6 let (počítáno ode dne 1. února 2005)
Další informace : Forma podpory: granty, zvýhodněné půjčky, dotace na úroky
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 22. 2. 2006
Členský stát : Česká republika
Podpora č. : N 196c/2005
Název : Program snížení emisí těkavých organických sloučenin
Cíl : Podpora na ochranu životního prostředí
Právní základ : Zákon č.
86/2002 Sb., o ochraně ovzduší
Rozpočet : Přibližně 25 milionů CZK (867000 EUR) ročně
Míra nebo částka podpory - 30 % + 10 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo + 5 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. c) nebo
- míra regionální podpory (v rozmezí od 20 % do 50 %) + 10 %
Podpora podle bodu 28 pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. 15 %
Doba trvání : 6 let (počítáno ode dne 1. února 2005)
Další informace : Forma podpory: zvýhodněné půjčky, dotace na úroky
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 22. 2. 2006
Členský stát (region) : Česká republika
Podpora č. : N 196d/2005
Název : Program provádění regionálních programů ke snížení emisí znečišťujících látek a úrovně znečištění
Cíl : Podpora na ochranu životního prostředí
Právní základ : Zákon č.
86/2002 Sb., o ochraně ovzduší
Rozpočet : Přibližně 20 milionů CZK (694000 EUR) ročně
Míra nebo částka podpory - 30 % nebo 40 % (úspora energie, kombinovaná výroba tepla a elektřiny, obnovitelné zdroje energie) + 10 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo + 5 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. c) nebo
- míra regionální podpory (v rozmezí od 20 % do 50 %) + 10 %
Podpora podle bodu 28 Pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí: 15 %
Doba trvání : 6 let (počítáno ode dne 1. února 2005)
Další informace : Forma podpory: zvýhodněné půjčky, dotace na úroky
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 21. 12. 2005
Členský stát : Česká republika
Podpora č. : N 196e/2005
Název : Program na podporu využití odpadu
Cíl : Podpora na ochranu životního prostředí
Právní základ : Zákon č.
185/2001 Sb. o odpadech, zákon č.
477/2001 Sb. o obalech
Rozpočet : Přibližně 240 milionů CZK (8,2 milionu EUR) ročně
Míra nebo částka podpory - 30 % + 10 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo 30 % + 5 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. c)
- míra regionální podpory (v rozpětí od 20 % do 50 %) + 10 %
Použije se bonus pro malé a střední podniky ve výši 10 %
Doba trvání : 6 let (počítáno ode dne 1. února 2005)
Další informace : Forma podpory: zvýhodněné půjčky, dotace na úroky
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 22. 2. 2006
Členský stát (region) : Česká republika
Podpora č. : N 196g/2005
Název : Program nejlepších dostupných technik
Cíl : Podpora na ochranu životního prostředí
Právní základ : Zákon č.
76/2002 Sb., o integrované prevenci
Rozpočet : Přibližně 100 milionů CZK ročně (3,5 milionu EUR)
Míra nebo částka podpory - 30 % + 10 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo + 5 % pro regiony podporované podle čl. 87 odst. 3 písm. c)
- míra regionální podpory (v rozmezí od 20 % do 50 %) + 10 %
Podpora podle bodu 28 pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí: 15 %
Doba trvání : 6 let (počítáno ode dne 1. února 2005)
Další informace : Forma podpory: dotace, zvýhodněné půjčky, dotace na úroky
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 22. 12. 2005
Členský stát : Nizozemsko
Podpora č. : N 570/2005
Název : "Snížení spotřební daně na biopaliva".
Cíl : Životní prostředí: snížení emisí (Výrobci biopaliv a obchodníci s palivy)
Právní základ : "Invoegen van een nieuw artikel 72a in de Wet op de accijns ingevolge het wetsvoorstel houdende wijziging van enkele belastingwetten (Belastingplan 2006)"
Rozpočet : 70 milionů EUR
Doba trvání : 1 rok: 1. 1. 2006 až 31. 12. 2006
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 5. 8. 2005
Členský stát : Dánsko
Podpora č. : N 579/2004
Název : Režim náhrad pro rybáře lososů
Cíl : Cílem režimu je nahradit škody způsobené náhlým zákazem prodeje velkých lososů určených k lidské spotřebě
Právní základ : Aktstykke nr.
8 af 20. oktober 2004 og bekendtgørelse af 3. oktober 2005 om ændring af bekendtgørelse om tilskud til visse erhvervsfiskere, der har drevet fiskeri efter laks i Østersøen
Rozpočet : Celkový rozpočet je 3 miliony DKK (400000 EUR)
Podoba a míra podpory : Pro každé plavidlo bude stanoven strop pro poskytnutí náhrady celkové vykládky lososů (v kg) v roce 2003 činí + 30 %.
Dosáhne-li jednotlivé plavidlo stanoveného stropu, nelze pro další vykládky lososů poskytnout žádnou náhradu
Období pomoci : Režim je dočasným opatřením, jehož účelem je nahradit ztráty v období od 16. září 2004 do 15. března 2005
Další informace : Výroční zpráva
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 28.3.2006
Členský stát : Itálie (Provincie Mantova)
Podpora č. : N 620/05
Název : Investiční podpora na vytvoření zařízení na výrobu plynu v provincii Mantova
Cíl : Podpora v oblasti životního prostředí na vytvoření dvou zařízení na výrobu bioplynu
Právní základ - Delibera Giunta Regionale n. 19839 del 16.12.2004 — "Progetto Fo.R.Agri.
Fonti rinnovabili in Agricoltura in Provincia di Mantova"
- Delibera Giunta Provinciale n. 20 del 3.2.2005 — "Presa d'atto sottoscrizione accordo quadro sviluppo territoriale — progetto Fo.R.Agri"
Rozpočet : 1 milion EUR
Míra nebo částka podpory : Maximálně 40 % + 10 % malým a středním podnikům
Doba trvání : 3 roky
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
--------------------------------------------------
Státní podpory – Itálie
Státní podpora C 29/2006 (ex NN 20/2003) – Restrukturalizace družstev a jejich konsorcií
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 202/08)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 22. června 2006 přepsaném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou do jednoho měsíce od uveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu předložit připomínky na adresu Generálního ředitelství pro rybářství Evropské komise:
Commission européenne
Direction Générale de la Pęche
Direction D – Unité Juridique
Rue de la Loi, 200
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 295 19 42
Tyto připomínky budou sděleny Itálii.
Zainteresovaná strana, která předloží připomínky, může za předpokladu uvedení důvodů písemně požádat, aby nebyla zveřejněna její totožnost.
SHRNUTÍ
Tento spis se týká podpory na restrukturalizaci družstev a jejich konsorcií stanovené vládním nařízením ze dne 18. května 2001. Podpora byla zapsána jako protiprávní podpora ve smyslu čl.
1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, protože Itálie toto opatření na podporu označila za provedené.
Ze všech informací předložených Itálií vyplývá, že vládní nařízení ze dne 18. května 2001 je předpisem, který od okamžiku svého vstoupení v platnost upravuje financování opatření na podporu podle vládního nařízení ze dne 10. února 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k čl. 11 odst. 8b zákona č. 41 ze dne 17. února 1982.
Cílem tohoto režimu podpory je podporovat družstevní podniky v odvětví rybolovu, které předloží plány restrukturalizace na sanaci a na obnovení ekonomické a finanční účinnosti, a to formou nevratného příspěvku do výše 40 % způsobilých výdajů nebo formou zvýhodněných půjček na pokrytí nákladů do výše 85 %.
Způsobilé náklady mohou být rozmanité. Může se jednat o investiční výdaje, finanční náklady nebo o náklady na provoz podniku.
Itálie nepředložila přesné údaje o rozpočtu tohoto opatření na podporu.
Režim podpor není časově omezený.
Režim podpory musí být přezkoumán na základě pokynů pro posuzování státních podpor v odvětví rybolovu a akvakultury.
Je jasně popsán jako režim podpory na restrukturalizaci podniků a počítá s restrukturalizací na úrovni podniků přijímajících podporu.
Příslušná ustanovení pokynů "rybolov" stanoví, že podpory, jejichž cílem je záchrana a restrukturalizace podniků v obtížích se v souladu s pokyny Společenství považují za státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích.
V případě podniků, jejichž hlavní činností je námořní rybolov, navíc pokyny "rybolov" stanoví, že tyto podpory mohou být přiděleny pouze tehdy, pokud byl Komisi předložen plán na snížení kapacity loďstva.
Podmínky realizace tohoto režimu podpory neodpovídají podmínkám stanoveným v pokynech "restrukturalizace".
Není zajištěno, že se budou opatření vztahovat pouze na podniky v obtížích. Zajištěn není ani plán na restrukturalizaci podle podmínek stanovených v pokynech.
Nepočítá se s tím, že by podniky přijímající podporu k plánu přispívaly z vlastních zdrojů a že by se podpora omezovala pouze na minimum nutné k obnovení životaschopnosti podniku přijímajícího podporu.
U středně velkých podniků se navíc nepočítá s kompenzačními opatřeními, která by bránila narušování hospodářské soutěže.
Itálie navíc u podniků, jejichž hlavní činností je rybolov, nepředložila plán na snížení kapacity loďstva.
Z tohoto vyplývá, že Komise má vážné pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření podpory se společným trhem.
ZNĚNÍ DOPISU
"La Commissione si pregia informare il governo italiano che, dopo avere esaminato le informazioni fornite dalle sue autorità sulla misura in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di indagine formale previsto dall'articolo 88 (ex 93), paragrafo 2, del trattato CE e dal regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità d'applicazione dell'articolo summenzionato [1].
1. PROCEDIMENTO
Con lettera del 17 ottobre 2002 l'Italia ha notificato alla Commissione il decreto legislativo n. 226 del 18 maggio 2001, comunicando l'attuazione delle misure previste agli articoli 7 e 8 del summenzionato decreto.
L'articolo 8 riguarda due dispositivi di aiuto di Stato, uno relativo alla ricapitalizzazione annuale dei Consorzi di garanzia collettiva fidi, istituiti dall'articolo 17 della legge 28 agosto 1989, n. 302, e l'altro alla copertura dei piani di ristrutturazione aziendale di cui all'articolo 11, punto 8 ter della legge 17 febbraio 1982, n. 41.
Detto articolo 8 dispone che il settore di intervento del Fondo centrale del credito peschereccio è esteso, nei limiti della dotazione finanziaria assegnata al Ministero delle politiche agricole e forestali, alle due misure suddette.
I due dispositivi formano oggetto di una valutazione separata.
La presente decisione riguarda solo il dispositivo relativo alla ristrutturazione delle cooperative e dei loro consorzi.
Poiché l'Italia ha comunicato l'attuazione di tale regime, esso è stato registrato come aiuto illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999.
Con lettere del 12 febbraio 2003, 4 marzo e 7 settembre 2004 sono stati chiesti all'Italia complementi di informazione, che essa ha trasmesso con lettere del 12 marzo 2003, 1o luglio e 13 ottobre 2004.
Nonostante tale scambio di lettere, l'Italia non aveva comunicato alcuni elementi di informazione necessari per consentire alla Commissione di procedere all'esame del regime di aiuto.
Pertanto, con lettera C(2005) 161 del 20 gennaio 2005, la Commissione ha invitato l'Italia, in conformità dell'articolo 10, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 659/1999, a comunicare le informazioni in questione, in particolare le modalità di attuazione, il contenuto delle disposizioni previste nei piani di ristrutturazione, gli stanziamenti di bilancio utilizzati o previsti e la durata del regime.
Per gli aiuti dello stesso tipo già concessi nell'ambito del regime era stato chiesto di fornire le decisioni di concessione.
L'Italia ha risposto con lettera del 3 marzo 2005, cui ha fatto seguito un'altra lettera datata 12 luglio 2005.
Conformemente all'articolo 13, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 659/1999, la Commissione esamina il presente regime di aiuto sulla base delle informazioni disponibili.
2. DESCRIZIONE
In base alla lettera di notifica dell'Italia, il decreto legislativo n. 226 del 18 maggio 2001 ha lo scopo di estendere il campo di intervento del Fondo centrale del credito peschereccio alle operazioni di ristrutturazione delle cooperative del settore della pesca e dei loro consorzi, secondo quanto previsto dall'articolo 11, paragrafo 8 ter, della legge 17 febbraio 1982, n. 41.
Il decreto legislativo del 18 maggio 2001 è una disposizione regolamentare che prevede il finanziamento, a decorrere dalla sua entrata in vigore, delle misure di aiuto previste dal decreto del ministro delle politiche agricole del 10 febbraio 1998 che definisce le modalità attuative di detto articolo 11, paragrafo 8 ter, della legge 17 febbraio 1982, n. 41. Il decreto sembra essere entrato in vigore il 15 giugno 2001, data della sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale.
Il regime di aiuto, quale descritto nel decreto del 10 febbraio 1998, presenta le seguenti caratteristiche:
- l'aiuto assume la forma di un contributo a fondo perduto nella misura massima del 40 % della spesa ritenuta ammissibile o di un mutuo a tasso agevolato per un ammontare fino all'85 % della predetta spesa,
- il piano di ristrutturazione deve essere finalizzato al risanamento della gestione della cooperativa e al ripristino della redditività economico-finanziaria;
- i costi ammissibili sono i seguenti: progettazione e avvio del piano di ristrutturazione; ammodernamento, ampliamento, riconversione produttiva di impianti, attrezzature ed immobili nell'ambito dei programmi di rilancio e riqualificazione delle attività aziendali su basi di maggiore efficienza e competitività; copertura di eventuali minusvalenze patrimoniali derivanti da dismissione di attività ed immobilizzazioni non interamente ammortizzate, ovvero copertura di oneri di ammortamento di immobilizzazioni materiali o immateriali non più utilizzati nel processo produttivo; attivazione di corsi di formazione; oneri di costituzione e di avviamento di società, sostenuti per favorire l'acquisizione da parte del personale dipendente di attività o rami di azienda dismessi nel processo di ristrutturazione; indennità di licenziamento e prepensionamento, agevolazione di esodi volontari; riequilibrio finanziario e patrimoniale conseguito mediante il ripianamento dei debiti derivanti da perdite accumulate negli anni precedenti l'adozione del piano di ristrutturazione.
Inoltre, con lettera del 3 marzo 2005, l'Italia ha precisato che gli aiuti di cui trattasi sono destinati ad aziende, costituite in forma di cooperative, rispondenti alla definizione di piccole e medie imprese quale prevista dal diritto comunitario e che i medesimi sono concessi un'unica volta per azienda limitatamente al periodo necessario per la ristruttrazione.
Il regime di aiuto ha durata indeterminata.
Nessun limite di durata figura infatti nel decreto del 10 febbraio 1998 o in quello del 18 maggio 2001.
Inoltre la lettera del 12 luglio 2005 precisa testualmente che le disposizioni del decreto restano in vigore e potranno essere applicate negli anni successivi.
Le informazioni trasmesse dall'Italia sull'ammontare degli aiuti non consentono di definire la dotazione complessiva del regime di aiuto, sia per quanto riguarda i contributi già concessi che per quelli che saranno erogati in futuro.
3. VALUTAZIONE
3.1.
Esistenza di un aiuto illegale
Nella sua lettera del 12 marzo 2003 l'Italia ha precisato che le informazioni trasmesse con lettera del 17 ottobre 2002 non riguardavano la notifica di un nuovo regime di aiuto, contestando il fatto che il regime in questione fosse stato qualificato dalla Commissione come un aiuto illegale.
Secondo quanto affermato dalle autorità italiane, i piani di ristrutturazione aziendale erano stati istituiti dalla legge 17 febbraio 1982, n. 41, modificata dalla legge 10 febbraio 1992, n.
165, e per la loro attuazione era stato emanato il decreto del 10 febbraio 1998. L'Italia ha rammentato che il summenzionato decreto era già stato esaminato dalla Commissione come regime di aiuto con il numero NN 24/98 e che, con lettera SG (99) D/1851 dell' 11 marzo 1999, la Commissione aveva comunicato alle autorità italiane che considerava la misura in questione compatibile con il mercato comune.
Secondo le autorità italiane, il decreto legislativo del 18 maggio 2001 costituisce unicamente il mezzo di rifinanziamento del regime di aiuto istituito dal decreto del 10 febbraio 1998 e approvato dalla Commissione con il numero NN 24/98.
Nella sua lettera del 4 marzo 2004 la Commissione ha confermato di essersi pronunciata positivamente sulla compatibilità con il mercato comune della misura di aiuto NN 24/98. La misura esaminata dalla Commissione riguardava l'attuazione dei piani di ristrutturazione per il periodo 1997-1999.
Con decisione dell' 11 marzo 1999 la Commissione aveva rammentato alle autorità italiane l'obbligo di notificare, ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, qualsiasi progetto di rifinanziamento, proroga o modifica della misura di aiuto.
La Commissione constata che il decreto legislativo del 18 maggio 2001 corrisponde effettivamente a una nuova attuazione o al rifinanziamento della misura di aiuto mediante risorse erogate dal Fondo centrale del credito peschereccio.
Anche se, come sostengono le autorità italiane, la notifica riguardava un regime di aiuto preesistente e il decreto legislativo del 18 maggio 2001 non costituiva una modifica di tale regime, esso si configura come un nuovo regime di aiuto a decorrere dal 1o luglio 2001.
Infatti il regime di aiuto NN 24/98 era stato approvato alla luce delle linee direttrici per l'esame degli aiuti nazionali nel settore della pesca e dell'acquacoltura pubblicate nella GU C 100 del 27 marzo 1997, che sono state sostituite il 1o gennaio 2001 da quelle pubblicate nella GU C 19 del 20.1.2001.
La Commissione, in conformità del punto 3.2 delle predette linee direttrici, ha proposto agli Stati membri, con lettera del 21 dicembre 2000, di modificare i regimi di aiuto esistenti nel settore della pesca entro il 1o luglio 2001, invitandoli a dare conferma scritta entro il 1o marzo 2001 e precisando che in assenza di risposta la Commissione avrebbe presunto l'accettazione della proposta.
D'altro canto, il punto 3.4 delle suddette linee direttrici precisa che qualsiasi aiuto illegale sarà valutato alla luce delle linee direttrici applicabili al momento dell'entrata in vigore dell'atto amministrativo che istituisce l'aiuto.
L'Italia non ha risposto alla lettera della Commissione del 21 dicembre 2000.
La Commissione considera pertanto che l'Italia ha accettato la proposta e che i regimi di aiuto esistenti sono stati modificati al più tardi alla data del 1o luglio 2001.
Secondo la giurisprudenza della Corte di giustizia delle Comunità europee, l'accettazione delle misure opportune trasforma un aiuto esistente in un nuovo aiuto.
Ne consegue che i regimi di aiuto esistenti devono essere adeguati in conformità delle misure opportune o trasformati in nuovi regimi di aiuto soggetti all'obbligo di notifica alla Commissione [2].
Ne consegue che le disposizioni contenute nelle linee direttrici pubblicate nel 2001 e accettate dall'Italia comportano la revoca dell'autorizzazione precedentemente concessa a determinati aiuti, che si configurano così come nuove misure.
Ciò si applica agli aiuti alla ristrutturazione aziendale.
In effetti le linee direttrici pubblicate nel 1997 non prevedono disposizioni specifiche sugli aiuti alla ristrutturazione delle aziende del settore della pesca.
Esse si limitano a precisare, al punto 1.3, ultimo comma, ultimo trattino, che gli aiuti al funzionamento saranno esaminati caso per caso se direttamente collegati a un piano di ristrutturazione.
Le linee direttrici pubblicate nel 2001 contengono invece, al punto 2.2.4, una disposizione specifica per gli aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione delle imprese in difficoltà.
Inoltre la Commissione osserva che, secondo quanto dichiarato nella prima lettera delle autorità italiane del 17 ottobre 2002, la misura di aiuto era già stata attuata.
Il decreto legislativo del 18 maggio 2001 si configura pertanto, per il periodo successivo al 1o luglio 2001, come un regime di aiuto illegale.
Tale analisi trova conferma nelle informazioni trasmesse dall'Italia in relazione agli aiuti già concessi.
Le autorità italiane hanno allegato alla loro lettera del 1o luglio 2004 due comunicazioni provenienti rispettivamente dalle regioni Sicilia e Puglia in merito alle misure di aiuto attuate nell'ambito del regime: la lettera della Sicilia, del 19 giugno 2004, afferma che la misura è stata attuata con decreto dell'assessore alla pesca n. 158 del 3 dicembre 2003; la lettera della Puglia, del 19 maggio 2004, precisa che la misura è stata attuata per un fascicolo presentato alla regione nel 2001.
Quest'ultima specifica inoltre che le risorse finanziarie per l'anno 2003 sono pervenute soltanto alla fine dello stesso anno.
Tutto ciò conferma che sono stati messi a disposizione di questa regione fondi per l'attuazione della misura in questione, i quali provengono sicuramente dalla dotazione finanziaria assegnata al Ministero ai sensi dell'articolo 8 del decreto legislativo del 18 maggio 2001.
Come per gli aiuti erogati a livello nazionale, anche in questo caso le autorità italiane hanno fatto osservare che la concessione degli aiuti a livello regionale rientrava nell'ambito del decreto ministeriale del 10 febbraio 1998, che aveva formato oggetto di una decisione positiva della Commissione per il regime di aiuto NN 24/98. Tuttavia tale analisi non può essere condivisa dalla Commissione.
In effetti, come è già stato indicato per gli aiuti concessi a livello nazionale, il regime di aiuto NN 24/98 è stato approvato per il periodo 1997-1999, con un finanziamento proveniente dal Fondo centrale del credito peschereccio, alla luce delle linee direttrici per l'esame degli aiuti nazionali nel settore della pesca e dell'acquacoltura pubblicate nella GU C 100 del 27 marzo 1997.
Detto regime avrebbe dovuto essere adeguato, entro il 1o luglio 2001, alle linee direttrici pubblicate nel 2001.
Pertanto il finanziamento erogato a decorrere da tale data, e più precisamente gli aiuti concessi sulla base del decreto del 18 maggio 2001, devono essere attualmente esaminati come aiuti illegali nell'ambito del regime di aiuto NN 20/2003.
Tale attuazione ad opera delle regioni corrisponde a quanto già comunicato dall'Italia con lettera del 12 marzo 2003, in cui si affermava che l'attuazione della misura non rientrava più nella competenza del ministero ma in quella delle regioni, alle quali erano state a tal fine trasferite le risorse provenienti dal Fondo centrale del credito peschereccio.
Come la Commissione ha già avuto modo di precisare all'Italia, il cambiamento di identità dell'autorità pubblica che attua la misura non incide sulla qualifica o sulla natura di un aiuto.
Gli aiuti concessi dalle regioni avvalendosi della dotazione del Fondo centrale del credito peschereccio sono stati erogati nell'ambito del regime NN 20/2003.
Inoltre la Commissione rileva che il regime di aiuto, relativo alla concessione di un finanziamento per la ristrutturazione di una certa categoria di imprese operanti in un settore determinato, reca un vantaggio finanziario alle imprese beneficiarie.
Dal momento che i prodotti delle imprese beneficiarie sono venduti sul mercato comunitario, il regime di aiuto in questione rafforza la posizione di queste imprese sia sul mercato italiano, rispetto alle imprese degli altri Stati membri che vogliono introdurvi i loro prodotti, sia sul mercato degli altri Stati membri, rispetto alle imprese che vendono i loro prodotti in tali mercati.
A beneficiare della misura sono inoltre i prodotti di questo settore particolare dell'economia.
Di conseguenza, dato che le risorse necessarie all'attuazione del presente regime sono risorse pubbliche, esso costituisce un regime di aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.
3.2.
Compatibilità con il mercato comune
Il regime può essere considerato compatibile con il mercato comune unicamente se può beneficiare di una delle deroghe previste dal trattato.
Poiché detto regime va a beneficio del settore della pesca e dell'acquacoltura, esso deve essere analizzato alla luce degli orientamenti per l'esame degli aiuti di Stato nel settore della pesca e dell'acquacoltura, di seguito denominati orientamenti "pesca".
In applicazione del punto 5.3, secondo comma, degli orientamenti pubblicati nella GU C 229 del 14 settembre 2004, per gli aiuti erogati dal 1o novembre 2004 trovano applicazione gli orientamenti pubblicati nella GU C 229 del 14 settembre 2004, mentre per quelli erogati anteriormente a tale data si applicano le linee direttrici pubblicate nella GU C 19 del 20 gennaio 2001.
La misura è stata chiaramente presentata come un regime di aiuto alla ristrutturazione aziendale che prevede l'attuazione, a livello delle imprese beneficiarie, di piani di ristrutturazione.
Dall'elenco dei costi ammissibili contenuto nel decreto del 10 febbraio 1998 si evince che le operazioni sovvenzionabili possono effettivamente corrispondere ad operazioni di ristrutturazione delle imprese beneficiarie.
Tali costi corrispondono ad investimenti oppure a oneri finanziari e di funzionamento delle aziende.
Si tratta di spese che possono sicuramente essere connesse a una riconversione dell'attività delle imprese beneficiarie o al loro adeguamento alle nuove condizioni economiche ai fini del ripristino della redditività economico-finanziaria.
Il regime va pertanto analizzato alla luce delle pertinenti disposizioni degli orientamenti "pesca".
Questi orientamenti, sia nella versione del 2001 (punto 2.2.4) che in quella del 2004 (punto 4.1.2), indicano che gli aiuti di Stato destinati al salvataggio e alla ristrutturazione di imprese in difficoltà saranno valutati alla luce degli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (qui di seguito definiti orientamenti "ristrutturazione").
Per gli aiuti concessi fino al 9 ottobre 2004 si applicano gli orientamenti "ristrutturazione" pubblicati nella GU C 288 del 9 ottobre 1999, mentre per quelli concessi a partire dal 10 ottobre 2004 si applicano gli orientamenti pubblicati nella GU C 229 del 14 settembre 2004.
Inoltre, nel caso particolare delle imprese esercitanti come attività principale la pesca marittima, gli orientamenti precisano che la concessione degli aiuti è subordinata alla presentazione alla Commissione di un piano di riduzione della capacità della flotta.
Occorre pertanto innanzi tutto valutare se le condizioni di attuazione del regime di aiuto corrispondono a quelle definite negli orientamenti "ristrutturazione".
In base a detti orientamenti, gli aiuti alla ristrutturazione possono essere concessi solo alle imprese in difficoltà che rispondono ai criteri esplicitati ai punti 4-8 degli orientamenti del 1999 e ai punti 9-13 di quelli del 2004.
La Commissione rileva che il decreto del 10 febbraio 1998 non consente di accertare l'osservanza di tali criteri.
Pertanto possono fruire degli aiuti concessi dall'Italia anche imprese non conformi ai criteri definiti negli orientamenti.
Poiché il regime è destinato alle piccole e medie imprese, si applicano i criteri definiti ai punti 31-34 degli orientamenti "ristrutturazione" del 1999, come previsto al punto 67, lettera a), dei medesimi.
Secondo quanto disposto nei punti suddetti, il piano di ristrutturazione deve permettere di ripristinare l'efficienza economico-finanziaria a lungo termine dell'impresa entro un lasso di tempo ragionevole e sulla base di ipotesi realistiche, deve descrivere le circostanze che hanno determinato le difficoltà dell'impresa e deve proporre una trasformazione tale da consentire all'azienda, dopo la ristrutturazione, di coprire la totalità dei suoi costi.
L'aiuto può essere concesso soltanto se il piano di ristrutturazione contiene tutti gli elementi suddetti.
Le medesime condizioni, contenute nei punti 34-37 degli orientamenti "ristrutturazione" del 2004, si applicano in virtù del punto 82, lettera a), degli stessi orientamenti.
La Commissione rileva che l'Italia non ha istituito una procedura volta ad accertare il rispetto delle condizioni sopra specificate.
In base al punto 67, lettera b), degli orientamenti "ristrutturazione" del 1999, non si applicano le misure compensative per la prevenzione di indebite distorsioni di concorrenza, previste ai punti 35-39.
In compenso, in base al punto 82, lettera b), degli orientamenti del 2004, misure di questo tipo, descritte nei punti 38-42, devono essere adottate se l'aiuto è concesso a medie imprese.
La Commissione rileva che l'Italia non ha previsto l'attuazione di siffatte misure compensative nei casi in cui il regime è destinato a medie imprese.
In base al punto 40 degli orientamenti "ristrutturazione" del 1999, applicabile alle piccole e medie imprese ai sensi del punto 67, lettera c), di detti orientamenti, i beneficiari dell'aiuto devono contribuire in maniera significativa, con fondi propri, al programma di ristrutturazione.
Lo stesso principio è contenuto nel punto 43 degli orientamenti del 2004, applicabile in virtù del punto 82, lettera b), dei medesimi.
La Commissione rileva che l'Italia non ha previsto l'obbligo per le imprese beneficiarie di contribuire con fondi propri all'attuazione dei piani di ristrutturazione.
Lo stesso vale per l'osservanza del principio in base al quale l'aiuto è limitato al minimo indispensabile per consentire il ripristino della redditività dell'impresa, enunciato rispettivamente al punto 41 degli orientamenti del 1999 e al punto 44 degli orientamenti del 2004.
Inoltre, per le imprese esercitanti la pesca come attività principale, l'Italia non ha presentato alcun piano di riduzione della capacità della flotta.
4. CONCLUSIONI
Pertanto, al presente stadio della valutazione preliminare prevista all'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999, la Commissione nutre gravi riserve circa la compatibilità del regime di aiuto in oggetto con il mercato comune.
Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione dell'aiuto, entro un mese dalla data di ricezione della presente.
Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente.
Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione."
[1] GU L 83 del 27.3.1999, pag.
1.
[2] L'effetto dell'accettazione delle misure opportune da parte di uno Stato membro è stato chiaramente definito nella sentenza del 24 marzo 1993 pronunciata nella causa C-313/90, Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques et autres contro Commissione: "… le norme enunciate nella disciplina ed accettate dagli Stati membri hanno, in particolare, l'effetto di revocare riguardo a determinati aiuti, rientranti nel campo di applicazione della disciplina stessa, l'autorizzazione precedentemente concessa e, pertanto, di qualificarli nuovi e di assoggettarli all'obbligo di notifica previa." (punto 35).
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
(2006/C 202/09)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 [2].
1. Žádost o přezkum
Žádost podali výrobci Společenství (dále jen "žadatel") představující více než 50 % výroby dotčeného výrobku ve Společenství.
Tento přezkum je omezen pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k jednomu vyvážejícímu výrobci, společnosti Jindal Poly Films Limited (dále jen "společnost").
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie (dále jen "dotčený výrobek"), v současnosti kódů KN ex39206219 a ex39206290.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie, uložené nařízením Rady (ES) č. 1676/2001, naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 366/2006 [3].
4. Odůvodnění přezkumu
Žadatel podal dostatečné přímé důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu, na jejichž základě byla pro společnost zavedena stávající opatření, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
Tvrzení žadatele o zvýšeném dumpingu vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty u společnosti Jindal Poly Films Limited s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho vývozu do Společenství.
Na základě toho by vypočítané dumpingové rozpětí mohlo být značně vyšší než dumping zjištěný v předcházejícím šetření, které vedlo ke stávajícímu clu.
Žadatel proto uvádí, že pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni již není dostačující pro vyrovnání účinků dumpingu.
5. Postup pro stanovení dumpingu
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení částečného prozatímního přezkumu, omezeného v případě společnosti Jindal Poly Films Limited na aspekty dumpingu, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
a) Dotazníky
Aby Komise získala informace, které považuje za nezbytné k šetření, zašle žadateli a orgánům dotčené země vývozu dotazníky.
Tyto informace a příslušné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Komise musí tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tuto žádost je třeba podat ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [4] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office : J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a podle článku 18 základního nařízení se bude vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně a použijí-li se informace z jiných dostupných zdrojů, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl.
11 odst.
5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Státní podpora – Německo
Státní podpora č. C 33/2006 (ex N 576/2004) – Zavedení digitální pozemní televize (DVB-T) v Bavorsku
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 202/10)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 19. července 2006, jehož závazné znění je přiloženo k tomuto shrnutí, oznámila Komise Spolkové republice Německo své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedené podpory/uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření/podpoře, v souvislosti s nimiž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž, na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
Directorate H, State Aid II
Building/Office J-70, 4/08
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 295 13 73
Tyto připomínky budou sděleny Spolkové republice Německo.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POPIS OPATŘENÍ
Oznámené opatření se týká zavedení digitální pozemní televize (dále jen "DVB-T") v německé zemi Bavorsko, kde bylo její vysílání zahájeno dne 30. května 2005, a to ve městech Mnichov a Norimberk.
Projekt přechodu na toto vysílání řídil Bavorský úřad pro sdělovací prostředky – Bayerische Landeszentrale für neue Medien (dále jen "BLM").
BLM vyčlenil na zavedení DVB-T v Bavorsku rozpočet 2,4 milionu EUR.
Z uvedených finančních prostředků se částka 300000 EUR použije na informování spotřebitelů ohledně přechodu a částka 2,1 milionu EUR se poskytne provozovatelům komerčního vysílání na podporu přenosu jejich programových kanálů prostřednictvím DVB-T.
Finanční pomoc provozovatelům komerčního vysílání se poskytne formou nenávratných grantů. Tato pomoc představuje v prvním roce částku 600000 EUR a ve třech následujících letech částku 500000 EUR.
Finanční pomoc je vypočítána na základě metody, která zohledňuje čtyři kritéria. Tato metoda se použije pro jednotlivé programové kanály provozovatelů komerčního vysílání.
Uvedené kanály získají za každé z kritérií, které splňují, jeden bod. Jedná se o tato čtyři kritéria: i) Vysílání kanálů ve srovnání s mediálními službami; ii) vysílání kanálů s licencí od BLM; iii) vysílání kanálů, které dříve probíhalo v rámci pozemní analogové sítě; iv) místní vysílání kanálů ve srovnání s celostátními kanály.
Každý bod má v závislosti na roku a na zeměpisné oblasti hodnotu mezi 10419 a 15000 EUR.
Míra podpory představuje pro všechny programové kanály, roky a oblasti částku v rozmezí 5 až 55 procent přenosových nákladů provozovatele vysílání.
Německo oznámilo finanční pomoc přidělenou místním televizním kanálům a pomoc přidělenou celostátním televizním kanálům jako dvě různá opatření.
U obou příjemců se finanční pomoc počítá na základě výše uvedené metody.
POSOUZENÍ OPATŘENÍ
Komise zaujala předběžné stanovisko, že dotace, kterou poskytl BLM, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1. Na BLM lze pohlížet jako na veřejnoprávní orgán zřízený nebo jmenovaný státem, který vykonává veřejný úkol, a platby poskytnuté tímto orgánem lze pokládat za platby ze státních zdrojů.
Zdá se, že finanční pomoc BLM upřednostňuje dvě skupiny příjemců, a to především provozovatele komerčního vysílání, kteří se účastní sítě DVB-T a jsou přímými příjemci, a jednak společnost T-Systems, která provozuje síť DVB-T a je nepřímým příjemcem.
Pokud jde o provozovatele vysílání, dotace od BLM pokrývá část jejich nákladů na vysílání prostřednictvím sítě DVB-T po dobu čtyř let.
Dotace je tedy zbavuje výdajů, které představují část jejich běžných provozních nákladů.
Pokud jde o síť, není vyloučeno, že společnost T-Systems jako provozovatel sítě získá nepřímou výhodu vyplývající z dotace od BLM, protože se může vyhnout potřebě účtovat koncovým uživatelům poplatek za přístup do DVB-T.
V tomto stádiu však není zřejmé, zda došlo ke skutečnému převodu státních prostředků na provozovatele sítě.
Komise rovněž pochybuje o tom, že proběhla taková výběrová řízení, která by minimalizovala nebo dokonce eliminovala selektivní hospodářskou výhodu získanou díky dotaci od BLM a která by dostatečně zabránila narušení hospodářské soutěže.
Zdá se naopak, že podpora narušuje hospodářskou soutěž tím, že podíl přenosových nákladů pokrytý dotací není stejný pro všechny provozovatele komerčního vysílání, a tím, že dotace například nepodporuje provozovatele vysílání, kteří využívají jiné přenosové platformy, než je DVB-T.
Byla rovněž prokázána nahraditelnost mezi různými přenosovými platformami na trhu koncových spotřebitelů a zejména konkurenční účinek zavedení DVB-T na provozovatele kabelové televize.
Komise se navíc domnívá, že toto opatření ovlivňuje obchod mezi členskými státy, neboť předpokládaní příjemci podnikají v mezinárodním měřítku na mnoha různých trzích.
Pro případ, že Komise označí toto opatření za podporu, německé orgány se při zdůvodňování jeho slučitelnosti odvolávají na čl. 87 odst. 3 písm. c), čl. 87 odst. 3 písm. d) a na čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. Pokud jde o čl. 87 odst. 3 písm. c), Komise má pochybnosti, že oznámené opatření je vhodné a nezbytné k zajištění plurality sdělovacích prostředků, prosazování rozvoje nových služeb nebo k podpoře hospodářské soutěže mezi různými přenosovými platformami, jak tvrdí německé orgány. Komise navíc nenašla žádný náznak, že oznámené opatření by bylo vhodné nebo nezbytné k překonání jiného druhu selhání trhu, jež by mohlo bránit přechodu na digitální televizi. Nutnost opatření se naopak zdá být pochybná, protože provozovatelé komerčního vysílání zjistili, že je výhodné zavést DVB-T, a více než rok přes tuto síť vysílali bez jakékoli záruky finanční podpory.
Pokud jde o čl. 87 odst. 3 písm. d), Komise zaujímá předběžné stanovisko, že opatření se týká přenosu vysílacího signálu, nikoli tedy určitého kulturního obsahu, který by se jinak nevysílal.
86 odst. 2, Komise soudí, že vnitrostátní orgány musejí jednak jednoznačně vymezit službu v obecném hospodářském zájmu a výslovně ji svěřit určitému podniku, což se podle všeho v daném případě nestalo.
Komise navíc zpochybňuje skutečnost, zda toto opatření, jímž se poskytuje finanční podpora ve prospěch běžné komerční činnosti komerčního podniku po dobu čtyř let, může být posuzováno jako služba v obecném hospodářském zájmu, zejména v přítomnosti veřejnoprávních provozovatelů vysílání, jímž je výslovně svěřena povinnost poskytovat veřejnou službu v zájmu zajištění plurality a nabízet místní a regionální programy.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von der Bundesregierung übermittelten Angaben zu der oben genannten Beihilfe beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
1. VERFAHREN
Dezember 2004, registriert am 10. Dezember 2004, unterrichtete Deutschland die Kommission gemäß Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag über eine Maßnahme zur Finanzierung der Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens in Bayern.
Deutschland meldete diese Maßnahme aus Gründen der Rechtssicherheit an.
(2) Mit Schreiben vom 31. Januar 2005 erging ein Ersuchen der Kommission um zusätzliche Auskünfte, die Deutschland nach Fristverlängerung mit Schreiben vom 22. März 2005 (mit demselben Eingangsdatum registriert) erteilte. Ein weiteres Auskunftsersuchen erging am 20. Mai 2005, auf das Deutschland mit Schreiben vom 16. Juni 2005, registriert am 24. Juni 2005, reagierte. Am 30. Mai 2005 fand ein Treffen der Dienststellen der Kommission mit der Bayerischen Landeszentrale für neue Medien (nachstehend "BLM" abgekürzt) statt, die für die in Rede stehende Maßnahme zuständig ist.
(3) Die Maßnahme weist Ähnlichkeiten mit der öffentlichen Finanzierung des digitalen terrestrischen Fernsehens in Berlin-Brandenburg auf, wegen der die Kommission am14.
Juli 2004 [1] ein förmliches Prüfverfahren eröffnete und am 9. November 2005 eine endgültige Entscheidung erließ, in der sie die staatliche Beihilfe als mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar erklärte [2].
Da die beiden Fälle ähnlich gelagert sind, vereinbarten die Kommission und Deutschland, das Notifizierungsverfahren im vorliegenden Fall auszusetzen, um den Behörden die Gelegenheit zu geben zu bewerten, wie sich die Entscheidung im Fall Berlin-Brandenburgs auf das laufende Verfahren (sowie auf eine ähnliche Anmeldung betreffend Nordrhein-Westfalen) auswirkt [3].
Am 21. März 2006 fand ein Treffen der Kommission mit Vertretern des Landes Bayern statt, auf dem unter anderem die anhängige Anmeldung erörtert wurde.
(4) Mit Schreiben vom 12. April 2006 bat die Kommission Deutschland, seinen Standpunkt zum anhängigen Notifizierungsverfahren innerhalb von einem Monat mitzuteilen.
Mit Schreiben vom 12. Mai 2006 teilte Deutschland der Kommission mit, dass es die angemeldete Maßnahme nicht zurückzunehmen oder grundlegend zu ändern gedenke.
Deutschland kündigte gleichzeitig eine geringfügige Änderung der bayerischen Anmeldung an, die dann mit Schreiben vom 19. Mai 2006 übermittelt wurde.
Mit der Änderung wurde eine Trennung zwischen Zuschüssen für lokale Fernsehprogramme und Zuschüssen für bundesweite Fernsehprogramme vorgenommen.
Am 13. Juni 2006 traf sich die Kommission erneut mit Vertretern des Landes Bayern, um unter anderem die anhängige Anmeldung zu erörtern.
2. AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER BEIHILFE
2.1.
Regulatorischer und technischer Hintergrund
(5) Die angemeldete Beihilfe betrifft die Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (nachstehend "DVB-T" abgekürzt) in Bayern [4].
Wie in mehreren anderen Mitgliedstaaten wird die Übertragung von Rundfunksignalen von analoger auf digitale Technik umgestellt.
Diese Umstellung betrifft alle derzeit gängigen Übertragungswege für die Ausstrahlung von Rundfunksignalen (d. h. Übertragung über Kabel, Satellit und Terrestrik).
Der bedeutendste Vorteil der Digitalisierung besteht bei allen Übertragungswegen in der größeren Übertragungskapazität dank einer effizienteren Nutzung des Frequenzspektrums.
Die Kommission unterstützt aktiv die Digitalisierung des Rundfunks [5].
Die vorliegende Maßnahme betrifft den digitalen Umstieg lediglich des terrestrischen Übertragungswegs.
(6) Seit dem Aufkommen von Kabel und Satellit in den 80er Jahren ist die Nutzung der Terrestrik in Deutschland stark zurückgegangen.
Daten von AGF/GfK zufolge war die Empfangssituation der Fernsehhaushalte bei Erstgeräten in Deutschland am 1. Januar 2006 wie folgt: 4,6 % Terrestrik, 55,5 % Kabel und 39,9 % Satellit [6].
ASTRA/Infratest-Erhebungen zufolge lag der Anteil der Terrestrik Ende 2005 bei 4,8 % [7].
ASTRA/Infratest schlüsselt den Fernsehempfang zudem nach Bundesländern auf.
Demnach war die Empfangssituation der Haushalte in Bayern Ende 2005 wie folgt: Terrestrik 6,3 %, Kabel 46,0 % und Satellit 47,7 %.
Es sei darauf hingewiesen, dass die Angaben von ASTRA/Infratest für 2005, als DVB-T in Bayern eingeführt wurde, zum ersten Mal seit vielen Jahren einen deutlichen Anstieg des Anteils des terrestrischen Empfangs anzeigen (siehe Schaubild 1).
Aus der von TNS Infratest im Auftrag der BLM durchgeführten "Funkanalyse Bayern 2005" geht hervor, dass in Bayern der Anteil der Haushalte, die ihre Fernsehprogramme ausschließlich über den terrestrischen Übertragungsweg empfangen, von 11,6 % (2000) auf 6,2 % (Anfang 2005) zurückgegangen ist (siehe Schaubild 1) [8].
Schaubild 1
Marktanteil der Terrestrik bundesweit und in Bayern
+++++ TIFF +++++
16,0Bayern (ASTRA/Infratest)Bayern FunkanalyseDeutschland (AGF/GfK)1.1.20061.1.20051.1.20041.1.20031.1.20021.1.20011.1.20001.1.19990,02,04,06,08,010,012,014,0
(7) Der digitale Umstieg wurde von der Bayerischen Landeszentrale für neue Medien geleitet.
Gemäß Artikel 11 des Bayerischen Mediengesetzes (BayMG) [9] entscheidet die BLM unter anderem über die Frequenzen und die Zuweisung der technischen Übertragungskapazitäten für die terrestrische Übertragung und für die Kabel- und Satellitenübertragung.
Eine weitere allgemeine Aufgabe der BLM besteht in der Aufsicht über private Rundfunkanbieter.
Die einzelnen Phasen der Umstellung
(8) In Europa erfolgte die erste Umstellung von der analogen zur digitalen terrestrischen Übertragung in Berlin-Brandenburg in der Zeit von November 2002 bis August 2003.
In Bayern fiel am 30. Mai 2005 der Startschuss für die digitale Umstellung, die zunächst einmal in München und Nürnberg [10] durchgeführt wurde.
Die Übertragungskapazität des DVB-T-Netzes umfasst sechs Multiplexe, über die in jeder der beiden Regionen insgesamt 24 Fernsehprogramme übertragen werden können [11].
Die analoge terrestrische Übertragung der privaten Rundfunkanbieter wurde zum 30. Mai 2005 eingestellt [12].
Allerdings wurde die analoge terrestrische Übertragung der drei öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten (ARD-Das Erste, ZDF und BFS) zunächst drei Monate lang fortgesetzt (Parallelbetrieb oder auch Simulcast-Phase genannt) und dann zum 31. August 2005 eingestellt.
Am 29. Mai 2006, wurde der digitale terrestrische Umstieg in Region Würzburg/ Unterfranken vollzogen.
In dieser Region entschieden sich die privaten Rundfunkanbieter gegen eine Teilnahme an der DVB-T-Übertragung.
Ziel der BLM ist es bis 2008 für 90 % der Bevölkerung und der Fläche Bayerns den DVB-T-Empfang über Dachantenne zu gewährleisten.
(9) Der digitale terrestrische Rundfunk betrifft generell zwei Arten von Betreibern, die unter Umständen integriert sein können: Sendernetzbetreiber, die für die Übertragung der Rundfunksignale sorgen, und Rundfunkanbieter, die inhaltliche Programme zusammenstellen.
Die Entwicklung des digitalen terrestrischen Rundfunks erfordert eine Anpassung der Übertragungseinrichtungen durch die Sendernetzbetreiber sowie die Zuteilung von Frequenzen für die Übertragung.
Die folgenden Absätze beschreiben die Verfahren, mit denen die deutschen Behörden Rundfunkanbietern und Sendernetzbetreibern die entsprechenden Lizenzen zugewiesen haben.
Vergabe der Rundfunklizenzen
(10) Artikel 32 Absatz 1 BayMG enthält einen Verweis auf § 52a Absatz 1 des Rundfunkstaatsvertrags [13], nach dem bei der erstmaligen Zuweisung digitaler terrestrischer Übertragungskapazitäten im Fernsehen nach Landesrecht die Fernsehveranstalter mit denjenigen Programmen vorrangig zu berücksichtigen sind, die in dem jeweils betroffenen Verbreitungsgebiet analog verbreitet werden.
Die technischen Übertragungskapazitäten für diese Programme müssen im Verhältnis zu den übrigen Übertragungskapazitäten gleichwertig sein.
(11) Am 19. Dezember 2003 veröffentlichte die BLM eine Ausschreibung für die Nutzung von DVB-T-Übertragungskapazitäten in München und Nürnberg [14].
Den Ausschreibungsbedingungen zufolge wurde die Übertragungskapazität gleichmäßig auf öffentlich-rechtliche Rundfunkanstalten und private Rundfunkanbieter aufgeteilt.
Die Ausschreibung bezog sich nur auf einen Teil der für private Rundfunkangebote vorgesehenen Kapazitäten.
In der Ausschreibung sind für jeden Programmplatz die DVB-T-Übertragungskosten angegeben.
Die Rundfunkanbieter mussten diesen Bedingungen bei Einreichung ihrer Angebote förmlich zustimmen.
Die BLM-Tochter Bayerische Medientechnik (nachstehend "BMT" abgekürzt) war als Veranstalter für die Übertragungsdienste zuständig und unterzeichnete eine Vereinbarung mit dem Sendenetzbetreiber einerseits und mit den einzelnen Rundfunkanbietern andererseits.
Zu den in der Ausschreibung genannten Auswahlkriterien gehörten der Beitrag zur Ausgewogenheit des Gesamtangebots und zur Meinungsvielfalt sowie die Präsenz im analogen terrestrischen Netz [15].
Schließlich stellte die BLM in Aussicht, dass sie einen Teil der technischen Übertragungskosten entsprechend den jeweiligen haushaltsrechtlichen Entscheidungen übernehmen würde [16].
(12) Am 28. Mai 2004 unterzeichneten alle Projektpartner, d. h. alle Rundfunklizenzbewerber, die BLM und die öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten ARD, ZDF und Bayerischer Rundfunk ("BR") eine Vereinbarung über die Einführung von DVB-T in Bayern, in der unter anderem die Einzelheiten des digitalen Umstiegs in München und Nürnberg festgelegt wurden.
Nachdem die privaten Rundfunkanbieter Ende Mai 2005 mit der BLM-Tochter BMT Vereinbarungen über Rundfunkübertragungsdienste unterzeichnet hatten, vergab die BLM Anfang Juni 2005 die Rundfunklizenzen [17].
Die Gesamtübertragungskapazität für Rundfunk umfasste sechs Multiplexe.
Diese wurden wie folgt zugeteilt: je ein Multiplex für die öffentlich-rechtlichen Fernsehanstalten ARD, ZDF und BR sowie für die privaten Rundfunkanbieter RTL-Gruppe und ProSiebenSat.1.
Die Kapazitäten auf dem sechsten Multiplex wurden einzelnen Programmen zugewiesen.
In beiden DVB-T-Gebieten erhielten Tele 5, Eurosport und ein kommerzielles Lokalprogramm (München TV in München und Franken TV in Nürnberg) jeweils einen Programmplatz.
In München ging ein vierter Programmplatz an den Einkaufssender Home Shopping Europe AG (nachstehend "HSE "abgekürzt) [18].
(13) Gemäß Artikel 26 Absatz 2 Satz 1 BayMG, der terrestrische Sendelizenzen auf vier Jahre begrenzt, wurden die entsprechenden Lizenzen für die privaten Rundfunkanbieter für vier Jahre erteilt.
Die Geltungsdauer der Vereinbarungen zwischen der BLM-Tochter BMT und den privaten Rundfunkanbietern beträgt jedoch fünf Jahre.
Darüber hinaus sind die privaten Rundfunkanbieter im Falle einer Beendigung der Vereinbarung vor Ablauf des fünften Vertragsjahrs verpflichtet, für die verbleibende Vertragszeit 50 % der Sendekosten zu zahlen [19].
Den deutschen Behörden zufolge soll durch diese Bestimmung die Dauer der Vereinbarungen mit den privaten Rundfunkanbietern an die fünfjährige Laufzeit der Mietverträge mit T-Systems für die Nutzung der DVB-T-Infrastruktur angepasst werden [20].
Tabelle 1
Programmspektrum in München vor und nach der Umstellung
Erläuterungen:
Die Kanäle K34, K35, K48 und K66 werden von T-Systems betrieben, während K10 und K56 ARD/BR zugeteilt wurden, jedoch ebenfalls teilweise von T-Systems betrieben zu werden scheinen.
Die analoge Ausstrahlung ist in Kursivschrift angegeben.
Die DVB-T-Belegung mit Rundfunkanbieter in Nürnberg ist nicht in dieser Tabelle erfasst, aber ähnlich wie in München.
Kanal _BAR_ Analog-TV bis 30.5.2005 _BAR_ Versorgungsbedarfe _BAR_ DVB-T-Belegung ab 31.5.2005 _BAR_
K 10 _BAR_ Das Erste _BAR_ Bayern 1 _BAR_ ARD-Bouquet _BAR_
K 24 _BAR_ RTL _BAR_ _BAR_ Das Erste (Parallelbetrieb bis 31.8.2005) _BAR_
K 27 _BAR_ DSF _BAR_ _BAR_ — _BAR_
K 34 _BAR_ — _BAR_ Bayern 3 _BAR_ RTL-Bouquet _BAR_
K 35 _BAR_ ZDF _BAR_ bundesweit _BAR_ ZDF-Bouquet _BAR_
K 37 _BAR_ Tele 5 _BAR_ _BAR_ BFS (Parallelbetrieb bis 31.8.2005) _BAR_
K 40 _BAR_ RTL 2 _BAR_ _BAR_ — _BAR_
K 45 _BAR_ ProSieben _BAR_ _BAR_ ZDF (Parallelbetrieb bis 31.8.2005) _BAR_
K 48 _BAR_ — _BAR_ Bayern 4 _BAR_ ProSiebenSat.1-Bouquet _BAR_
K 51 _BAR_ TV München bis zum 30.6.2005 _BAR_ — _BAR_
K 56 _BAR_ BFS _BAR_ Bayern 2 _BAR_ BR-Bouquet _BAR_
K 59 _BAR_ Sat.1 _BAR_ _BAR_ — _BAR_
K 66 _BAR_ — _BAR_ Bayern 5 _BAR_ Tele 5/Eurosport/HSE/München TV (seit 26.10.2005) _BAR_
Vergabe der Netzlizenzen
(14) Auf Antrag der BLM veröffentlichte die Regulierungsbehörde für Telekommunikation und Post (nachfolgend "RegTP" abgekürzt) [21] am 6. Oktober 2004 das Frequenzzuteilungsverfahren [22].
Der Gesamtversorgungsbedarf wurde in fünf Versorgungsbedarfe (Bayern 1 — 5) untergliedert.
In der einschlägigen Verfügung ist vermerkt, dass ein bundesweiter Versorgungsbedarf bereits am 27. November 2002 ausgeschrieben worden war [23].
Dieses Verbreitungsgebiet wurde T-Systems (Tochtergesellschaft von Deutsche Telekom) zugewiesen und beinhaltet die Übertragung der Fernsehprogramme des ZDF.
Im bayerischen Zuteilungsverfahren bewarb sich T-Systems um die Frequenzen für die Versorgungsbereiche Bayern 3 — 5 und der BR um die Versorgungsbereiche Bayern 1 und 2. Da für jeden der fünf Versorgungsbereiche nur jeweils ein Zuteilungsantrag vorlag, teilte die RegTP die Frequenzen im so genannten Antragsverfahren zu und konnte davon absehen, die zweite Stufe des Frequenzzuteilungsverfahrens, das Ausschreibungsverfahren, zu eröffnen.
Da T-Systems und der BR bereits Betreiber des analogen terrestrischen Netzes waren und folglich eine Telekommunikationsgenehmigung besaßen, war auch diese Voraussetzung für die antragsmäßige Zuteilung der Frequenzen erfüllt.
Die DVB-T-Nutzungsrechte wurden für eine Dauer von zwanzig Jahren bis zum 31. Dezember 2025 erteilt.
2.2.
Ausführliche Beschreibung der Maßnahme
(15) Gegenstand der Notifizierung ist die finanzielle Förderung, die die BLM privaten Rundfunkanbietern für die Umstellung vom analogen zum digitalen terrestrischen Fernsehen gewährt.
Rechtliche Grundlage dieser Förderung ist § 40 Absatz 1 Nr. 2 RStV, wonach die Landesmedienanstalten die Aufgabe haben, aus ihrem Anteil an der Rundfunkgebühr unter anderem die technische Infrastruktur für die Rundfunkversorgung und Projekte für neuartige Rundfunkübertragungstechniken zu fördern [24].
Der Haushalt der BLM finanziert sich im Wesentlichen aus einem Anteil von zwei Prozent des auf Bayern entfallenden Rundfunkgebührenaufkommens (gemäß § 40 RStV und Artikel 21 Absatz 1 Ziffer 2 BayMG).
Dem BLM-Wirtschaftsplan 2005 zufolge beläuft sich dieser Rundfunkgebührenanteil von 2 % auf 20,7 Mio. EUR.
Der Gesamthaushalt von BLM beträgt 24,6 Mio. EUR.
(16) Die BLM hat für die Einführung von DVB-T in Bayern einen Betrag von 2,4 Mio. EUR veranschlagt, der über vier Jahre verteilt werden soll.
Dieser Vierjahreszeitraum entspricht der vierjährigen Laufzeit der terrestrischen Sendelizenzen der privaten Rundfunkanbieter.
Die Gesamtkosten der DVB-T-Übertragungen werden auf 3,9 Mio. EUR pro Jahr geschätzt [25].
In diesen Gesamtkosten scheinen jedoch auch die Kosten für den Aufbau der Multiplexe, die von den öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten genutzt werden, enthalten zu sein.
Von den Haushaltsmitteln der BLM sind 300000 EUR für die Information der Kunden über die digitale Umstellung vorgesehen [26].
Insgesamt 2,1 Mio. EUR gehen als finanzielle Förderung an die privaten Rundfunkanbieter zur Verbesserung der technischen Infrastruktur (davon 600000 EUR im ersten Jahr und 500000 EUR in den folgenden drei Jahren).
Die finanzielle Förderung der privaten Rundfunkanbieter erfolgt in Form nicht rückzahlbarer Zuschüsse.
(17) Die Höhe der zu gewährenden finanziellen Förderung wird anhand einer Methode errechnet, die vier Kriterien berücksichtigt.
Die Methode wird für jedes einzelne Programm der privaten Rundfunkanbieter angewendet.
Für jedes Kriterium, das ein Programm erfüllt, erhält es einen Punkt.
Hierbei handelt es sich um die folgenden vier Kriterien:
- Jeder an DVB-T teilnehmende Rundfunkanbieter (im Gegensatz zu Mediendienstleistern) erhält einen Punkt.
- Jeder in Bayern genehmigte Anbieter erhält zusätzlich einen Punkt (im Gegensatz zu Anbietern, die von anderen Medienanstalten lizenziert wurden.
- Jeder zuvor analog sendende Rundfunksender erhält einen zusätzlichen Punkt.
- Jeder lokale Anbieter erhält zusätzlich einen Punkt.
(18) Je nach Jahr und DVB-T-Empfangsgebiet ist jeder Punkt zwischen 10416 EUR und 15000 EUR wert.
Zur Erläuterung ein Beispiel: In Nürnberg entsprach im ersten Jahr der finanziellen Förderung ein Punkt 13043 EUR.
Ein Fernsehsender, der drei der vier Kriterien erfüllt, erhält in diesem Falle eine finanzielle Förderung von 39129 EUR.
Bei jährlichen Kosten von 95000 EUR für die Verbreitung eines DVB-T-Programms in Nürnberg liegt die Beihilfeintensität somit bei rund 41 %.
Insgesamt variiert die Beihilfeintensität über alle Programme, Jahre und DVB-T-Gebiete zwischen 5 % (für ein Sportprogramm in München im zweiten bis vierten Jahr der finanziellen Förderung) und 55 % (für einen Lokalsender in Nürnberg im ersten Jahr der finanziellen Förderung) der digitalen terrestrischen Übertragungskosten des Rundfunksenders [27].
(19) Wie unter Randnummer 4 erläutert, änderte Deutschland die angemeldete Maßnahme im Mai 2006 insoweit, als eine Trennung zwischen Zuschüssen für lokale Fernsehprogramme und Zuschüssen für bundesweite Fernsehprogramme vorgenommen wurde.
Obwohl die finanzielle Förderung für beide Kategorien von Begünstigten nach derselben Methode berechnet wird, meldete Deutschland die Zuschüsse entsprechend der Art des Begünstigten als zwei getrennte Maßnahmen an.
(20) Die Vereinbarungen zwischen der BMT und den privaten Rundfunkanbietern enthalten eine Klausel, die Letzteren das Recht gibt, den Vertrag mit dreimonatiger Kündigungsfrist zu beenden, wenn die BLM die finanzielle Förderung um zehn Prozent oder mehr kürzen sollte.
Den deutschen Behörden zufolge wurde diese Klausel in Anbetracht des laufenden Beihilfeverfahrens zum Schutz der privaten Rundfunkanbieter aufgenommen.
(21) Die BLM gewährt die oben beschriebene Förderung nur Programmen privater Rundfunkanbieter.
Die öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten finanzieren ihre Aufwendungen für die DVB-T-Übertragung aus dem ihnen zustehenden Teil des Rundfunkgebührenaufkommens.
Aus den Unterlagen der deutschen Behörden geht hervor, dass der BR einen weiteren einmaligen Zuschuss von 11,359 Mio. EUR erhält, um die zusätzlich aus der Umstellung erwachsenen Kosten zu decken.
Die zusätzlichen Kosten umfassen Investitionen für Antennenstandorte, Transmitter, Multiplexe und die Übertragung der Rundfunksignale an die Sendestandorte.
Für das ZDF wurden keine entsprechenden Zahlen vorgelegt.
3. WÜRDIGUNG DER MASSNAHME
3.1.
Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag
(22) Die Kommission muss prüfen, ob die Maßnahme als staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag anzusehen ist, wonach "staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar sind, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen."
3.1.1.
Staatliche Mittel
(23) Nach bisheriger Rechtsprechung des Gerichtshofs vertritt die Kommission die Auffassung, dass die von einer vom Staat benannten oder errichteten privaten oder öffentlichen Einrichtung gewährten Vorteile ebenfalls in den Geltungsbereich von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag fallen [28].
Nach ersten Erkenntnissen der Kommission kann die BLM als eine vom Staat benannte oder errichtete öffentliche Einrichtung angesehen werden, die eine öffentliche Aufgabe erfüllt, und die von ihr gewährten Vorteile können als staatliche Mittel im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 betrachtet werden [29].
(24) Die deutschen Behörden machen geltend, dass eine Maßnahme nur dann als staatliche Mittel anzusehen sei, wenn sie die staatlichen Haushalte belaste.
Da der Zuschuss keine finanzielle Belastung für den bayerischen Landeshaushalt mit sich bringe, sondern über die bei den Fernsehzuschauern erhobene Rundfunkgebühr finanziert werde, erfolge die Förderung nicht aus staatlichen Mitteln.
Außerdem entscheide die BLM in Eigenverantwortung und entsprechend ihrer staatsunabhängigen Organisationsstruktur darüber, welche konkreten Maßnahmen notwendig sind, um den digitalen Umstieg zu fördern.
Eine direkte Einflussnahme des Staates liege somit nicht vor.
(25) Nach vorläufiger Auffassung der Kommission werden die von der BLM geleisteten Zahlungen mittelbar aus staatlichen Mitteln gewährt und sind dem Staat zuzurechnen.
Die Zahlungen werden aus den Haushaltsmitteln der BLM finanziert.
Ungeachtet dessen, ob die deutschen Rundfunkgebühren, aus denen sich der Haushalt der BLM finanziert, als staatliche Mittel einzustufen sind oder nicht, müssen diese Gelder von dem Zeitpunkt an als staatliche Mittel betrachtet werden, ab dem sie in den Haushalt der BLM einfließen.
Die Tatsache, dass diese Gelder, wie die deutschen Behörden argumentieren, bei Privatpersonen erhoben werden, steht in jedem Fall nicht im Widerspruch zu der Feststellung, dass die Haushaltsmittel der BLM als staatliche Mittel anzusehen sind.
Die der BLM durch die Gewährung des Vorteils entstandenen Kosten stellen eindeutig eine Belastung für den BLM-Haushalt dar.
(26) Darüber hinaus ist die BLM eine rechtsfähige Anstalt des öffentlichen Rechts, die nach dem Bayerischen Mediengesetz gegründet wurde.
Das Gesetz legt die Organisationsstruktur der BLM fest und weist ihr eine breite Palette öffentlicher Aufgaben im Rundfunk- und Frequenzmanagement zu.
Außerdem unterliegt die BLM der staatlichen Rechtsaufsicht des Landes Bayern [30]; ihr Jahreshaushalt wird vom Obersten Rechnungshof geprüft [31].
Die im vorliegenden Fall relevante öffentliche Aufgabe ist im Rundfunkstaatsvertrag niedergelegt und wird als Förderung der technischen Infrastruktur für die Rundfunkversorgung und von Projekten für neuartige Rundfunkübertragungstechniken beschrieben [32].
Darüber hinaus ist im bayerischen Mediengesetz ausdrücklich festgelegt, dass die BLM ab dem 1. Januar 2002 die Genehmigung für die terrestrische Verbreitung von Rundfunkprogrammen nur dann erteilt, wenn diese Programme in digitaler Technik verbreitet werden [33].
In anderen Worten, die BLM kann ihre Aufgabe, die terrestrische Verbreitung von Rundfunkprogrammen zu regeln (Artikel 11 BayMG), nur dann wahrnehmen, wenn die terrestrische Sendetechnik auf eine digitale Verbreitung umgestellt wird.
(27) Schließlich kann es gemeinschaftsrechtlich nicht zulässig sein, dass Vorschriften über staatliche Beihilfen allein dadurch umgangen werden, dass unabhängige Einrichtungen geschaffen werden, denen die Verteilung der Beihilfen übertragen wird [34].
Obwohl der Rundfunkstaatsvertrag und das bayerische Mediengesetz ein gewisses Maß an Unabhängigkeit zulassen, sind die von der BLM zu erfüllenden öffentlichen Aufgaben klar definiert, und ihr wird bei der Verwendung der Haushaltsmittel kaum Ermessensspielraum zugestanden.
Insbesondere scheint die der BLM zugestandene Unabhängigkeit nicht auszuschließen, dass ihre Tätigkeit und vor allem die Verwendung ihrer Finanzmittel von politischen Überlegungen geleitet werden.
Dass die Entscheidungen der BLM eher von politischen als von zum Beispiel wirtschaftlichen Überlegungen geleitet werden, ist im vorliegenden Fall beispielsweise daran ablesbar, dass die Förderung in Form nicht rückzahlbarer Zuschüsse ohne unmittelbaren Nutzen für die BLM gewährt wird.
Deshalb ist die Maßnahme nach vorläufiger Auffassung der Kommission dem Staat zuzurechnen.
3.1.2.
Vorteil
(28) Die vorliegende Maßnahme scheint zwei Gruppen von Empfängern zu begünstigen, erstens die am DVB-T teilnehmenden privaten Rundfunkanbieter als unmittelbar Begünstigte und zweitens den Betreiber des DVB-T-Netzes, T-Systems, als mittelbar Begünstigten.
(29) Auf der Ebene der Rundfunkanbieter deckt der von der BLM gewährte Zuschuss für einen Zeitraum von vier Jahren einen Teil der Kosten der privaten Rundfunkanbieter für die Verbreitung über das DVB-T-Netz.
Der Zuschuss entlastet sie somit von Aufwendungen, die Teil ihrer normalen Betriebskosten sind.
(30) Auf Netzebene ist nicht ausgeschlossen, dass der Sendernetzbetreiber T-Systems aus dem BLM-Zuschuss der BLM einen mittelbaren Vorteil zieht [35].
Verglichen mit einer Situation ohne Förderung könnte T-Systems möglicherweise eine Belastung der Endnutzer (Abonnentengebühren) für den Zugang zu DVB-T umgehen, so wie dies beispielsweise in den Niederlanden und Schweden geschieht.
Demgegenüber scheinen die Übertragungsgebühren, die der Sendenetzbetreiber dem Rundfunkanbieter in Rechnung stellen kann, vorab festgelegt worden zu sein, denn diese erschienen bereits in den Ausschreibungen der Rundfunklizenzen [36].
(31) Da die privaten Rundfunkanbieter nur dann von der BLM finanziell gefördert werden, wenn sie das DVB-T-Netz nutzen, hat T-Systems den Vorteil, dass sich mehr private Rundfunkanbieter für sein Netz interessieren, unter anderem auch die beiden größten Privatsender in Deutschland, auf die mehr als 90 % der gesamten Fernsehwerbeeinnahmen und nahezu die Hälfte der Fernsehzuschauer entfallen [37].
Die garantierte Teilnahme der privaten deutschen Rundfunkanbieter ist für T-Systems daher als Einkommensgarantie wichtig.
(32) Deutschland hat nicht die Anwendung der Kriterien des Altmark-Urteils geltend gemacht, um dafür einzutreten, dass die angemeldete Maßnahme keine staatliche Beihilfe darstellt [38].
Gleichermaßen vertritt die Kommission die vorläufige Auffassung, dass das Vorliegen einer staatlichen Beihilfe durch die Anwendung der Kriterien des Altmark-Urteils nicht in Frage gestellt wird, denn keines der vier Kriterien (Definition und Erfüllung gemeinwirtschaftlicher Verpflichtungen, vorherige Festlegung der Parameter für den Ausgleich, keine Überkompensierung und Wahl eines effizienten Leistungserbringers) scheint erfüllt zu sein.
3.1.3.
Wettbewerbsverfälschung
Zuteilung der Netz- und Rundfunklizenzen
(33) Die deutschen Behörden haben geltend gemacht, dass die Maßnahme den Wettbewerb nicht verfälsche, da sie weder den privaten Rundfunkanbietern noch dem Netzbetreiber T-Systems einen selektiven Vorteil übertrage, denn die Lizenzen seien im Wege offener und transparenter Ausschreibungsverfahren erworben worden.
Grundsätzlich habe jeder Rundfunkanbieter oder Sendernetzbetreiber von der Förderung profitieren können, so dass die Maßnahme nicht als selektiv angesehen werden könne.
Insbesondere im Falle von mittelbar Begünstigten müsse eine Maßnahme selektiv sein, um als Beihilfe eingestuft werden zu können.
(34) Die Kommission bezweifelt, dass die Ausschreibungsverfahren dergestalt waren, den selektiven wirtschaftlichen Vorteil des BLM-Zuschusses auf ein Mindestmaß zu begrenzen bzw. sogar ganz aufzuheben, und somit hinreichend waren, um einer Wettbewerbsverfälschung vorzubeugen.
(35) Auf der Ebene der Rundfunkanbieter organisierte die BLM ein offenes Ausschreibungsverfahren, das alle 12 DVB-T-Programmplätze beinhaltete, die für private Rundfunkanbieter vorgesehen waren und für einen BLM-Zuschuss in Frage kamen [39].
Dabei wurden jedoch Programme, die bereits über das analoge terrestrische Netz verbreitetet wurden, vorrangig berücksichtigt.
Dies betraf in den beiden DVB-T-Gebieten jeweils fünf Programme [40].
Außerdem enthielt die Ausschreibung keine verbindliche Zusage dahingehend, dass die BLM die Übertragungskosten subventionieren würde, sondern machte die Bezuschussung von entsprechenden haushaltsrechtlichen Entscheidungen abhängig.
Die Ausschreibung enthielt zudem keine Angaben zur Höhe des möglichen Förderbetrags, sondern ausschließlich Angaben zu den jährlichen Übertragungskosten pro Programm für die entsprechenden Sendestandorte.
Die Kommission ist deshalb vorläufig der Auffassung, dass das Ausschreibungsverfahren nicht hinreichend transparent war um sicherzustellen, dass der aus dem BLM-Zuschuss erwachsende Vorteil in den Angeboten der Rundfunkanbieter hinreichend berücksichtigt war [41] bzw. dass jegliche Selektivität ausgeschlossen werden kann.
(36) Auf Netzebene leitete die RegTP am 27. November 2002 ein erstes Frequenzzuteilungsverfahren für einen bundesweiten Multiplex und am 6.
Oktober 2004 ein zweites Verfahren für fünf regionale Multiplexe ein [42]. Nach Auffassung der Kommission reichten diese Verfahren nicht aus, um einen möglichen durch die Förderung der BLM gewährten wirtschaften Vorteil für den Sendernetzbetreiber T-Systems aufzuheben, so dass der Wettbewerb möglicherweise verfälscht wurde.
- Erstens wurde in den Ausschreibungsbedingungen nicht auf die von der BLM für die Nutzung des DVB-T-Netzes gewährte finanzielle Unterstützung zugunsten der Rundfunkanbieter hingewiesen; ferner stand der genaue Förderbetrag zum Zeitpunkt der Veröffentlichung der Ausschreibungen noch nicht fest [43].
Da die Bieter über die Existenz der Beihilfe im Unklaren waren, konnten sie kein entsprechendes Lizenzgebot abgeben.
- Zweitens war T-Systems als Betreiber und Eigentümer des analogen terrestrischen Netzes und als Teilnehmer an dem DVB-T-Projekt in Berlin-Brandenburg bei der Einreichung eines Angebots gegenüber Neuanbietern im Markt im Vorteil.
Selbst wenn Wettbewerber einen Teil der terrestrischen Infrastruktur von T-Systems anmieten könnten, um ein DVB-T-Netz aufzubauen, ist davon auszugehen, dass T-Systems als etablierter Betreiber des terrestrischen Netzes in Deutschland einen komparativen Vorteil gegenüber jedem Neuanbieter hat.
- Drittens ist in der RegTP-Verfügung über die Zuteilung des bundesweiten Multiplexes angegeben, dass dieser von ein und demselben Sendenetzbetreiber betrieben werden muss, wodurch regionale Mitbieter faktisch ausgeschlossen waren [44].
Des Weiteren heißt es in der Verfügung, dass die Frequenzen für diesen Multiplex im Einzelnen noch nicht bekannt waren, wodurch die Unsicherheit bei der DVB-T-Einführung noch erhöht wurde.
- Viertens betreibt T-Systems nicht nur den bundesweiten Multiplex, sondern scheint außerdem auch teilweise die DVB-T-Multiplexe zu betreiben, die formell dem BR zugewiesen wurden, wodurch T-Systems der zusätzliche Vorteil zuteil wird, den für die Übertragung der BR- und ARD-Programme vorbehaltenen Teil des DVB-T-Netzes zu betreiben.
Indem T-Systems alle drei den öffentlich-rechtlichen Rundfunksendern vorbehaltenen Multiplexe betreibt und somit über die Hälfte der gesamten Übertragungskapazität verfügt, könnte es Größen- und Verbundvorteile nutzen, über die andere Wettbewerber nicht verfügen.
(37) Auf Netzebene scheinen die Ausschreibungsverfahren demnach durch ein hohes Maß an Unsicherheit und Intransparenz bei gleichzeitiger starker Position des etablierten terrestrischen Sendernetzbetreibers T-Systems gekennzeichnet gewesen zu sein, so dass es für jedes andere Unternehmen als T-Systems schwierig gewesen sein muss, ein Angebot für den Netzbetrieb abzugeben.
Tatsächlich reichte nur T-Systems ein Angebot für den Betrieb der fraglichen Multiplexe ein.
Aufgrund dieser günstigeren Ausgangslage für den Betrieb des DVB-T-Netzes könnte T-Systems ein Angebot unterbreitet haben, das dem wirtschaftlichen Vorteil, der sich aus dem Betrieb des Sendernetzes ergibt, möglicherweise nicht in vollem Umfang gerecht wird.
Die Ausschreibungsverfahren reichten deshalb möglicherweise nicht aus, um eine Selektivität der Maßnahme auszuschließen und somit einer Wettbewerbsverfälschung vorzubeugen.
(38) Selbst wenn T-Systems im Rahmen des Ausschreibungsverfahrens ein Angebot eingereicht hätte, in dem sich alle für den Bieter ergebenden direkten und indirekten wirtschaftlichen Vorteile berücksichtigt worden wären, würde dies nichts daran ändern, dass die Maßnahme Elemente einer sektoriellen Beihilfe aufweist (vgl. Randnummern 42 bis 48).
Unterschiede in der öffentlichen Finanzierung für private Rundfundanbieter
(39) Auf der Ebene der Rundfunkanbieter scheint die Maßnahme insofern den Wettbewerb zu verfälschen, als der durch den Zuschuss gedeckte Anteil an den Übertragungskosten nicht für alle privaten Rundfunkanbieter gleich ist.
Die Kostendeckung variiert zwischen 5 % und 55 % pro DVB-T-Programmplatz [45].
(40) Die unterschiedliche Bezuschussung der privaten Rundfunkanbieter durch die BLM verfälscht den Wettbewerb, da diese auf demselben relevanten Markt für frei empfangbares Fernsehen im Wettbewerb stehen.
Insbesondere konkurrieren die Empfänger des BLM-Zuschusses um Werbe- oder sonstige gewerbliche Einnahmen, da sie sich aus kommerziellen Einnahmen finanzieren.
(41) Obwohl im Falle der privaten Rundfunksender ein Verzerrungselement vorliegen könnte, führt die Maßnahme anscheinend nicht zu einer Benachteiligung der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten, auch wenn der Zuschuss ausschließlich privaten Rundfunkanbietern gewährt wird.
Der Grund hierfür ist, dass die DVB-T-Übertragung der Programme der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten über das allgemeine Finanzierungssystem des öffentlich-rechtlichen Rundfunks finanziert wird, d. h. aus den Rundfunkgebühren.
Sektorielle Beihilfe
(42) Nach Auffassung der Kommission könnte die untersuchte Maßnahme insofern selektiv sein, als der Zuschuss Rundfunkanbietern gewährt wird, die das von T-Systems ausgebaute DVB-T-Netz nutzen, während beispielsweise Rundfunkanbieter, die andere Übertragungswege nutzen, nicht unterstützt werden.
Die Maßnahme könnte daher als "sektorielle Beihilfe" betrachtet werden.
(43) Auf der Ebene der Rundfunkanbieter verhelfen sektorielle Beihilfen den Sendern dazu, mehr Zuschauer zu erreichen, und ihre Attraktivität für Werbekunden zum Nachteil anderer Medien zu steigern.
In Fusionsfällen hat die Kommission einen Produktmarkt für "Medienkauf" ("media buying") definiert, der eine große Bandbreite unterschiedlicher Medien umfasst [46].
Medienkauf wird definiert als die Planung und der Einkauf von Sendezeiten und/oder Werbeflächen in verschiedenen Medien, einschließlich Fernsehen, Hörfunk, Zeitungen, Zeitschriften, Plakatwerbung und Internet.
Aus dieser Sicht können sektorielle Beihilfen für die Fernsehübertragung via DVB-T den Wettbewerb in anderen Mediensektoren verfälschen.
(44) Auf der Ebene der Sendernetzbetreiber könnte die Maßnahme den Wettbewerb auf zweierlei Weise verfälschen.
Erstens kann der Betreiber des DVB-T-Netzes aufgrund der Bezuschussung auf dem Großkundenmarkt höhere Übertragungsgebühren von den Rundfunkanbietern verlangen als unter normalen Marktbedingungen.
Im vorliegenden Fall muss dies jedoch nicht unbedingt zutreffen, da die Übertragungsgebühren anscheinend von der BLM festgelegt wurden.
Wichtiger noch ist allerdings die Tatsache, dass die selektive Finanzierung und die "künstliche" Entwicklung einer konkurrierenden Übertragungstechnologie auf dem Endverbrauchermarkt die Auswahlmöglichkeiten der Zuschauer zwischen den verschiedenen Übertragungswegen, insbesondere zwischen DVB-T, Kabel und DTH (Satellitendirektempfang) beeinflussen könnten.
(45) In Kartell- und Fusionsfällen ist die Austauschbarkeit zwischen verschiedenen Übertragungswegen auf dem Endverbrauchermarkt bisher fallabhängig entschieden worden [47].
In jüngster Zeit besteht jedoch die Tendenz, ungeachtet des Übertragungsweges einen einzigen Markt für Übertragungsdienste zu definieren [48].
Dies ist unter anderem auf das Aufkommen von DVB-T zurückzuführen, durch das die Kapazität der terrestrischen Plattform erhöht wurde und das mit einem Rückgang der Preise für Empfangsgeräte wie Satellitenschüsseln oder Set-Top-Boxen verbunden ist, wodurch sich der "Lock-in-Effekt" verringert hat [49].
(46) In Deutschland gibt es auf allen drei Plattformen eine große Zahl frei empfangbarer Fernsehprogramme, was auf eine gewisse Ähnlichkeit des Angebots schließen lässt.
Dabei liefert DVB-T in Bayern mit seinen derzeit insgesamt 24 Programmen ein fast ebenso umfassendes Angebot wie das analoge Kabelfernsehen, die in Bayern am weitesten verbreitete Form des Fernsehempfangs [50].
Vor allem umfasst DVB-T — gemessen an Zuschaueranteil und Werbeeinnahmen — alle bedeutenden Fernsehprogramme [51].
(47) Für Berlin-Brandenburg, wo die digitale Umstellung zwischen November 2002 und August 2003 erfolgte, liegen empirische Daten über die Austauschbarkeit der verschiedenen Übertragungswege und insbesondere über den Wettbewerbseffekt der DVB-T-Einführung auf das Kabel vor [52].
Die während und nach der Umstellung in Berlin-Brandenburg erfassten Daten zeigen, dass die terrestrische Übertragung seit der Umstellung an Bedeutung gewonnen hat und das Kabel in gewissem Umfang durch die terrestrische Übertragung ersetzt worden ist, obwohl die Substitution anfänglich, d. h. während der Umstellung, stärker in die entgegengesetzte Richtung verlief [53].
Im Laufe von 2005 stieg in Berlin-Brandenburg der Anteil der Fernsehhaushalte mit DVB-T-Empfang von 2,8 % auf 7,4 % [54].
In Bayern gibt es Hinweise auf einen ähnlichen Trend (siehe Schaubild 1).
Einer Umfrage zufolge entscheiden sich die Zuschauer vor allem für DVB-T statt Kabel, weil der DVB-T-Empfang kostenlos ist, während für den Kabelempfang eine monatliche Gebühr zu entrichten ist [55].
(48) In Hinblick auf künftige DVB-T-Anwendungen dürfte die Wettbewerbsverzerrung weit über die derzeitige Marktstruktur hinausgehen und neben dem frei empfangbaren Fernsehen auch neu entstehende Märkte betreffen.
DVB-T kann durchaus Pay-TV-Dienste anbieten, was durch die Entwicklungen in anderen Mitgliedstaaten bereits belegt ist [56].
Ist das DVB-T-Netz erst einmal eingerichtet, können Rundfunkübertragungen mit anderen Telekommunikationsdiensten kombiniert werden.
3.1.4.
Auswirkungen auf den Handel
(49) Nach Auffassung der Kommission könnte die Maßnahme den Handel zwischen den Mitgliedstaaten beinträchtigen.
Private Rundfunkanbieter wie die RTL-Gruppe und ProSiebenSat.1 sind international auf den Märkten für Fernsehwerbung und Filmrechte tätig, wo sie mit anderen Rundfunkanbietern und Telekommunikationsgesellschaften im Wettbewerb stehen.
Netzbetreiber wie T-Systems, das Tochterunternehmen der Deutschen Telekom, konkurrieren mit Kabelbetreibern und Medienkonzernen wie UPC (Liberty Media) sowie mit Satellitenbetreibern wie SES Astra, NSAB und Eutelsat, die Infrastrukturdienste für Rundfunksender anbieten.
Gleichzeitig konkurrieren in verschiedenen Mitgliedstaaten Kabel- und Satellitenbetreiber um die Endverbraucher.
3.1.5.
Vorläufige Schlussfolgerung zum Beihilfecharakter der Maßnahme
(50) Aus den vorgenannten Gründen ist die Kommission der vorläufigen Auffassung, dass der von der BLM gewährte Zuschuss eine staatliche Beihilfe im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 darstellt.
Die privaten Rundfunkanbieter scheinen die unmittelbar Begünstigten zu sein.
T-Systems, der Betreiber der von den privaten Rundfunkanbietern genutzten Multiplexe, scheint mittelbar durch die Maßnahme begünstigt worden zu sein.
Zum gegenwärtigen Zeitpunkt ist jedoch nicht klar, ob tatsächlich staatliche Mittel im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 auf T-Systems übertragen wurden.
3.2.
Würdigung der Vereinbarkeit
(51) Die deutschen Behörden haben die Vereinbarkeit der Maßnahme mit dem Gemeinsamen Markt gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstaben c und d sowie Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag geltend gemacht.
3.2.1.
Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c EG-Vertrag
(52) Die deutschen Behörden machen geltend, dass die Maßnahme zur Entwicklung des Rundfunksektors beitrage, da DVB-T die Medienvielfalt gewährleiste und für eine ausgewogene Rundfunklandschaft (einschließlich regionaler und lokaler Fernsehprogramme) sorge.
Kabel und Satellit würden sich nicht in derselben Weise für die Übertragung lokaler und regionaler Programme eignen wie die Terrestrik, da terrestrische Übertragungen besser auf die relevanten Zielgruppen ausgerichtet werden könnten und zudem benötigt würden, um lokale und regionale Programme in die jeweiligen Kabelnetze einzuspeisen.
Darüber hinaus erklären die deutschen Behörden, dass mit der Satelliten- und Kabelübertragung keine flächendeckende Versorgung aller Haushalte gewährleistet werden könne.
(53) Als zweites Argument bringen die deutschen Behörden vor, dass die Maßnahme zur Entwicklung des Rundfunksektors beitrage, weil DVB-T die Entwicklung neuer Dienste wie interaktive Fernsehdienste oder mobilen und portablen Empfang voranbringe.
(54) Drittens machen die deutschen Behörden geltend, die Maßnahme fördere den Wettbewerb zwischen den verschiedenen Übertragungswegen, so dass eine quasi Monopolstellung von Kabel- bzw. Satellitenverbreitung verhindert werde [57].
(55) Des Weiteren sei die Maßnahme in ihrer derzeitigen Form notwendig und angemessen, weil die Marktkräfte allein nicht ausgereicht hätten, um die Umstellung herbeizuführen.
Für die privaten Rundfunkanbieter sei es schwierig, die Vorteile und Risiken der digitalen Umstellung abzuschätzen.
Darüber hinaus sei aufgrund der begrenzten Kapazitäten des terrestrischen Übertragungsweges ein Parallelbetrieb von analoger und digitaler Verbreitung nicht möglich, so dass die Umstellung zu einem bestimmten Zeitpunkt habe erfolgen müssen.
(56) Die Kommission bezweifelt, dass die von den deutschen Behörden vorgebrachten Argumente ausreichen, um die angebliche Beihilfe im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c zu rechtfertigen.
Selbst wenn durch das DVB-T-Netz die Übertragungskapazitäten erhöht werden, schneidet es im Vergleich zu der Anzahl der Programme, die über Kabel oder Satellit verfügbar sind, schlechter ab.
Selbst im analogen Modus bieten die anderen beiden Übertragungswege mehr Programme an als DVB-T.
Das Argument der Programmvielfalt ist deshalb keine ausreichende Begründung für eine Beihilfe, die DVB-T gegenüber anderen Plattformen begünstigt, die eine noch größere Vielfalt anbieten.
Außerdem führte die Zuteilung der DVB-T-Programmplätze dazu, dass die Programme der beiden größten privaten Rundfunkanbieter die meisten Lizenzen erhielten, während die Zahl neuer Anbieter äußerst gering ist [58].
(57) Darüber hinaus ist die Kommission nicht davon überzeugt, dass sich die terrestrische Verbreitungsweise besser als die Kabel- oder Satellitenverbreitung dazu eignet, Meinungsvielfalt zu fördern und lokale und regionale Programme auszustrahlen, und in diesem Zusammenhang die in Rede stehende Maßnahme das richtige Mittel zur Korrektur eines Marktversagens darstellt.
Über die beiden anderen Übertragungswege werden ebenfalls lokale und regionale Programme verbreitet.
In Bayern gibt es in 15 verschiedenen Regionen lokale Fernsehprogramme, die über Kabel ausgestrahlt werden, während lediglich in zwei bayerischen Regionen lokale Fernsehprogramme über die terrestrische Plattform ausgestrahlt werden (München TV und Franken TV).
Darüber hinaus bemüht sich die BLM im Rahmen des Projekts "LokalSAT" darum, alle Lokalprogramme über digitales Satellitenfernsehen bereitzustellen.
Dies scheint dem Argument, dass sich Satellitenfernsehen nicht für die Übertragung lokaler oder regionaler Programme eignen, zuwiderzulaufen.
(58) Die deutschen Behörden haben bislang keine Angaben zum Anteil der Haushalte vorlegt, die nicht über Kabel- oder Satellitenempfang verfügen, was jedoch erforderlich wäre, um ihr Argument der flächendeckenden Versorgung zu untermauern.
Stattdessen haben die Behörden eingeräumt, dass technisch gesehen nahezu jede Wohneinheit Fernsehen über Satellit empfangen kann [59].
Da die in Rede stehende Maßnahme auf München und Nürnberg beschränkt ist, müsste auch der Empfang über Kabel generell verfügbar sein.
Außerdem bezieht sich die Maßnahme nur am Rande auf lokale oder regionale Programme.
Bei nur zwei aller finanziell geförderten Programme handelt es sich um lokale Fernsehprogramme [60].
Lokale Programme werden zudem durch die öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten ausgestrahlt, insbesondere durch den BR.
(59) Die Kommission bezweifelt außerdem, dass die Maßnahme der Innovationsförderung dient, indem neue Dienste wie interaktive Fernsehdienste oder mobiler und portabler Empfang über DVB-T angeboten werden.
Interaktive Dienste benötigen einen inhaltetauglichen Rückkanal.
Wie die Satellitenplattform bietet auch der DVB-T keinen Rückkanal, sondern lediglich einen Kanal, auf dem das Signal zum Endnutzer übertragen wird [61].
Demnach ist Interaktivität kein intrinsisches Merkmal von DVB-T [62].
(60) Für die sonstigen Dienste ist festzuhalten, dass in Bayern weder die Zuteilung der Kapazitäten noch die öffentlichen Finanzhilfen gezielt auf innovative Medien- oder Telekommunikationsdienste ausgerichtet sind.
Was die Kapazität angeht, so ist nicht klar, welche Frequenzen für neue Mediendienste bereitgestellt wurden.
Lediglich die Übertragung von Fernsehprogrammen, nicht aber die Erbringung anderer Dienste, wird aus öffentlichen Mitteln gefördert.
(61) Außerdem bezweifelt die Kommission, dass die Stärkung des Wettbewerbs zwischen den verschiedenen Übertragungswegen als Rechtfertigung für die Maßnahme akzeptiert werden kann.
Die deutschen Behörden haben nicht überzeugend dargelegt, dass die Rundfunkübertragung in Bayern durch strukturelle Wettbewerbsprobleme beeinträchtigt wird oder dass DVB-T zur Beseitigung bestimmter Marktstarrheiten beitragen könnte.
Auch ohne terrestrische Übertragung bieten Kabel und Satellit bereits eine große Bandbreite frei empfangbarer Fernsehprogramme, und sie sind generell verfügbar.
Zudem gibt es Wettbewerb zwischen verschiedenen Kabelbetreibern um den Anschluss von Haushalten.
Zusätzlicher Wettbewerb entsteht durch Fernsehen über Breitband (z. B. DSL), das im Begriff ist, sich als weitere Plattform für die Rundfunkübertragung zu etablieren.
(62) Unter diesen Umständen, die es offensichtlich mehreren Plattformen erlauben, gleichzeitig am Markt zu bestehen, erscheint die Verwendung von Beihilfen zur Steuerung des Marktes in eine bestimmte Richtung nicht erforderlich und könnte die Entwicklung von Alternativen wie DSL eher hemmen.
Wie in der Mitteilung der Kommission über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk dargelegt, "sollte prinzipiell jedes Netz aus eigener Kraft am Wettbewerb teilnehmen" [63].
Damit soll gewährleistet werden, dass selektive Beihilfen nicht bereits getätigte und künftige Investitionen in andere Netze gefährden.
(63) Außerdem sieht die Kommission keine Anzeichen dafür, dass die angemeldete Maßnahme angemessen oder erforderlich wäre, um irgendeiner anderen Form von Marktversagen zu begegnen, das die Umstellung auf digitales Fernsehen erschweren könnte [64].
Die Notwendigkeit der Maßnahme ist vielmehr fraglich, da die privaten Rundfunkanbieter es als lohnenswert angesehen haben, an DVB-T teilzunehmen, und seit über einem Jahr ohne verbindliche Zusage einer finanziellen Förderung ihre Programme auf diesem Wege ausstrahlen.
Dies ist umso bemerkenswerter, als die Entscheidung der Kommission, im Falle Berlin-Brandenburgs ein förmliches Prüfverfahren einzuleiten, bereits ein Jahr vor dem Start von DVB-T in Bayern erfolgte und die privaten Rundfunkanbieter somit hätten vorgewarnt sein müssen, dass eine finanzielle Förderung (die in beiden Fällen sehr ähnlich ist) von der Kommission eventuell nicht gebilligt wird.
Außerdem scheinen die privaten Rundfunkanbieter am 28. Mai 2004 eine Vereinbarung mit der BLM über die Einzelheiten der Einführung von DVB-T in Bayern unterzeichnet zu haben, d. h. bereits ein Jahr vor Beginn der Umstellung, ohne dass es eine verbindliche Zusage für einen Zuschuss gab [65].
3.2.2.
Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe d EG-Vertrag
(64) Nach Auffassung Deutschlands ist die Errichtung eines pluralistischen Rundfunksystems Teil der Kulturhoheit der Mitgliedstaaten, der die Gemeinschaft gemäß Artikel 151 Absatz 4 EG-Vertrag in Beihilfeverfahren Rechnung tragen muss.
(65) Die Kommission stimmt darüber ein, dass, wie in Artikel 151 Absatz 4 EG-Vertrag niedergelegt, die Gemeinschaft bei ihrer Tätigkeit kulturellen Aspekten und insbesondere der Förderung kultureller Vielfalt, Rechnung tragen soll.
Nach Ansicht der Kommission ist diese "kulturelle" Ausnahmebestimmung, dargelegt in Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe d EG-Vertrag, wie jede Ausnahme eng auszulegen und betrifft Fälle, in denen das Kulturgut eindeutig identifiziert oder identifizierbar ist [66].
Im vorliegenden Fall soll die Förderung die Übertragung von Rundfunksignalen fördern und steht in keinerlei Zusammenhang mit einem bestimmten Kulturinhalt, der andernfalls nicht ausgestrahlt würde.
3.2.3.
Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag
(66) Den deutschen Behörden zufolge kann die Übertragung von Rundfunksignalen über DVB-T als eine Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse betrachtet werden.
Diese bestehe in der erfolgreichen Umstellung von der analogen zur digitalen Übertragung, die wiederum technische Innovationen wie den mobilen und portablen Empfang fördere, den Wettbewerb zwischen den verschiedenen Übertragungswegen erhalte und zu einer ausgewogenen Rundfunklandschaft (einschließlich lokaler und regionaler Programme) beitrage.
(67) Durch die Zuweisung der Übertragungskapazitäten seien die privaten Anbieter mit der Erbringung dieser Dienstleistung betraut worden.
Ohne eine finanzielle Förderung wären die privaten Anbieter nicht bereit gewesen, am Aufbau von DVB-T mitzuwirken, was den Erfolg von DVB-T gefährdet hätte, an dem die deutschen Behörden ein öffentliches Interesse haben.
(68) Nach Auffassung der Kommission müssen Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse von den Behörden eindeutig definiert und ausdrücklich einem bestimmten Unternehmen übertragen werden.
Im vorliegenden Fall scheinen die deutschen Behörden das Argument des allgemeinen wirtschaftlichen Interesses ad hoc formuliert zu haben.
Außerdem wird der angebliche Ausgleich für eine Dienstleistung im öffentlichen Interesse an private Rundfunkanbieter gezahlt, die im Gegensatz zu den öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten keinen öffentlichen Auftrag haben.
Die Finanzierung der Übertragungskosten scheint den privaten Anbietern stattdessen einen Vorteil bei ihrer regulären kommerziellen Tätigkeit zu verschaffen.
(69) Was das zur Begründung der finanziellen Förderung durch die BLM vorgebrachte Argument des allgemeinen wirtschaftlichen Interesses anbetrifft (d. h. Förderung technischer Innovationen, Aufrechterhaltung des Wettbewerbs zwischen den verschiedenen Übertragungswegen und Förderung einer ausgewogenen Rundfunklandschaft einschließlich lokaler und regionaler Programme), so hat die Kommission bereits in der Würdigung der Maßnahme in Verbindung mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c ihre Bedenken zum Ausdruck gebracht.
Ganz allgemein fragt sich die Kommission, ob die in Rede stehende Maßnahme, die reguläre gewerbliche Aktivitäten privater Unternehmen fördert, als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse gelten kann, insbesondere wenn es parallel dazu öffentlich-rechtliche Rundfunkanstalten gibt, deren ausdrücklicher öffentlicher Auftrag in der Sicherung der Meinungsvielfalt und der Bereitstellung lokaler und regionaler Programmangebote besteht.
4. SCHLUSSFOLGERUNG
Aus diesen Gründen fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.
Die Kommission ersucht um zusätzliche Auskünfte zu folgenden Fragen:
1) Besteht irgendeine Vereinbarung mit den privaten Sendergruppen RTL und ProbenSiebenSat.1, in der vorab ein Zeitplan für die digitale Umstellung festgelegt wurde oder in der einer der beiden Sendergruppen Kapazitäten eines gesamten Multiplexes angeboten wurden, wenn sie sich zur Teilnahme an DVB-T bereit erklären würden?
Unabhängig davon sollte eine Kopie der von allen Projektpartnern am 28. Mai 2004 unterzeichneten Vereinbarung über die Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens in Bayern übermittelt werden.
2) Auf welcher Basis wurden die in der Ausschreibungen der Rundfunklizenzen genannten Kosten für die DVB-T-Übertragung berechnet, und sind diese Kosten auch für die Netzbetreiber verbindlich?
Hat die Bundesnetzagentur den relevanten Markt/die relevanten Märkte für die Rundfunkübertragungsdienste definiert und eventuell für einen Betreiber eine beträchtliche Marktmacht festgestellt?
3) Bitte übermitteln Sie für die Jahre 2003, 2004 und 2005 eine Aufstellung der Kosten von T-Systems für die Verbreitung der einzelnen Fernsehprogramme im analogen terrestrischen Netz und im derzeitigen DVB-T-Netz.
4) Bitte übermitteln Sie die Lizenzen und/oder Vereinbarungen der BLM für die Nutzung des DVB-T-Netzes durch private Rundfunkanbieter.
5) Bitte übermitteln Sie vollständige Angaben zu den Vereinbarungen zwischen T-Systems und den Rundfunkanbietern der ARD-Gruppe (insbesondere BR), mit denen T-Systems teilweise oder ausschließlich mit dem technischen Betrieb der dieser Gruppe zugeteilten Multiplexe beauftragt wurde.
Waren T-Systems oder dessen Vorgänger bereits mit dem Betrieb des analogen terrestrischen Netzes des BR betraut?
6) Bitte übermitteln Sie die einschlägigen Unterlagen (Vereinbarungen, Lizenzen), aus denen die Bedingungen hervorgehen, unter denen T-Systems die von den privaten Rundfunkanbietern genutzten Multiplexe betreibt.
7) Bitte übermitteln Sie eine genauere Aufschlüsselung der Kosten der analogen und digitalen Übertragung für die lokalen Fernsehrsender München TV und Franken TV.
Welche Kosten sind der Digitalisierung im Allgemeinen und welche der Einführung von DVB-T im Besonderen zuzuweisen?
Bitte geben Sie ebenfalls die Sendestandorte und die geografischen Empfangsbereiche dieser beiden Fernsehkanäle im analogen terrestrischen Netz und im DVB-T-Netz an.
Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.
Die Kommission erinnert die Bundesrepublik Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.
Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie alle betroffenen Dritten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird.
Außerdem wird sie die betroffenen Dritten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen.
Alle Betroffenen werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben."
[1] ABl.
C 216 vom 28. August 2004, S. 5.
[2] Entscheidung K(2005)3903 der Kommission vom 9. November 2005 über die staatliche Beihilfe, die die Bundesrepublik Deutschland zugunsten der Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg gewährt hat, siehe Amtsblatt L 200 vom 22. Juli 2006.
[3] Mit Schreiben vom 2. Dezember 2005, 9. Dezember 2005 und vom 12. Dezember 2005.
[4] DVB-T bedeutet Digital-Video-Broadcasting über ein terrestrisches Netz.
[5] "eEurope 2005: Eine Informationsgesellschaft für alle" (KOM(2002)263 endg.); Mitteilung der Kommission über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk (digitaler Übergang und Analogabschaltung) (KOM(2003)541 endg.) und Mitteilung der Kommission über die Beschleunigung des Übergangs vom analogen zum digitalen Rundfunk (KOM(2005)204 endg.).
[6] Die Arbeitsgemeinschaft Fernsehforschung (AGF) ist der Zusammenschluss der größten deutschen Fernsehsender (ARD, ProSiebenSat.1 Media AG, RTL und ZDF) zur gemeinsamen Durchführung und Weiterentwicklung der kontinuierlichen quantitativen Fernsehzuschauerforschung in Deutschland.
Im Gegensatz zum Satellitenempfang, der in rund 30 % der deutschen Fernsehhaushalte digital übertragen wird, ist der Kabelempfang vorwiegend analog.
Nur 10 % der Kabelhaushalte empfangen digitale Rundfunksignale.
[7] SES/ASTRA ist der größte Satellitenbetreiber in Deutschland und veröffentlicht jedes Jahr den German Satellite Monitor über die Bedeutung der verschiedenen Fernsehübertragungswege.
In Schaubild 1 sind die jeweils zum Jahresende datierten Angaben der ASTRA/Infratest-Erhebungen, z.B. Ende 2005, auf den 1. Januar des folgenden Jahres bezogen, z.B. 1.1.2006, um sie mit den Angaben von AGF/GfK und Funkanalyse Bayern vergleichbar zu machen, die beide jeweils zu Jahresbeginn erhoben werden.
[8] Diese Daten stammen von der Website der BLM.
Den von den deutschen Behörden übermittelten Daten ist zu entnehmen, dass rund 8,1 % aller bayerischen Haushalte ausschließlich über einen terrestrischen Empfang verfügen.
Für München und Nürnberg liegt dieses Anteil bei 9,3 % bzw. 9,7 %.
[9] Bayerisches Mediengesetz in der Fassung der Bekanntmachung vom 22. Oktober 2003 (Bayerisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 799, BayRS 2251-4-S).
[10] In den übermittelten Unterlagen wird das Gebiet in und um München auch als "München/Südbayern" bezeichnet.
Aus Gründen der Einfachheit wird das Gebiet im Folgenden nur "München" genannt.
[11] Ein Multiplex entspricht einem Frequenzblock für die Rundfunkübertragung und beinhaltet in Bayern vier Programme.
[12] Die analoge terrestrische Übertragung der privaten Rundfunkanbieter wurde nicht nur in München und Nürnberg sondern in ganz Bayern eingestellt.
[13] Staatsvertrag über den Rundfunk im vereinten Deutschland vom 31. August 1991 (Rundfunkstaatsvertrag — RStV) in der Fassung vom 1. Juli 2002, Bayerisches Gesetz- und Verordnungsblatt, S. 162.
[14] Ausschreibung der Nutzung von terrestrischen Übertragungskapazitäten für digitale Fernsehangebote in München und Nürnberg, Bekanntmachung der BLM vom 19. Dezember 2003, Bayerischer Staatsanzeiger 1/2004.
[15] Grundlage der Maßgabe, dass bei der Vergabe von Lizenzen für die digitale terrestrische Übertragung im Fernsehen Fernsehveranstalter mit denjenigen Programmen vorrangig zu berücksichtigen sind, die in dem jeweils betroffenen Verbreitungsgebiet analog verbreitet werden, ist Artikel 52a Absatz 1 RStV.
Artikel 32 Absätze 1 und 2 BayMG enthalten ebenfalls einen Verweis auf diesen Artikel.
[16] "Die Landeszentrale stellt eine Förderung der technischen Verbreitungskosten entsprechend den jeweiligen haushaltsrechtlichen Entscheidungen in Aussicht."
Siehe Abschnitt B.5.
[17] Die zeitlichen Angaben beziehen sich auf den Genehmigungsbescheid an RTL und den Vertrag über Übertragungsdienste; dies sind bisher die einzigen Lizenzen, die der Kommission vorliegen.
[18] In Nürnberg wird der vierte Programmplatz seit dem 31. Januar 2006 für die Ausstrahlung von Mona TV, einem Einkaufs-, Nachrichten- und Unterhaltungssender, genutzt.
Bisher haben die Behörden noch keine Erklärung dazu abgegeben, ob dieses Programm im Rahmen der angemeldeten Maßnahme Anspruch auf eine finanzielle Förderung hat.
[19] Für das dritte und vierte Vertragsjahr beträgt der entsprechende prozentuale Anteil 75 % bzw. 60 %.
[20] Siehe Schreiben vom 22. März 2005, Ziffer 11.
[21] Seit dem 13. Juli 2005 ist die Regulierungsbehörde für Telekommunikation und Post in Bundesnetzagentur umbenannt.
[22] Amtsblatt RegTP Nr. 20/2004, Vfg Nr. 44/2004, S. 1430.
[23] Amtsblatt RegTP Nr. 23/2002, Vfg Nr. 36/2002, S. 1695.
[24] Das Bayerische Mediengesetz scheint keine Bestimmung zu enthalten, die der Maßgabe im Rundfunkstaatsvertrag direkt entsprechen würde.
[25] Siehe Anmeldung, S. 18.
[26] Da DVB-T bereits angeboten wird, scheint zumindest ein Teil dieser Mittel bereits ausgegeben worden zu sein.
[27] Der Anmeldung zufolge gibt es in beiden DVB-T-Bereichen einen Medienservice (HS), der keine finanzielle Unterstützung erhält.
[28] Rs.
T-358/94, Air France/Kommission, Slg.
1996 II-2109 und Rs.
C-482/99, France/Kommission, Stardust Marine Slg.
2002 I-4397.
[29] BayMG, insbesondere die Artikel 2, 10 und 11.
[30] BayMG, Artikel 19.
[31] BayMG, Artikel 21 Absatz 2 Satz 2.
[32] Siehe Randnummer 15.
[33] BayMG, Artikel 26 Absatz 3.
[34] Rs.
C-482/99 Frankreich/Kommission, Stardust Marine Slg.
2002 I-4397, Randnummer 23 und darin genannte Verweise.
[35] Obwohl dem BR ein Teil des DVB-T-Netzes (zwei Multiplexe) zugeteilt wurde, kann er nicht als Begünstigter angesehen werden, da diese Multiplexe ausschließlich von öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten genutzt werden, die keine Zuschüsse der BLM erhalten.
[36] Siehe Randnummer 11.
[37] Media Perspektiven, Basisdaten: Daten zur Mediensituation in Deutschland 2004, S. 11 und S. 18; AGF/GfK Fernsehforschung und I-Punkt Deutschland auf der Grundlage von Nielsen Media Research.
[38] Urteil vom 24. Juli 2004 in der Rs.
C-280/00 Altmark Trans GmbH, Slg.
2003 I-7747, Randnummern 88 - 94.
[39] Siehe Randnummern 10 – 12.
[40] Bei den fünf Sendern handelt es sich in München um RTL, RTL 2, ProSieben, Sat.1 und Tele 5 und in Nürnberg um RTL, ProSieben, Sat.1, Tele 5 und Franken TV.
[41] Bei einem völlig transparenten und offenen Ausschreibungsverfahren wäre von den bietenden Rundfunkanbietern zu erwarten, dass sie einen zuschussbedingten Vorteil ganz oder teilweise in höhere oder qualitativ bessere Lizenzgebote umsetzen.
[42] Siehe Randnummer 14.
[43] Dies wurde von den deutschen Behörden in ihrem Schreiben vom 22. März 2005 (Punkt 1d) bestätigt.
[44] Siehe Randnummer 14.
[45] Siehe Randnummer 18.
[46] Entscheidung der Kommission vom 4. September 2001 (Sache Nr. COMP/M.2558 - Havas/Tempus; ABl.
C 319 vom 14. November 2001, Randnummer 9 und darin genannte Verweise).
[47] Für einen Überblick über neuere Fälle siehe Entscheidung der Kommission im Fall Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, insbesondere die Randnummern 32 – 50).
[48] Siehe TPS I (IV/36.237 vom 3. März 1999, Randnummer 30), British Interactive Broadcasting/Open (IV/36.539 vom 15. September 1999, ABl. L 312, Randnummer 26) und Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, Randnummer 50).
[49] Ein "Lock-in-Effekt" liegt vor, wenn Haushalte nicht bereit sind, in einen anderen Übertragungsmodus zu investieren, so dass ein Wechsel zwischen verschiedenen Plattformen unwahrscheinlich ist; siehe Entscheidung der Kommission im Fall MSG Media Service (ABl.
L 364 vom 31. Dezember 1994, Randnummer 42).
[50] Siehe Randnummer 6 und Fußnote 6.
[51] Auf die 24 Programme, die das DVB-T in Bayern anbietet, entfielen 2004 über 80 % der Zuschauer und mehr als 90 % der Einnahmen aus der Fernsehwerbung in Deutschland (siehe Fußnote 36).
[52] Vgl. den oben genannten Fall C25/04 Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg.
[53] Kurzfristig konnten die Kabelbetreiber Zuschauer, die am analogen Empfang über Kabel festhalten wollten, abwerben; dies war jedoch nur ein einmaliger Effekt, der sich nach der digitalen Umstellung nicht fortsetzte.
Mittelfristig haben die Kabelbetreiber Kunden an die gebührenfreie DVB-T-Plattform verloren.
Quelle: Emnid-Studie vom 30.4.2003, zitiert im Mabb-Bericht "Berlin goes digital", und "DVB-T-Region Berlin/Potsdam: Terrestrik wächst weiter", in: Media Perspektiven 7/2004, S. 296.
[54] Quelle: ASTRA (2006): Reichweiten in Deutschland: Marktdaten Jahresende 2005: 7,4 % (gegenüber 2,8 % im Jahr 2004) ist das gewogene Mittel von Berlin mit 8,9 % (3,6 %) und Brandenburg mit 5,2 % (1,5 %).
[55] Siehe "Berlin/Potsdam: Erste DVB-T-Region Deutschland", in: Media Perspektiven 12/2003, S. 565.
[56] Insbesondere in Italien, Frankreich, Schweden und dem Vereinigten Königreich.
[57] "Wettbewerb zwischen Kabel, Satellit und Terrestrik soll ermöglicht, letztendlich eine (quasi) Monopolstellung der Kabel- bzw. Satellitenverbreitung verhindert werden."
[58] Bei allen Kanälen, für die eine Bezuschussung vorgesehen war, handelte es sich um Programme, die bereits über mindestens einen der anderen Übertragungswege verbreitet werden.
[59] Siehe Schreiben vom 22. März 2005, Ziffer 3: "Über Satellit ist aus technischer Sicht nahezu jede Wohneinheit versorgbar."
[60] Außerdem nennen die deutschen Behörden in diesem Zusammenhang lokale Programmplätze von RTL, Sat.1 und Home Shopping Europe (HSE), für die ohnehin nur 30 Sendeminuten pro Tag bzw. eine Stunde am Sonntag vorgesehen sind.
[61] Interaktivität kann lediglich durch Bereitstellung eines DVB-RCT (Return Channel Terrestrial – terrestrischer Rückkanal) unter zusätzlichen Kosten und mittels eines teureren Decoders oder durch herkömmliche Rückkanäle wie das Telefon- oder ein interaktives Fernsehkabel erreicht werden.
[62] Im Gegensatz zum digitalen Kabel, das parallel zur bloßen Übertragung für komplexe interaktive Dienstleistungen mit einem Rückkanal aufgerüstet werden kann.
[63] "Mitteilung über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk" (digitaler Übergang und Analogabschaltung) (KOM(2003) 541 endg.).
[64] Siehe insbesondere den Fall C25/04 DVB-T in Berlin-Brandenburg und die Mitteilung der Kommission KOM(2003) 541 endg.
[65] Diese Vereinbarung wird auch auf Seite 6 des Genehmigungsbescheids der BLM vom 3. Juni 2005 an RTL genannt, in dem RTL DVB-T-Lizenzen zugeteilt werden.
[66] Entscheidungen der Kommission in den Sachen NN 88/98, BBC 24-stündiger werbefreier Nachrichtenkanal (ABl.
C 78 vom 18.3.2000) und NN 70/98, "Kinderkanal und Phoenix" (ABl.
C 238 vom 21.8.1999).
--------------------------------------------------
Státní podpora – Švédsko
Státní Podpora C 35/2006 (ex NN 37/2006) – Prodej pozemku pod tržní cenou
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 204/03)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 19. července 2006 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Portugalsku své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Registry
Rue de la Loi/Wetstraat, 200
B-1049 Brussels
Fax č.: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Švédsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Dne 14. listopadu 2005 byla Komise informována zainteresovanou stranou, že město Are prodalo, údajně pod tržní cenou, pozemek družstvu Konsum Jamtland ekonomisk forening, jehož předmětem podnikání je prodej spotřebního zboží.
Stěžovatel tvrdí, že společnost Lidl Sverige KB, přímý konkurent subjektu, který zakoupil uvedený pozemek, která podniká v odvětví maloobchodního prodeje potravin, oficiálně nabídla 6,6 milionu SEK za týž pozemek, přičemž skutečná kupní cena činila 2 miliony SEK.
Údajná podpora tedy představuje 4,6 milionu SEK (v současné době 0,5 milionu EUR).
Předběžný názor Komise je, že transakce v sobě obsahuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Nabídka učiněná společností Lidl je zřejmě přímo srovnatelná se skutečnou hodnotou pozemku, jenž byl předmětem uvedeného obchodu.
Relevantní trh je otevřen obchodu v rámci Společenství.
Jeví se, že prodej uvedeného pozemku není v souladu se sdělením Komise o prvcích státní podpory při prodeji pozemků a budov státními orgány [1], zejména proto, že prodej nebyl realizován cestou výběrového řízení bez předběžných podmínek a neexistuje žádný formální doklad o existenci nezávislého znaleckého odhadu ceny pozemku.
Jelikož tato transakce nebyla Komisi oznámena, dospěla Komise k předběžnému závěru, že Švédsko nesplnilo svůj závazek podle čl. 88 odst.
3 Smlouvy o ES informovat Komisi v dostatečném předstihu o jakýchkoli plánech na poskytnutí nebo změnu podpory, aby k nim Komise mohla předložit své připomínky. Opatření se proto považuje za nezákonnou podporu.
Komise má vážné pochybnosti o slučitelnosti takovéto státní podpory se Smlouvou o ES.
Opatření nelze považovat za podporu určenou na počáteční investice podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře [2]. Podle všeho představuje provozní podporu, která podle týchž pokynů není povolena v podporovaných oblastech podle čl.
3 písm. c) Smlouvy o ES. Komise je v tomto stádiu toho názoru, že neexistuje další právní základ, podle nějž by bylo možno udělit tomuto opatření výjimku ze zásady neslučitelnosti.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno navrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"Kommissionen önskar informera Sverige om att den, efter att ha granskat uppgifter som tillhandahållits av Era myndigheter om den ovannämnda stödåtgärden, har beslutat inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.
1. FÖRFARANDE
1. Genom ett klagomål som registrerades den 14 november 2005 informerade Stiftelsen den nya välfärden (the New Welfare Foundation) kommissionen om kommunen Åres försäljning av tomtmark till Konsum Jämtland ekonomisk förening (nedan kallat Konsum) som påstods omfatta olagligt statligt stöd.
2. Genom två skrivelser av den 3 januari 2006 begärde kommissionen kompletterande upplysningar om transaktionen från de svenska myndigheterna respektive klaganden.
Klaganden svarade genom en skrivelse av den 31 januari 2006 (som registrerades den 2 februari 2006) och de svenska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 2 mars 2006 och den 28 mars 2006 (som registrerades den 3 mars 2006 respektive den 29 mars 2006).
2. BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDEN
Påstådd stödmottagare
3. Konsum är en kooperativ förening som säljer konsumentvaror, inklusive livsmedel och dagligvaror, i hela Jämtland.
Under 2004 hade Konsum en omsättning på 260 miljoner kronor (nuvärde 28 miljoner euro).
4. Den 1 januari 2006 slogs Konsum Jämtland ekonomisk förening ihop med Konsum Nord ekonomisk förening.
Båda föreningarna samarbetar med Kooperativa Förbundet (nedan kallat KF), som är en sammanslutning av svenska kooperativa föreningar.
KF är moderbolag till koncernen KF som bland annat äger norska detaljhandelsföretag och som under 2004 hade en omsättning på ungefär 29 miljarder kronor (nuvärde 3 miljarder euro).
Den klagande
5. Klaganden, Stiftelsen den nya välfärden, är en organisation som arbetar för företagande och som finansieras genom bidrag från ett stort antal företag.
Stiftelsens mål är att verka för bättre näringslivsförutsättningar, huvudsakligen genom Företagarombudsmannen.
6. Detta klagomål har lämnats för en av dess medlemmars räkning, Lidl Sverige KB (nedan kallat Lidl).
Lidl var den första utländska aktören inom livsmedelssektorn att träda in på den svenska marknaden med en egen distributionskanal och företaget är en direkt konkurrent till Konsum inom detaljhandelssektorn för livsmedel och dagligvaror.
Påstått statligt stöd
7. Den 15 oktober 2005 beslutade kommunstyrelsen i Åre att sälja tomtmark i Produkthusområdet (Åre Prästbord 1:30, 1:68 och 1:69) till Konsum som påstås ligga under marknadspris.
Försäljningen har inte föregåtts av något anbudsförfarande.
8. Priset för transaktionen var 2 miljoner kronor (nuvärde 215314 euro).
Genom ett e-postmeddelande av den 23 augusti 2005 inkom Lidl med ett formellt anbud på 6,6 miljoner kronor (nuvärde 710602 euro) för samma mark.
Anbudet offentliggjordes i lokalmedierna.
Det påstådda stödet uppgår därmed till 4,6 miljoner kronor (nuvärde 495268 euro).
9. Efter anbudet från Lidl ökade försäljningspriset successivt från 1 krona till 1 miljon kronor och slutligen till 2 miljoner kronor.
10. Transaktionen har överklagats och hänskjutits till länsrätten i Jämtlands län.
De svenska myndigheternas argument
11. Enligt de svenska myndigheterna är inte kommunen rättsligt skyldig att inleda ett anbudsförfarande vid försäljning av mark.
12. Försäljningspriset fastställdes på grundval av informella kontakter med lokala experter och en angränsande kommun och på en värdering av Ernst & Young Real Estate.
Inga formella bevis på någon oberoende värdering av marken har dock lämnats.
13. De svenska myndigheterna menade att försäljningen till Konsum var ett led i ett antal marktransaktioner som bland annat omfattade Konsums försäljning av mark i ett annat område i Åre som kommunen hade för avsikt att använda för andra utvecklingsändamål.
Genom försäljningen av marken flyttade Konsum sin verksamhet och gjorde det därmed möjligt för kommunen att uppnå sin målsättning.
Om Lidls anbud hade godtagits skulle inte kommunen ha kunnat fullfölja den nya utvecklingsplanen, då Konsum skulle ha fortsatt sin verksamhet i de gamla lokalerna.
I köpekontraktet nämns ingen annan försäljning av mark och inte heller värdet på den mark Konsum sålde i det andra området i Åre.
Den klagandes argument
14. Enligt klaganden var inte Lidls anbud kopplat till några särskilda villkor.
Kommunen skulle därmed ha kunnat ingå ett köpeavtal med Lidl som helt motsvarar det som ingicks med Konsum.
Därmed är de två anbuden direkt jämförbara.
15. De systematiska prishöjningarna till följd av Lidls anbud visar att kommunens avsikt varit att sälja marken under marknadsvärdet.
16. Klaganden hävdade vidare att kommunen inte erbjudit Lidl någon alternativ lokalisering och därför utgjorde försäljningen till Konsum ett etableringshinder för Lidl.
3. BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN
Statligt stöd enligt artikel 87.1
17. På grundval av de uppgifter som lämnats kan inte förekomsten av statligt stöd i enlighet med innebörden i artikel 87.1 uteslutas.
Användning av offentliga medel
18. På grundval av tillgängliga uppgifter verkar det troligt att det pris Konsum betalade för marken låg under marknadsvärdet och att offentliga medel därmed har använts.
19. Det påstådda stödbeloppet på 4,6 miljoner kronor (nuvärde 495268 euro) överskrider det tak på 100000 euro som fastställs i kommissionens förordning nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse [3].
20. Anbuden från Konsum och Lidl verkar vara direkt jämförbara och inga särskilda villkor verkar vara kopplade till Lidls anbud.
Höjningarna av försäljningspriset efter det att Lidl tillkännagav sitt anbud stödjer denna preliminära slutsats.
Gynnande av vissa företag
21. Om statliga medel förekommer finns det inga tvivel på att de gynnar ett visst företag.
Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna
22. Om statliga medel ingår påverkas en stor internationell aktör – Lidl – då en direkt konkurrent tagit emot offentliga medel som Lidl inte haft tillgång till.
23. Konsum verkar vara ett i huvudsak regionalt företag, men det är också kopplat till KF, en stor sammanslutning av svenska kooperativa föreningar, som också bedriver verksamhet i Norge.
24. Den berörda sektorn, detaljhandelsförsäljning av livsmedel och dagligvaror, är öppen för handel inom gemenskapen.
25. Då en internationellt aktiv konkurrent i en sektor som är öppen för handel inom gemenskapen har påverkats, kan det inte uteslutas att också handeln mellan medlemsstaterna påverkas.
26. Försäljningen av marken har inte gjorts i enlighet med bestämmelserna i kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader [4] (nedan kallat meddelandet) av följande orsaker:
- Försäljningen utfördes inte genom ett villkorslöst anbudsförfarande.
- De svenska myndigheterna har inte lämnat bevis på att en oberoende expertvärdering av marken gjorts i enlighet med meddelandet.
- Trots att kommunen gjorde en vinst vid försäljningen förvärvades marken redan under 1998, och inköpspriset kan inte betraktas som en giltig indikator när det gäller marknadsvärdet för marken under 2005 i enlighet med innebörden i meddelandet.
Kravet på anmälan
27. Försäljningen av marken godkändes av kommunstyrelsen i Åre den 5 oktober 2005.
Försäljningen anmäldes inte till kommissionen.
28. Därför anser kommissionen preliminärt att Sverige underlåtit att uppfylla sin skyldighet att, i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget, i god tid informera kommissionen så att den kan lämna synpunkter på eventuella planer på att bevilja eller ändra stöd.
Stödåtgärden måste därför behandlas som olagligt stöd.
Förenlighet
29. Om det bekräftas att statligt stöd ingår förefaller detta stöd vara oförenligt med fördraget, av de orsaker som anges nedan.
30. Transaktionen utfördes i ett stödberättigat område enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.
Försäljning av mark till ett förmånligt pris kan i princip betraktas som förenligt med investeringsstöd enligt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (nedan kallade riktlinjerna) [5].
Det är dock tydligt att denna stödåtgärd inte ingår som en del i en regional stödordning.
Riktlinjerna omfattar normalt inte sådana särskilda åtgärder.
Stödåtgärden förefaller inte heller relatera till någon ny investering eller bidra till regional utveckling, då den bara inbegriper en omlokalisering av en befintlig verksamhet inom regionen.
Slutligen verkar inte stimulanskriteriet vara uppfyllt, då stödmottagaren inte lämnat någon formell ansökan om stöd och en liknande investering skulle ha kunnat genomföras utan stöd (av Lidl).
31. Försäljningen av marken förefaller utgöra driftstöd som, i enlighet med punkt 4.15 i riktlinjerna, inte är tillåtet i stödberättigade områden i enlighet med artikel 87.3 i EG-fördraget.
32. I detta skede anser kommissionen att det inte finns någon ytterligare rättslig grund för att undanta denna stödåtgärd från principen om stödets oförenlighet.
Slutsats
33. Kommissionen anser att det är sannolikt att det vid försäljningen av marken förekom statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.
Kommissionen hyser också allvarliga tvivel på om det eventuella statliga stödet är förenligt med EG-fördraget.
4. BESLUT
34. Detta beslut skall betraktas som ett beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget och rådets förordning (EG) nr 659/1999 [6].
Kommissionen uppmanar Sverige att, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget, inom en månad från mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till undersökningen av åtgärden.
Upplysningarna skall särskilt innehålla följande:
- Om tillgängligt, formella bevis på en oberoende värdering av marken som visar att transaktionspriset låg i linje med marknadspraxis.
- Om tillgängligt, formella bevis som visar att transaktionen ingick som ett led i ett antal marktransaktioner som tillsammans var finansiellt neutrala för Åre kommun.
- Motivering till transaktionens förenlighet med EU:s regler om statligt stöd (särskilt reglerna om statligt regionalstöd).
- En förklaring av eventuella kvalitativa skillnader mellan Lidls anbud och det köpeavtal som ingicks med Konsum.
35. Kommissionen anmodar Sverige att omgående vidarebefordra en kopia av denna skrivelse till Konsum.
36. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.
37. Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning.
Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till EUT, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse.
Samtliga berörda parter uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet."
[1] Úř. věst.
L 209, 10.7.1997, s. 3.
[2] Úř. věst.
L 74, 10.3.1998, s. 9.
[3] EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.
[4] EGT C 209, 10.7.1997, s. 3.
[5] EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.
[6] EUT L 83, 27.3.1999, s. 1.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Spojené království
(Články 87 a 89 Smlouvy o založení Evropského společenství)
Sdělení zaslané Komisí podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ostatním členským státům a zúčastněným stranám
Státní podpora č. C 16/2005 (ex N 232/2004) – Prodej subjektu Tote
(2006/C 204/04)
(Text s významem pro EHP)
Komise následujícím dopisem ze dne 5. července 2006 informovala Spojené království o svém rozhodnutí ukončit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
"Rozhodnutím ze dne 1. června 2005 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl.
88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše zmíněné podpory.
Rozhodnutí zahájit řízení bylo sděleno orgánům Spojeného království dne 1. června 2005 a zveřejněno
Státní podpora – Německo
Státní podpora č. C 34/2006 (ex N 29/2005) – Zavedení digitální pozemní televize (DVB-T) v Severním Porýní-Vestfálsku
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 204/05)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 19. července 2006, jehož závazné znění je přiloženo k tomuto shrnutí, oznámila Komise Spolkové republice Německo své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření/podpoře, v souvislosti s nimiž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro energii a dopravu, na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
Directorate H, State Aid II
Building/Office J-70, 4/08
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 295 13 73
Tyto připomínky budou sděleny Spolkové republice Německo.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POPIS OPATŘENÍ
Oznámené opatření se týká zavedení digitální pozemní televize (dále jen "DVB-T") v německé zemi Severní Porýní-Vestfálsko, kde bylo v průběhu roku 2004 její vysílání zahájeno ve dvou oblastech.
Projekt přechodu řídil úřad SP-V pro sdělovací prostředky Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen (dále jen "LfM").
LfM vyčlenil na zavedení DVB-T v SP-V rozpočet 6,8 milionu EUR.
Přesné podmínky finanční pomoci LfM pro provozovatele komerčního vysílání jsou uvedeny ve směrnici k finanční podpoře DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T) vydané dne 19. listopadu 2004.
Směrnice stanoví, že trvání podpory je omezeno na pět let.
Podpora se týká poplatků, které musí platit provozovatelé vysílání za přenos v síti DVB-T.
Za pět let činí podpora v průměru 30 % poplatků za přenos účtovaných provozovatelům vysílání.
V prvním roce provozu činí podpora 40 % poplatků za přenos.
Každý následující rok se snižuje o pět procentních bodů až v pátém roce dosáhne 20 procent.
Ve směrnici se také uvádí, že podpora se snižuje o tolik, kolik provozovatelé vysílání ušetří díky ukončení analogového přenosu (Abschaltgewinne).
Finanční podpora provozovatelům komerčního vysílání bude poskytnuta ve formě nenávratných grantů.
V případě individuálních programových kanálů Viva, Eurosport, CNN a Terra Nova předpokládaná finanční podpora skutečně odpovídá tomu plánu, který je popsán ve směrnici.
Celková finanční podpora pro tyto čtyři kanály bude za pět let činit 4050000 EUR.
V případě skupiny RTL, jíž byl přidělen jeden celý multiplex se čtyřmi programovými kanály, LfM nepředpokládá poskytnutí finanční podpory. Je to proto, že RTL dosáhla značných úspor nákladů díky ukončení přenosu svého signálu přes analogovou pozemní síť.
Úspory nákladů nepocházejí v SP-V pouze z ukončení analogového přenosu, ale do jisté míry i z ukončení analogového přenosu v severním Německu.
V případě provozovatele vysílání ProSiebenSat.1, jemuž byl také přidělen jeden celý multiplex, činí finanční podpora 550000 EUR ročně a v průběhu pěti let se nemění.
Za pět let tak celková finanční podpora ve prospěch ProSiebenSat.1 dosáhne 2750000 EUR.
Tak jako v případě skupiny RTL, výše dotace se vypočítá se zohledněním úspory nákladů díky ukončení vysílání přes analogovou pozemní síť v SP-V a severním Německu.
POSOUZENÍ OPATŘENÍ
Komise zaujala předběžné stanovisko, že dotace, kterou poskytl LfM, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.1.
Komise se domnívá, že na LfM lze pohlížet jako na veřejnoprávní orgán zřízený či jmenovaný státem, který vykonává veřejný úkol, a že platby poskytnuté tímto orgánem lze považovat za platby ze státních zdrojů.
Zdá se, že finanční podpora LfM upřednostňuje dvě skupiny příjemců, především a bezprostředně provozovatele komerčního vysílání, kteří se účastní DVB-T, a za druhé nepřímo společnost T-systems, která provozuje síť DVB-T.
V rovině provozovatelů vysílání pokrývá dotace od LfM část jejich nákladů vynaložených na vysílání po síti DVB-T po dobu pěti let.
Dotace je tedy zbavuje výdajů, představujících část jejich běžných provozních nákladů.
V rovině sítě není vyloučeno, že společnost T-Systems jako provozovatel sítě získá nepřímou výhodu vyplývající z dotace od LfM, protože T-Systems se může vyhnout potřebě účtovat koncovým uživatelům poplatek za přístup do DVB-T a stanovit možná vyšší poplatky za přenos, než co by provozovatelé vysílání byli připraveni platit, kdyby dotace neexistovala.
V současnosti však není jasné, zda došlo ke skutečnému převodu státních prostředků na provozovatele sítě.
Komise také pochybuje o tom, že výběrová řízení byla taková, aby bylo zajištěno omezení selektivní hospodářské výhody dosahované díky dotaci od LfM na nulu nebo na co nejmenší možnou míru, a že byla tudíž natolik vhodná, aby zabránila narušení hospodářské soutěže.
Zdá se naopak že podpora narušuje hospodářskou soutěž v tom, že podíl přenosových nákladů pokrytý dotací není stejný pro všechny provozovatele komerčního vysílání, a dále v tom, že dotace například nepodporuje provozovatele vysílání, kteří využívají jiné přenosové platformy, než je DVB-T.
Empiricky byla rovněž prokázána nahraditelnost mezi různými přenosovými platformami na trhu koncových spotřebitelů a zejména konkurenční účinek zavedení DVB-T na provozovatele kabelové televize.
Komise navíc soudí, že dotyčné opatření ovlivňuje obchod mezi členskými státy, neboť předpokládaní příjemci podnikají v mezinárodním měřítku na mnoha různých trzích.
Pro případ, že toto opatření bude shledáno za podporu, německé orgány se při zdůvodňovaní jeho slučitelnosti dovolávají čl. 87 odst. 3 písm. c), čl. 87 odst. 3 písm. d) a čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. S ohledem na čl. 87 odst.3 písm. c) má Komise pochybnosti, že oznámené opatření je vhodné a nezbytné k zajištění plurality sdělovacích prostředků, prosazování rozvoje nových služeb nebo k podpoře hospodářské soutěže mezi různými přenosovými platformami, jak tvrdí německé orgány. Komise mimoto nenašla žádný náznak toho, že oznámené opatření by bylo vhodné nebo nezbytné k překonání jiného druhu selhání trhu, jež by mohlo bránit přechodu na digitální televizi. Naopak existují pochybnosti o nutnosti opatření, neboť provozovatelé komerčního vysílání zjistili, že je výhodné zavést DVB-T, a více než dva roky přes tuto síť vysílali bez jakékoli záruky finanční podpory.
S ohledem na čl. 87 odst. 3 písm. d) Komise zaujímá předběžné stanovisko, že opatření se týká přenosu vysílacího signálu a nikoli nějakého určitého kulturního obsahu, který by se jinak nevysílal.
86 odst. 2 Komise soudí, že zaprvé, vnitrostátní orgány musejí jednoznačně vymezit službu v obecném hospodářského zájmu a výslovně ji svěřit určitému podniku, což se podle všeho v daném případě nestalo.
Zadruhé, Komise pochybuje, zda toto opatření, jímž se poskytuje finanční podpora ve prospěch běžné komerční činnosti komerčního podniku, může být posuzováno jako služba v obecném hospodářském zájmu, zejména v přítomnosti veřejnoprávních provozovatelů vysílání, jímž je výslovně svěřena povinnost poskytovat veřejnou službu v zájmu zajištění pluralizmu a nabízet místní a regionální programy.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von der Bundesregierung übermittelten Angaben zu der oben genannten Beihilfe beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
1. VERFAHREN
(1) Mit Schreiben vom 26. Januar 2006 ersuchte die Kommission die Bundesregierung um zusätzliche Auskünfte zu Presseberichten über eine öffentliche Förderung der Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens in Nordrhein-Westfalen (nachstehend "NRW" abgekürzt). Die Bundesregierung erteilte diese Auskünfte mit Schreiben vom 23. März 2004. Am 2. Juni 2004 fand ein Treffen der Dienststellen der Kommission mit der für die vorliegende Maßnahme zuständigen Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen (nachstehend "LfM" abgekürzt) und am 10. Dezember 2004 ein Treffen mit Vertretern des Landes Nordrhein-Westfalen statt.
(2) Mit Schreiben vom 13. Januar 2005 (mit demselben Eingangsdatum registriert) unterrichtete die Bundesregierung die Kommission gemäß Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag über eine Maßnahme zur Finanzierung des Aufbaus des digitalen terrestrischen Fernsehens in NRW.
Die Bundesregierung meldete diese Maßnahme aus Gründen der Rechtssicherheit an.
(3) Mit Schreiben vom 10. März 2005 erging ein Ersuchen der Kommission um zusätzliche Auskünfte, die die Bundesregierung nach Fristverlängerung mit Schreiben vom 29. April 2005 (mit demselben Eingangsdatum registriert) erteilte. Am 23. Juni 2005 fand ein Treffen der Kommissionsdienststellen mit Vertretern der LfM und des Landes NRW statt, auf dem NRW zusätzliche Informationen vorlegte.
(4) Die Maßnahme weist Ähnlichkeiten mit der öffentlichen Förderung des digitalen terrestrischen Fernsehens in Berlin-Brandenburg auf, wegen der die Kommission am 14. Juli 2004 [1] ein förmliches Prüfverfahren eröffnete und am 9.
November 2005 eine endgültige Entscheidung erließ, in der sie die staatliche Beihilfe als mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar erklärte [2]. Da die beiden Fälle ähnlich gelagert sind, vereinbarten die Kommission und Deutschland, das Notifizierungsverfahren im vorliegenden Fall auszusetzen, um den Behörden die Gelegenheit zu geben zu bewerten, wie sich die Entscheidung im Fall Berlin-Brandenburgs auf das laufende Verfahren (sowie auf eine ähnliche Anmeldung betreffend Bayern) auswirkt [3].
(5) Mit Schreiben vom 12. April 2006 bat die Kommission Deutschland, seinen Standpunkt zum anhängigen Notifizierungsverfahren innerhalb von einem Monat mitzuteilen.
Mit Schreiben vom 12. Mai 2006 teilte Deutschland der Kommission mit, dass es die angemeldete Maßnahme nicht zurückzunehmen oder zu ändern gedenke.
Deutschland kündigte zudem an, zu einem späteren Zeitpunkt eingehender zu erläutern, warum die Hinweise zu möglichen Formen der öffentlichen Förderung des digitalen Umstiegs in der Entscheidung im Fall Berlin-Brandenburgs nicht auf den vorliegenden Fall anwendbar seien.
Bislang hat Deutschland die angekündigten Ausführungen nicht übermittelt.
Deutschland wird die Gelegenheit haben, dies im Rahmen des förmlichen Prüfverfahrens nachzuholen.
2. AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER BEIHILFE
2.1.
Regulatorischer und technischer Hintergrund
(6) Die angemeldete Beihilfe betrifft die Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (nachstehend "DVB-T" abgekürzt) in Nordrhein-Westfalen [4].
Wie in mehreren anderen Mitgliedstaaten wird Übertragung von Rundfunksignalen von analoger auf digitale Technik umgestellt.
Diese Umstellung betrifft alle derzeit gängigen Übertragungswege für die Ausstrahlung von Rundfunksignalen (d. h. Übertragung über Kabel, Satellit und Terrestrik).
Der bedeutendste Vorteil der Digitalisierung besteht bei allen Übertragungswegen in der größeren Übertragungskapazität dank einer effizienteren Nutzung des Frequenzspektrums.
Die Kommission unterstützt aktiv die Digitalisierung des Rundfunks [5].
Die vorliegende Maßnahme betrifft den digitalen Umstieg lediglich des terrestrischen Übertragungswegs.
(7) Seit dem Aufkommen von Kabel und Satellit in den 80er Jahren ist die Nutzung der Terrestrik in Deutschland stark zurückgegangen.
Nach Angaben der AGF/GfK war die Empfangssituation der Fernsehhaushalte für Erstgeräte in ganz Deutschland am 1. Januar 2006 wie folgt: 4,6 % Terrestrik, 55,5 % Kabel und 39,9 % Satellit [6].
ASTRA/Infratest-Erhebungen zufolge lag der Anteil der Terrestrik Ende 2005 bei 4,8 % [7].
ASTRA/Infratest schlüsselt den Fernsehempfang zudem nach Bundesländern auf.
Demnach war die Empfangssituation der Haushalte in NRW Ende 2005 wie folgt: Terrestrik 8,2 %, Kabel 48,2 % und Satellit 43,6 %.
Dieser Quelle zufolge ist der Anteil der terrestrischen Übertragung seit der Einführung von DVB-T in NRW im Jahre 2004 deutlich angestiegen, und zwar von 4,0 % Ende 2003 auf 8,2 % Ende 2005 (siehe Schaubild 1).
Schaubild 1
Marktanteil der Terrestrik bundesweit und in NRW
+++++ TIFF +++++
1.1.2006NRW (ASTRA/Infratest)NRW (GfK)Deutschland (AGF/GfK)1.1.20051.1.20041.1.20031.1.20021.1.20011.1.20001.1.19990,02,04,06,08,010,012,014,016,0
(8) Der digitale Umstieg wurde von der LfM geleitet.
Gemäß § 27 Absatz 1 des Landesmediengesetzes Nordrhein-Westfalen (nachstehend "LMG NRW" abgekürzt) [8] "unterstützt und begleitet [die LfM] die Umstellung der analogen auf die digitale Übertragung".
Dabei muss sie das Rundfunkangebot "durch das Zusammenspiel der verschiedenen Übertragungswege zu angemessenen Bedingungen" sicherstellen.
Eine weitere allgemeine Aufgabe der LfM besteht in der Aufsicht über private Rundfunkanbieter.
Die einzelnen Phasen der Umstellung
(9) Am 27. November 1998 beschloss die LfM den Start eines DVB-T-Feldversuchs, der in den Jahren 1999 und 2000 durchgeführt wurde [9]. Des Weiteren war die LfM Vertragspartei einer Vereinbarung zwischen dem Land NRW, der Deutschen Telekom/T-Systems und den öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten ZDF und WDR über die Einführung von DVB-T in NRW. Auf der Grundlage dieser Vereinbarung wurde das DVB-T-Projektbüro NRW eingerichtet, das von der LfM in Zusammenarbeit mit dem ZDF und dem WDR geführt wurde und das seine Arbeit im Mai 2005 einstellte [10]. Am 20. Oktober 2003 unterzeichneten die drei öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten ARD, ZDF und WDR, [11] die privaten Rundfunkanbieter RTL Television ("RTL"), VOX Film und Fernseh-GmbH & Co. KG ("VOX") und ProSiebenSat.1 Media AG ("ProSiebenSat.1") eine Grundsatzvereinbarung über die Einführung von DVB-T in NRW. Ergänzend unterzeichneten dieselben Vertragsparteien am 10. Dezember 2003 eine Kooperationsvereinbarung. ( [12]) Am 14. November 2003 erließ die LfM die Satzung über die Zuweisung von terrestrischen Übertragungskapazitäten für Fernseh- und Hörfunkprogramme sowie Mediendienste ("Zuweisungssatzung"). Die LfM schrieb die DVB-T-Übertragungskapazitäten im Ballungsraum Köln/Bonn und im Ballungsraum Düsseldorf/Ruhrgebiet per Beschluss vom 4. Dezember 2003 und Bekanntmachung am 30. Dezember 2003 aus. Am 23. April 2004 entschied die Medienkommission der LfM über die Zuweisung der für private Rundfunkanbieter vorgesehenen Programme. Auf der Grundlage dieses Beschlusses erteilte die LfM am 14. Mai 2004 die entsprechenden DVB-T-Lizenzen.
(10) Die digitale terrestrische Übertragung wurde im Ballungsraum Köln/Bonn am 24. Mai 2004 und im Ballungsraum Düsseldorf/Ruhrgebiet am 8.
November 2004 eingeführt. Die Übertragungskapazität des DVB-T-Netzes umfasst in jedem Verbreitungsgebiet sechs Multiplexe, über die insgesamt 24 Fernsehprogramme übertragen werden können [13].
Die analoge terrestrische Übertragung der privaten Rundfunkanbieter wurde zum jeweiligen Startdatum der DVB-T-Übertragung eingestellt.
Allerdings wurde die analoge terrestrische Übertragung der drei öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten ARD-Das Erste, ZDF und WDR noch rund fünf Monate lang fortgesetzt (Parallelbetrieb oder auch Simulcast-Phase genannt) und dann im Köln/Bonner Raum am 8. November 2004 und im Ballungsraum Düsseldorf/Ruhrgebiet am 4.
April 2005 eingestellt. In diesen beiden Gebieten lebt insgesamt mehr als die Hälfte der Bevölkerung Nordrhein-Westfalens [14].
November 2004 erließ die LfM die Förderrichtlinie "DVB-T", die rückwirkend zum 3. Mai 2004 in Kraft trat.
(11) Am 29. Mai 2006 wurden in zwei weiteren Landesteilen von NRW (Wuppertal und Ostwestfalen-Lippe) DVB-T eingeführt.
Im Gegensatz zur Einführung von DVB-T in den ersten beiden Verbreitungsgebieten waren daran keine privaten Rundfunkanbieter beteiligt.
Außerdem wurde nur für den Anbieter ARD-Das Erste ein Parallelbetrieb aufrechterhalten [15].
Die vollständige Einführung von DVB-T in NRW soll nach den Plänen der Behörden 2008 abgeschlossen sein.
(12) Der digitale terrestrische Rundfunk betrifft generell zwei Arten von Betreibern, die unter Umständen integriert sein können: Sendernetzbetreiber, die für die Übertragung der Rundfunksignale sorgen, und Rundfunkanbieter, die inhaltliche Programme zusammenstellen.
Die Entwicklung des digitalen terrestrischen Rundfunks erfordert eine Anpassung der Übertragungseinrichtungen durch die Sendernetzbetreiber sowie die Zuteilung von Frequenzen für die Übertragung.
Die folgenden Absätze beschreiben die Verfahren, mit denen die deutschen Behörden Rundfunkanbietern und Sendernetzbetreibern die entsprechenden Lizenzen zugeteilt haben.
Vergabe der Rundfunklizenzen
(13) In Einklang mit § 52a Absatz 1 des Rundfunkstaatsvertrags [16] sind gemäß § 28 Absatz 1 LMG NRW bei der erstmaligen Zuweisung digitaler terrestrischer Übertragungskapazitäten im Fernsehen die Fernsehveranstalter mit denjenigen Programmen vorrangig zu berücksichtigen, die in dem jeweils betroffenen Verbreitungsgebiet analog verbreitet werden.
Die technischen Übertragungskapazitäten für diese Programme müssen im Verhältnis zu den übrigen Übertragungskapazitäten gleichwertig sein.
(14) Wie bereits weiter oben erwähnt, schrieb die LfM die DVB-T-Übertragungskapazitäten für den Ballungsraum Köln/Bonn und den Raum Düsseldorf/Ruhrgebiet per Beschluss vom 4. Dezember 2003 und Bekanntmachung vom 30.
Dezember 2003 aus [17]. Die Ausschreibung bezog sich auf die für private Rundfunkangebote vorgesehenen Kapazitäten.
Die Ausschreibung definierte Auswahlkriterien für den Fall, dass es mehr Antragsteller als Programmplätze geben würde und in diesem Falle eine Vorrangentscheidung getroffen werden müsste.
Zu den Kriterien zählten der Beitrag eines Programms zur Programmvielfalt und Anbietervielfalt sowie die Präsenz eines Rundfunkanbieters im analogen terrestrischen Netz [18].
Die Ausschreibung enthielt weder Einzelheiten zu den Kosten für die Übertragung eines Programms über DVB-T noch Hinweise auf eine mögliche finanzielle Förderung des digitalen Umstiegs.
Die allgemeine Absicht der LfM, die Umstellung zu unterstützen, ist in der Vereinbarung enthalten, die sie am 20. Oktober 2003 mit allen im analogen terrestrischen Netz vertretenen Rundfunkanbietern unterzeichnete [19].
In dieser Vereinbarung heißt es: "Als unterstützende Maßnahme fördert die Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen die technische Infrastruktur für die DVB-T-Verbreitung in Nordrhein-Westfalen."
(15) Die Gesamtübertragungskapazität für die DVB-T-Verbreitung umfasst sechs Multiplexe.
Diese wurden wie folgt zugeteilt: je ein Multiplex für die öffentlich-rechtlichen Fernsehanstalten ARD, ZDF und WDR sowie für die privaten Rundfunkanbieter RTL-Gruppe und ProSiebenSat.1.
Die Kapazitäten auf dem sechsten Multiplex wurden Viva, Eurosport, CNN und Terra Nova zugewiesen [20].
Gemäß § 8 LMG NRW wird die erste Zulassung für mindestens vier und höchstens zehn Jahre erteilt.
Der Kommission ist nicht bekannt, wie lange die DVB-T-Lizenzen der privaten Rundfunkanbieter gelten.
Tabelle 1
Programmspektrum in Köln/Bonn vor und nach der Umstellung
Erläuterungen: Die DVB-T-Kanäle K26, K29, K36 und K43 werden von T-Systems betrieben, während die Kanäle K49 und K65 dem WDR zugeteilt wurden, jedoch ebenfalls teilweise von T-Systems betrieben zu werden scheinen.
Die analoge Ausstrahlung ist in Kursivschrift angegeben.
Die DVB-T-Belegung mit Rundfunkanbieter im Ballungsraum Düsseldorf/ Ruhrgebiet ist nicht in der Tabelle erfasst, aber ähnlich wie in Köln/Bonn.
Kanal _BAR_ Analog- TV _BAR_ Versorgungsbedarfe seit 4.4.2005 _BAR_ Belegung ab 24.5.2004 _BAR_ Belegung ab 8.11.2004 _BAR_ Belegung ab 4.4.2005 _BAR_
K 05 _BAR_ Sat.1 _BAR_ _BAR_ Das Erste — Parallelbetrieb _BAR_ X _BAR_ X _BAR_
K 26 _BAR_ ZDF _BAR_ bundesweit _BAR_ ZDF Bouquet _BAR_ ZDF-Bouquet _BAR_ ZDF-Bouquet _BAR_
K 29 _BAR_ ZDF D'dorf _BAR_ D _BAR_ ZDF Düsseldorf _BAR_ RTL-Bouquet _BAR_ RTL-Bouquet _BAR_
K 34 _BAR_ VOX _BAR_ _BAR_ ZDF — Parallelbetrieb _BAR_ X _BAR_ X _BAR_
K 36 _BAR_ RTL D'dorf _BAR_ E _BAR_ RTL Düsseldorf _BAR_ WDR — Parallelbetrieb _BAR_ Viva/ Eurosport/ CNN/ Terra Nova _BAR_
K 43 _BAR_ Das Erste _BAR_ C _BAR_ RTL/ VOX/ ProSieben/ Sat.1 _BAR_ Pro7Sat.1-Bouquet _BAR_ Pro7Sat.1-Bouquet _BAR_
K 49 _BAR_ WDR _BAR_ B _BAR_ WDR — Parallelbetrieb _BAR_ WDR-Bouquet _BAR_ WDR-Bouquet _BAR_
K 65 _BAR_ X _BAR_ A _BAR_ ARD-Bouquet _BAR_ ARD-Bouquet _BAR_ ARD-Bouquet _BAR_
K 66 _BAR_ X _BAR_ _BAR_ N24/ Kabel 1/ RTL II/ Super RTL _BAR_ Viva/ Eurosport/ CNN/ Terra Nova _BAR_ X _BAR_
Vergabe der Netzlizenzen
(16) Auf Antrag der Staatskanzlei von NRW eröffnete die Regulierungsbehörde für Telekommunikation und Post (nachfolgend "RegTP" abgekürzt) am 4. Februar 2004 das Frequenzzuteilungsverfahren [21].
Der Gesamtversorgungsbedarf wurde in fünf Versorgungsbedarfe (A bis E) untergliedert.
In der einschlägigen Verfügung ist allerdings nicht vermerkt, dass bereits am 27. November 2002 ein zusätzlicher bundesweiter Versorgungsbedarf ausgeschrieben worden war [22].
Dieser Versorgungsbedarf wurde T-Systems (Tochtergesellschaft von Deutsche Telekom) zugewiesen und umfasst die Übertragung der Fernsehprogramme des ZDF.
Im Frequenzzuteilungsverfahren in NRW bewarb sich T-Systems für die Frequenzen für die Versorgungsbedarfe C, D und E und der WDR für die Versorgungsbedarfe A und B. Da für jeden der ausgeschriebenen Versorgungsbedarfe nur jeweils ein Antrag einging, wies die RegTP die Frequenzen im so genannten Antragsverfahren zu und konnte davon absehen, die zweite Stufe des Frequenzzuteilungsverfahrens, das Ausschreibungsverfahren, zu eröffnen.
Da T-Systems und der WDR bereits Betreiber des analogen terrestrischen Netzes waren und folglich eine Telekommunikationsgenehmigung besaßen, war auch diese Voraussetzung für die antragsmäßige Zuteilung der Frequenzen erfüllt.
Die DVB-T-Nutzungsrechte wurden für eine Dauer von zwanzig Jahren bis zum 31. Dezember 2025 erteilt.
2.2.
Ausführliche Beschreibung der Maßnahme
(17) Gegenstand der Notifizierung ist die finanzielle Förderung, die die LfM privaten Rundfunkanbietern für die digitale terrestrische Übertragung ihrer Programme gewährt.
Rechtliche Grundlage dieser Förderung sind § 40 Absatz 1 Nr. 1 RStV und § 88 Absatz 3 LMG NRW, wonach die Landesmedienanstalten, in diesem Falle die LfM, die Aufgabe haben, aus ihrem Anteil an der Rundfunkgebühr unter anderem die technische Infrastruktur für die Rundfunkversorgung und Projekte für neuartige Rundfunkübertragungstechniken zu fördern.
Der Haushalt der LfM finanziert sich im Wesentlichen aus einem Anteil von zwei Prozent des auf NRW entfallenden Rundfunkgebührenaufkommens (gemäß § 40 RStV und § 116 Absatz 1 LMG NRW) [23].
(18) Die genauen Bedingungen für die finanzielle Förderung der privaten Rundfunkanbieter durch die LfM sind in der Förderrichtlinie DVB-T vom 19. November 2004 niedergelegt [24].
In dieser Richtlinie ist die finanzielle Förderung auf fünf Jahre befristet.
Die Förderung bezieht sich auf die Übertragungsgebühren der Rundfunkanbieter im DVB-T-Netz.
Über einen Zeitraum von fünf Jahren beläuft sich die Förderung auf durchschnittlich 30 Prozent der Übertragungsgebühren der Rundfunkanbieter.
Im ersten Betriebsjahr beträgt die Förderung 40 Prozent der Übertragungsgebühren der Rundfunkanbieter.
In jedem darauf folgenden Jahr wird sie um fünf Prozentpunkte gesenkt und liegt dann im fünften Jahr bei 20 Prozent.
In der Richtlinie ist außerdem festgelegt, dass die durch Abschaltung der analogen Sender auftretenden Einsparungen ("Abschaltegewinne") auf die Förderung angerechnet werden.
Die finanzielle Förderung der privaten Rundfunkanbieter erfolgt in Form nicht rückzahlbarer Zuschüsse.
(19) In der Anmeldung hat Deutschland die Übertragungskosten pro Multiplex und Jahr mit 2,7 Mio. EUR angegeben.
Die Kosten für jeden der vier Programmplätze auf einem Multiplex betragen somit 0,675 Mio. EUR pro Jahr und insgesamt 3,375 Mio.
EUR für den gesamten Fünfjahreszeitraum der Regelung [25]. In Tabelle 2 ist die Entwicklung der finanziellen Förderung pro Programm über fünf Jahre angegeben.
Bei den Programmen Viva, Eurosport, CNN und Terra Nova entspricht die geplante finanzielle Förderung in der Tat der in Tabelle 2 dargestellten Regelung.
Für diese vier Programme beträgt die über fünf Jahre gewährte Förderung somit insgesamt 4050000 EUR.
Tabelle 2
Übertragungskosten und Zuschuss pro Programmplatz
Jahr _BAR_ Übertragungskosten pro Programmplatz _BAR_ Prozentualer Anteil _BAR_ Finanzielle Förderung _BAR_
1 _BAR_ 675000 EUR _BAR_ 40 % _BAR_ 270000 EUR _BAR_
2 _BAR_ 675000 EUR _BAR_ 35 % _BAR_ 236250 EUR _BAR_
3 _BAR_ 675000 EUR _BAR_ 30 % _BAR_ 202500 EUR _BAR_
4 _BAR_ 675000 EUR _BAR_ 25 % _BAR_ 168750 EUR _BAR_
5 _BAR_ 675000 EUR _BAR_ 20 % _BAR_ 135000 EUR _BAR_
Insgesamt _BAR_ 3375000 EUR _BAR_ _BAR_ 1012500 EUR _BAR_
(20) Für die RTL-Gruppe, der ein Multiplex mit vier Programmplätzen zugeteilt wurde, sieht die LfM keine finanzielle Förderung vor, da RTL durch die Einstellung ihrer Übertragungen über das analoge terrestrische Netz, in dem es mit zwei Fernsehprogrammen (RTL und VOX) vertreten war, erhebliche Einsparungen erzielt.
Die Kosteneinsparungen entstehen nicht nur durch die Abschaltung des analogen Fernsehens in NRW, sondern auch zu einem gewissen Grad durch die Analogabschaltung in Norddeutschland, die ebenfalls bei der Berechnung des Zuschusses berücksichtigt wird.
Nach deutschen Angaben habe die RTL-Gruppe in den Verhandlungen ausdrücklich erklärt, dass sie von der Beantragung einer finanziellen Förderung absehen werde.
(21) Bei ProSiebenSat.1, der ebenfalls ein ganzer Multiplex zugeteilt wurde, liegt die geplante finanzielle Förderung für den gesamten Fünfjahreszeitraum in jedem Jahr bei 550000 EUR.
Über fünf Jahre soll ProSiebenSat.1 somit insgesamt 2750000 EUR an Fördermitteln erhalten.
Wie bei der RTL-Gruppe werden bei der Berechnung dieses Zuschusses die Kosteneinsparungen durch die Abschaltung der analogen terrestrischen Netze in NRW und Norddeutschland berücksichtigt, in denen ProSiebenSat.1 mit einem Programm (Sat.1) vertreten war.
(22) Gemäß diesen Angaben verfügt die LfM über insgesamt 6,8 Mio. EUR für die Bezuschussung der DVB-T-Übertragung der privaten Rundfunkanbieter.
(23) Die LfM gewährt die oben beschriebene Förderung nur Programmen privater Rundfunkanbieter.
Die öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten finanzieren ihre Aufwendungen für die DVB-T-Übertragung aus dem ihnen zustehenden Teil des Rundfunkgebührenaufkommens.
Aus den von den deutschen Behörden übermittelten Informationen geht hervor, dass der WDR für den Zeitraum von 2001 bis 2008 über rund 40,8 Mio. EUR verfügt, um die Kosten der Analog-Digital-Umstellung zu finanzieren.
Demgegenüber standen dem ZDF in der Zeit von 2001 bis 2004 insgesamt 36,8 Mio. EUR für die bundesweite Umstellung auf DVB-T zur Verfügung.
3. WÜRDIGUNG DER MASSNAHME
3.1.
Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag
(24) Die Kommission muss prüfen, ob die Maßnahme als staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag anzusehen ist, wonach "staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar sind, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen."
3.1.1.
Staatliche Mittel
(25) Nach bisheriger Rechtsprechung des Gerichtshofs vertritt die Kommission die Auffassung, dass die von einer vom Staat benannten oder errichteten privaten oder öffentlichen Einrichtung gewährten Vorteile ebenfalls in den Geltungsbereich von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag fallen [26].
Nach ersten Erkenntnissen der Kommission kann die LfM als eine vom Staat benannte oder errichtete öffentliche Einrichtung angesehen werden, die eine öffentliche Aufgabe erfüllt, und die von ihr gewährten Vorteile können als staatliche Mittel im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 betrachtet werden [27].
(26) Die deutschen Behörden machen geltend, dass eine Maßnahme nur dann als staatliche Mittel anzusehen sei, wenn sie die staatlichen Haushalte belaste.
Da der Zuschuss keine finanzielle Belastung für den nordrhein-westfälischen Landeshaushalt mit sich bringe, sondern über die bei den Fernsehzuschauern erhobene Rundfunkgebühr finanziert werde, erfolge die Förderung nicht aus staatlichen Mitteln.
Zweitens entscheide die LfM in Eigenverantwortung und entsprechend ihrer staatsunabhängigen Organisationsstruktur darüber, welche konkreten Maßnahmen notwendig sind, um den digitalen Umstieg zu fördern.
Eine direkte Einflussnahme des Staates liege somit nicht vor.
(27) Nach vorläufiger Auffassung der Kommission werden die von der LfM geleisteten Zahlungen mittelbar aus staatlichen Mitteln gewährt und sind dem Staat zuzurechnen.
Die Zahlungen werden aus den Haushaltsmitteln der LfM finanziert.
Ungeachtet dessen, ob die deutschen Rundfunkgebühren, aus denen sich der Haushalt der LfM finanziert, als staatliche Mittel einzustufen sind oder nicht, müssen diese Gelder von dem Zeitpunkt an als staatliche Mittel betrachtet werden, ab dem sie in den Haushalt der LfM einfließen.
Die Tatsache, dass diese Gelder, wie die deutschen Behörden argumentieren, bei Privatpersonen erhoben werden, steht in jedem Fall nicht im Widerspruch zu der Feststellung, dass die Haushaltsmittel der LfM als staatliche Mittel anzusehen sind.
Die der LfM durch die Gewährung des Vorteils entstandenen Kosten stellen eindeutig eine Belastung für den Haushalt der LfM dar.
(28) Darüber hinaus ist die LfM eine rechtsfähige Anstalt des öffentlichen Rechts, die nach dem Landesmediengesetz NRW gegründet wurde.
Dieses Gesetz legt die Organisationsstruktur der LfM fest und weist ihr eine breite Palette öffentlicher Aufgaben im Rundfunk- und Frequenzmanagement zu.
Außerdem unterliegt die LfM der staatlichen Rechtsaufsicht des Landes Nordrhein-Westfalen [28]; ihr Jahreshaushalt wird vom Landesrechnungshof geprüft [29].
Die im vorliegenden Fall relevante öffentliche Aufgabe ist im Rundfunkstaatsvertrag niedergelegt und wird als Förderung der technischen Infrastruktur für die Rundfunkversorgung und von Projekten für neuartige Rundfunkübertragungstechniken beschrieben [30].
Darüber hinaus ist im LMG NRW ausdrücklich festgelegt, dass die LfM die Umstellung der analogen auf digitale Übertragung unterstützt und begleitet [31].
(29) Schließlich kann es gemeinschaftsrechtlich nicht zulässig sein, dass Vorschriften über staatliche Beihilfen allein dadurch umgangen werden, dass unabhängige Einrichtungen geschaffen werden, denen die Verteilung der Beihilfen übertragen wird [32].
Obwohl der Rundfunkstaatsvertrag und das LMG NRW ein gewisses Maß an Unabhängigkeit zulassen, sind die von der LfM zu erfüllenden öffentlichen Aufgaben klar definiert, und ihr wird bei der Verwendung der Haushaltsmittel kaum Ermessensspielraum zugestanden.
Insbesondere scheint die der LfM zugestandene Unabhängigkeit nicht auszuschließen, dass ihre Tätigkeit und vor allem die Verwendung ihrer Finanzmittel von politischen Überlegungen geleitet werden.
Dass die Entscheidungen der LfM eher von politischen als von zum Beispiel wirtschaftlichen Überlegungen geleitet werden, ist im vorliegenden Fall beispielsweise daran ablesbar, dass die Förderung in Form nicht rückzahlbarer Zuschüsse ohne unmittelbaren Nutzen für die LfM gewährt wird.
Deshalb ist die Maßnahme nach vorläufiger Auffassung der Kommission dem Staat zuzurechnen.
3.1.2.
Vorteil
(30) Die vorliegende Maßnahme scheint zwei Gruppen von Empfängern zu begünstigen, erstens die am DVB-T teilnehmenden privaten Rundfunkanbieter als unmittelbar Begünstigte und zweitens den Betreiber des DVB-T-Netzes, T-Systems, als mittelbar Begünstigten.
(31) Auf Ebene der Rundfunkanbieter deckt der von der LfM gewährte Zuschuss für einen Zeitraum von fünf Jahren einen Teil der Ausstrahlungskosten der privaten Rundfunkanbieter über das DVB-T-Netz.
Der Zuschuss entlastet sie somit von Aufwendungen, die Teil ihrer normalen Betriebskosten sind.
(32) In der Anmeldung haben die deutschen Behörden erklärt, dass der Zuschuss der LfM erforderlich sei, da insbesondere ProSiebenSat.1 als Bedingung für den Verzicht auf die Übertragungskapazitäten im analogen terrestrischen Netz einen Ausgleich für das mit dem Start von DVB-T verbundene wirtschaftliche Risiko gefordert habe.
Darüber hinaus kam für ProSiebenSat.1 und die RTL-Gruppe eine Teilnahme an DVB-T nur dann in Frage, wenn ihnen dadurch keine Mehrkosten im Vergleich zu der Übertragung über das analoge terrestrische Netz entstehen würden.
Gleichzeitig stellten die deutschen Behörden klar, dass der Besitz und die verbleibende Dauer der bisherigen analogen terrestrischen Lizenzen der Rundfunkanbieter keine Auswirkungen auf die Höhe des Zuschusses hätten [33].
Der Zuschuss beziehe sich ausschließlich auf die Übertragungskosten im DVB-T-Netz.
(33) Das obige Argument, dass der Zuschuss für den Start des DVB-T-Netzes erforderlich gewesen sei, ist aus mehreren Gründen nicht stichhaltig.
(34) Erstens strahlen die privaten Rundfunkanbieter ihre Programme schon seit mehr als zwei Jahren ohne verbindliche Zusage eines Zuschusses über das DVB-T-Netz aus.
ProSiebenSat.1 und die RTL-Gruppe unterzeichneten bereits im Jahre 2003, als noch gar nicht beschlossen war, dass sie einen Zuschuss erhalten sollten, mit der LfM eine Vereinbarung über die Einführung von DVB-T in NRW [34].
(35) Da zweitens die Umstellung mehrere Jahren im Voraus geplant wurde, hätte die LfM die Laufzeit der analogen terrestrischen Lizenzen bis zum Umstellungsdatum befristen können, um etwaigen Entschädigungsansprüchen seitens der privaten Rundfunkanbieter vorzubeugen.
Diese Vorgehensweise wurde zum Beispiel im Vereinigten Königreich gewählt. § 27 Absatz 3 LMG NRW sieht ausdrücklich vor, dass die Zuweisung einer Übertragungskapazität mit einer Befristung versehen werden kann, wenn dadurch der Übergang zur digitalen Übertragung gefördert wird.
Die LfM verlängerte jedoch noch am 11. Juli 2003, d. h. weniger als ein Jahr vor der Analog-Digital-Umstellung, die analogen terrestrischen Lizenzen von RTL und Sat.1 [35].
(36) Drittens wurden die im analogen terrestrischen Netz vertretenen privaten Rundfunkanbieter für ihre Analogabschaltung bereits dadurch — falls nicht ganz, so doch zumindest teilweise — entschädigt, dass ihnen DVB-T-Programmplätze zugewiesen wurden.
Die RTL-Gruppe und ProSiebenSat.1 erhielten effektiv mehr DVB-T-Programmplätze als sie zuvor im analogen terrestrischen Netz innehatten.
(37) Viertens, was die Übertragungskosten betrifft, ist der Zuschuss nicht als befristete Förderung konzipiert, um die Umstellung während des Parallelbetriebs zu erleichtern, sondern er erstreckt sich auf fünf Jahre nach der Umstellung.
Im Falle der privaten Rundfunkanbieter gab es zudem überhaupt keinen Parallelbetrieb [36].
Darüber hinaus liegen die Übertragungskosten pro Fernsehprogramm bei DVB-T unter jenen der analogen Übertragung, so dass die Rundfunkanbieter bei der Umstellung auf DVB-T sogar ohne jede Förderung pro Programmplatz Kosteneinsparungen erzielen.
(38) Auf Netzebene ist nicht ausgeschlossen, dass der Sendernetzbetreiber T-Systems aus dem LfM-Zuschuss einen mittelbaren Vorteil zieht [37].
Verglichen mit einer Situation ohne Förderung könnte T-Systems möglicherweise eine Belastung der Endnutzer (Abonnentengebühren) für den Zugang zu DVB-T umgehen, so wie dies beispielsweise in den Niederlanden und Schweden geschieht.
Außerdem kann nicht ausgeschlossen werden, dass T-Systems in der Lage war, die derzeit verlangten Übertragungsgebühren auf einem höheren Niveau anzusetzen, als die Rundfunkanbieter ohne Zuschuss zu zahlen bereit wären.
(39) Da die privaten Rundfunkanbieter nur von der LfM finanziell gefördert werden, wenn sie das DVB-T-Netz nutzen, hat T-Systems den Vorteil, dass sich mehr private Rundfunkanbieter für sein Netz interessieren, zum Beispiel ProSiebenSat.1 als einer der beiden großen deutschen privaten Rundfunkanbieter was Fernsehwerbeeinnahmen und Fernsehzuschauer anbetrifft [38].
Die garantierte Teilnahme der privaten deutschen Rundfunkanbieter ist für T-Systems daher als Einkommensgarantie wichtig.
(40) Die deutschen Behörden haben die Anwendung der Kriterien des Altmark-Urteils geltend gemacht, um dafür einzutreten, dass die angemeldete Maßnahme keine staatliche Beihilfe darstellt, denn ihrer Meinung nach handelt es sich um einen Ausgleich für eine Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse [39].
In § 27 Absatz 1 LMG NRW wird der LfM ausdrücklich der Auftrag erteilt, die Umstellung von der analogen auf die digitale Übertragung zu unterstützen und zu begleiten [40].
Hinsichtlich des Erfordernisses, eine Überkompensierung einer Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse zu vermeiden, argumentieren die Behörden, dass dieses Kriterium nur in solchen Fällen angewandt werden könne, in denen es tatsächlich möglich ist, die Kosten, Einnahmen und einen annehmbaren Gewinn einer Dienstleistung zu berechnen.
Im vorliegenden Fall müssten andere Kriterien zugrunde gelegt werden, da das mit einer Teilnahme an DVB-T verbundene Risiko für die Rundfunkanbieter, das im vorliegenden Fall kompensiert werden soll, nicht quantifiziert werden könne.
Die deutschen Behörden versichern, dass sich der Ausgleich ohnehin auf das notwendige Mindestmaß beschränke, denn bei der Berechnung des Zuschusses würden die Kosteneinsparungen der Rundfunkanbieter in anderen Bundesländern berücksichtigt.
Außerdem sei der Zuschuss auf fünf Jahre und auf die durch die Teilnahme an DVB-T entstehenden Mehrkosten begrenzt.
(41) Die Kommission vertritt die vorläufige Auffassung, dass das Vorliegen einer staatlichen Beihilfe durch die Anwendung der Kriterien des Altmark-Urteils nicht in Frage gestellt wird.
Keines der vier Kriterien (Definition und Erfüllung gemeinwirtschaftlicher Verpflichtungen, vorherige Festlegung der Parameter für den Ausgleich, keine Überkompensierung und Wahl eines effizienten Leistungserbringers) scheint entgegen der Auffassung der deutschen Behörden erfüllt.
Die Fernsehprogramme der privaten Rundfunkanbieter scheinen nicht als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse definiert worden zu sein.
Sie stellen vielmehr reguläre gewerbliche Tätigkeiten dar, die ausschließlich wirtschaftlichen Erwägungen unterliegen.
In Bezug auf das zweite Kriterium stellt die Kommission fest, dass die Parameter, anhand deren der Ausgleich berechnet wird, nicht zuvor in objektiver und transparenter Weise aufgestellt wurden.
So wurde beispielsweise nicht berücksichtigt, dass ProSiebenSat.1 im DVB-T-Netz viermal so viele Kanäle hat wie im analogen terrestrischen Netz.
Aufgrund des Fehlens objektiver und transparenter Parameter für die Berechnung des Ausgleichs kann folglich auch nicht ausgeschlossen werden, dass der Ausgleich für die privaten Rundfunkanbieter zu hoch ist.
Außerdem bezweifelt die Kommission, dass die Kosten der Rundfunkanbieter den Kosten gut geführter Unternehmen entsprechen, da die Auswahlkriterien in der Ausschreibung nicht in erster Linie wirtschaftlicher Natur waren, sondern auf die Förderung von Angebots- und Meinungsvielfalt abstellten [41].
3.1.3.
Wettbewerbsverfälschung
Zuteilung der Netz- und Rundfunklizenzen
(42) Die deutschen Behörden haben geltend gemacht, dass die Maßnahme den Wettbewerb nicht verfälsche, da sie weder den privaten Rundfunkanbietern noch dem Netzbetreiber T-Systems einen selektiven Vorteil übertrage, denn die Lizenzen seien im Wege offener und transparenter Ausschreibungsverfahren erworben worden.
Grundsätzlich habe jeder Rundfunkanbieter oder Sendernetzbetreiber von der Förderung profitieren können, so dass die Maßnahme nicht als selektiv angesehen werden könne.
Insbesondere im Falle von mittelbar Begünstigten müsse eine Maßnahme selektiv sein, um als Beihilfe eingestuft werden zu können.
(43) Die Kommission bezweifelt, dass die Ausschreibungsverfahren dergestalt waren, den selektiven wirtschaftlichen Vorteil des LfM-Zuschusses auf ein Mindestmaß zu begrenzen bzw. sogar ganz aufzuheben, und somit hinreichend waren, um einer Wettbewerbsverfälschung vorzubeugen.
(44) Auf der Ebene der Rundfunkanbieter organisierte die LfM ein offenes Ausschreibungsverfahren, das alle 12 für private Rundfunkanbieter vorgesehene DVB-T-Programmplätze beinhaltete [42].
Dabei wurden jedoch Programme, die bereits über das analoge terrestrische Netz verbreitetet wurden, vorrangig berücksichtigt.
Dies betraf drei Fernsehprogramme [43].
Außerdem enthielt die Ausschreibung keinerlei Hinweis darauf, dass die LfM die Übertragungskosten subventionieren würde [44].
Die Kommission ist deshalb vorläufig der Auffassung, dass das Ausschreibungsverfahren nicht transparent genug war um sicherzustellen, dass der aus dem LfM-Zuschuss erwachsende Vorteil in den Angeboten der Rundfunkanbieter hinreichend berücksichtigt war [45] bzw. dass jegliche Selektivität ausgeschlossen werden kann.
(45) Auf Netzebene eröffnete die RegTP am 27. November 2002 ein erstes Frequenzzuteilungsverfahren für einen bundesweiten Multiplex und am 4.
Februar 2004 ein zweites Verfahren für fünf regionale Multiplexe [46]. Nach Auffassung der Kommission reichten diese Verfahren nicht aus, um einen möglichen durch die Förderung der LfM gewährten wirtschaften Vorteil für den Sendernetzbetreiber T-Systems aufzuheben, so dass der Wettbewerb möglicherweise verfälscht wurde.
- Erstens wurde in den Ausschreibungsbedingungen nicht auf die von der LfM gewährte finanzielle Unterstützung zugunsten der Rundfunkanbieter für die Nutzung des DVB-T-Netzes hingewiesen; ferner stand der Förderbetrag zum Zeitpunkt der Veröffentlichung der Ausschreibungen noch nicht fest [47].
Da die Bieter über die Existenz der Beihilfe im Unklaren waren, konnten sie kein entsprechendes Lizenzgebot abgeben.
- Zweitens war T-Systems als Betreiber und Eigentümer des analogen terrestrischen Netzes und als Teilnehmer an dem DVB-T-Projekt in Berlin-Brandenburg bei der Einreichung eines Angebots gegenüber Neuanbietern im Markt im Vorteil.
Selbst wenn Wettbewerber einen Teil der terrestrischen Infrastruktur von T-Systems anmieten könnten, um ein DVB-T-Netz aufzubauen, ist davon auszugehen, dass T-Systems als etablierter Betreiber des terrestrischen Netzes in Deutschland einen komparativen Vorteil gegenüber jedem Neuanbieter hat. Außerdem lagen nur rund zwei Monate zwischen der Abgabefrist im Frequenzzuteilungsverfahren ( 17.
März 2004) und der Aufnahme des DVB T-Betriebs ( 24. Mai 2004), so dass neuen Marktteilnehmern nur wenig Zeit blieb, um ein Netz aufzubauen, das zum vorgesehenen Termin mit DVB-T-Übertragungen hätte beginnen können [48].
- Drittens ist in der RegTP-Veröffentlichung über die Zuteilung des bundesweiten Multiplexes angegeben, dass dieser von ein und demselben Sendernetzbetreiber betrieben werden muss, wodurch regionale Mitbieter faktisch ausgeschlossen waren [49].
Des Weiteren hieß es dort, dass die Frequenzen für diesen Multiplex im Einzelnen noch nicht bekannt waren, wodurch die Unsicherheit bei der DVB-T-Einführung noch erhöht wurde.
- Viertens betreibt T-Systems nicht nur den bundesweiten Multiplex, sondern scheint außerdem auch teilweise die DVB T-Multiplexe zu betreiben, die formell dem WDR zugewiesen wurden, wodurch T-Systems der zusätzliche Vorteil zuteil wird, den für die Übertragung der WDR- und ARD-Programme vorbehaltenen Teil des DVB-T-Netzes zu betreiben.
Indem T-Systems alle drei den öffentlich-rechtlichen Rundfunksendern vorbehaltenen Multiplexe betreibt und somit über die Hälfte der gesamten Übertragungskapazität verfügt, könnte es Größen- und Verbundvorteile nutzen, über die andere Wettbewerber nicht verfügen.
(46) Auf Netzebene scheinen die Ausschreibungsverfahren demnach durch ein hohes Maß an Unsicherheit und Intransparenz bei gleichzeitiger starker Position des etablierten terrestrischen Sendernetzbetreibers T-Systems gekennzeichnet gewesen zu sein, so dass es für jedes andere Unternehmen als T-Systems schwierig gewesen sein muss, ein Angebot für den Netzbetrieb abzugeben.
Tatsächlich reichte nur T-Systems ein Angebot für den Betrieb der fraglichen Multiplexe ein.
Aufgrund dieser günstigeren Ausgangslage für den Betrieb des DVB-T-Netzes könnte T-Systems ein Angebot unterbreitet haben, das dem wirtschaftlichen Vorteil, der sich aus dem Betrieb des Sendernetzes ergibt, möglicherweise nicht in vollem Umfang gerecht wird.
Die Ausschreibungsverfahren reichten deshalb möglicherweise nicht aus, um eine Selektivität der Maßnahme auszuschließen und somit einer Wettbewerbsverfälschung vorzubeugen.
(47) Selbst wenn T-Systems im Rahmen des Ausschreibungsverfahrens ein Angebot eingereicht hätte, in dem sich alle für den Bieter ergebenden direkten und indirekten wirtschaftlichen Vorteile berücksichtigt worden wären, würde dies nichts daran ändern, dass die Maßnahme Elemente einer sektoriellen Beihilfe aufweist (vgl. Randnummern 51 bis 57).
Unterschiede in der öffentlichen Finanzierung für private Rundfundanbieter
(48) Auf Ebene der Rundfunkanbieter kann die Maßnahme insofern den Wettbewerb verfälschen, als der durch den Zuschuss gedeckte Anteil an den Übertragungskosten nicht für alle privaten Rundfunkanbieter gleich ist.
Auf den ersten Blick scheinen die Unterschiede bei den Zuschüssen für die Rundfunkanbieter durch die Unterschiede in den Kosteneinsparungen gerechtfertigt zu sein, die die Rundfunkanbieter durch die Abschaltung der analogen terrestrischen Übertragung realisieren können.
Die Kommission muss allerdings die gegenwärtig von T-Systems erhobenen Übertragungskosten prüfen, um festzustellen, ob alle Rundfunkanbieter gleich behandelt werden.
Die deutschen Behörden haben erklärt, dass die jährlichen Übertragungskosten in Höhe von 675.000 EUR je DVB-T-Programmplatz auf Schätzungen der Rundfunkanbieter aus dem Jahr 2003 beruhen [50].
(49) Die unterschiedliche Bezuschussung der privaten Rundfunkanbieter durch die LfM verfälscht den Wettbewerb, da diese auf demselben relevanten Markt für frei empfangbares Fernsehen konkurrieren.
Insbesondere konkurrieren die Empfänger des LfM-Zuschusses um Werbe- oder sonstige gewerbliche Einnahmen, da sie sich aus kommerziellen Einnahmen finanzieren.
(50) Obwohl im Falle der privaten Rundfunksender ein Verzerrungselement vorliegen könnte, führt die Maßnahme anscheinend nicht zu einer Benachteiligung der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten, auch wenn der Zuschuss ausschließlich privaten Rundfunkanbietern gewährt wird.
Der Grund hierfür ist, dass die DVB-T-Übertragung der Programme der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten über das allgemeine Finanzierungssystem des öffentlich-rechtlichen Rundfunks finanziert wird, d. h. aus den Rundfunkgebühren.
Sektorielle Beihilfe
(51) Nach Auffassung der Kommission könnte die untersuchte Maßnahme insofern selektiv sein, als der Zuschuss Rundfunkanbietern gewährt wird, die das von T-Systems ausgebaute DVB-T-Netz nutzen, während beispielsweise Rundfunkanbieter, die andere Übertragungswege nutzen, nicht unterstützt werden.
Die Maßnahme könnte daher als "sektorielle Beihilfe" betrachtet werden.
(52) Auf der Ebene der Rundfunkanbieter verhelfen sektorielle Beihilfen den Sendern dazu, mehr Zuschauer zu erreichen, und ihre Attraktivität für Werbekunden zum Nachteil anderer Medien zu steigern.
In Fusionsfällen hat die Kommission einen Produktmarkt für "Medienkauf" ("media buying") definiert, der eine große Bandbreite unterschiedlicher Medien umfasst [51].
Medienkauf wird definiert als Planung und Einkauf von Sendezeiten und/oder Werbeflächen in verschiedenen Medien, einschließlich Fernsehen, Hörfunk, Zeitungen, Zeitschriften, Plakatwerbung und Internet.
Aus dieser Sicht können sektorielle Beihilfen für die Fernsehübertragung via DVB-T den Wettbewerb in anderen Mediensektoren verfälschen.
(53) Auf der Ebene der Sendernetzbetreiber könnte die Maßnahme den Wettbewerb auf zweierlei Weise verfälschen.
Erstens kann der Betreiber des DVB-T-Netzes aufgrund der Bezuschussung auf dem Großkundenmarkt höhere Übertragungsgebühren von den Rundfunkanbietern verlangen als unter normalen Marktbedingungen.
Wichtiger noch ist allerdings die Tatsache, dass die selektive Finanzierung und die "künstliche" Entwicklung einer konkurrierenden Übertragungstechnologie auf dem Endverbrauchermarkt die Auswahlmöglichkeiten der Zuschauer zwischen den verschiedenen Übertragungswegen, insbesondere zwischen DVB-T, Kabel und DTH (Satellitendirektempfang) beeinflussen könnten.
(54) In Kartell- und Fusionsfällen ist die Austauschbarkeit zwischen verschiedenen Übertragungswegen auf dem Endverbrauchermarkt bisher fallabhängig entschieden worden [52].
In jüngster Zeit besteht jedoch die Tendenz, ungeachtet der Übertragungsplattform einen einzigen Markt für Übertragungsdienste zu definieren [53].
Dies spiegelt unter anderem das Aufkommen von DVB-T wider, wodurch sich die Kapazität der terrestrischen Plattform erhöht hat, sowie der Rückgang der Preise für Empfangsgeräte wie Satellitenschüsseln oder Set-Top-Boxen, wodurch sich der Lock-in-Effekt [54] verringert hat.
(55) In Deutschland gibt es auf allen drei Plattformen eine große Zahl frei empfangbarer Fernsehprogramme, was auf eine gewisse Ähnlichkeit des Angebots schließen lässt.
Das gegenwärtige Angebot über DVB-T umfasst in Nordrhein-Westfalen insgesamt 24 Programme und ist damit dem Angebot im analogen Kabelfernsehen, der in NRW am meisten verbreiteten Form des Fernsehempfangs, vergleichbar [55].
Vor allem umfasst DVB-T gemessen an Zuschaueranteil und Werbeeinnahmen alle bedeutenden Fernsehprogramme [56].
(56) Für das Land Berlin-Brandenburg, in dem die Umstellung zwischen November 2002 und August 2003 erfolgte, liegen empirische Daten über die Austauschbarkeit verschiedener Übertragungsplattformen und insbesondere über den Wettbewerbseffekt der DVB-T-Einführung auf Kabelbetreiber vor [57].
Die während und nach der Umstellung in Berlin-Brandenburg erfassten Daten zeigen, dass die terrestrische Übertragung seit der Umstellung an Bedeutung gewonnen hat und das Kabel in gewissem Umfang durch die terrestrische Übertragung ersetzt worden ist, wenngleich die Substitution anfänglich, d. h. während der Umstellung, stärker in die entgegengesetzte Richtung verlief [58].
Im Jahr 2005 ist der Anteil der Haushalte in Berlin-Brandenburg, die nunmehr DVB-T empfangen, von 2,8 % auf 7,4 % angestiegen [59].
In NRW gibt es Hinweise auf einen ähnlichen Trend (siehe Schaubild 1).
Gründe dafür, warum sich die Zuschauer für DVB-T statt Kabel entschieden haben, liegen einer Umfrage nach vor allem darin, dass der DVB-T-Empfang kostenlos ist, während für den Kabelempfang eine monatliche Gebühr zu entrichten ist [60].
(57) In Hinblick auf künftige DVB-T-Anwendungen dürfte die Wettbewerbsverzerrung weit über die derzeitige Marktstruktur hinausgehen und neben dem frei empfangbaren Fernsehen auch neu entstehende Märkte betreffen.
DVB-T kann Pay-TV-Dienste anbieten, wie dies die Entwicklungen in anderen Mitgliedstaaten zeigen [61].
Ist das DVB-T-Netz einmal eingerichtet, können Rundfunkübertragungen mit anderen Telekommunikationsdiensten kombiniert werden.
3.1.4.
Auswirkungen auf den Handel
(58) Nach Auffassung der Kommission könnte die Maßnahme den Handel zwischen den Mitgliedstaaten beinträchtigen.
Private Rundfunkanbieter wie ProSiebenSat.1 agieren international auf den Märkten für Fernsehwerbung und Filmrechte, wo sie mit anderen Rundfunkanbietern und Telekommunikationsgesellschaften im Wettbewerb stehen.
Netzbetreiber wie T-Systems, das Tochterunternehmen der Deutschen Telekom, konkurrieren mit Kabelbetreibern und Medienkonzernen wie UPC (Liberty Media) sowie mit Satellitenbetreibern wie SES Astra, NSAB und Eutelsat, die Infrastrukturdienste für Rundfunksender anbieten.
Gleichzeitig konkurrieren in verschiedenen Mitgliedstaaten Kabel- und Satellitenbetreiber um die Endverbraucher.
3.1.5.
Vorläufige Schlussfolgerung zum Beihilfecharakter der Maßnahme
(59) Aus den vorgenannten Gründen ist die Kommission der vorläufigen Auffassung, dass der von der LfM gewährte Zuschuss eine staatliche Beihilfe im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 darstellt.
Die privaten Rundfunkanbieter scheinen die unmittelbar Begünstigten zu sein.
T-Systems, der Betreiber der von den privaten Rundfunkanbietern genutzten Multiplexe, scheint mittelbar durch die Maßnahme begünstigt worden zu sein.
Zum gegenwärtigen Zeitpunkt ist jedoch nicht klar, ob tatsächlich staatliche Mittel im Sinne des Artikels 87 Absatz 1 auf T-Systems übertragen wurden.
3.2.
Würdigung der Vereinbarkeit
(60) Die deutschen Behörden haben die Vereinbarkeit der Maßnahme mit dem Gemeinsamen Markt gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstaben c und d sowie Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag geltend gemacht.
3.2.1.
Artikel 87 Absatz 3 EG-Vertrag
(61) Die deutschen Behörden machen geltend, dass die Maßnahme zur Entwicklung des Rundfunksektors beitrage, da DVB-T die Medienvielfalt gewährleiste und für eine ausgewogene Rundfunklandschaft (einschließlich regionaler und lokaler Fernsehprogramme) sorge.
Kabel und Satellit würden sich nicht in derselben Weise für die Übertragung lokaler und regionaler Programme eignen wie die Terrestrik, da terrestrische Übertragungen besser auf die relevanten Zielgruppen ausgerichtet werden könnten und zudem benötigt würden, um lokale und regionale Programme in die jeweiligen Kabelnetze einzuspeisen.
Darüber hinaus erklären die deutschen Behörden, dass mit der Satelliten- und Kabelübertragung keine flächendeckende Versorgung aller Haushalte gewährleistet werden könne.
(62) Als zweites Argument bringen die deutschen Behörden vor, dass die Maßnahme zur Entwicklung des Rundfunksektors beitrage, weil DVB-T die Entwicklung neuer Dienste wie interaktive Fernsehdienste oder den mobilen und portablen Empfang voranbringe.
(63) Drittens machen die deutschen Behörden geltend, die Maßnahme fördere den Wettbewerb zwischen den verschiedenen digitalen Übertragungswegen.
(64) Die Kommission bezweifelt, dass die von den deutschen Behörden vorgebrachten Argumente ausreichen, um die angebliche Beihilfe im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c zu rechtfertigen.
Selbst wenn durch das DVB-T-Netz die Übertragungskapazitäten erhöht werden, schneidet es im Vergleich zu der Anzahl der Programme, die über Kabel oder Satellit verfügbar sind, schlechter ab.
Selbst im analogen Modus bieten die anderen beiden Übertragungswege mehr Programme an als das DVB-T.
Das Argument der Programmvielfalt ist deshalb keine ausreichende Begründung für eine Beihilfe, die DVB-T gegenüber anderen Plattformen begünstigt, die eine noch größere Vielfalt anbieten.
Ferner sind etablierte Rundfunkanbieter bei der Zuteilung der DVB-T-Programmplätze vorrangig behandelt worden, während die Zahl neuer Anbieter äußerst gering ist.
(65) Darüber hinaus ist die Kommission nicht davon überzeugt, dass sich die terrestrische Verbreitungsweise besser als die Kabel- oder Satellitenverbreitung dazu eignet, Meinungsvielfalt zu fördern und lokale und regionale Programme auszustrahlen, und in diesem Zusammenhang die in Rede stehende Maßnahme das richtige Mittel zur Korrektur eines Marktversagens darstellt.
Über die beiden anderen Übertragungswege werden ebenfalls lokale und regionale Programme verbreitet.
In NRW gibt es in verschiedenen Regionen lokale Fernsehprogramme, die über Kabel ausgestrahlt werden, während über DVB-T kein einziges lokales Fernsehprogramm ausgestrahlt wird.
Die deutschen Behörden haben bislang keine Angaben zum Anteil der Haushalte vorgelegt, die nicht über Kabel- oder Satellitenempfang verfügen,, was erforderlich wäre, um ihr Argument der flächendeckenden Versorgung zu untermauern.
Stattdessen haben die Behörden eingeräumt, dass aus technischer Sicht nahezu jeder Haushalt Fernsehen über Satellit empfangen kann [62].
Da die in Rede stehende Maßnahme auf städtische Regionen begrenzt ist, müsste auch der Empfang über Kabel generell verfügbar sein.
(66) Die Kommission bezweifelt außerdem, dass die Maßnahme der Innovationsförderung dient, indem neue Dienste wie interaktive Fernsehdienste oder der mobile und portable Empfang über DVB-T angeboten werden.
Interaktive Dienste benötigen einen inhaltetauglichen Rückkanal.
Vergleichbar der Satellitenplattform bietet DVB-T jedoch keinen Rückkanal, sondern lediglich einen Kanal, auf dem das Signal zum Endnutzer übertragen wird [63].
Demnach ist Interaktivität kein intrinsisches Merkmal von DVB-T [64].
(67) Für die sonstigen Dienste ist festzuhalten, dass in NRW weder die Zuteilung der Kapazitäten noch die öffentlichen Finanzhilfen gezielt auf innovative Medien- oder Telekommunikationsdienste ausgerichtet sind.
Was die Kapazität angeht, so ist nicht klar, welche Frequenzen für neue Mediendienste bereitgestellt wurden.
Ferner wird lediglich die Übertragung von Fernsehprogrammen mit öffentlichen Mitteln bezuschusst.
(68) Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die Stärkung des Wettbewerbs zwischen den verschiedenen Übertragungswegen als Rechtfertigung für die Maßnahme akzeptiert werden kann.
Die deutschen Behörden haben nicht überzeugend dargelegt, dass die Rundfunkübertragung in NRW durch strukturelle Wettbewerbsprobleme beeinträchtigt wird oder dass DVB-T zur Beseitigung bestimmter Marktstarrheiten beitragen könnte.
Auch ohne terrestrische Übertragung bieten Kabel und Satellit bereits eine große Bandbreite frei empfangbarer Fernsehprogramme, und sie sind generell verfügbar.
Zudem gibt es Wettbewerb zwischen verschiedenen Kabelbetreibern um den Anschluss von Haushalten.
Zusätzlicher Wettbewerb entsteht durch Fernsehen über Breitband (z. B. DSL), das im Begriff ist, sich als weitere Plattform für die Rundfunkübertragung zu etablieren.
(69) Unter diesen Umständen, die es offensichtlich mehreren Plattformen erlauben, gleichzeitig am Markt zu bestehen, erscheint die Verwendung von Beihilfen zur Steuerung des Marktes in eine bestimmte Richtung nicht erforderlich und könnte die Entwicklung von Alternativen wie DSL eher hemmen.
Wie in der Mitteilung der Kommission über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk dargelegt, "sollte prinzipiell jedes Netz aus eigener Kraft am Wettbewerb teilnehmen" [65].
Damit soll gewährleistet werden, dass selektive Beihilfen nicht bereits getätigte und künftige Investitionen in andere Netze gefährden.
(70) Außerdem sieht die Kommission keine Anzeichen dafür, dass die angemeldete Maßnahme angemessen oder erforderlich wäre, um irgendeiner anderen Form von Marktversagen zu begegnen, das den Umstieg auf digitales Fernsehen erschweren könnte [66].
Die Notwendigkeit der Maßnahme ist vielmehr fraglich, da die privaten Rundfunkanbieter es als lohnenswert angesehen haben, an DVB-T teilzunehmen, und seit über zwei Jahren ohne verbindliche Zusage einer finanziellen Förderung ihre Programme auf diesem Wege ausstrahlen.
Ferner haben die privaten Rundfunkanbieter RTL und ProSiebenSat.1 im Jahr 2003 eine Vereinbarung mit der LfM über die Einzelheiten der Einführung von DVB-T in NRW unterzeichnet, d. h. bereits mehrere Monate vor Beginn der Umstellung, ohne dass es eine Zusage für einen Zuschuss gab [67].
Die privaten Rundfunkanbieter haben überdies an der Ausschreibung für die DVB-T-Lizenzen teilgenommen, obwohl die Ausschreibung keinen Hinweis auf eine eventuelle Förderung enthielt [68].
Darüber hinaus wurde die DVB-T Förderrichtlinie von der LfM erst am 19. November 2004 verabschiedet, d. h., über sechs Monate nach der Einführung von DVB-T in NRW.
3.2.2.
Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe d EG-Vertrag
(71) Nach Auffassung der deutschen Behörden ist die Errichtung eines pluralistischen Rundfunksystems Teil der Kulturhoheit der Mitgliedstaaten, der die Gemeinschaft gemäß Artikel 151 Absatz 4 EG-Vertrag in Beihilfeverfahren Rechnung tragen muss.
(72) Die Kommission stimmt darüber ein, dass, wie in Artikel 151 Absatz 4 EG-Vertrag niedergelegt, die Gemeinschaft bei ihrer Tätigkeit kulturellen Aspekten und insbesondere der Förderung kultureller Vielfalt, Rechnung tragen soll.
Nach Ansicht der Kommission ist diese "kulturelle" Ausnahmebestimmung, dargelegt in Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe d EG-Vertrag, jedoch wie jede Ausnahme eng auszulegen und betrifft Fälle, in denen das Kulturgut eindeutig identifiziert oder identifizierbar ist [69].
Im vorliegenden Fall soll die Förderung die Übertragung von Rundfunksignalen fördern und steht in keinerlei Zusammenhang mit einem bestimmten Kulturinhalt, der andernfalls nicht ausgestrahlt würde.
3.2.3.
Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag
(73) Den deutschen Behörden zufolge kann die Übertragung von Rundfunksignalen über DVB-T als eine Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse betrachtet werden.
Diese bestehe in der erfolgreichen Umstellung von der analogen zur digitalen Übertragung, die wiederum technische Innovationen wie den mobilen und portablen Empfang fördere, den Wettbewerb zwischen den verschiedenen Übertragungswegen erhalte und zur Sicherung einer ausgewogenen Rundfunkstruktur beitrage.
(74) Durch die Zuweisung der Übertragungskapazitäten seien die privaten Anbieter mit der Erbringung dieser Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse betraut worden.
Ohne eine finanzielle Förderung wären die privaten Anbieter nicht bereit gewesen, am Aufbau von DVB-T mitzuwirken, was den Erfolg von DVB-T gefährdet hätte, an dem die deutschen Behörden ein öffentliches Interesse haben.
(75) Nach Auffassung der Kommission müssen Dienstleistungen von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse von den Behörden eindeutig definiert und ausdrücklich einem bestimmten Unternehmen übertragen werden.
Im vorliegenden Fall scheinen die deutschen Behörden das Argument des allgemeinen wirtschaftlichen Interesses ad hoc formuliert zu haben.
Außerdem wird der angebliche Ausgleich für eine Dienstleistung im öffentlichen Interesse an private Rundfunkanbieter gezahlt, die im Gegensatz zu den öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten keinen öffentlichen Auftrag haben.
Die Finanzierung der Übertragungskosten scheint den privaten Anbietern stattdessen einen Vorteil bei ihrer regulären kommerziellen Tätigkeit zu verschaffen.
(76) Was das zur Begründung der finanziellen Förderung durch die LfM vorgebrachte Argument des allgemeinen wirtschaftlichen Interesses anbetrifft (d. h. Förderung technischer Innovationen, Aufrechterhaltung des Wettbewerbs zwischen den verschiedenen Übertragungswegen und Förderung einer ausgewogenen Rundfunkstruktur einschließlich lokaler und regionaler Programme), so hat die Kommission bereits in der Würdigung der Maßnahme in Verbindung mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c ihre Bedenken zum Ausdruck gebracht.
Ganz allgemein fragt sich die Kommission, ob die in Rede stehende Maßnahme, die reguläre gewerbliche Aktivitäten privater Unternehmen fördert, als Dienstleistung von allgemeinem wirtschaftlichen Interesse gelten kann, insbesondere wenn es parallel dazu öffentlich-rechtliche Rundfunkanstalten gibt, deren ausdrücklicher öffentlicher Auftrag in der Sicherung der Meinungsvielfalt und der Bereitstellung lokaler und regionaler Programmangebote besteht.
4. SCHLUSSFOLGERUNG
Aus diesen Gründen fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.
Die Kommission ersucht um zusätzliche Auskünfte zu folgenden Fragen:
1) Bitte übermitteln Sie die Vereinbarungen der LfM, der verschiedenen Rundfunkanbieter und/oder anderer Akteure hinsichtlich der Einführung von DVB-T (siehe insbesondere Randnummer 9).
2) Hat die Bundesnetzagentur den relevanten Markt/die relevanten Märkte für die Rundfunkübertragungsdienste definiert und eventuell für einen Betreiber eine beträchtliche Marktmacht festgestellt?
3) Bitte übermitteln Sie für die Jahre 2003, 2004 und 2005 eine Aufstellung der Kosten von T-Systems für die Verbreitung der einzelnen Fernsehprogramme im analogen terrestrischen Netz und im derzeitigen DVB-T-Netz.
4) Bitte übermitteln Sie die Lizenzen und/oder Vereinbarungen der LfM für die Nutzung des DVB-T-Netzes durch private Rundfunkanbieter.
5) Bitte übermitteln Sie vollständige Angaben zu den Vereinbarungen zwischen T-Systems und den Rundfunkanbietern der ARD-Gruppe (insbesondere WDR), mit denen T-Systems teilweise oder ausschließlich mit dem technischen Betrieb der dieser Gruppe zugeteilten Multiplexe beauftragt wurde.
Waren T-Systems oder deren Vorgänger bereits mit dem Betrieb des analogen terrestrischen Netzes des WDR betraut?
6) Bitte übermitteln Sie die einschlägigen Unterlagen (Vereinbarungen, Lizenzen), aus denen die Bedingungen hervorgehen, unter denen T-Systems die von den privaten Rundfunkanbietern genutzten Multiplexe betreibt.
Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.
Die Kommission erinnert die Bundesrepublik Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.
Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie alle betroffenen Dritten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird.
Außerdem wird sie die betroffenen Dritten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen.
Alle Betroffenen werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben."
[1] ABl.
C 216 vom 28. August 2004, S. 5.
[2] Entscheidung K(2005)3903 der Kommission vom 9. November 2005 über die staatliche Beihilfe, die die Bundesrepublik Deutschland zugunsten der Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg gewährt hat, siehe Amtsblatt L 200 vom 22. Juli 2006.
[3] Mit Schreiben vom 2. Dezember 2005, 9. Dezember 2005 und 12. Dezember 2005.
[4] DVB-T bedeutet Digital-Video-Broadcasting über ein terrestrisches Netz.
[5] "eEurope 2005: Eine Informationsgesellschaft für alle" (KOM(2002)263 endg.); "Mitteilung der Kommission über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk (digitaler Übergang und Analogabschaltung)" (KOM(2003)541 endg.) und "Mitteilung der Kommission über die Beschleunigung des Übergangs vom analogen zum digitalen Rundfunk" (KOM(2005)204 endg.).
[6] Die Arbeitsgemeinschaft Fernsehforschung (AGF) ist ein Zusammenschluss der größten deutschen Rundfunkanbieter zur Messung des Fernsehzuschauerverhaltens.
Im Gegensatz zum Satellitenempfang, der in rund 30 % der deutschen Fernsehhaushalte digital übertragen wird, ist der Kabelempfang vorwiegend analog.
Nur 10 % der Kabelhaushalte empfangen digitale Rundfunksignale.
[7] SES/ASTRA ist der größte Satellitenbetreiber in Deutschland und veröffentlicht jedes Jahr den German Satellite Monitor über die Bedeutung der verschiedenen Fernsehübertragungswege.
In Schaubild 1 sind die jeweils zum Jahresende datierten Angaben der ASTRA/Infratest-Erhebungen, z.B. Ende 2005, auf den 1. Januar des folgenden Jahres bezogen, z.B. 1.1.2006, um sie mit den Angaben von AGF/GfK vergleichbar zu machen, die jeweils zu Jahresbeginn erhoben werden.
[8] Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen ("LMG NRW") in der Fassung vom 2. Juli 2002.
Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 30. Juli 2002, Nr. 20, S. 334.
[9] Damals hieß die LfM noch Landesanstalt für Rundfunk Nordrhein-Westfalen.
[10] Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 9.
[11] ARD steht für Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland, ZDF für Zweites Deutsches Fernsehen und WDR für Westdeutscher Rundfunk.
[12] Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 23. März 2004, S. 10.
[13] Ein Multiplex entspricht einem Frequenzblock für die Rundfunkübertragung und beinhaltet in NRW vier Programme.
[14] Einer Pressemitteilung des Projektbüros DVB-T Nordrhein-Westfalen vom 24. November 2004 zufolge können 14 der insgesamt 18 Mio. Einwohner Nordrhein-Westfalens seit dem 8. November 2004 DVB-T-Übertragungen empfangen.
[15] In einem Teil des Ballungsraums Düsseldorf/Ruhrgebiet (Oberbergischer Kreis) erfolgte die digitale Umstellung allerdings ohne die privaten Rundfunkanbieter.
[16] Staatsvertrag über den Rundfunk im vereinten Deutschland vom 31. August 1991 (Rundfunkstaatsvertrag - RStV) in der Fassung vom 1. Juli 2002, Bayerisches Gesetz- und Verordnungsblatt, S. 162.
[17] Erstmalige Zuweisung von Übertragungskapazitäten für die landesweite digitale terrestrische Verbreitung bzw. Weiterleitung von Fernsehprogrammen und Mediendiensten im DVB-T Standard in Nordrhein-Westfalen, Bekanntmachung der LfM vom 4. Dezember 2003, veröffentlicht im Landesministerialblatt vom 30. Dezember 2003.
[18] Grundlage der Maßgabe, dass bei der Vergabe von Lizenzen für die digitale terrestrische Übertragung im Fernsehen Fernsehveranstalter mit denjenigen Programmen vorrangig zu berücksichtigen sind, die in dem jeweils betroffenen Verbreitungsgebiet analog verbreitet werden, ist in Artikel 52a Absatz 1 des Rundfunkstaatsvertrags und in § 28 Absatz 1 des LMG NRW enthalten.
[19] Siehe Randnummer 0.
[20] Terra Nova ist der Nachfolgesender von Onyx-TV, dem die ursprüngliche Lizenz erteilt wurde.
Am 15. September 2004 ersetzte die französische Groupe AB ihren Musiksender Onyx durch den Dokumentarsender Terra Nova.
[21] Amtsblatt RegTP Nr. 3/2004, Vfg Nr. 3/2004, S. 82.
[22] Amtsblatt RegTP Nr. 23/2002, Vfg Nr. 36/2002, S. 1695.
[23] 45 % des auf NRW entfallenden Rundfunkgebührenanteils wird an die Filmstiftung NRW überwiesen.
[24] Siehe Randnummer (10).
[25] In der Anmeldung hat Deutschland berechnet, dass die Übertragungskosten pro Programm für einen Zeitraum von fünf Jahren insgesamt 2,7 Mio. EUR betragen; diese Summe steht jedoch im Widerspruch zu allen anderen übermittelten Informationen.
[26] Rs.
T-358/94, Air France/Kommission, Slg.
1996 II-2109 und Rs.
C-482/99, France/Kommission, Stardust Marine Slg.
2002 I-4397.
[27] LMG NRW, insbesondere § 87 und § 88.
[28] LMG NRW, § 117.
[29] LMG NRW, § 113 und § 114.
[30] Siehe Randnummer 17.
[31] LMG NRW, § 27 Absatz 1.
[32] Rs.
C-482/99 Frankreich/Kommission, Stardust Marine Slg.
2002 I-4397, Randnummer 23 und darin genannte Verweise.
[33] Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 8.
[34] Siehe Randnummer 9.
[35] Die analoge terrestrische Lizenz für VOX scheint 2002 verlängert worden zu sein.
[36] Siehe Randnummer 10.
[37] Obwohl dem WDR ein Teil des DVB-T-Netzes (zwei Multiplexe) zugeteilt wurde, kann er nicht als Begünstigter angesehen werden, da diese Multiplexe ausschließlich von öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten genutzt werden, die keine Zuschüsse von der LfM erhalten.
[38] Media Perspektiven, Basisdaten: Daten zur Mediensituation in Deutschland 2004, S. 11 und S. 18; AGF/GfK Fernsehforschung und I-Punkt Deutschland auf der Grundlage von Nielsen Media Research.
[39] Urteil vom 24. Juli 2004 in der Rs.
C-280/00 Altmark Trans GmbH, Slg.
2003 I-7747, Randnummern 88-94.
[40] Siehe Randnummern 8 und 28.
[41] Siehe Randnummer 14.
[42] Siehe Randnummern 13 bis 15.
[43] Bei den drei Sendern handelt es sich um RTL, VOX und Sat.1 (siehe Tabelle 1).
[44] Siehe Randnummer 14.
[45] Bei einem völlig transparenten und offenen Ausschreibungsverfahren wäre von den bietenden Rundfunkanbietern zu erwarten, dass sie einen zuschussbedingten Vorteil ganz oder teilweise in höhere oder qualitativ bessere Lizenzgebote umsetzen.
[46] Siehe Randnummer 16.
[47] Im Schreiben der deutschen Behörden vom 25. April 2005 heißt es auf Seite 13: "Die Förderung der Landesmedienanstalt ist völlig unabhängig von den potentiellen und dem tatsächlichen Netzbetreiber festgelegt worden und spielte für das telekommunikationsrechtliche Ausschreibungsverfahren der RegTP keine Rolle."
[48] Der Kommission ist nicht bekannt, wann die RegTP über die Frequenzzuteilung entschieden hat.
[49] Siehe Randnummer 16.
[50] Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 3.
[51] Entscheidung der Kommission vom 4. September 2001 (Sache Nr. COMP/M.2558 - Havas/Tempus; ABl.
C 319 vom 14. November 2001, Randnummer 9 und darin genannte Verweise).
[52] Für einen Überblick über neuere Fälle siehe Entscheidung der Kommission im Fall Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, insbesondere die Randnummern 32-50).
[53] Siehe TPS I (IV/36.237 vom 3. März 1999, Randnummer 30), British Interactive Broadcasting/Open (IV/36.539 vom 15. September 1999, ABl. L 312, Randnummer 26) und Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, Randnummer 50).
[54] Ein "Lock-in-Effekt" liegt vor, wenn Haushalte nicht bereit sind, in einen anderen Übertragungsmodus zu investieren, so dass ein Wechsel zwischen verschiedenen Plattformen unwahrscheinlich ist; siehe Entscheidung der Kommission im Fall MSG Media Service (ABl.
L 364 vom 31. Dezember 1994, Randnummer 42).
[55] Siehe Randnummer 7 und Fußnote 6 .
[56] Auf die 24 Programme, die das DVB-T in NRW anbietet, entfielen 2004 über 80 % der Zuschauer und mehr als 90 % der Einnahmen aus der Fernsehwerbung in Deutschland; (siehe Fußnote 38).
[57] Vgl. den oben genannten Fall C25/04 Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg.
[58] Kurzfristig konnten die Kabelbetreiber Zuschauer, die am analogen Empfang über Kabel festhalten wollten, abwerben; dies war jedoch nur ein einmaliger Effekt, der sich nach der digitalen Umstellung nicht fortsetzte.
Mittelfristig haben die Kabelbetreiber Kunden an die gebührenfreie DVB-T-Plattform verloren.
Quelle: Emnid-Studie vom 30.4.2003, zitiert im Mabb-Bericht "Berlin goes digital", und "DVB-T-Region Berlin/Potsdam: Terrestrik wächst weiter", in: Media Perspektiven 7/2004, S. 296.
[59] Quelle: ASTRA (2006): Reichweiten in Deutschland: Marktdaten Jahresende 2005: 7,4 % (gegenüber 2,8 % im Jahr 2004) ist das gewogene Mittel von Berlin mit 8,9 % (3,6 %) und Brandenburg mit 5,2 % (1,5 %).
[60] Siehe "Berlin/Potsdam: Erste DVB-T-Region Deutschland", in: Media Perspektiven 12/2003, S. 565.
[61] Insbesondere in Italien, Frankreich, Schweden und dem Vereinigten Königreich.
[62] Siehe Schreiben vom 29. April 2005, Ziffer 2: "Technisch gesehen kann nahezu jeder Haushalt in NRW Rundfunk über Satellit empfangen."
[63] Interaktivität kann lediglich durch Bereitstellung eines DVB-RCT (Return Channel Terrestrial – terrestrischer Rückkanal) mit zusätzlichen Kosten und mittels eines teureren Decoders oder durch herkömmliche Rückkanäle wie das Telefon- oder ein interaktives Fernsehkabel erreicht werden.
[64] Im Gegensatz zum digitalen Kabel, das parallel zur bloßen Übertragung für komplexe interaktive Dienstleistungen mit einem Rückkanal aufgerüstet werden kann.
[65] "Mitteilung über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk" (digitaler Übergang und Analogabschaltung) (KOM(2003) 541 endg.).
[66] Siehe insbesondere den Fall C25/04 DVB-T in Berlin-Brandenburg und die Mitteilung der Kommission KOM(2003) 541 endg.
[67] Siehe Randnummer 9.
[68] Siehe Randnummer 14.
[69] Entscheidungen der Kommission in den Sachen NN 88/98, BBC 24-stündiger werbefreier Nachrichtenkanal (ABl.
C 78 vom 18.3.2000) und NN 70/98, "Kinderkanal und Phoenix" (ABl.
C 238 vom 21. 8.1999).
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 204/06)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Námitky musí Komise obdržet do šesti měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst. 2
"POMME DU LIMOUSIN"
č.
ES: FR/PDO/005/0442/ 29.11.2004
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Institut National des Appellations d'Origine _BAR_
Adresa: _BAR_ 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris _BAR_
Tel.: _BAR_ (33-1) 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (33-1) 42 25 57 97 _BAR_
E-mail: _BAR_ info@inao.gouv.fr _BAR_
2. Skupina žadatelů:
Název: _BAR_ Syndicat de défense de la Pomme du Limousin _BAR_
Adresa: _BAR_ Le Bois Redon — F-19230 Pompadour _BAR_
Tel.: _BAR_ (33-5) 55 73 31 51 _BAR_
Fax: _BAR_ (33-5) 55 98 54 42 _BAR_
E-mail: _BAR_ pommelimousin@wanadoo.fr _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) jiné ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.6 – Ovoce čerstvé
4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Pomme du Limousin"
Popis - mírně protáhlý tvar, kalich a kalichová prohlubeň výrazné
- minimální velikost 65 mm,
- bílá a pevná dužnina, textura křehká, šťavnatá a nemoučná,
- aroma vyvážené sladko-kyselé.
Produkuje se z odrůdy "Golden delicious".
"Pomme du Limousin" má efraktometrickou hodnotu dužniny nejméně 12,5 % Brix, pevnost nejméně 5 kg/cm2 a kyselost nejméně 3,7 g/l kyseliny jablečné.
Jedná se o jablka spadající do obchodní kategorie "výběr" a 1, jak jsou definovány v nařízení (ES) č. 85/2004 ze dne 15. ledna 2004, nebo o jablka zařazená z důvodu míry rzivosti do obchodní kategorie 2.
Jablko "Pomme du Limousin" má bílo-zelené až žluté zbarvení a může být narůžovělé.
Na CHOP "Pomme du Limousin" nemají nárok produkty vyrobené z těchto jablek (šťáva, kompoty atd.).
Zeměpisná oblast :
Zeměpisná oblast, v níž jsou tato jablka produkována, tříděna a balena, se skládá ze 100 obcí v departementech Corrèze, Creuse, Dordogne a Haute-Vienne.
Úplný seznam obcí je uveden ve specifikaci.
Důkaz původu :
Každý producent je evidován prostřednictvím prohlášení o způsobilosti, které je zapsáno u INAO (francouzský státní ústav pro označení původu).
Cílem dokumentace je sledovat produkty od výsadby až po expedici plodů.
Od okamžiku sklizně jsou jablka uskladněna homogenní produkční jednotkou, jak je definována ve specifikaci, a jsou označena.
Na konci sběru zašle každý producent do ústavu INAO souhrnné prohlášení o sklizni.
Podniky skladující/balící jablka s označením CHOP "Pomme du Limousin" musejí aktualizovat záznamy, podle kterých lze určit původ a místo určení jablek a množství skladovaných/balených jablek a jablek uvedených do oběhu.
Jablka s označením CHOP "Pomme du Limousin" se označují během balení samostatnou nálepkou na každém kusu.
U jablek s označením CHOP "Pomme du Limousin" se namátkově provádějí analytické zkoušky a organoleptické kontroly, které ověřují, že jablka skutečně splňují charakteristiky popsané v bodě 4.2.
Způsob produkce Typ odrůdy:
Jablka pocházejí z odrůdy "Golden delicious" nebo z mutantů povolených jako CHOP (standardní charakteristiky a blízké typu "Golden delicious").
Odnože i štěpy musejí být certifikovány.
Pěstitelské techniky:
Výnosnost činí maximálně 58 tun na hektar.
Přesažení této výnosnosti vede ke ztrátě způsobilosti k získání označení CHOP na celou produkci dané homogenní produkční jednotky.
Hustota
Jabloně musejí mít hustotu výsadby mezi 1000 a 3000 stromy na hektar.
Výskyt opylovačů je povolen, ale plody těchto stromů nejsou způsobilé k získání označení CHOP.
Prořezávání:
Jabloně se prořezávají alespoň jednou za dva roky od třetího listu podle osy.
Prořezávání se provádí na jednu stranu kvůli prosvětlení větví nesoucích ovoce a na druhou stranu na odstranění větví nesoucích ovoce, které jsou však pod větvemi a/nebo jsou špatně osvětlené.
Zavlažování:
Povolené je pouze bodové zavlažování a mikrozavlažování, je třeba mít možnost sledovat množství přiváděné vody.
Hnojivá závlaha je zakázána.
Zavlažování je zakázáno po 31. srpnu a nejpozději 15 dní před sklizní.
Rostlinolékařská ošetření:
Chemické ošetření pozemků před výsadbou je zakázáno.
Producenti si vedou aktuální pěstební záznamy, ve kterých jsou zaznamenána všechna pěstební opatření provedená v každé homogenní produkční jednotce.
Sběr:
Datum začátku sběru se stanoví vyhláškou prefektury na základě návrhu útvarů ústavu INAO.
Sběr jablek probíhá ručně.
Sklizené plody nemohou v žádném případě procházet rostlinolékařským ošetřením.
Skladování jablek:
Po sklizni se jablka povinně uchovávají v chladu, aby se zachovaly jejich charakteristiky související s pevností, texturou a se šťavnatostí.
Od 15. prosince se musejí zabalená jablka skladovat ve skladovacích prostorách s kontrolovanou atmosférou.
Tyto prostory musejí být hermeticky uzavřené a vybavené přístroji na zaznamenávání a kontrolování teploty, oxidu uhličitého a kyslíku.
Způsob balení:
Balení jablek se provádí v zeměpisné oblasti definované v bodě 4.3 do zvláštních obalů, které uchovávají charakteristiky a kvalitu plodů.
Balení více než 20 kg najednou jakož i balení do plastových nebo papírových sáčků je proto zakázáno.
Po stanoveném datu, které se v závislosti na zbarvení jablek pohybuje mezi 1. červnem a 1. srpnem, nemohou být jablka dána do oběhu pod označením CHOP "Pomme du Limousin".
Souvislosti :
Oblast produkce "Pomme du Limousin" se nachází na náhorních plošinách Haut-Limousin, jež představují první výběžky pohoří Massif Central mezi oblastmi Auvergne a Bassin Aquitain.
Tato geografická a geologická jednotka se rozkládá na části správních území Limousin a Aquitaine, v departementech Corrèze, Creuse, Dordogne a Haute-Vienne.
Půda na krystalickém podloží je kyprá a zároveň hluboká a je schopná dobře zadržovat vodu.
Podnebí je vlhké oceánské s vydatnými, ale ne přílišnými srážkami, bez extrémních výkyvů teplot.
Průměrná teplota vyšší než 9 °C je fyziologickou hranicí pro pěstování jablek a je možné vidět přímý vztah mezi rozsahem teplot během dne a noci, který je rozhodující během září a října.
Díky střídání chladných nocí a teplých a slunečných dní se snáze vytváří aroma a narůžovělé zbarvení slupky způsobené anthokyany.
K těmto faktorům se ještě přidává faktor nadmořské výšky. Jabloním totiž nejvíce vyhovuje výška mezi 300 a 500 metry.
Existuje konkrétní vztah mezi chuťovou kvalitou jablka a nadmořskou výškou. Ta zmírňuje vysoké teploty, které často mohou být důvodem toho, že se v menší míře vytváří aroma a pigmenty anthokyanů.
"Golden delicious" má ve vyšších nadmořských výškách protáhlý tvar a je pro něj typická výraznější pevnost a zvýšený obsah cukru.
Kvůli rostoucímu úspěchu "Pomme du Limousin" také při vývozu se celé odvětví spojilo, aby prostřednictvím různých aktivit upozornilo na jedinečnost tohoto produktu. Mezi tyto aktivity patří vytvoření stezky "Route de la Pomme du Limousin", organizování turistických, kulturních a sportovních akcí týkajících se CHOP a činnost řemeslníků a restauratérů, kteří ve speciálních pokrmech zvýrazňují zvláštní chuťové charakteristiky těchto jablek.
Název: _BAR_ Institut National des Appellations d'Origine _BAR_
Adresa: _BAR_ 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris _BAR_
Tel.: _BAR_ (33-1) 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (33-1) 42 25 57 97 _BAR_
E-mail: _BAR_ info@inao.gouv.fr _BAR_
Kontrolní subjekt Označování - nápis "AOC", velikost písma je minimálně stejná jako u ostatních nápisů;
- název "Pomme du Limousin", velikost písma je minimálně poloviční ve srovnání s velikostí písma u nápisu "AOC".
- název "Pomme du Limousin", velikost písma je minimálně stejná jako u největších nápisů na nálepce;
- nápis "AOC" nebo "appellation d'origine contrôlée" (chráněné označení původu).
Pokud se na štítku uvede kromě adresy i název balírny nebo značky, opakuje se název označení mezi slovy "appellation" a "contrôlée".
Kromě štítku musejí mít všechny průvodní dokumenty a faktury nést název chráněného označení původu "Pomme du Limousin" a nápis "appellation d'origine contrôlée" (chráněné označení původu) nebo "AOC".
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 204/07)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst. 2
"ŽATECKÝ CHMEL"
č. ES: CZ/PDO/005/0402/ 19.10.2004
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Úřad průmyslového vlastnictví _BAR_
Adresa: _BAR_ Antonína Čermáka 2a, CZ-160 68 Praha 6 _BAR_
Tel.: _BAR_ (420) 220 383 111 _BAR_
Fax: _BAR_ (420) 224 324 718 _BAR_
E-mail: _BAR_ posta@upv.cz _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Svaz pěstitelů chmele České republiky _BAR_
Adresa: _BAR_ Mostecká 2580, CZ-438 19 Žatec _BAR_
Tel.: _BAR_ (420) 415 733 401 _BAR_
Fax: _BAR_ (420) 415 726 052 _BAR_
E-mail: _BAR_ svaz@czhops.cz _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída č. 1.8 – chmel
4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Žatecký chmel"
Popis : Specifickou vlastností Žateckého chmele je vzhled hlávky (středně až dlouze vejčitá, hmotnost 100 hlávek 13 – 17 gramů, vřeténko jemné, pravidelné, 12 – 16 mm dlouhé), jemné chmelové aroma a zlatá barva lupulinu.
Charakteristická pro Žatecký chmel je červená barva révy, jemné vřeténko, nízký obsah myrcenu a vyrovnaný obsah alfa a beta kyselin.
Skladba chmelových pryskyřic je charakteristická poměrně nízkým obsahem alfa hořkých kyselin v rozmezí 2,5 – 5,5 %.
Obsah beta hořkých kyselin je vyšší než obsah alfa hořkých kyselin, takže jejich vzájemný poměr se nejčastěji nalézá v rozmezí 0,60 – 0,80.
Obsah myrcenu je v rozmezí 25 – 40 %.
Dalším charakteristickým znakem je přítomnost velkého množství beta-farnesenu (mezi 14 – 20 %), který je u jiných chmelů obsažen jen v minimálním množství.
Celkový charakter vůně Žateckého chmele je dán vzájemným poměrem všech jednotlivých složek chmelových silic.
Žatecký chmel je poloraný.
Na trh se dodává lisovaný nebo granulovaný.
Zeměpisná oblast : Žatecký chmel je pěstován v tzv. Žatecké chmelařské oblasti.
Jedná se o katastrální území v okresech Louny, Rakovník, Chomutov, Kladno, Plzeň-sever, Rokycany.
Bližší určení je ve specifikaci.
Důkaz původu :
Chmel v ČR podléhá certifikaci, ta je upravena jak zákonem č.97/1996 Sb., o ochraně chmele, tak nařízeními EU, Nařízení Rady 1952/2005, Nařízení Komise 1784/77 a Nařízení Komise 890/78.
Institucí pověřenou prováděním certifikace chmele v ČR je ÚKZÚZ (Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský dále jen ústav).
Dokladovatelnost původu je zaručena postupem, který je upraven zákonem.
Producent vyprodukovaný chmel zváží, náležitě označí, zaplombuje a vystaví prohlášení o počtu a váze označených obalů s chmelem podle katastrálních území a odrůd chmele.
Ústav provádí ověřování předem označeného chmele a chmelových produktů s vystavením ověřovací listiny a zajišťuje provádění kontroly nad dodržováním povinností stanovených zákonem o ochraně chmele a předpisy Evropských společenství.
Ústav vede také evidenci chmelnic a evidenci pěstitelů chmele.
Státní zemědělská a potravinářská inspekce provádí kontroly specifikací a vydává rozhodnutí v součinnosti s ÚKZÚZ.
Způsob produkce :
Žatecký chmel je pěstován v chmelových konstrukcích v Žatecké chmelařské oblasti.
Jarní práce začínají v dubnu řezem a drátkováním, následuje zavádění, kultivace a chemická ochrana.
V průběhu vegetace se provádí několik postřiků proti živočišným škůdcům a chorobám.
Sklizeň chmele probíhá v druhé půlce srpna a začátkem září.
Chmel je zpracován do formy lisovaného nebo granulovaného chmele.
Chmelové konstrukce jsou postavené z dřevěných (a v některých případech betonových) sloupů.
Dále je použit drát nebo u nových konstrukcí ocelové lano.
Konstrukce je cca. 7 m vysoká (optimální výška pro chmel pěstovaný v této oblasti).
Na 1 ha chmelnice je vysázeno 2500 – 3500 chmelových rostlin v závislosti na použitém sponu (dán agrotechnikou, růstovými vlastnostmi rostliny a optimalizací struktury porostu).
Chmel je rostlina trvalá, která zůstává na jednom stanovišti až 20 let.
Pro produkci se na chmelnici pěstují pouze samičí rostliny.
Přítomnost samčích rostlin je nežádoucí z hlediska ovlivnění kvality chmele.
Žatecký chmel se ve své tradiční oblasti pěstuje již přes tisíc let.
Jako Žatecký chmel se mohou označovat pouze tyto klony: Lučan (registrace 1941), Blato (1952), Osvaldův klon 31 (1952), Osvaldův klon 72 (1952), Osvaldův klon 114 (1952), Siřem (1969), Zlatan (1976), Podlešák (1989) a Blšanka (1993).
Souvislosti : Základem jedinečnosti Žateckého chmele (viz 4.2) jsou specifické přírodní podmínky v Žatecké chmelařské oblasti.
Tato oblast je od severozápadu chráněna Krušnými horami, Doupovskými vrchy a Českým středohořím, které vytvářejí tzv. dešťový stín.
Proto zde průměrný roční úhrn srážek představuje pouze okolo 450 mm.
Rozložení srážek je však pro vývoj chmele příznivé (za vegetační období jsou průměrné srážky kolem 260 mm).
Průměrná roční teplota je 8 – 9 °C (v průběhu vegetace pak 14 – 16 °C).
Spolu s klimatickými podmínkami má na kvalitu chmele vliv i půda této oblasti.
Jedná se zejména o permské červenky, ale i o lehčí opukové půdy.
Na růst a vývoj chmele působí také poloha chmelnic, která je určována zejména nadmořskou výškou (200 – 500 m n.m.), umístěním v reliéfu terénu, jeho svažitostí a expozicí ke světovým stranám.
Jedná se zejména o široká otevřená údolí s volným prouděním vzduchu, dostatečně chráněná před prudkými západními a severními větry.
Vzhledem k těmto podmínkám by tento chmel v jiných oblastech nedosahoval takové kvality ani výkonnosti.
Prostředí ovlivňuje především obsah látek a vzrůst.
Výše uvedené podmínky (kombinace průměrných srážek, teplot, půdních profilů, nadmořské výšky, světla) jsou jedinečné pro Žateckou chmelařskou oblast.
Jiné chmelařské oblasti ve světě se budou vždy v některé ze základních podmínek odlišovat (tj. například vyššími srážkami, vyššími průměrnými teplotami, kratší průměrnou délkou dne /denního světla/ ve vegetačním období).
Název: _BAR_ Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát
Státní podpora – Polsko
Státní podpora č. C 32/2006 (ex N 179/2006) – Podpora na restrukturalizaci ve prospěch podniku Huta Cynku Miasteczko Śląskie S.A
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 207/03)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 19. července 2006 uvedeným v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Polsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brussels
Fax: (32 -2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Polsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
I. POSTUP
Přibližně šest měsíců poté, co Komise dne 13. září 2005 bez námitek schválila podporu na záchranu podniku Huta Cynku Miasteczko Śląskie S.A., oznámilo Polsko dne 17. března 2006 podporu na restrukturalizaci podniku HCM.
Komise dne 12. dubna 2006 vyzvala Polsko, aby předložilo určité chybějící informace. Tyto informace byly poskytnuty dopisem ze dne 29. května 2006 doručeným následujícího dne.
II. POPIS PŘÍJEMCE A OPATŘENÍ PODPORY
HCM je státní podnik, který byl založen roku 1966 a který působí v oblasti výroby a metalurgického zpracování neželezných kovů.
Od 1. září 2005 je podnik v konkurzním řízení.
Stále však existuje možnost uzavřít s věřiteli dohodu o narovnání, a tím zabránit likvidaci podniku.
V současnosti se vyjednávají přesné podmínky takové dohody.
Restrukturalizace je v prvé řadě založena na finanční restrukturalizaci (78 % celkových nákladů na restrukturalizaci) včetně dohody o narovnání s věřiteli podniku, která spočívá zejména ve výměně dluhu za kapitál u nejdůležitějších dlouhodobých dodavatelů podniku.
Průmyslová restrukturalizace spočívá v investici do nové technologie, což podniku umožní využívat suroviny založené na odpadech a oxidech, které jsou levnější než dosud používaná síra a které již nebudou znečišťovat životní prostředí.
Opatření státní podpory spočívá v poskytnutí úvěru na dobu pěti let ve výši 21,8 mil. PLN (5,5 mil. EUR), který udělí Průmyslová rozvojová agentura (ARP). Částka 10 mil. PLN je určena na investice do technologické restrukturalizace. Zbývajících 11,8 mil. PLN je určeno na splácení úvěru, na který byla poskytnuta záruka ve formě podpory na záchranu schválená Komisí v září 2005.
III. POSOUZENÍ
Komise rozhodla o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, jelikož má pochybnosti o tom, zda jsou splněny všechny podmínky nutné pro schválení podpory na restrukturalizaci, a zejména zda
- restrukturalizační plány povedou k obnově dlouhodobé životaschopnosti příjemce, neboť restrukturalizace spočívá především ve finanční restrukturalizaci a je založena zejména na dohodě o narovnání, která dosud nebyla podepsána.
Kromě toho ještě nebyl dostatečně vyřešen problém velké závislosti finančních výsledků podniku na kolísání směnného kurzu;
- vlastní příspěvek příjemce podpory na pokrytí restrukturalizačních nákladů je značný;
- jsou kompenzační opatření dostatečná, neboť předpokládají snížení výrobní kapacity jen o 0,7 %.
Dále má Komise v této fázi pochybnosti o tom, zda odpis veřejných pohledávek v rámci dohody o narovnání nelze chápat jako státní podporu.
ZNĚNÍ DOPISU
"Komisja pragnie poinformować Polskę, że po zbadaniu informacji przekazanych przez polskie władze w sprawie wspomnianego wyżej środka pomocy, postanowiła wszcząć procedurę przewidzianą w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
I. PROCEDURA
(1) Dnia 17 marca 2006 r. władze polskie poinformowały o pomocy na restrukturyzację Huty Cynku Miasteczko Śląskie S.A. (dalej zwanej "HCM").
Miało to miejsce około 6 miesięcy po tym, jak Komisja dnia 13 września 2005 r. podjęła decyzję, w której nie zgłosiła zastrzeżeń do pomocy na ratowanie HCM w formie poręczenia kredytu w kwocie 11,8 mln PLN [2,9 mln EUR [1]].
(2) W piśmie z dnia 12 kwietnia 2006 r. Komisja zwróciła się z prośbą do władz polskich o dodatkowe informacje.
Polskie władze przesłały stosowne informacje w piśmie z dnia 29 maja 2006 r., zarejestrowanym następnego dnia.
II. OPIS BENEFICJENTA I ŚRODKA POMOCY
Beneficjent
(3) HCM jest przedsiębiorstwem państwowym utworzonym w 1966 r. Prowadzi działalność na rynku produkcji metali szlachetnych i nieżelaznych (produkcja cynku i ołowiu).
W 2004 r. spółka posiadała 51 % udziału w polskim rynku rafinowanego cynku i 3 % udziału w rynku europejskim.
Spółka zatrudnia około 1100 pracowników i funkcjonuje w obszarze objętym pomocą na podstawie art.
87 ust.
3 lit. a) Traktatu WE.
(4) Polskie władze poinformowały, że złoża cynku i ołowiu w Polsce wyczerpią się do roku 2011, tj. do końca okresu restrukturyzacji.
Od tego momentu spółka będzie zmuszona do importu niemal wszystkich surowców.
Restrukturyzacja
(5) Dnia 1 września 2005 r. została ogłoszona przez sąd upadłość z możliwością zawarcia układu.
Szczegóły układu z wierzycielami są obecnie przedmiotem negocjacji.
(6) Zgodnie z informacjami przekazanymi przez polskie władze w momencie ogłoszenia upadłości, straty netto HCM wynosiły 15,6 mln PLN (3,8 mln EUR).
Narastające od 2002 r. straty z działalności operacyjnej doprowadziły do poważnych problemów z płynnością i zadłużenia.
W 2005 r. struktura zadłużenia była niekorzystna ze względu na wymagalność większości zobowiązań, a udział zadłużenia długoterminowego w zobowiązaniach ogółem spadł do 0,6 %.
(7) Jako główne przyczyny problemów finansowych polskie władze podają:
a) Straty kursowe związane z umocnieniem się złotego w stosunku do dolara amerykańskiego (26 % sprzedaży spółki jest przeznaczone na eksport).
Zysk netto spółki w dużym stopniu zależy od zmian kursu walut oraz ceny cynku na Londyńskiej Giełdzie Metali (LME).
Ten pierwszy czynnik ma jednak większe znaczenie i spowodował straty spółki pomimo wzrostu ceny cynku na LME.
b) Wzrost cen koksu, który jest jednym z najważniejszych surowców wykorzystywanych przez spółkę.
(8) Okres restrukturyzacji w przedstawionym planie restrukturyzacji to lata 2006–2011.
Głównym celem restrukturyzacji jest restrukturyzacja finansowa na kwotę 77 mln PLN (18,8 mln EUR).
Kwota ta pokrywa 78 % łącznych kosztów restrukturyzacji, wynoszących 98,9 mln PLN (24,1 mln EUR).
Restrukturyzację zobowiązań można podzielić na dwie części.
(9) Pierwszą część stanowi układ z wierzycielami, pozwalający spółce na odzyskanie wypłacalności.
W tym celu wierzyciele posiadający należności względem HCM na kwotę 65,3 mln PLN (15,9 mln EUR) zostali podzieleni na pięć grup względem wysokości wymagalnych kwot:
(10) Pierwsza grupa składa się z wierzycieli HCM, którym przysługują należności ze stosunków pracy.
Na podstawie informacji przedstawionych przez polskie władze zobowiązania HCM w tej grupie wynoszą 0,4 mln PLN (0,1 mln EUR), z czego 32000 PLN (7800EUR) zostanie umorzone (7,9 % łącznej kwoty w tej grupie).
(11) W drugiej grupie znajdują się strategiczni, wieloletni dostawcy HCM:
- Kombinat Koksochemiczny ZABRZE S.A (zwany dalej "ZABRZE"),
- Zakłady Górniczo — Hutnicze BOLESŁAW S.A. (zwane dalej "BOLESŁAW"),
- BOLESŁAW-RECYCLING spółka z o.o. (zwana dalej "B-R"),
- Zakłady Górnicze TRZEBIONKA S.A. (zwane dalej "TRZEBIONKA").
(12) W przypadku tych spółek przewiduje się konwersję wierzytelności na akcje, pokrywającą zadłużenie na kwotę 37,1 mln PLN (9,1 mln EUR).
Z kwoty tej proponuje się konwersję 34,3 mln PLN (8,4 mln EUR) na akcje HCM, a 2,7 mln PLN (0,7 mln EUR) wierzytelności ma zostać umorzone, co stanowi około 7,4 % łącznej kwoty zobowiązań wobec wspomnianych wyżej czterech spółek [2].
(13) Zgodnie z informacjami przedstawionymi przez polskie władze pierwsze trzy spółki są całkowicie własnością państwa, do którego należy też 25 % udziałów w TRZEBIONCE.
(14) Trzecia grupa składa się z "pozostałych wierzycieli — zagranicznych dostawców materiałów cynkonośnych".
Są to:
- Glencore International AG,
- Trafigura Beheer B.V.,
- Marc Rich + Co Investment AG,
- Jean Goldschmidt International Ltd,
- Remtrade Lucerne AG.
Zgodnie z informacjami przedstawionymi przez polskie władze zobowiązania w tej grupie wynoszą 3,5 mln PLN (0,85 mln EUR), z czego 0,28 mln PLN (67000 EUR) zostanie umorzone (7,9 % łącznej kwoty w tej grupie).
(15) W skład czwartej grupy wchodzą "pozostali wierzyciele posiadający wierzytelności powyżej 30000 PLN, którzy nie weszli w skład grupy 2 i 3".
Zgodnie z informacjami przedstawionymi przez polskie władze zobowiązania wobec tej grupy wynoszą 23,1 mln PLN (5,6 mln EUR), z czego 6,1 mln PLN (1,5 mln EUR) zostanie umorzone (26,5 % łącznej kwoty w tej grupie).
Zgodnie z informacjami przedstawionymi przez polskie władze kwoty należne wierzycielom publicznym stanowią 22 % ogólnej kwoty zobowiązań wobec tej grupy.
(16) W piątej, ostatniej grupie znajdują się "pozostali wierzyciele posiadający wierzytelności do 30000 PLN, którzy nie weszli w skład grupy 2 i 3".
Zgodnie z informacjami przedstawionymi przez polskie władze zobowiązania wobec tej grupy wynoszą 3,5 mln PLN (0,85 mln EUR), z czego 0,28 mln PLN (67000 EUR) zostanie umorzone (7,9 % łącznej kwoty w tej grupie).
(17) Druga część restrukturyzacji finansowej to kwota 11,8 mln PLN (2,9 mln EUR), która ma zostać przeznaczona na sfinansowanie spłaty kredytu, na który w ramach pomocy w celu ratowania przedsiębiorstwa zostało udzielone poręczenie.
(18) Pozostała część kosztów restrukturyzacji dotyczy inwestycji na restrukturyzację technologiczną.
HCM planuje inwestycje w nowe technologie pozwalające spółce na wykorzystanie surowców tlenkowych i materiałów odpadowych, które są tańsze niż surowce siarczkowe wykorzystywane do tej pory i które nie będą zanieczyszczać środowiska naturalnego.
Przewiduje się, że koszty te częściowo sfinansuje kredyt bankowy na kwotę 11,842 mln PLN (2,9 mln EUR), który HCM ma uzyskać na warunkach rynkowych z Deutsche Bank.
Stanowisko banku w sprawie udzielenia kredytu HCM jest obwarowane licznymi warunkami (jednym z warunków jest podpisanie układu z wierzycielami).
(19) Przewidywana jest także ograniczona restrukturyzacja majątkowa spółki, jednak jedynie w kwocie 4,3 mln PLN (1,0 mln EUR), co stanowi 4,3 % łącznych kosztów restrukturyzacji.
Oprócz tego HCM przewiduje pozyskanie dodatkowych środków finansowych w kwocie 17,33 mln PLN poprzez wykorzystanie zysków wypracowanych w okresie, gdy spółka była w trakcie postępowania upadłościowego.
(20) HCM przewiduje redukcję mocy produkcyjnych z 86900 ton rocznie (poziom produkcji w 2004 r.) do 86300 ton, co stanowi redukcję o 0,7 %.
W 2004 r. spółka produkowała 66000 ton, wykorzystując 76 % swoich mocy produkcyjnych.
Środki pomocy
(21) Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (zwana dalej "ARP") zamierza udzielić spółce pożyczki na okres pięciu lat w kwocie 21,8 mln PLN (5,5 mln EUR).
Rozpoczęcie spłaty jest planowane na rok po dacie udzielenia.
Oprocentowanie pożyczki będzie zmienne i oparte na stopie referencyjnej Komisji.
10 mln PLN (2,4 mln EUR) ma zostać przeznaczone na inwestycje związane z restrukturyzacją technologiczną.
Pozostałe 11,8 mln PLN (2,9 mln EUR) ma sfinansować spłatę kredytu, na który udzielono poręczenia zatwierdzonego przez Komisję we wrześniu 2005 r. jako pomoc w celu ratowania przedsiębiorstwa.
(22) Władze polskie informują, że układ z wierzycielami nie zawiera elementów pomocy państwa.
III. OCENA
1. Pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 traktatu we
(23) Artykuł 87 ust.
1 traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznana przez państwo członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek postaci, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez faworyzowanie niektórych przedsiębiorstw lub produkcji niektórych towarów, a także wpływa na wymianę handlową między państwami członkowskimi, jest niezgodna z zasadami wspólnego rynku.
(24) ARP jest agencją państwową, której celem jest wspieranie procesów transformacji w polskich przedsiębiorstwach.
Zgłoszona pozyczka wiąże się zatem z użyciem zasobów państwowych i stanowi działanie państwa.
Oprócz tego przyznaje korzyści spółce, redukując jej koszty.
Jako spółka w trudnej sytuacji ekonomicznej HCM nie otrzymałaby na rynku finansowania na takich warunkach.
(25) Beneficjent prowadzi działalność na rynku produkcji metali szlachetnych i nieżelaznych i eksportuje do innych państw członkowskich UE.
Kryterium wpływu na wymianę handlową w obrębie Wspólnoty jest wobec tego spełnione.
(26) Dlatego też pożyczka stanowi pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 traktatu WE, czego władze polskie nie podważają.
(27) Pomimo faktu, że polskie władze formalnie nie włączyły tego środka pomocy do zgłoszenia, Komisja nie może właściwie ocenić zgłoszonej pożyczki, nie uwzględniając wspomnianego układu.
Zgodnie z pkt 68 i 69 Wytycznych wspólnotowych dotyczących pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw [3] (zwanych dalej "wytycznymi") zawiadomienia o pomocy na restrukturyzację dużego lub średniego przedsiębiorstwa muszą wskazywać wszystkie inne rodzaje pomocy, jakie planuje się udzielić przedsiębiorstwu w okresie restrukturyzacji, a Komisja uwzględnia taką pomoc, dokonując oceny pomocy na restrukturyzację.
W celu oceny zgłoszonego środka Komisja musi zatem wziąć pod uwagę również inne rodzaje pomocy przyznanej beneficjentowi.
(28) W omawianym przypadku wierzyciele HCM są stronami układu mającego na celu umorzenie części długu spółki.
Ponieważ część wierzycieli to przedsiębiorstwa lub instytucje publiczne, umorzenie spowoduje uzyskanie korzyści ekonomicznej przez spółkę, gdyż stanowi zgodę na utratę przychodów i wiąże się z użyciem zasobów państwowych.
Jednak dany środek stanowi pomoc państwa dla celów art.
87 traktatu WE tylko jeśli jego odbiorca uzyskuje przewagę konkurencyjną, której nie uzyskałby w normalnych warunkach rynkowych [4].
Komisja zauważa zamiar włączenia wierzycieli publicznych do tej grupy stron układu, która wydaje się być traktowana mniej korzystnie niż inne grupy.
W szczególności wierzyciele należący do drugiej grupy, w większości należący do skarbu państwa, jako jedyni będą uczestniczyć w konwersji wierzytelności na akcje, co wpłynie na wysokość należności wobec przedsiębiorstwa znajdującego się w trudnej sytuacji.
Ponadto zobowiązania kredytowe TRZEBIONKI, jedynej spółki w tej grupie kontrolowanej w większości przez udziałowców prywatnych, są — w porównaniu z innymi spółkami w tej grupie — niewielkie, więc jej udział w konwersji wierzytelności na akcje nie jest dowodem na to, że zachowanie wierzycieli odpowiada warunkom rynkowym [5].
Polskie władze nie przedstawiły dowodów na to, że zaproponowana kombinacja umorzenia długu i konwersji wierzytelności na akcje jest rozwiązaniem korzystnym dla tych wierzycieli oraz że, biorąc pod uwagę wszystkie okoliczności, przewidywany zysk z akcji zostałby zaakceptowany przez prywatnego inwestora.
Na obecnym etapie Komisja nie może w tej sytuacji wykluczyć, że układ zawiera dodatkowy element pomocy państwa.
2. Wyłączenia na mocy art.
87 ust.
3 traktatu we
(29) Wyłączenia opisane w art.
87 ust 2 traktatu WE nie mają zastosowania do obecnego przypadku.
Co do wyłączeń na podstawie art.
87 ust.
3 traktatu WE w związku z tym, że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa w trudnej sytuacji ekonomicznej, można zastosować jedynie wyłączenia na mocy art.
87 ust.
3 lit. c), zezwalające na przyznanie pomocy państwa na ułatwienie rozwoju niektórych działań gospodarczych, o ile nie zmienia ona warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem.
Dlatego pomoc może zostać uznana za zgodną z traktatem na podstawie art.
87 ust.
3 lit. c) traktatu WE tylko wtedy, gdy spełnione zostały warunki określone w wytycznych.
2.1.
Kwalifikowanie się przedsiębiorstwa
(30) Spółka kwalifikuje się do objęcia zbiorowym postępowaniem upadłościowym zgodnie z prawem krajowym.
W związku z tym spełnia kryteria określone w pkt 10 lit. c) wytycznych i jest przedsiębiorstwem będącym w trudnej sytuacji ekonomicznej w rozumieniu wytycznych.
2.2.
Przywrócenie długoterminowej rentowności
(31) Aby środek został uznany za zgodny z pkt 34-37 wytycznych, plan restrukturyzacji musi ustanawiać metody przywrócenia długoterminowej rentowności firmy w rozsądnym terminie.
Plan taki należy przygotować w oparciu o realistyczne założenia co do przyszłych warunków działania.
(32) Komisja ma wątpliwości co do przywrócenia długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa ze względu na to, że kondycja spółki w znacznym stopniu zależy od zmian kursu wymiany walut, a spółka nie posiada środków finansowych by zabezpieczyć się przed ryzykiem kursowym.
Zabezpieczenie takie jest, zgodnie z informacjami podanymi przez polskie władze, kosztowne i będzie możliwe jedynie po podpisaniu układu z wierzycielami i przezwyciężeniu przez spółkę problemów z płynnością.
Powyższa zależność jeszcze się zwiększy po wyczerpaniu w Polsce złóż cynku i ołowiu w 2011 r., kiedy spółka będzie importować niemal wszystkie wykorzystywane surowce.
(33) Komisja stwierdza, że poza przewidywanymi inwestycjami w nowe technologie plan nie zawiera znaczących środków restrukturyzacji przemysłowej, których celem byłaby redukcja kosztów i zwiększenie efektywności.
W związku z tym, w świetle pkt 17 wytycznych, nie jest pewne, czy proponowana restrukturyzacja jest wystarczająca, biorąc pod uwagę to, że jest oparta w znacznej mierze na restrukturyzacji finansowej (78 % łącznych kosztów restrukturyzacji).
(34) Komisja stwierdza również, że przywrócenie długoterminowej rentowności wyraźnie zależy od powodzenia układu, bez którego spółka nie będzie w stanie uzyskać na rynku środków finansowych.
W związku z tym Komisja oczekuje podpisania układu z wierzycielami i od tego uzależnia swoją ostateczną decyzję.
2.3.
Ograniczenie pomocy do minimum
(35) Zgodnie z pkt 43-45 wytycznych z 2004 r. pomoc musi być ograniczona do ścisłego minimum koniecznego do przeprowadzenia restrukturyzacji firmy.
Sposób przyznania pomocy nie może prowadzić do przekazania spółce środków powodujących powstanie nadwyżek gotówki, które mogłyby być wykorzystane do agresywnych, zakłócających rynek działań niezwiązanych z procesem restrukturyzacji.
(36) Od beneficjenta pomocy oczekuje się w szczególności wniesienia do procesu restrukturyzacji znaczącego wkładu własnego z zasobów własnych lub zewnętrznych, komercyjnych źródeł finansowania.
Wytyczne wskazują, że znaczna część środków finansowych na restrukturyzację musi pochodzić ze środków własnych, w tym ze sprzedaży majątku, który nie jest kluczowy dla przetrwania firmy, oraz z zewnętrznych środków finansowych uzyskanych na warunkach rynkowych.
(37) Komisja ma wątpliwości, czy wkład własny beneficjenta jest znaczący i czy ogranicza pomoc do koniecznego minimum, oraz czy osiąga minimalny poziom 50 % łącznych kosztów restrukturyzacji.
(38) Władze polskie podają, że beneficjent wniesie znaczny wkład w kwocie 77 mln PLN (18,8 mln EUR) w łączny koszt restrukturyzacji równy 98,9 mln PLN (24,1 mln EUR).
Kwota ta obejmuje konwersję wierzytelności na akcje na kwotę 34,3 mln PLN (8,4 mln EUR), 4,3 mln PLN ze sprzedaży majątku HCM, 17,33 mln PLN (4,2 mln EUR) z nadwyżki finansowej osiągniętej w okresie po ogłoszeniu upadłości spółki, 11,842 mln PLN (2,9 mln EUR) z kredytu zaciągniętego w Deutsche Bank oraz 9,3 mln PLN (2,3 mln EUR) w postaci umorzeń na podstawie układu z wierzycielami.
(39) Komisja stwierdza, że układ z wierzycielami wciąż jest przedmiotem negocjacji.
Oprócz tego Komisja ma wątpliwości czy, po pierwsze, umorzenia mogą zostać uznane za wkład własny do restrukturyzacji ze względu na to, że umorzenie spłaty zadłużenia wnioskodawcy przez jego wierzycieli prywatnych nie może być traktowane na równi z wkładem firmy otrzymującej pomoc ze środków własnych lub ze źródeł komercyjnych, w rozumieniu pierwszego podpunktu pkt 3.2.2 iii) wytycznych [6].
(40) Po drugie, Komisja ma wątpliwości, czy zysk z działalności operacyjnej w okresie trwania postępowania upadłościowego wobec spółki może zostać przyjęty jako wkład własny, ponieważ spółka korzystała z pomocy państwa (pomoc na ratowanie przedsiębiorstwa) przed okresem restrukturyzacji, a zyski zostały wypracowane dzięki wsparciu środków będących pomocą państwa.
(41) Wreszcie, odnośnie do kredytu z Deutsche Bank, Komisja stwierdza, że do tej pory bank przedstawił jedynie oświadczenia w sprawie udzielenia kredytu HCM obwarowane wieloma warunkami (jednym z warunków jest powodzenie układu z wierzycielami).
2.4.
Unikanie zbędnego zakłócania konkurencji
(42) Zgodnie z pkt 38-42 wytycznych z 2004 r., należy podejmować kroki mające na celu jak największe możliwe ograniczenie negatywnych skutków pomocy dla konkurencji.
Pomoc nie powinna nadmiernie zakłócać konkurencji.
Zazwyczaj oznacza to ograniczenie obecności firmy na rynkach, na których działa, po zakończeniu restrukturyzacji.
Obowiązkowe ograniczenie lub zmniejszenie obecności firmy na danym rynku jest czynnikiem kompensującym na korzyść konkurentów.
Ograniczenie takie powinno być proporcjonalne do zakłócenia, jakie wywołała na rynku pomoc, a w szczególności do względnej pozycji firmy na rynku lub rynkach.
(43) Zgodnie z pkt 56 wytycznych warunki udzielenia pomocy są mniej restrykcyjne, jeśli chodzi o wprowadzenie środków wyrównawczych na obszarach objętych pomocą.
W analizie wpływu pomocy restrukturyzacyjnej na rynek i konkurentów Komisja weźmie pod uwagę fakt, że HCM zlokalizowana jest na obszarze objętym pomocą zgodnie z art.
87 ust.
3 lit. a) traktatu WE.
(44) Jak wspomniano w pkt 2 HCM posiada udział w rynku europejskim rzędu 3 %, co jest udziałem niewielkim, jednak nie bez znaczenia.
Spółka planuje redukcję mocy produkcyjnych o mniej niż 1 %.
Komisja ma wątpliwości, czy redukcja taka jest wystarczająca.
(45) Polskie władze przekonują, że sprzedaż stołówki zakładowej, ośrodka wczasowego "Koral" w Świnoujściu oraz udziałów w spółce zależnej Eko-Prof-Med. sp. z o.o. powinna zostać uznana za środek wyrównawczy.
Komisja stwierdza jednak, że środki wyrównawcze powinny, zgodnie z pkt 40, zostać zastosowane na rynku, na którym spółka prowadzi podstawową działalność produkcyjną, a prowadzenie stołówki czy działalność hotelowa do takiego rynku nie należą.
Ponadto środkami koniecznymi do odzyskania rentowności nie może być ograniczenie mocy produkcyjnych lub zmniejszenie obecności na rynku dla celów oceny środków kompensujących.
Powyższa sprzedaż wydaje się mieć na celu przywrócenie rentowności i pozyskanie środków na wkład własny.
Dlatego też Komisja ma wątpliwości, czy środki te można uznać za wyrównawcze.
IV. DECYZJA
(46) W świetle powyższego Komisja postanowiła wszcząć procedurę na podstawie art.
88 ust.
2 traktatu WE w odniesieniu do zgłoszonych środków pomocy, uwzględniając również potencjalną pomoc państwa związaną z umorzeniem długu, ponieważ ma ona wątpliwości co do ich zgodności z zasadami wspólnego rynku.
(47) W świetle powyższych rozważań Komisja, działając zgodnie z procedurą ustanowioną w art.
88 ust.
2 traktatu WE, zwraca się z prośbą do władz polskich o przedstawienie wszelkich uwag, które mogą pomóc w rozstrzygnięciu pozostałych wątpliwości, w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma.
(48) Komisja zwraca się z prośbą do polskich władz o niezwłoczne przekazanie kopii niniejszego pisma beneficjentowi pomocy.
(49) Komisja pragnie przypomnieć Polsce, że art.
88 ust.
3 traktatu WE ma skutek zawieszający, oraz zwrócić uwagę na art.
14 rozporządzenia Rady (WE) 659/1999 który stanowi, że od beneficjenta można domagać się zwrotu bezprawnie przyznanej pomocy.
(50) Komisja pragnie przypomnieć Polsce, że poinformuje zainteresowane strony poprzez opublikowanie niniejszego pisma oraz jego streszczenia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Poinformuje także zainteresowane strony w krajach EFTA, będących sygnatariuszami porozumienia EOG, poprzez opublikowanie obwieszczenia w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, oraz powiadomi Urząd Nadzoru EFTA poprzez wysłanie kopii niniejszego pisma.
Wszystkie zainteresowane strony zostaną zaproszone do przekazania swoich uwag w terminie jednego miesiąca od daty tych publikacji."
[1] Wszystkie kwoty podane przez polskie władze w złotych polskich (PLN) zostały przeliczone na euro (EUR) według kursu wymiany z dnia 27 czerwca 2006 r., tj.
1 EUR = 4,1065 PLN.
[2] Kwoty poszczególnych długów, które mają zostać zamienione na akcje to: ZABRZE — 28,9 mln PLN (7,0 mln EUR) BOLESŁAW — 3,0 mln PLN (0,7 mln EUR), B-R — 1,95 mln PLN (0,5 mln EUR), TRZEBIONKA — 0,5 mln PLN (0,12 mln EUR).
[3] Dz.
U. C 244 z 1.10.2004, str.
2.
[4] Sprawa C-342/96 Hiszpania przeciw Komisji [1999] ECR I-2459, par.
46; Sprawa C-256/97 DMT, [1999] I-03913, par.
24, Opinia Adwokata Generalnego w sprawie C-256/97 DMT, par.
38; Sprawa T-152/99 Hamsa, par.
167.
[5] Sprawa T-358/94 Air France przeciw Komisji [1996] ECR II-2109, par.
148-149.
[6] Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z 11 lipca 2002 r. w sprawie T-152/99, Hijos de Andrés Molina, SA (HAMSA) przeciw Komisji, par.
106.
--------------------------------------------------
Výňatek z reorganizačního opatření přijatého podle čl. 3 odst. 1 a 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových institucí
(2006/C 207/04)
Mimořádné opatření podle čl. 71 odst. 2 zákona z roku 1992 o dohledu nad úvěrovým odvětvím
(Wet toezicht kredietwezen 1992)
Dekretem ze dne 5. července 2006 vydaným soudem v Almelo na žádost Nizozemské centrální banky ze dne 1. května 2006 se platnost mimořádných opatření, která nařídil soud v Almelo dne 18. listopadu 2005 podle čl. 71 odst.
2 zákona z roku 1992 o dohledu nad úvěrovým odvětvím na období 18 měsíců, prodlužuje do 10. října 2006. Prodloužení mimořádných opatření se týká:
A/b Financiën B.V.
Iepenweg Zuid 4
7611 KZ Aadorp
Nizozemsko
Registrace u Obchodní komory pod č. 06043696
Registrace
Pokyny pro výpočet pokut uložených podle čl. 23 odst. 2 písm. a) nařízení č. 1/2003
(2006/C 210/02)
(Text s významem pro EHP)
ÚVOD
1. V souladu s čl. 23 odst. 2 písm. a) nařízení 1/2003 [1] může Komise přijmout rozhodnutí o uložení pokut podnikům a sdružením podniků, které úmyslně nebo neúmyslně porušují ustanovení článku 81 nebo 82 Smlouvy.
2. Komise má při výkonu své pravomoci ukládat tyto pokuty značný prostor pro volné uvážení [2] v rámci limitů stanovených v nařízení č. 1/2003. Za prvé musí vzít v úvahu dobu trvání a závažnost protiprávního jednání. Za druhé nesmí uložit pokutu, která by překročila úroveň stanovenou v čl. 23 odst. 2 druhém a třetím pododstavci nařízení č. 1/2003.
3. Dne 14. ledna 1998 Komise vydala pokyny k metodě stanovování pokut, aby zajistila transparentnost a objektivnost svých rozhodnutí [3].
Po více než osmi letech používání těchto pokynů má Komise dostatečné zkušenosti, které jí umožňují dále rozvinout a rozpracovat přístup k ukládání pokut.
4. Komise obdržela pravomoc ukládat pokuty podnikům nebo sdružením podniků, které úmyslně nebo neúmyslně porušují články 81 nebo 82 Smlouvy, jako jeden z prostředků pro výkon dohledu, kterým ji pověřuje Smlouva.
Její poslání nespočívá v pouhém vyšetřování a trestání případů protiprávního jednání, ale skládá se rovněž z povinnosti provádět obecnou politiku uplatňující zásady stanovené ve Smlouvě na oblast hospodářské soutěže a motivovat podniky k jednání podle těchto zásad [4].
Komise proto musí zajistit, aby její činnost odrazovala od protiprávního jednání [5].
Z toho vyplývá, že pokud Komise zjistí porušení článků 81 nebo 82 Smlouvy, může být nucena uložit pokutu těm, kdo se takového porušení dopustili.
Je na místě stanovit pokuty v takové výši, která má odrazující účinek, a to nejen s cílem potrestat konkrétní podnik (odrazující účinek na konkrétní podnik), ale i s cílem odradit ostatní podniky od zahájení nebo dalšího provádění jednání, které je v rozporu s články 81 a 82 Smlouvy o ES (obecný odrazující účinek).
5. Aby Komise dosáhla těchto cílů, měla by při určování výše pokut vycházet z hodnoty tržeb za zboží nebo služby, jichž se protiprávní jednání týká.
Při určování vhodné výše pokuty by měla hrát významnou úlohu rovněž doba trvání protiprávního jednání. Doba trvání má totiž vždy vliv na potenciální dopad protiprávního jednání na trh.
Proto se má za to, že je důležité, aby pokuta odrážela rovněž počet let, během nichž se podnik podílel na protiprávním jednání.
6. Má se za to, že kombinace hodnoty tržeb souvisejících s protiprávním jednáním a doby trvání je vhodnou hodnotou pro vyhodnocení ekonomického významu protiprávního jednání a relativní váhy každého podniku, který se podílel na protiprávním jednání.
Jedná se o ukazatele, které poskytnou vhodnou informaci o řádové hodnotě pokuty a nemělo by se s nimi nakládat jako se základem pro automatický nebo aritmetický výpočet.
7. Má se rovněž za to, že je vhodné do pokuty zahrnout zvláštní částku, která nezávisí na délce trvání protiprávního jednání, s cílem odradit podniky od samotného zahájení protiprávních činností.
8. V následujících oddílech jsou rozvedeny zásady, jimiž se Komise bude řídit při stanovování výše pokut udělovaných podle čl. 23 odst. 2 písm. a) nařízení č. 1/2003.
METODA PRO STANOVENÍ POKUT
9. Aniž je dotčen bod 37, Komise použije při stanovování výše pokut, které uloží podnikům nebo sdružením podniků, následující dvoustupňový postup.
10. Komise nejprve určí výši základní pokuty pro každý podnik nebo sdružení podniků (viz oddíl 1 níže).
11. Poté bude moci tuto základní částku upravit směrem nahoru nebo dolů (viz oddíl 2 níže).
1. Základní výše pokuty
12. Základní výše pokuty se stanoví podle hodnoty tržeb za použití níže uvedené metodiky.
A. Stanovení hodnoty tržeb
13. Při určování základní výše udělované pokuty bude Komise vycházet z hodnoty tržeb za zboží nebo služby v příslušné zeměpisné oblasti uvnitř EHP, které přímo nebo nepřímo [6] souvisejí s protiprávním jednáním.
Komise pro výpočet obvykle použije tržby podniku během posledního celého hospodářského roku jeho účasti na protiprávním jednáním (dále jen "hodnota tržeb").
14. Jestliže se protiprávní jednání sdružení podniků týká činností jeho členů, bude hodnota tržeb většinou odpovídat součtu hodnot tržeb jednotlivých členů.
15. Komise určí hodnotu tržeb podniku podle nejlepších údajů, které jsou pro tento podnik k dispozici.
16. Jestliže podnik poskytne neúplné nebo nespolehlivé údaje, může Komise určit hodnotu tržeb tohoto podniku na základě částečných údajů, které obdržela, a/nebo na základě jakýchkoli jiných informací, které považuje za důležité či vhodné.
17. Hodnota tržeb se určí bez DPH a jiných daní, které s nimi přímo souvisejí.
18. Jestliže k protiprávnímu jednání nedocházelo pouze na území Evropského hospodářského prostoru ("EHP") (například v případě kartelů s celosvětovou působností), nemusí příslušné tržby podniku uvnitř EHP přiměřeným způsobem odrážet podíl daného podniku na protiprávním jednání.
Může tomu tak být například u celosvětových dohod o rozdělení trhů.
Aby se v takovém případě řádně přihlédlo jak k agregovanému objemu příslušných tržeb v EHP, tak k relativnímu podílu každého podniku na protiprávním jednání, může Komise posoudit celkovou hodnotu tržeb za zboží nebo služby, které souvisely s protiprávním jednáním v dotčené zeměpisné oblasti (rozlehlejší než EHP), určit podíl tržeb každého podniku, který se účastnil protiprávního jednání na trhu, a použít tento podíl na agregovaný objem tržeb týchž podniků uvnitř EHP.
Výsledek tohoto výpočtu se bude považovat za hodnotu tržeb pro účely stanovení základní výše pokuty.
B. Stanovení základní výše pokuty
19. Základní výše pokuty bude souviset s určitým podílem tržeb a záviset na stupni závažnosti protiprávního jednání vynásobeným počtem let, během nichž k takovému jednání docházelo.
20. Vyhodnocení závažnosti se provede individuálně pro každý typ protiprávního jednání a přihlédne se přitom ke všem důležitým okolnostem případu.
21. Podíl tržeb, k němuž se bude přihlížet, se obvykle bude nacházet na stupnici do 30 %.
22. Při rozhodování o tom, zda by se podíl tržeb, k němuž se bude v daném případě přihlížet, mělo nacházet ve spodní nebo horní části této stupnice, vezme Komise v úvahu určitý počet ukazatelů, například povahu protiprávního jednání, kumulovaný podíl všech stran na trhu, zeměpisný rozsah protiprávního jednání, implementování či neimplementování protiprávního jednání.
Mezi nejzávažnější omezení hospodářské soutěže patří horizontální dohody [7] o stanovení cen, rozdělení trhů a omezení produkce, které jsou obvykle tajné. Politika hospodářské soutěže je musí přísně trestat.
Podíl tržeb, k němuž se u takového protiprávního jednání přihlíží, se proto bude většinou nacházet v horní části stupnice.
24. Aby se řádně přihlédlo k trvání účasti jednotlivých podniků na protiprávním jednání, vynásobí se částka určená podle hodnoty tržeb (viz body 20 až 23) počtem let, během nichž se daný podnik na takovém jednání podílel.
Období kratší než šest měsíců se bude počítat jako půl roku, období delší než šest měsíců, ale kratší než jeden rok, se bude počítat jako jeden celý rok.
25. Kromě toho, bez ohledu na dobu účasti podniku na protiprávním jednání, Komise zahrne do základní výše pokuty částku v hodnotě 15 % až 25 % hodnoty tržeb podle definice ve výše uvedeném oddílu A, aby podniky odradila i jen od účasti na horizontálních dohodách o stanovení cen, rozdělení trhů a omezení produkce.
Komise může tuto dodatečnou částku použít i v případě jiného protiprávního jednání.
Komise při rozhodování o podílu tržeb, z kterého bude v konkrétním případě vycházet, přihlédne k určitému počtu faktorů, zejména k těm, které jsou uvedeny v bodě 22.
26. Jestliže je hodnota tržeb podniků, které se podílely na protiprávním jednání, podobná, avšak není shodná, může Komise každému z těchto podniků uložit tutéž základní pokutu.
Při určování základní výše pokuty Komise použije zaokrouhlené údaje.
2. Úpravy základní výše pokuty
27. Při rozhodování o výši pokuty může Komise vzít v úvahu okolnosti vedoucí ke zvýšení nebo snížení základní částky stanovené podle výše uvedeného oddílu 1.
Učiní tak po celkové úvaze a přihlédne přitom ke všem důležitým okolnostem.
A. Přitěžující okolnosti
28. Komise může zvýšit základní částku pokuty, jestliže zjistí existenci přitěžujících okolností, například:
- jestliže podnik pokračuje ve stejném či podobném protiprávním jednání nebo ho opakuje i poté, co Komise nebo vnitrostátní úřad pro ochranu hospodářské soutěže konstatovaly, že tento podnik porušil ustanovení článku 81 nebo článku 82. Základní výše pokuty bude zvýšena až o 100 % za každé zjištěné protiprávní jednání;
- jestliže podnik odmítá spolupracovat nebo brání provádění šetření;
- jestliže podnik hrál vedoucí úlohu při protiprávním jednání nebo podněcování k němu. Komise bude věnovat zvláštní pozornost veškerým opatřením, která byla přijata s cílem donutit další podniky k účasti na protiprávním jednání a/nebo byla přijata jako odvetná opatření vůči jiným podnikům s cílem donutit k dodržování postupů představujících protiprávní jednání.
B. Polehčující okolnosti
29. Komise může snížit základní částku pokuty, jestliže zjistí existenci polehčujících okolností, například:
- jestliže dotyčný podnik poskytne důkaz o tom, že ukončil protiprávní jednání okamžitě po prvním zásahu Komise. Tato okolnost se nepoužije v případě tajných dohod nebo jednání (zejména kartelů);
- jestliže dotyčný podnik poskytne důkaz o tom, že protiprávní jednání bylo spácháno z nedbalosti;
- jestliže dotyčný podnik poskytne důkaz o tom, že jeho účast na protiprávním jednání je podstatně omezená a v důsledku toho prokáže, že v době, kdy byl stranou protiprávních dohod, se ve skutečnosti vyhýbal jejich provádění a choval se na trhu konkurenčním způsobem; pouhá skutečnost, že se určitý podnik účastnil protiprávního jednání kratší dobu než ostatní podniky, se nebude považovat za polehčující okolnost, neboť je již zohledněna při výpočtu základní výše pokuty;
- jestliže dotyčný podnik účinně spolupracuje s Komisí nad rámec oznámení o shovívavosti a zákonem stanovené povinnosti spolupráce;
- jestliže protikonkurenční jednání bylo povoleno nebo doporučováno veřejnými orgány nebo právními předpisy [8].
C. Zvláštní zvýšení s odrazujícím účinkem
30. Komise bude věnovat zvláštní pozornost potřebě zajistit, aby pokuty měly dostatečně odrazující účinek; může proto zvýšit pokutu ukládanou podnikům, které mají zvláště vysoký obrat přesahující tržby za zboží a služby, jichž se dané protiprávní jednání týká.
31. Komise vezme rovněž v úvahu nutnost navýšit pokutu tak, aby převýšila nezákonný zisk uskutečněný díky protiprávnímu jednání, jestliže je možné odhadnout tento zisk.
D. Maximální limit stanovený právními předpisy
32. Konečná výše pokuty nesmí v žádném případě u jakéhokoli podniku nebo sdružení podniků podílejících se na protiprávním jednání překročit 10 % celkového obratu uskutečněného v předchozím hospodářském roku, jak vyplývá z čl. 23 odst. 2 nařízení č. 1/2003.
33. Pokud protiprávní jednání sdružení souvisí s činností jeho členů, nesmí pokuta přesáhnout 10 % součtu celkového obratu všech členů působících na trhu dotčeném protiprávním jednáním sdružení.
E. Oznámení o shovívavosti
34. Komise použije pravidla shovívavosti v souladu s podmínkami uvedenými v oznámení použitelném pro danou věc.
F. Platební schopnost
35. Za výjimečných okolností může Komise na žádost přihlédnout k platební neschopnosti podniku, který se nachází ve zvláštní hospodářsko společenské situaci.
Ke snížení pokuty z tohoto důvodu nebude Komisi stačit pouhé zjištění, že se daný podnik nachází v nepříznivé nebo ztrátové finanční situaci.
Snížení bude povoleno pouze na základě objektivních důkazů prokazujících, že uložení pokuty podle podmínek stanovených v těchto pokynech by nezvratně ohrozilo ekonomickou životaschopnost dotyčného podniku a vedlo by ke ztrátě veškeré hodnoty jeho majetku.
ZÁVĚREČNÉ POZNÁMKY
36. Komise může v některých případech uložit symbolickou pokutu.
Uložení takové pokuty musí být v rozhodnutí odůvodněno.
37. Přestože je v těchto pokynech vysvětlena obecná metodika stanovování výše pokut, konkrétní okolnosti dané věci nebo nutnost dosáhnout v dané věci odrazujícího účinku, mohou být důvodem k tomu, aby se Komise odchýlila od této metodiky nebo od limitů stanovených v bodu 21.
38. Tyto pokyny se použijí na všechny věci, ve kterých bylo zasláno sdělení o námitkách po zveřejnění těchto pokynů v Úředním věstníku, bez ohledu na to, zda se pokuta ukládá podle čl. 23 odst. 2 nařízení č. 1/2003 nebo čl. 15 odst. 2 nařízení č. 17 [9].
[1] Nařízení Rady ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy.
[2] Viz např. rozsudek Soudního dvora ze dne 28. června 2005, Dansk Rørindustri A/S e.a./Komise, C-189/02 P, C-202/02 P, C-205/02 P až C-208/02 P a C-213/02 P, Sb. rozh. s.
I-5425, bod 172.
[3] Pokyny o metodě stanovování pokut udělených podle s čl. 15 odst. 2 nařízení č. 17 a čl. 65 odst. 5 Smlouvy o ESUO (Úř. věst. C 9, 14.1.1998, s. 3).
[4] Viz například rozsudek Dansk Rørindustri A/S e.a./Komise, uvedeno výše, bod 170.
[5] Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 7. června 1983, Musique Diffusion française e.a./Komise, 100/80 až 103/80, Sb. rozh. s.
1825, bod 106.
[6] Jak tomu bude například při horizontálních dohodách o stanovení cen daného výrobku, kde cena takového výrobku bude sloužit jako základ ceny kvalitativně vyšších či nižších výrobků.
[7] Patří sem dohody, jednání ve shodě a rozhodnutí sdružení podniků ve smyslu článku 81 Smlouvy.
[8] Tímto nejsou dotčeny žádná jednání, které mohou být učiněna proti dotčenému členskému státu.
[9] Čl. 15 odst. 2 nařízení 17 ze dne 6. února 1962, první nařízení k provádění článků 85 a 86 (nyní 81 a 82) Smlouvy (Úř. věst. 13, 21.2.1962, s. 204).
--------------------------------------------------
Státní podpory – Belgie
Státní podpora C 14/2006 (ex N 624/2005) – Podpora na vzdělávání ve prospěch společnosti General Motors Belgium
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 210/03)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 26. dubna 2006 uvedeném v závazném znění na stránkách, jež následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory navazující na výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře na vzdělávání, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
Rue de la Loi/Wetstraat, 200
B-1049 Brussel
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Belgii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POSTUP
Zamýšlená podpora na vzdělávání ve prospěch společnosti General Motors Belgium v Antverpách byla Komisi oznámena dopisem ze dne 8. prosince 2005.
Komise si v dopisech ze dne 4. ledna 2006 a 15. února 2006 vyžádala další informace.
Belgie odpověděla na tyto dopisy dne 7. února 2006, respektive 2. března 2006.
POPIS
Příjemcem podpory by byla společnost General Motors Belgium v Antverpách, která je součástí společnosti General Motors Corporation (dále jen GMC).
Společnost jednak vyrábí automobilové součástky pro interní použití a pro jiné dceřiné společnosti GMC a pak také montuje automobily.
V roce 2004 vyrobila 231000 automobilů, z nichž 96 % bylo vyvezeno do 44 zemí.
V současnosti zaměstnává 5400 pracovníků.
Společnost General Motors Belgium oznámila investiční program ve výši 127 mil. EUR pro období 2005 – 2007 zahrnující výrobu nové verze modelu Astra se stahovací střechou (tzv. kabriolet) a zdvojnásobení kapacity lisovací dílny.
Pro tyto dodatečné činnosti byl stanoven vzdělávací program rozvržený na období 2005 – 2007.
Způsobilé náklady činí 19,9 milionu EUR a oznámená podpora ad hoc od Vlámského regionu (Vlaamse Gemeenschap) je ve výši 5,3 milionu EUR.
POSOUZENÍ
V této fázi Komise pochybuje, zda jsou podpůrná opatření slučitelná se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy o ES, a to z následujících důvodů: zpochybňuje nezbytnost podpory pro příjemce pro zajištění daných vzdělávacích činností. Nezdá se, že by podpora na vzdělávání iniciovala další vzdělávací činnosti kromě těch, které jsou již prováděny na základě tržní síly.
Zdá se, že podpora má pokrýt provozní náklady běžně hrazené společností, a proto představuje provozní podporu narušující hospodářskou soutěž.
Komise nemůže tedy v této fázi vyloučit, že podpora představuje významné narušení obchodu mezi členskými státy.
ZÁVĚR
Vzhledem k výše uvedeným pochybnostem se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
PROCÉDURE
(1) Le projet d'aide à la formation en faveur de General Motors Belgium à Anvers a été notifié à la Commission par une lettre datée du 8 décembre 2005 et enregistrée le 14 décembre 2005.
La Commission a demandé des renseignements complémentaires le 4 janvier 2006, demande à laquelle la Belgique a répondu par lettre datée du 7 février 2006 et enregistrée le 10 février 2006.
Le 15 février 2006, la Commission a demandé de nouveaux éclaircissements qui lui ont été fournis par lettre datée du 2 mars 2006 et enregistrée le 8 mars 2006.
DESCRIPTION DU PROJET
(2) Le bénéficiaire de l'aide serait la société General Motors Belgium établie à Anvers, qui fait partie de General Motors Corporation ("GMC").
La société, qui a été créée en 1924, produit des pièces détachées pour son propre usage ainsi que pour celui d'autres filiales de GMC, et assure le montage de véhicules automobiles.
En 2004, elle a produit 231000 voitures, dont 96 % ont été exportées vers 44 pays.
L'usine assure actuellement le montage du modèle Opel Astra, qui se situe sur un segment particulièrement concurrentiel du marché automobile.
La société emploie actuellement 5400 salariés.
(3) General Motors Belgium a annoncé un programme d'investissement de 127 millions EUR pour la période 2005-2007 comprenant:
a) la production d'une nouvelle version du modèle Astra: en plus des trois versions déjà produites, l'usine fabriquera l'Astra TwinTop avec toit rigide escamotable (le "cabrio").
Jusqu'à présent, la version "cabrio" n'était pas produite par GM Europe, mais sous-traitée à la société italienne Bertoné;
b) le doublement de la capacité de l'atelier d'emboutissage: le développement de l'activité d'emboutissage s'inscrit dans le cadre de la stratégie de GM Europe visant à mieux répondre aux besoins locaux.
L'amélioration de l'auto-approvisionnement en pièces de carrosserie et de l'efficacité de la logistique entre les différentes filiales du groupe permet de réduire le transport de pièces entre les usines.
(4) Ces deux activités supplémentaires permettent de limiter la réduction des effectifs à Anvers et d'assurer l'avenir de l'usine.
Elles supposent la mise en place de nouvelles machines, de nouvelles composantes, de nouvelles techniques de montage et de nouvelles méthodes de travail.
C'est pourquoi un programme de formation lié à ces activités supplémentaires a été organisé sur la période 2005-2007.
Les coûts admissibles s'élèvent à 19,9 millions EUR, tandis que l'aide notifiée se chiffre à 5,3 millions EUR.
Anvers se situant dans une région non assistée, l'intensité maximale de l'aide est de 50 % pour la formation générale et de 25 % pour la formation spécifique.
L'aide doit être accordée sous la forme d'une aide "ad hoc" par la région flamande (Vlaamse Gemeenschap).
(5) D'après les renseignements fournis par la Belgique, le programme comprend une partie "formation générale", dont le coût s'élève à 5,43 millions EUR et qui couvrira les activités liées aux postes suivants:
- formation technique [1]: 2,63 millions EUR;
- formation de base [2]: 0,79 million EUR;
- coordination générale: 0,89 million EUR;
- environnement de travail simulé [3]: 1,89 million EUR.
(6) Les coûts de la "formation spécifique" s'élèvent à 10,47 millions EUR et couvrent les activités liées aux postes suivants:
- formation dans l'entreprise: 4,54 millions EUR;
- formation technique spécifique liée à l'activité d'emboutissage: 4,35 millions EUR;
- formation technique spécifique liée à la production du nouveau modèle: 4,82 millions EUR.
APPRÉCIATION DE L'AIDE
Existence d'une aide
(7) À ce stade, la Commission estime que la mesure en cause constitue une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE: elle est en effet attribuée sous la forme d'une subvention du gouvernement flamand et est donc financée par des ressources d'État.
La mesure est en outre sélective puisqu'elle ne concerne que General Motors Belgium et elle est donc susceptible de fausser la concurrence en conférant à cette entreprise un avantage sur d'autres concurrents qui ne bénéficient pas de l'aide.
Enfin, le marché automobile se caractérise par des échanges intensifs entre les États membres.
En outre, la Commission note que les usines de GM en Europe sont situées dans des États membres différents.
L'aide pourrait donc fausser la concurrence et affecter les échanges entre les États membres.
Compte tenu de ce qui précède, la Commission est parvenue à la conclusion que la mesure notifiée constitue une aide d'État.
Au stade actuel de la procédure, la Belgique ne conteste pas cette conclusion.
Base juridique de l'appréciation
(8) La Belgique demande que l'aide soit approuvée sur la base du règlement (CE) no 68/2001 de la Commission du 12 janvier 2001 concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides à la formation [4] (ci-après dénommé "le règlement").
L'aide est en effet liée à un programme de formation.
(9) Conformément à l'article 5 du règlement, si le montant de l'aide accordée à une même entreprise pour un projet individuel de formation est supérieur à 1 million EUR, l'aide n'est pas exemptée de l'obligation de notification prévue à l'article 88, paragraphe 3, du traité.
La Commission note qu'en l'espèce, l'aide prévue s'élève à 5,338 millions EUR, qu'elle doit être accordée à une seule entreprise et que le projet de formation est un projet individuel.
Elle considère donc que l'obligation de notification s'applique à l'aide en cause et qu'elle a été respectée par la Belgique.
(10) Le considérant 16 du règlement explique pourquoi ce type d'aide ne peut être automatiquement exempté: "Les aides d'un montant élevé doivent continuer à être évaluées individuellement par la Commission avant d'être attribuées".
(11) La mesure n'étant pas exemptée en vertu du règlement, elle doit être appréciée directement sur la base de l'article 87, paragraphe 3, point c), qui dispose que peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun "les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun".
Lorsqu'elle apprécie une aide individuelle à la formation qui, en raison de son montant, ne bénéficie pas de l'exemption prévue par le règlement et qui doit donc être évaluée directement sur la base de l'article 87, paragraphe 3, point c), la Commission recours néanmoins, par analogie, aux mêmes principes directeurs que ceux figurant dans le règlement.
Cela se traduit notamment par la vérification du respect des autres conditions formelles d'exemption visées dans le règlement, même si la Commission ne se contente pas de vérifier le respect de ces conditions.
Compatibilité avec le marché commun
(12) La Commission considère à ce stade que le projet notifié remplit les conditions formelles d'exemption prévues à l'article 4 du règlement.
Premièrement, les coûts admissibles notifiés semblent conformes à l'article 4, paragraphe 7, du règlement.
En particulier, les coûts de personnel des participants au projet de formation qui sont couverts par l'aide semblent avoir été limités au total des autres coûts admissibles.
Deuxièmement, conformément aux paragraphes 2 et 3 de l'article susmentionné, l'intensité de l'aide a été limitée à 25 % pour la formation spécifique et à 50 % pour la formation générale.
GM Belgium est en effet une grande entreprise située dans une région non assistée et la formation n'est pas destinée à des travailleurs défavorisés.
(13) Toutefois, après avoir analysé les informations disponibles, la Commission doute que la mesure puisse être jugée compatible avec le marché commun en application de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE.
En effet, elle doute que l'aide soit nécessaire pour que le bénéficiaire puisse entreprendre les activités de formation concernées.
(14) La Commission note que la nécessité de l'aide est un critère de compatibilité général.
En effet, lorsque l'aide ne se traduit pas par la réalisation d'activités supplémentaires par le bénéficiaire, elle ne saurait être considérée comme ayant un effet favorable.
Elle est alors considérée comme ayant pour seul effet de fausser la concurrence et ne peut par conséquent être autorisée.
S'agissant de la compatibilité au titre de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE, l'aide ne "facilite" pas le développement d'activités économiques dès lors que l'entreprise aurait entrepris les activités subventionnées de toute façon et notamment en l'absence d'aide.
(15) Dans le contexte de l'aide à la formation, le considérant 10 du règlement dispose que "La formation a généralement des effets externes positifs pour la société dans son ensemble, dans la mesure où elle augmente le vivier de travailleurs qualifiés dans lequel d'autres entreprises peuvent puiser, où elle améliore la compétitivité de l'industrie communautaire et où elle joue un rôle important dans les stratégies pour l'emploi.
Étant donné que les entreprises de la Communauté sous-investissent généralement dans la formation de leurs travailleurs, les aides d'État pourraient contribuer à corriger cette imperfection du marché et peuvent donc être considérées, sous certaines conditions, comme compatibles avec le marché commun et, par conséquent, être exemptées de l'obligation de notification préalable."
Le considérant 11 ajoute qu'il convient de veiller à ce que "les aides d'État soient limitées au minimum nécessaire pour réaliser l'objectif communautaire que les forces du marché ne permettraient pas, à elles seules, d'atteindre […]".
(16) À cet égard, l'imperfection du marché reconnue par le règlement est que les entreprises "sous-investissent dans la formation de leurs travailleurs" par rapport à ce qui serait optimal pour le bien-être général de la Communauté.
En effet, lorsqu'elle prévoit de nouvelles activités de formation, une entreprise compare généralement le coût de ces activités aux bénéfices qu'elle peut en retirer (tels qu'une hausse de la productivité ou la capacité de produire de nouveaux produits).
Il est rare qu'elle tienne compte des bénéfices pour la société dans son ensemble qu'elle ne peut obtenir pour elle-même.
Elle examinera également les solutions de rechange (moins onéreuses) à la formation, telles que le recrutement d'une main-d'œuvre déjà qualifiée (au détriment éventuellement des salariés en place).
C'est pourquoi l'aide à la formation remédie utilement dans certains cas à une défaillance spécifique du marché.
Dans ces circonstances, l'aide est "nécessaire pour réaliser l'objectif communautaire que les forces du marché ne permettraient pas, à elles seules, d'atteindre".
(17) En ce qui concerne les activités de formation liées au lancement du nouveau modèle, on peut douter de l'effet d'incitation de l'aide notifiée par la Belgique.
En effet, une fois que GM Europe a pris la décision de produire ce modèle en interne, il devient indispensable d'engager des frais de formation pour mettre en œuvre cette décision commerciale.
La Commission note que dans l'industrie automobile, la production d'un nouveau modèle est un facteur normal et régulier, nécessaire au maintien de la compétitivité.
Les frais de formation associés au lancement d'un nouveau modèle sont donc généralement supportés par les constructeurs automobiles sur la seule base de l'incitation commerciale.
De fait, afin de produire de nouveaux modèles, les constructeurs automobiles doivent former leur main-d'œuvre aux nouvelles techniques à adopter.
Il est par conséquent plus que probable que GM aurait entrepris les activités de formation en question de toute façon et notamment en l'absence d'aide.
Ce comportement semble être celui de la plupart des concurrents du secteur.
L'aide à la formation ne semble donc pas nécessaire dans ce contexte.
Elle n'encourage pas l'entreprise à entreprendre des activités de formation "supplémentaires", en plus de celles déjà réalisées sur la base des forces du marché.
Elle semble couvrir des dépenses de fonctionnement normalement supportées par l'entreprise et constituer de ce fait une aide au fonctionnement qui fausse la concurrence.
(18) L'effet d'incitation de l'aide en faveur du développement de l'activité d'emboutissage peut également être mis en doute: les frais de formation liés à cette activité sont nécessaires pour (augmenter) la production de pièces détachées, qui constitue une activité normale dans l'industrie automobile.
Les pièces détachées constituent des moyens de production importants et indispensables pour l'usine de montage et représentent une part significative du coût des voitures.
Les forces du marché devraient donc suffire, à elles seules, à inciter la société à supporter les frais de formation correspondants.
Il est par conséquent probable que les activités de formation couvertes auraient été entreprises de toute façon et notamment en l'absence d'aide.
L'aide ne semble pas déboucher sur une formation supplémentaire, mais couvrir des dépenses de fonctionnement normales de l'entreprise, réduisant ainsi ses coûts normaux et faussant la concurrence.
(19) La Commission demande donc à la Belgique d'expliquer pourquoi en l'espèce, et contrairement à ce que l'on peut observer chez la plupart des constructeurs automobiles dans la Communauté, elle estime que le bénéficiaire n'aurait pas la capacité (ou la volonté) de couvrir les coûts attendus des activités de formation par les bénéfices (par exemple la capacité de produire un nouveau modèle et/ou l'augmentation de la productivité du personnel formé) qu'il peut en retirer.
À ce stade, la Belgique n'a pas fourni d'informations sur l'existence d'éventuels obstacles permettant à la Commission de conclure que les forces du marché ne suffisent pas, à elles seules, à inciter le bénéficiaire à entreprendre le programme de formation envisagé.
DÉCISION
(20) Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a décidé d'engager la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE et enjoint à la Belgique de lui fournir, dans un délai d'un mois à compter de la réception de la présente, tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de l'aide.
Elle invite la Belgique à transmettre immédiatement copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.
(21) La Commission tient à rappeler à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui stipule que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
(22) Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE, en lui envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication."
"Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na de door uw autoriteiten over de bovenvermelde steunmaatregel verstrekte inlichtingen te hebben onderzocht, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.
PROCEDURE
(1) De voorgenomen opleidingssteun voor General Motors Belgium in Antwerpen is bij de Commissie aangemeld bij brief van 8 december 2005, die op 14 december 2005 is geregistreerd.
De Commissie heeft op 4 januari 2006 om nadere informatie verzocht, waarop België heeft gereageerd bij brief van 7 februari 2006, die op 10 februari 2006 is geregistreerd.
De Commissie heeft op 15 februari 2006 om verdere toelichtingen gevraagd, die zijn verstrekt bij brief van 2 maart 2006, die op 8 maart 2006 is geregistreerd.
BESCHRIJVING VAN HET PROJECT
(2) De begunstigde van de steun is General Motors Belgium in Antwerpen, dat onderdeel is van de General Motors Corporation ("GMC").
Het bedrijf, dat in 1924 werd geopend, produceert auto-onderdelen voor intern gebruik en voor andere dochtermaatschappijen van GMC enerzijds, en assembleert auto's anderzijds.
In 2004 produceerde het 231000 auto's, waarvan 96 % werd geëxporteerd naar 44 landen.
In het bedrijf wordt momenteel het model Opel Astra geassembleerd, dat zich bevindt in een segment van de automobielmarkt waar de concurrentie bijzonder intens is.
Het bedrijf heeft momenteel 5400 mensen in dienst.
(3) General Motors Belgium heeft voor de periode 2005-2007 een investeringsprogramma ter waarde van 127 miljoen EUR aangekondigd dat de volgende elementen omvat:
a) De productie van een nieuwe versie van het model Astra: naast de 3 reeds bestaande versies zal het bedrijf nu ook de Astra TwinTop met inklapbaar hardtopdak ("cabrio") gaan maken.
Tot dusver werd de "cabrio"-versie niet door GM Europe gebouwd, maar werd de productie van dit model uitbesteed aan het Italiaanse bedrijf Bertone;
b) Verdubbeling van de capaciteit van de perserij: de uitbreiding van deze activiteit is een onderdeel van de strategie van GM Europe om beter op de lokale behoeften te kunnen inspelen.
Door een hogere zelfvoorzieningsgraad voor carrosseriedelen en een efficiëntere logistiek tussen verschillende dochtermaatschappijen van de groep zullen de kosten voor het transport van onderdelen tussen fabrieken kunnen worden teruggedrongen.
(4) Dankzij deze twee nieuwe activiteiten kan de inkrimping van het personeelsbestand in Antwerpen worden beperkt en de toekomst van de fabriek worden veiliggesteld.
Het opzetten van deze activiteiten gaat gepaard met het installeren van nieuwe machines, het gebruik van nieuwe componenten en de invoering van nieuwe werkmethodes.
Daarom is voorzien in een opleidingsprogramma voor de periode 2005-2007.
De in aanmerking komende kosten bedragen 19,9 miljoen EUR en de aangemelde steun 5,3 miljoen EUR.
Aangezien Antwerpen geen steungebied is, bedraagt de maximale steunintensiteit 50 % voor algemene en 25 % voor specifieke opleidingen.
De voorgenomen steun wordt toegekend in de vorm van ad-hocsteun van de Vlaamse Gemeenschap.
(5) Volgens de door België verstrekte informatie omvat het programma elementen van "algemene opleiding" ten belope van 5,43 miljoen EUR.
De investeringen voor algemene opleiding hebben betrekking op activiteiten in verband met:
- Technische trainingen [5]: 2,63 miljoen EUR;
- Algemeen vormingsaanbod [6]: 0,79 miljoen EUR;
- Algemene coördinatie: 0,89 miljoen EUR;
- Gesimuleerde werkomgeving [7]: 1,89 miljoen EUR.
(6) De uitgaven voor "specifieke opleiding" bedragen 10,47 miljoen EUR en hebben betrekking op activiteiten in verband met:
- On the job training: 4,54 miljoen EUR;
- Specifieke technische trainingen met betrekking tot de perserij-activiteiten: 4,35 miljoen EUR;
- Specifieke technische trainingen met betrekking tot de productie van het nieuwe model: 4,82 miljoen EUR.
BEOORDELING VAN DE STEUNMAATREGEL
De vraag of er sprake is van steun
(7) In dit stadium is de Commissie van oordeel dat de betrokken maatregel staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag vormt: de steun bestaat uit een subsidie van de Vlaamse overheid en wordt dus bekostigd uit staatsmiddelen.
De maatregel is selectief aangezien hij alleen ten goede komt aan General Motors Belgium.
Van deze selectieve subsidie kan worden verwacht dat zij de mededinging zal vervalsen, doordat aan General Motors Belgium een voordeel wordt verschaft ten opzichte van concurrenten die geen steun ontvangen.
Ten slotte is het zo dat de markt voor motorvoertuigen gekenmerkt wordt door een intensief handelsverkeer tussen lidstaten.
Voorts merkt de Commissie op dat de fabrieken van GM Europe in verschillende lidstaten zijn gevestigd.
De steun kan dus mededingingvervalsend werken en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloeden.
Gezien het bovenstaande concludeert de Commissie dat de aangemelde maatregel staatssteun inhoudt.
In dit stadium bestrijdt België deze conclusie niet.
Rechtsgrondslag voor de beoordeling
(8) België vraagt de steun goed te keuren op grond van Verordening (EG) nr.
68/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op opleidingssteun [8] ("de verordening").
De steunmaatregel heeft inderdaad betrekking op een opleidingsprogramma.
(9) Volgens artikel 5 van de verordening geldt de vrijstelling van de in artikel 88, lid 3, van het Verdrag bedoelde aanmeldingsverplichting niet, wanneer het bedrag dat voor één enkel opleidingsproject aan één onderneming wordt verleend meer dan 1 miljoen EUR bedraagt.
De Commissie merkt op dat de voorgenomen steun in deze zaak 5,338 miljoen EUR bedraagt, dat de steun aan één enkele onderneming wordt uitgekeerd, en dat het opleidingsproject één enkel project is.
Bijgevolg concludeert de Commissie dat de aanmeldingsverplichting geldt voor de voorgenomen steun en dat België deze verplichting in acht heeft genomen.
(10) In overweging 16 van de verordening wordt uitgelegd waarom dergelijke steun niet automatisch kan worden vrijgesteld: "Er dient te worden bepaald dat, wanneer met steunmaatregelen aanzienlijke bedragen gemoeid zijn, deze maatregelen door de Commissie individueel moeten worden beoordeeld alvorens zij ten uitvoer worden gelegd."
(11) Aangezien de maatregel niet krachtens de verordening is vrijgesteld, moet deze rechtstreeks worden beoordeeld op basis van artikel 87, lid 3, onder c), waarin is bepaald dat "steunmaatregelen om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijk belang wordt geschaad" als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kunnen worden beschouwd.
Bij de beoordeling van een individuele opleidingssteunmaatregel die, wegens de omvang daarvan, niet in aanmerking komt voor de vrijstelling waarin de verordening voorziet, en bijgevolg rechtstreeks op basis van artikel 87, lid 3, onder c), moet worden beoordeeld, past de Commissie evenwel naar analogie hetzelfde leidende principe als bedoeld in de verordening toe.
Dit houdt met name in dat wordt nagegaan of wordt voldaan aan de overige formele criteria voor vrijstelling waarin de verordening voorziet.
De Commissie hoeft zich echter niet te beperken tot louter controle op de naleving van deze criteria.
Verenigbaarheid met de gemeenschappelijke markt
(12) Wat betreft de in artikel 4 van de verordening vastgestelde formele criteria voor vrijstelling, is de Commissie in dit stadium van oordeel dat het aangemelde project daaraan voldoet.
In de eerste plaats lijken de opgegeven in aanmerking komende kosten te voldoen aan artikel 4, lid 7, van de verordening.
Met name lijken de door de steun gedekte loonkosten voor de cursisten beperkt tot het totaalbedrag van de overige in aanmerking komende kosten.
Ten tweede is overeenkomstig de leden 2 en 3 van genoemd artikel de steunintensiteit beperkt tot 25 % voor specifieke opleiding en 50 % voor algemene opleiding.
GM Belgium is namelijk een grote onderneming in een niet-steungebied en de opleiding wordt niet aan benadeelde werknemers gegeven.
(13) Op basis van een analyse van de beschikbare informatie twijfelt de Commissie er echter aan dat de maatregel als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden verklaard overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag.
Het lijkt namelijk twijfelachtig dat de steun noodzakelijk is voor de begunstigde om de betrokken opleidingen te organiseren.
(14) De Commissie merkt op dat de noodzaak van de steun een algemeen verenigbaarheidscriterium is.
Wanneer de steun er niet toe leidt dat de begunstigde extra activiteiten onderneemt, kan de steun namelijk niet geacht worden enig gunstig effect te hebben.
Hij wordt dan alleen als mededingingvervalsend beschouwd en kan dus niet worden toegestaan.
Wat betreft de eventuele verenigbaarheid van de steun op grond van artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag, kan niet worden gesteld dat de steun de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid "vergemakkelijkt" wanneer de onderneming de ondersteunde activiteiten hoe dan ook zou hebben ondernomen, dus ook zonder steun.
(15) Met betrekking tot opleidingssteun wordt in overweging 10 van de verordening het volgende gesteld: "Opleiding heeft over het algemeen positieve externe effecten voor de samenleving als geheel, omdat zij het aanbod van geschoolde arbeidskrachten waaruit andere ondernemingen kunnen putten verhoogt, het concurrentievermogen van de communautaire industrie verbetert en een belangrijke rol in de werkgelegenheidsstrategie speelt.
Gelet op het feit dat de ondernemingen in de Gemeenschap over het algemeen te weinig in de opleiding van hun werknemers investeren, kan staatssteun helpen deze onvolkomenheid van de markt te corrigeren, zodat dergelijke steun onder bepaalde voorwaarden als met de gemeenschappelijke markt verenigbaar kan worden beschouwd en bijgevolg van voorafgaande aanmelding kan worden vrijgesteld."
In overweging 11 is voorts vermeld dat het nodig is "ervoor te zorgen dat de staatssteun beperkt blijft tot wat strikt noodzakelijk is voor het bereiken van de, door de marktkrachten alleen niet verwezenlijkbare, doelstelling van de Gemeenschap […]".
(16) In dit verband bestaat de door de verordening gesignaleerde onvolkomenheid van de markt erin dat ondernemingen "te weinig in de opleiding van hun werknemers investeren", vergeleken met hetgeen optimaal zou zijn voor de algehele welvaart van de Gemeenschap.
Bij het plannen van nieuwe opleidingsactiviteiten zetten ondernemingen meestal de daaraan verbonden kosten af tegen de verwachte baten (zoals productiviteitsstijging of de mogelijkheid nieuwe producten te vervaardigen).
Over het algemeen houdt de onderneming geen rekening met de baten voor de samenleving als geheel waar zij zelf niet direct profijt van kan trekken.
Ook zal zij kijken of er (goedkopere) alternatieven zijn voor opleiding, zoals het in dienst nemen van reeds geschoolde arbeidskrachten (mogelijk ten koste van het huidige personeel).
Bijgevolg wordt met opleidingssteun in bepaalde gevallen daadwerkelijk een specifieke onvolkomenheid van de markt gecorrigeerd.
In die situatie is steun "noodzakelijk voor het bereiken van de, door de marktkrachten alleen niet verwezenlijkbare, doelstelling van de Gemeenschap".
(17) Wat betreft de opleidingsactiviteiten in verband met het lanceren van een nieuw model, moet het stimulerende effect van de door België aangemelde steun in twijfel worden getrokken.
Zodra GM Europe heeft besloten dit model intern te gaan produceren, worden de opleidingskosten namelijk noodzakelijk voor de uitvoering van dat bedrijfsvoeringsbesluit.
De Commissie merkt op dat in de automobielindustrie het in productie nemen van een nieuw model een normale en regelmatig voorkomende gebeurtenis is, die nodig is om het concurrentievermogen op peil te houden.
De aan de lancering van een nieuw model verbonden opleidingskosten zijn bijgevolg normale, door de autofabrikanten onder druk van de markt gemaakte kosten.
Om nieuwe modellen te kunnen bouwen moeten de fabrikanten hun personeel namelijk vertrouwd maken met de nieuwe technieken die daartoe moeten worden ingevoerd.
Bijgevolg is het zeer waarschijnlijk dat GM de opleidingsactiviteiten in kwestie in ieder geval, en dus ook zonder steun, zou hebben ondernomen.
De meeste concurrenten in de sector lijken een vergelijkbare aanpak te volgen.
Bijgevolg lijkt opleidingssteun in dit verband niet noodzakelijk.
De steun zet het bedrijf er niet toe aan extra activiteiten te ontplooien naast die welke reeds onder druk van de marktkrachten worden ondernomen.
Hij lijkt integendeel te zullen worden gebruikt om bedrijfskosten te dekken die normaal door de onderneming worden gedragen, en lijkt dus neer te komen op mededingingvervalsende exploitatiesteun.
(18) Even kritisch moet worden gekeken naar het stimulerende effect van de steun voor uitbreiding van de perserij-activiteiten: kosten voor opleidingen op dit gebied zijn noodzakelijke voor (uitbreiding van) de productie van auto-onderdelen, een normale activiteit in de automobielindustrie.
Onderdelen vormen een belangrijke en zelfs onmisbare input voor de assemblagefabriek, en vertegenwoordigen een belangrijk aandeel van de kostprijs van de auto's. Het lijkt er dus op dat de marktkrachten op zich een voldoende krachtige impuls voor de onderneming zijn om het nodige geld voor opleidingen uit te geven.
Bijgevolg zouden de gesubsidieerde opleidingsactiviteiten waarschijnlijk toch wel zijn ondernomen, ook zonder steun.
De steun lijkt er niet toe te leiden dat meer opleidingen worden gegeven, maar lijkt alleen maar normale exploitatiekosten van de onderneming te dekken, waardoor deze goedkoper kan werken en de mededinging wordt vervalst.
(19) Daarom verzoekt de Commissie België toe te lichten waarom het, in tegenspraak met wat bij de meeste autofabrikanten in de Gemeenschap wordt geconstateerd, in dit bepaalde geval van mening is dat de begunstigde niet in staat (of bereid) zou zijn om de opleidingskosten te financieren uit de verwachte baten (bij voorbeeld de mogelijkheid een nieuw model te produceren en/of een grotere productiviteit van het personeel door de opleiding).
Tot dusver heeft België nog geen informatie verstrekt over eventuele belemmeringen waaruit de Commissie zou kunnen opmaken dat de marktkrachten alleen een onvoldoende stimulans vormen om het voorgenomen opleidingsprogramma te ondernemen.
BESLUIT
(20) Gelet op de bovenstaande overwegingen, heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden en maant zij België aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle bescheiden, inlichtingen en gegevens te verstrekken die noodzakelijk zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen.
Zij verzoekt België onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen.
(21) De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag.
Zij verwijst ook naar artikel 14 van Verordening (EG) nr.
659/1999 van de Raad, waarin wordt gesteld dat elke onrechtmatige steun van de begunstigden kan worden teruggevorderd.
(22) Voorts deelt de Commissie België mee, dat zij de belanghebbenden door de bekendmaking van dit schrijven en van een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie in kennis zal stellen.
Tevens zal zij de belanghebbenden in de lidstaten van de EVA die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden.
Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking."
[1] Formation dans le domaine du soudage manuel, du soudage de l'aluminium, de la robotique, etc.
[2] Formation informatique (excel, access, word, power point, etc.), aptitudes sociales (présentation, communication, gestion d'une équipe, etc.) et amélioration des connaissances de base (finance pour les non-financiers, ISO, etc.).
[3] Formation, destinée à l'ensemble des salariés, sur les principes d'une production mondialisée mis en oeuvre dans un environnement de travail complexe.
Dans un environnement de travail simulé, explication des concepts suivants et démonstration de leur importance croissante: organisation du lieu de travail, normalisation, gestion visuelle, économies de coûts, améliorations permanentes, etc.
[4] JO L 10 du 13.1.2001, p. 20.
[5] Manueel lassen, aluminium lassen, robotica, enz.
[6] PC-trainingen (excel, access, word, power point, enz.), sociale vaardigheden (presenteren, communiceren, leiden van een team, enz.) en upgrade van basiskennis (Finance for non Finance, ISO, enz.).
[7] Opfrissingscursus voor alle medewerkers over de globale productieprincipes die worden toegepast in een complexe werkomgeving.
In een gesimuleerde werkomgeving, uitleg van concepten en aantonen van toenemend belang van: werkplaatsorganisatie, standardisatie, visueel management, kostenbesparing, permanente verbetering, enz.
[8] PB L 121 van 13.1.2001, blz.
20.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Francie
Státní podpora C88/97 – Crédit Mutuel (Livret bleu)
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 210/04)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 7. června 2006 uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Francii své rozhodnutí prodloužit řízení ve věci financování spořicího produktu "Livret bleu" banky Crédit Mutuel podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu na následující adresu:
Commission européenne
Direction générale de la Concurrence
SPA 3 – 6/05
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Francii.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
ŘÍZENÍ
Dopisem ze dne 6. února 1998 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení ve věci možných opatření ve prospěch spořicího účtu "Livret bleu".
V rozhodnutí ze dne 15. ledna 2002 [1], Komise prohlásila, že státní podpora, kterou Francouzská republika poskytla bance Crédit Mutuel, je v rozporu se zásadami společného trhu a nařídila navrácení podpory.
Rozhodnutí ze dne 15. ledna 2002 bylo zrušeno rozsudkem soudu prvního stupně ze dne 18. ledna 2005 z důvodu nedostatečného odůvodnění.
Komise se proti rozsudku soudu prvního stupně neodvolala.
S cílem odpovědět na body uvedené v tomto rozsudku Komise tímto sdělením rozšiřuje oblast působnosti řízení podle čl. 88 odst.
POPIS OPATŘENÍ, VŮČI KTERÉMU KOMISE ZAHAJUJE ŘÍZENÍ
Tzv. "Livret Bleu" (modrá knížka) je spořicí produkt, který vytvořila banka Crédit Mutuel.
Částečné osvobození této knížky od daní je ustanoveno zákonem ze dne 27. prosince 2005, jehož prováděcí pravidla byla uvedena v různých textech, zvláště pak ve vyhlášce ze dne 27. září 1991, která zavedla současná opatření.
Současný systém je určen k tomu, aby získal peněžní prostředky, které budou dále převedeny do Caisse des Dépôts et Consignations (CDC) za účelem financování sociálního bydlení.
Současně má systém podpořit soukromé spoření.
Od vstupu v platnost výše zmiňované vyhlášky stát za převod veškerých peněžních prostředků získaných z "Livret bleu" do CDC vyplácí bance Crédit Mutuel:
i) hrubou úrokovou míru z naspořených částek (2,2 %), z níž jsou 2 % vyplácena spořitelům jako čistý výnos z jejich spoření, a 0,2 % vyplácí ve formě srážky z daně Crédit Mutuel přímo státu jako třetinu dosud nezaplacené daně.
Úroky získané z částek uložených na "Livret bleu" jsou osvobozeny od daně ve výši dvou třetin;
ii) odměnu za zprostředkování ve výši 1,1 % z celkové částky nashromážděných finančních prostředků.
HODNOCENÍ OPATŘENÍ
Komise uznala za jedinou možnou pomoc odměnu za zprostředkování.
CDC vyplácí bance Crédit Mutuel odměnu za zprostředkování přímo.
CDC je státní podnik, který v tomto případě jedná v zájmu státu, a výše odměny za zprostředkování je určena státem pro vyrovnání závazků veřejné služby.
Kritérium o státních zdrojích je tedy splněno.
Pokud nejsou splněna kritéria Altmark a odměna za zprostředkování je poskytnuta výhradně bance Crédit Mutuel, zahrnuje toto opatření selektivní výhodu příjemce.
Crédit Mutuel nedostával žádnou odměnu za zprostředkování podle obvyklých podmínek tržního hospodářství, tj. vně systému tzv. "livret bleu", který byl vytvořen státem.
Tím je s největší pravděpodobností splněna i podmínka selektivní výhody.
Výhoda udělená bance Crédit Mutuel narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod v rámci Společenství.
Komise uvádí, že Crédit Mutuel je činný v bankovnictví, což je oblast konkurenčního trhu, ve které se uplatňuje obchod v rámci Společenství.
Pomoc, která byla poskytnuta jedné bankovní společnosti, má velmi znatelný vliv na obchod hlavně proto, že společnost může provozovat svoji činnost i v jiných členských státech prostřednictvím svých poboček, jejichž otevření již není podmíněno schválením, a volný přeshraniční pohyb služeb byl ukončen.
Komise souhlasila s tím, že cílem zmiňovaného systému jako služby v obecném hospodářském zájmu je získání peněžních prostředků určených na pronájem sociálního bydlení; nyní tedy ověří slučitelnost tohoto opatření s čl. 86 odst.
2 Smlouvy. Komise zakládá svou analýzu možného nadměrného vyrovnání nákladů vynaložených na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu na znaleckém posudku, který je používán výše zmiňovaným rozhodnutím z roku 2002, a na údajích, které Komise získá v průběhu současného řízení.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být po příjemci požadováno vrácení jakékoli protiprávní podpory.
ZNĚNÍ DOPISU
"Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la République française qu'après avoir examiné les informations en sa possession suite à l'annulation de la décision de la Commission du 15 janvier 2002 concernant l'aide d'État mise à exécution par la République française en faveur de Crédit Mutuel par un arrêt du Tribunal de Première Instance en date du 18 janvier 2005 (affaire T-93/02), elle a décidé dans les termes qui suivent d'étendre la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
I. PROCÉDURE
1) Par lettre du 6 février 1998, la Commission a informé les autorités françaises de sa décision d'ouvrir la procédure prévue par l'article 88, paragraphe 2, du traité concernant les mesures d'aides potentielles contenues dans le mécanisme d'épargne du Livret Bleu.
2) Par une décision en date du 15 janvier 2002 [2], la Commission a déclaré incompatible avec le marché commun l'aide d'État mise à exécution par la République française en faveur du Crédit Mutuel.
3) La décision du 15 janvier 2002 a été annulée par un arrêt du Tribunal de Première Instance ("TPICE") en date du 18 janvier 2005 [3].
4) La Commission n'a pas interjeté appel de l'arrêt du TPICE.
Conformément à l'article 233, paragraphe 1, du traité la Commission est tenue de prendre les mesures que comporte l'exécution de l'arrêt de la Cour de Justice.
En matière d'aide État cela signifie que suite à l'annulation de la décision susmentionnée la procédure est renvoyée au stade de l'investigation formelle.
Conformément à l'article 13 du règlement de procédure [4], la procédure doit être en conséquence clôturée par voie de décision.
5) Afin de répondre aux différents points soulevés par cet arrêt, la Commission procède par la présente communication à une extension du champ d'application de la procédure prévue par l'article 88, paragraphe 2, du traité.
Préalablement à l'adoption d'une nouvelle décision, elle considère en effet souhaitable d'entendre les autorités françaises et les parties intéressées sur les nouveaux éléments pertinents résultant de ses investigations, en s'attachant plus particulièrement à clarifier l'étendue du contrôle à exercer sur les mesures en cause.
La présente décision reflète l'état actuel de la réflexion de la Commission sur ce dossier.
En conséquence, pour des raisons de clarté, de lisibilité et de bonne administration, elle reprend à la fois les éléments toujours pertinents de la décision du 6 février 1998 et les nouveaux éléments qui résultent en particulier des procédures administratives et juridictionnelles intervenues depuis lors et inclut donc tous les doutes que la Commission formule en l'état actuel du dossier.
6) Pour ce qui concerne la mesure qui lui paraît potentiellement contenir des éléments d'aide, à savoir la commission d'intermédiation versée par la CDC au Crédit Mutuel au titre de la rémunération du service rendu, la Commission demande aux autorités françaises de lui fournir les données actualisées couvrant la période 1999 à aujourd'hui.
Concernant la période 1991-1998, la Commission se base sur les chiffres arrêtés à l'issue de la procédure contradictoire qui a suivi l'ouverture de procédure de 1998.
7) La présente décision s'appuie sur l'ensemble des arguments des autorités françaises, des plaignants et des tiers intéressés qui lui ont été communiqués à ce jour dans le cadre de la décision d'ouverture de procédure de 1998, de l'adoption de la décision finale susmentionnée et de la procédure devant le TPICE pour autant qu'ils présentent un intérêt pour la présente analyse.
8) La présente décision traite des aides d'État potentielles octroyées au Crédit Mutuel en relation avec le Livret Bleu à travers la rémunération octroyée par la CDC, depuis l'entrée en vigueur de l'arrêté du 27 septembre 1991.
Dans la décision du 15 janvier 2002, qui n'a pas été annulée sur ce point, la Commission avait conclu qu'en raison de la carence de données comptables, il existait une impossibilité pratique de quantifier les éventuelles aides antérieures et qu'il était donc superflu de s'appesantir sur celles-ci [5].
II. FAITS
Description du Crédit Mutuel
9) Le Crédit Mutuel est un groupe bancaire décentralisé constitué d'un réseau national de caisses ayant le statut de sociétés coopératives à capital variable.
Le Crédit Mutuel est régi par la loi du 10 septembre 1947 qui a posé les principes de la coopération.
Il est organisé en trois degrés: local, régional et national.
10) Les 1900 caisses locales doivent adhérer à une fédération régionale et chaque fédération à la Confédération nationale du Crédit Mutuel, "organe central" du réseau aux termes de la loi bancaire du 24 janvier 1984.
Les Caisses de Crédit Mutuel sont détenues par 6,5 millions de sociétaires.
Les Caisses locales sont actionnaires des Caisses fédérales et ces dernières le sont de la Caisse centrale du Crédit Mutuel, qui est l'organisme financier national assurant la liquidité financière des groupes régionaux.
11) Le Crédit Mutuel est par ailleurs un groupe doté d'une direction unique poursuivant une politique globale.
Il maintient une solidarité financière interne au niveau de la confédération qui assure la liquidité des fédérations régionales.
Le groupe dispose de fonds propres importants qui facilitent son accès aux marchés des capitaux.
Il est acquis que le Crédit Mutuel est une entreprise pouvant réallouer en son sein des aides versées à telle ou telle autre entité interne du groupe.
Le groupe présente les caractéristiques d'une entreprise unique au regard du droit de la concurrence, puisqu'il présente un centre de décision unique au niveau central.
12) Les chiffres ci-dessous ont été fournis sur la base du rapport financier du groupe établi sur le périmètre Crédit Mutuel-CIC [6], incluant l'ensemble des filiales bancaires et d'assurance détenues par les Fédérations et banques régionales.
Ce rapport financier est établi par la Confédération Nationale du Crédit Mutuel, organe central du groupe.
Il respecte les dispositions du règlement 99-07 du Comité de la Réglementation Comptable (CRC) relatif aux règles de consolidation des entreprises relevant du Comité de la Réglementation Bancaire et Financière, modifié par le règlement du CRC 2000-04 relatif aux états de synthèse.
13) Le Crédit Mutuel est une importante banque de détail en France (13,8 millions de clients), avec un réseau d'environ 4900 points de vente.
Le groupe Crédit Mutuel-CIC [7] avait fin 2004 un effectif de 56760 salariés, un bilan consolidé de 388 Md EUR (milliards d'euros) et dégageait pour l'exercice 2004 un résultat net part du groupe de 1,5 Md EUR.
Les marges financières élevées du groupe s'expliquent notamment par un coefficient d'exploitation (le ratio entre les frais généraux et le produit net bancaire) relativement bas (65,9 % en 2004), ce qui situe le Crédit Mutuel parmi les banques françaises ayant les charges les moins élevées.
Ce niveau demeure toutefois sensiblement supérieur à celui des banques européennes les plus rentables [8].
Le montant de ses fonds propres part du groupe a augmenté de 37 % au cours des trois derniers années (2002/2004) pour atteindre 18 Md EUR en 2004.
Son coefficient de solvabilité était de 12,4 % en 2004, soit un niveau très supérieur au minimum réglementaire [9] de 8 %, et supérieur à celui de ses principaux concurrents.
Description du Livret Bleu
14) Le Livret Bleu est un produit d'épargne créé par le Crédit Mutuel dont il détient la distribution exclusive [10].
La défiscalisation partielle de ce livret a été établie par une loi du 27 décembre 1975 [11], dont les modalités d'application ont été définies par différents textes, en particulier l'arrêté du 27 septembre 1991 [12], qui est à l'origine du mécanisme tel qu'il existe aujourd'hui.
15) Le système actuel vise à collecter des fonds pour les transférer ensuite intégralement à la Caisse des Dépôts et Consignations ["CDC" [13]] afin de financer le logement social [14].
Parallèlement, le système vise également à encourager l'épargne des particuliers.
16) Depuis l'entrée en vigueur dudit arrêté, en contrepartie du transfert, à la CDC, de l'ensemble des fonds collectés sur le Livret Bleu, l'État, par l'intermédiaire de la CDC, verse au Crédit Mutuel:
i) le taux d'intérêt brut sur les sommes épargnées (2,2 %) dont 2 % sont versés aux épargnants au titre de la rémunération nette de leur épargne et 0,2 % sont re-transférés, au titre du prélèvement libératoire, directement par le Crédit Mutuel à l'État pour le tiers de l'impôt restant dû [15];
ii) une commission d'intermédiation correspondant à 1,1 % du montant des sommes collectées [16].
17) Les intérêts perçus sur les sommes déposées sur le Livret Bleu bénéficient d'une exemption fiscale à hauteur des deux tiers.
Cela étant, la rémunération des dépôts sur le Livret Bleu est de facto intégralement exemptée pour l'épargnant.
Ainsi, l'État — qui fixe le taux d'intérêt rémunérateur du Livret Bleu — a fixé le taux brut de manière à ce que suite au paiement du tiers de l'impôt restant par l'épargnant [17], le taux d'intérêt net soit identique au taux d'intérêt net applicable au Livret A, qui est entièrement exempté de par la loi [18].
18) Le montant maximum des sommes qui peuvent être versées par les particuliers sur leur Livret Bleu est actuellement de 15300 EUR.
L'encours du Livret Bleu s'élève à 16,4 Md EUR (2004), avec une progression de 5,7 % par rapport à l'année précédente.
19) De 1975 à 1991, le système était différent.
Le Crédit Mutuel ne percevait pas de commission d'intermédiation et devait investir une partie de l'encours dans des "emplois d'intérêt général" (principalement des prêts aux collectivités locales et des souscriptions de valeurs émises par l'État et ses établissements publics) à hauteur de 50 % dans un premier temps pour atteindre progressivement 80 % en 1991.
Le reste de l'encours pouvait être utilisé librement par le Crédit Mutuel [19].
20) Lorsque le système a changé en 1991, une période transitoire a été nécessaire pour passer au système actuel.
La centralisation a été entièrement accomplie au premier trimestre 1999.
Données: Crédit Mutuel, Arthur Andersen.
En milliards de francs et en % _BAR_ 1991 _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_
Encours moyens annuels _BAR_ […] [20] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Emplois centralisés CDC _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Autres emplois d'intérêt général _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Réserves obligatoires/liquidité _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Total emplois réglementés _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Total emplois libres _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
IV. APPRÉCIATION PRÉLIMINAIRE DE LA MESURE AU REGARD DE LA JURISPRUDENCE ALTMARK
21) En l'espèce, les autorités françaises ont invoqué l'existence d'un service d'intérêt économique général lié au mécanisme du Livret Bleu pour justifier l'octroi de la commission d'intermédiation.
Cet aspect est abordé ci-après.
22) Il résulte de la jurisprudence de la Cour de justice que les compensations de service public ne constituent pas des aides d'État au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité, si elles remplissent certaines conditions.
La Cour a fixé les conditions suivantes dans son arrêt Altmark du 24 juillet 2003 [21]:
- premièrement, l'entreprise bénéficiaire a effectivement été chargée de l'exécution d'obligations de service public et ces obligations ont été clairement définies et ressortent distinctement de la législation nationale et/ou des licences en cause;
- deuxièmement, les paramètres sur la base desquels est calculée la compensation ont préalablement été établis de façon objective et transparente;
- troisièmement, la compensation ne dépasse pas ce qui est nécessaire pour couvrir tout ou partie des coûts occasionnés par l'exécution des obligations de service public, en tenant compte des recettes y afférent ainsi que d'un bénéfice raisonnable pour l'exécution de ces obligations;
- quatrièmement, lorsque le choix de l'entreprise en charge de l'exécution d'obligations de service public n'est pas effectué dans le cadre d'une procédure de marché public, le niveau de la compensation nécessaire a été déterminé sur la base d'une analyse des coûts qu'une entreprise moyenne, bien gérée et adéquatement équipée afin de pouvoir satisfaire aux exigences de service public requises, aurait encourus pour exécuter ces obligations, en tenant compte des recettes y afférent ainsi que d'un bénéfice raisonnable pour l'exécution de ces obligations.
Qualification préliminaire du Livret Bleu comme service d'intérêt économique général
23) Selon les autorités françaises, conformément à la Loi de 1975 susmentionnée et ses décrets d'application, le service d'intérêt économique général confié à Crédit Mutuel consiste en trois missions distinctes: i) incitation à l'épargne populaire; ii) collecte de dépôts destinés au logement locatif social; et iii) maintien de guichets dans certaines zones pour des objectifs d'aménagement du territoire.
24) En ce qui concerne la mission mentionnée sous i) ci-dessus, ni les autorités françaises ni le Crédit Mutuel n'ont argué de coûts spécifiques qui lui soient imputables.
À ce stade, la Commission n'a non plus identifié aucun coût spécifique afférent à cette mission.
Dans ces conditions, il n'est pas nécessaire de se prononcer sur la qualification de cette mission en tant que service d'intérêt économique général au sens de l'article 86 CE.
25) En ce qui concerne la mission mentionnée sous ii) ci-dessus elle peut être considérée, prise dans sa globalité, comme une mission d'intérêt économique général impartie par l'État au sens de l'article 86 CE.
La Commission note à cet égard que les États membres disposent d'un large pouvoir d'appréciation quant à la nature des services susceptibles d'être qualifiés d'intérêt économique général et que, dans ce contexte, les autorités françaises n'ont pas procédé à une erreur manifeste d'appréciation.
26) En ce qui concerne la mission mentionnée sous iii) ci-dessus, et pour les mêmes raisons que celles mentionnées au point 25 ci-dessus, la Commission reconnaît que le maintien de guichets dans certaines zones pour des objectifs d'aménagement du territoire puisse être considéré, par un État membre, comme étant un service d'intérêt économique général au sens de l'article 86 CE.
Application préliminaire des conditions de la jurisprudence Altmark
27) En ce qui concerne la première condition d'Altmark (cf. point 22 premier tiret ci-dessus) La Commission considère que, les dispositions de l'article 9 de la loi de 1975 susmentionnée et ses décrets d'application dont notamment l'arrêté du 27 septembre 1991 susmentionné qui a trait à la collecte de fonds en vue du financement du logement social (tel que défini aux articles R323-10 et R331 du Code de la Construction et de l'Habitation), confient clairement au Crédit Mutuel la mission mentionnée au point 23 sous ii) ci-dessus.
28) La Commission estime que la loi relative à l'ouverture et à la fermeture des agences bancaires abrogée en 1987 et le règlement no 2986 du Comité de la Réglementation Bancaire n'ont pas imposé de contraintes spécifiques d'implantation au Crédit Mutuel en ce qu'ils s'appliquaient au secteur bancaire dans son ensemble.
En ce qui concerne le régime de contrôle qui aurait été maintenu pour le Crédit Mutuel de 1987 à 1991, la Commission considère à ce stade que ces actes restent beaucoup trop vagues pour conférer, au Crédit Mutuel, la mission mentionnée au point 23 sous iii) ci-dessus au sens de l'article 86 CE.
Il n'apparaît pas comme ayant été appliqué dans le cadre d'un plan précis d'aménagement du territoire imposant à la banque un cahier des charges ou d'autres obligations en terme de couverture géographique par les agences.
Ni l'État ni le Crédit Mutuel n'ont produit de document prouvant que le régime instauré a contrarié les projets de reconstruction ou de redéploiement du réseau de la banque (par exemple sous la forme du refus de la fermeture d'une agence par le Comité des Établissements de Crédit).
29) Il résulte de ce qui précède que postérieurement à 1991, aucun acte n'existe sur la base duquel le Crédit Mutuel aurait été investi, au sens de l'article 86 CE, de la mission mentionnée au point 23 sous iii) ci-dessus.
Pour la période couvrant la période 1987-1991, et pour les raisons mentionnées ci-dessus, la Commission a des doutes que les actes invoqués, et d'ailleurs non communiqués à ce jour, puissent être considérés comme ayant conféré au Crédit Mutuel, en liaison ou non avec la distribution du Livret Bleu, au sens de l'article 86 CE, la mission mentionnée au point 23 sous iii) ci-dessus.
30) En ce qui concerne la seconde condition d'Altmark (cf. point 22 deuxième tiret ci-dessus).
La Commission comprend que la commission d'intermédiation a été fixée ex ante par une convention entre l'État et le Crédit Mutuel.
À ce stade, dans la mesure où elle n'a pas encore eu connaissance du contenu de cette convention, la Commission ne peut s'assurer que son taux ait été fixé de manière objective et transparente et que des paramètres de calcul, de contrôle et de révision ont été fixés.
Les autorités françaises n'ont pas fait état des dispositions en la matière.
31) En ce qui concerne le troisième critère d'Altmark (cf. point 22 troisième tiret ci-dessus).
La Commission est d'avis qu'il pourrait ne pas être rempli.
Il ne peut être en effet établi que la compensation annuelle n'excède pas ce qui est nécessaire pour couvrir tout ou partie des coûts du Crédit Mutuel inhérents à la mission de service public telle que définie au point 23 sous ii) ci-dessus.
En effet, d'après le rapport du consultant, il existerait une surcompensation d'un montant de […],[…],[…] et […] MF pour les années 1991, 1992, 1993 et 1998, respectivement.
32) En ce qui concerne le quatrième critère d'Altmark (cf. point 22 quatrième tiret ci-dessus).
Il y a lieu de noter que l'État n'a pas assigné cette mission au mieux disant par une procédure d'appel d'offres, mais directement par négociation avec le Crédit Mutuel, ce qui ne donne a priori aucune garantie quant au niveau approprié ou non de la rémunération.
Les autorités françaises n'ont en outre pas démontré à ce stade que le niveau de compensation ait été déterminé par référence aux coûts d'une entreprise moyenne bien gérée opérant dans le secteur bancaire.
En effet, il ne suffit pas aux autorités françaises de souligner que le Crédit Mutuel est une entreprise bien gérée pour établir que le niveau de compensation a été déterminé sur la base d'une analyse des coûts que supporterait une entreprise bien gérée au sens de l'arrêt Altmark.
33) Il résulte de ce qui précède que la mesure en cause paraît ne pas satisfaire à la jurisprudence Altmark et que, en conséquence, elle pourrait constituer une aide d'État.
V. APPRÉCIATION DE LA MESURE AU REGARD DE L'ARTICLE 87, PARAGRAPHE 1, DU TRAITÉ
34) L'Article 87, paragraphe 1, du traité prévoit que sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent le commerce entre État membre, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que se soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.
35) Le mécanisme du Livret Bleu tel qu'il résulte de l'arrêté du 27 septembre 1991 précité peut être ainsi décomposé:
A. Le Crédit Mutuel rémunère l'épargne collectée sur le Livret Bleu à un taux imposé par l'État;
B. Le Crédit Mutuel transfère l'épargne collectée à la CDC au même taux;
C. En rémunération pour cette activité, le Crédit Mutuel perçoit de la CDC une commission d'intermédiation.
36) L'opération A n'implique aucune ressource d'État et ne saurait donc contenir une aide au sens de l'article 87 CE.
Le taux payé par la CDC au Crédit Mutuel étant le même que celui payé par le Crédit Mutuel aux épargnants, l'opération B ne confère aucun avantage au Crédit Mutuel ce qui exclut également la présence d'aide au sens de l'article 87 CE.
Seule l'opération C (commission d'intermédiation) sera donc analysée ci-après.
La Commission d'intermédiation
Critère relatif aux ressources d'État
37) La commission d'intermédiation est versée directement par la CDC au Crédit Mutuel.
Or, la CDC [22] est une entreprise publique qui agit en l'occurrence pour le compte de l'État et le montant de la commission d'intermédiation est fixé par l'État pour compenser des obligations de service public.
Le critère relatif aux ressources d'État est donc rempli.
Critère relatif à l'avantage sélectif
38) Étant donné qu'elle constitue un transfert de ressources d'État en faveur de Crédit Mutuel, la commission d'intermédiation améliore la situation économique de cette banque.
Dans la mesure où les critères de la jurisprudence Altmark ne sont pas remplis, et la commission d'intermédiation est octroyée exclusivement au Crédit Mutuel, cette mesure comporte un avantage sélectif pour son bénéficiaire.
Critères selon lesquels l'aide devrait fausser ou menacer de fausser la concurrence et affecter les échanges entre États membres
39) L'avantage octroyé au Crédit Mutuel, est de nature à fausser la concurrence et à affecter les échanges intracommunautaires.
En effet, la Commission note que le Crédit Mutuel est actif dans le secteur bancaire, qui est un marché concurrentiel faisant l'objet d'échanges intracommunautaires.
Ainsi, "lorsqu'une aide financière accordée par l'État renforce la position d'une entreprise par rapport à d'autres entreprises concurrentes dans les échanges intracommunautaires, ces derniers doivent être considérés comme influencés par l'aide" [23].
40) L'effet sur les échanges d'aides accordées à un établissement bancaire est notamment sensible [24] parce qu'un établissement peut exercer des activités bancaires dans les autres États membres par l'intermédiaire de succursales (dont l'ouverture n'est plus soumise à agrément) et parce que la libre prestation de services transfrontalière a été parachevée.
41) La Commission a en outre examiné les arguments présentés par le Crédit Mutuel sur la compétence territoriale limitée des caisses locales de Crédit Mutuel et de l'absence d'impact sur les échanges résultant d'un tel mécanisme.
Toutefois, lorsqu'un État membre consent une aide à une entreprise active sur les marchés des services et de la distribution, il n'est pas nécessaire que son bénéficiaire ait des activités en dehors de son État membre pour que le commerce entre États membres soit affecté [25].
En l'espèce, l'activité en cause fait bien l'objet d'échanges intra-communautaires.
42) Il y a lieu de mentionner que pour autant que cette mesure soit une aide, cette aide est illégale car elle n'a pas été notifiée à la Commission conformément à l'article 88, paragraphe 3, CE.
VI. COMPATIBILITÉ DE L'AIDE ÉVENTUELLE AVEC LE MARCHÉ COMMUN
43) Dans la mesure où elle contient des éléments d'aide d'État, la Commission doit analyser la compatibilité de ladite mesure avec le marché commun.
44) Ainsi que décrit ci-dessus, la Commission a accepté que le système en cause ait comme mission qualifiée de service d'intérêt économique général la collecte de dépôts destinés au logement locatif social.
En conséquence elle analyse la compatibilité éventuelle de la mesure en cause avec l'article 86, paragraphe 2, du traité.
Il y a lieu de mentionner qu'à ce stade aucune autre dérogation telle que mentionnée aux paragraphes 2 et 3 de l'article 87 ne paraît applicable.
45) Dans sa communication sur les services d'intérêt général en Europe [26], la Commission souligne au point 26 que pour que l'article 86, paragraphe 2, du traité s'applique, toutes les conditions prévues par cette disposition doivent être remplies et en particulier, que la rémunération ne soit pas supérieure aux coûts nets supplémentaires générés par la mission confiée à l'entreprise concernée.
46) Le montant de la compensation ne peut dépasser ce qui est nécessaire pour couvrir les coûts occasionnés par l'entreprise du fait de l'exécution des obligations de service public en tenant compte des recettes y relatives ainsi que d'un bénéfice raisonnable pour l'exécution de ces obligations.
Le montant de la compensation comprend tous les avantages accordés par l'État ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit.
47) Une compensation excédant ce qui est nécessaire pour couvrir les coûts supportés par l'entreprise concernée ne serait pas indispensable à la gestion du service d'intérêt économique général et ne respecterait donc pas le principe de proportionnalité.
48) En l'espèce, si la compensation reçue de l'État par le Crédit Mutuel au titre de la mission de service public, excédait les coûts occasionnés par l'exécution des obligations de service public en tenant compte des recettes y relatives ainsi que d'un bénéfice raisonnable pour l'exécution de ces obligations, le principe de proportionnalité ne serait pas respecté et la mesure ne pourrait être déclarée compatible au titre de l'article 86, paragraphe 2, du traité.
Identification des résultats du système
49) Une étude globale des résultats a été faite par un consultant recruté par la Commission comprenant tant la mesure contenant potentiellement des aides d'État que les revenus du système [27].
50) Compte tenu de ce qui précède, la Commission ne vise dans la présente procédure comme mesure pouvant éventuellement contenir des éléments d'aide que la commission d'intermédiation.
Elle considère comme revenus du système les produits résiduels [28] tirés des emplois d'intérêt général et des emplois libres.
Les éventuels bénéfices indirects liés au droit exclusif de distribution du Livret Bleu devraient également normalement être pris en compte dans l'analyse comme revenus du système pour autant qu'ils puissent être précisément identifiés et quantifiés.
51) Si les emplois libres correspondent à la partie non règlementée du système du Livret Bleu et par là même non assignée à une quelconque obligation de service public, il n'en reste pas moins que ces emplois sont, en comptabilité analytique, adossés à une ressource spécifique, les dépôts collectés grâce à la distribution du Livret Bleu.
Dans des conditions de marché concurrentielles, le Crédit Mutuel n'aurait peut-être pas été en mesure de se procurer cette ressource au même coût, de sorte que ces emplois et ressources correspondantes doivent être pris en compte dans l'économie globale du système Livret Bleu.
En outre, selon le Crédit Mutuel, les emplois libres sont de facto contraints par la nécessité d'équilibrer par des emplois de court terme les emplois d'intérêt général qui sont investis à long terme, de manière à pouvoir faire face aux retraits des épargnants.
On peut donc considérer, que les choix d'investissement réalisés pour les emplois libres et les emplois d'intérêt général sont intrinsèquement liés.
En tout état de cause, le taux d'intérêt brut pour les fonds destinés aux emplois libres étant imposé par l'État, il n'est pas possible de considérer ces emplois comme totalement autonomes par rapport au reste du système Livret Bleu.
52) S'agissant d'autres revenus éventuels du système, on constate que la distribution du Livret bleu n'apporte en l'espèce aucun autre revenu direct que la commission d'intermédiation au Crédit Mutuel, dans la mesure où l'encours collecté est intégralement centralisé auprès de la CDC et où le Livret Bleu ne fait pas l'objet d'une vente ou de facturation aux clients particuliers.
Il n'en demeure pas moins qu'il ne peut être exclu à ce stade que le système puisse engendrer des revenus indirects liés à la vente d'autres produits.
Du point de vue de l'épargnant, le Livret Bleu serait attractif principalement en raison de sa défiscalisation.
Ce produit présente aussi d'autres caractéristiques attractives telles que sa liquidité et son absence de risque.
53) Pour le Crédit Mutuel, le fait de distribuer un tel produit pourrait favoriser une attraction et une fidélisation [29] de la clientèle à moindre coût.
Dans une telle hypothèse, l'avantage octroyé au Crédit Mutuel serait donc un avantage indirect qui pourrait être défini comme une réduction de coût de distribution et/ou de production d'autres produits bancaires [30] mais qui reste à quantifier.
54) En définitive, les résultats à prendre en considération doivent inclure tous les résultats tirés du service d'intérêt économique général, c'est-à-dire, tous les produits associés aux droits spéciaux ou exclusifs accordés au Crédit Mutuel ou liés à l'exécution des services d'intérêt économique général dont le Crédit Mutuel est chargé.
Cela doit être reflété dans la comptabilité de Crédit Mutuel conformément à la Directive 80/723/CEE du 25 juin 1980 relative à la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques ainsi qu'à la transparence financière dans certaines entreprises [31].
Paramètres de calcul d'une potentielle surcompensation
55) En ce qui concerne les données pour la période 1991-1998, la Commission souligne à titre préalable que, dans le cadre de la marge d'appréciation qui lui a été reconnue par la jurisprudence communautaire dans l'appréciation de faits économiques complexes dans le domaine notamment de la concurrence [32], elle a apprécié la valeur probante du rapport de son consultant lors de l'adoption de la décision du 15 janvier 2002 et est parvenue à la conclusion que son contenu était suffisamment objectif et étayé pour servir de base à son analyse du système du Livret Bleu au regard des règles sur les aides d'État.
La Commission reprend en Annexe I les raisons l'ayant conduite à réfuter les commentaires de l'expert du Crédit Mutuel (Arthur Andersen) sur les quelques points de divergences subsistants entre ce dernier et son consultant.
56) La Commission note par ailleurs sur ce point que dans l'arrêt annulant la décision relative au Crédit Mutuel de 2002, le Tribunal n'a pas contesté l'exactitude matérielle des faits et n'a pas retenu d'erreur manifeste d'appréciation.
Aucun élément nouveau n'ayant été identifié à ce jour, elle n'estime pas nécessaire de réévaluer les données couvrant la période 1991-1998.
57) Avant de reprendre les résultats de l'analyse menée par son consultant, une remarque méthodologique s'impose.
Les travaux d'estimation du consultant se sont heurtés à l'absence d'une véritable comptabilité analytique du Livret Bleu et d'un traitement homogène de la comptabilité de chaque fédération du Crédit Mutuel.
La reconstruction comptable du coût par activité est donc fondée sur la structure comptable d'une année (1996), les autres années ayant été extrapolées à partir de cette structure.
Elle est fondée sur un échantillon de fédérations, dont les ratios de gestion sont ensuite extrapolés au produit net bancaire de la confédération.
C'est la meilleure estimation dont la Commission peut disposer à l'issue des quatre expertises effectuées par son consultant ou par le Crédit Mutuel.
58) Le consultant tient compte des différents coûts et produits du mécanisme pour le Crédit Mutuel, en séparant l'analyse en trois parties, selon l'affectation des ressources collectées: les ressources centralisées à la CDC, celles affectées aux emplois d'intérêt général ou celles affectées aux emplois libres [33].
La méthode permet aussi de prendre en compte une rémunération normale des fonds propres.
59) Il convient dans un premier temps de décrire succinctement le cadre méthodologique de construction de la comptabilité analytique du Crédit Mutuel.
L'ensemble des activités du Crédit Mutuel est découpé en six métiers:
i) l'épargne (à l'intérieur duquel on distingue trois activités: la collecte de dépôts sur Livret Bleu, la collecte des autres dépôts et les autres formes d'épargne);
ii) le crédit;
iii) l'assurance (IARD);
iv) la gestion des moyens de paiement;
v) la gestion de la trésorerie et des opérations sur titre;
vi) le fonds de roulement.
60) La construction de la comptabilité analytique revient à évaluer la part des produits, et la part des frais généraux, que l'on peut affecter à chacun de ces métiers.
Toute la construction est donc très sensible à des hypothèses relevant des choix d'affectation des résultats et des coûts de la banque.
Dans ce cadre, le rôle du consultant et de la Commission s'est limité dans une large mesure à contrôler les incohérences internes de la construction proposée ou des correctifs ajoutés a posteriori à cette construction.
61) Suite à la première évaluation du résultat de comptabilité analytique du Livret Bleu fournie par le Crédit Mutuel (et certifiée par les auditeurs de Mazars et Guérard), une nouvelle estimation a été effectuée par le consultant.
Le Crédit Mutuel a sollicité les services des auditeurs d'Arthur Andersen pour une revue complète de la méthodologie et des données comptables permettant d'établir le compte d'exploitation du Livret Bleu.
Arthur Andersen a retenu la même construction du compte d'exploitation du Livret Bleu.
En revanche, deux modifications relatives au traitement et aux données utilisées ont été introduites par rapport aux études précédentes ainsi que trois correctifs ad hoc:
i) l'extension de l'échantillon d'origine utilisé par le Crédit Mutuel à deux nouvelles fédérations, le Crédit Mutuel […] et le Crédit Mutuel […];
ii) l'affinement des clefs d'affectation des frais (généraux) de relation commerciale après-vente;
iii) les correctifs ad hoc relatifs à la méthode de correction de la surpondération de l'activité IARD dans l'échantillon, la méthode de calcul du coût des fonds propres et l'introduction d'un coût de couverture de la responsabilité des sociétaires.
62) Le consultant avait déjà utilisé pour son évaluation un échantillon élargi au Crédit Mutuel […].
Il a par conséquent contrôlé les modalités d'incorporation des nouvelles données du Crédit Mutuel […] et a validé l'utilisation des données de l'échantillon élargi.
Si l'échantillon constitué à l'origine par le Crédit Mutuel représentait […] % des frais généraux du groupe, après intégration des deux plus importantes fédérations régionales du Crédit Mutuel, l'échantillon représentait désormais […] % des frais généraux du groupe.
63) Un point de désaccord entre l'évaluation initiale du Crédit Mutuel et celle du consultant portait sur l'imputation des frais généraux au titre de la relation clientèle après-vente.
Après certaines améliorations apportées par Arthur Andersen, le Crédit Mutuel et le consultant se sont accordés sur une méthode commune d'imputation des frais généraux.
64) Au stade de la constitution de l'échantillon, du choix des données comptables et leur traitement dans le compte d'exploitation du Livret Bleu, l'évaluation d'Arthur Andersen et celle du consultant se sont révélées concordantes.
Les seuls points de désaccord concernaient les correctifs ad hoc susmentionnés retenus par Arthur Andersen.
65) Sur ce dernier point, la mission d'examen par le consultant des travaux d'Arthur Andersen n'ayant pas pu aboutir à un accord entre le consultant et le Crédit Mutuel, il appartient à la Commission de trancher entre les propositions de son consultant et celles des auditeurs d'Arthur Andersen mandatés par le Crédit Mutuel.
Les principaux éléments retraçant les raisons ayant conduit à se reposer sur l'analyse du consultant sont repris en Annexe I de la présente décision.
Evaluation d'une potentielle surcompensation
66) Les résultats des différentes expertises intermédiaires effectuées avant l'évaluation finale du consultant qui a été retenue par la Commission seront repris ci-après pour information.
67) Par souci de clarté, en ce qui concerne les résultats, seront examinés successivement les résultats sur les emplois centralisés auprès de la CDC puis ceux résultant des produits résiduels.
Les éventuels résultats liés à la distribution exclusive du Livret Bleu n'ont pu être quantifiés.
Il incombe le cas échéant aux Autorités françaises de fournir les éléments nécessaires à une telle quantification.
Emplois centralisés auprès de la CDC
68) Les travaux du consultant montrent que sur la période 1991-98 cette partie de l'encours a généré des revenus bruts de plus de […]MdF.
Après déduction des coûts y afférents, le consultant conclut que le bilan de cette activité est redevenu bénéficiaire en 1998 de 26 MF après des pertes tout au long des années 90.
Tableau 4
Résultats nets du Livret bleu sur les emplois centralisés auprès de la cdc pour la periode 1991-98 (marge nette en MF)
Sources: Arthur Andersen, Littlejohn Frazer.
L'estimation Commission est fondée sur le travail final de Littlejohn Frazer après les corrections apportées suite à la contre-expertise d'Arthur Andersen.
Marge (en MF) _BAR_ 1991 _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_
Est. initiale Crédit Mutuel _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Est. initiale du consultant _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Contre-expertise AA _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Estimation Commission _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
69) Cette estimation incluant la commission d'intermédiation qui doit être considérée comme une compensation étatique, il y a lieu de la déduire afin d'obtenir une estimation des résultats hors compensation.
Tableau 4 bis
_BAR_ 1991 _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_
Estimation (Tableau 4) _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Commission d'intermédiation (compensation) _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Résultats hors compensation _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
70) La Commission procèdera, dans le cadre de l'extension de la présente procédure, à l'analyse des données concernant la période 1999-2005.
À ce stade, elle note que le Crédit Mutuel a pu, au cours de cette période, profiter de gains de productivité sur la gestion du Livret Bleu.
71) Ainsi, une étude de la Banque Centrale Européenne [34], conclut que les développements technologiques offrent aux banques des opportunités de réduction des coûts des transactions bancaires qui peuvent être significatives et que ces mêmes développements accéléreront ce processus de manière significative.
72) À cet égard le fait que le coût de gestion du Livret Bleu ait diminué chaque année de 1993 à 1998 est très révélateur.
Le graphique ci-dessous [35], qui compare le coût de gestion du Livret Bleu pour Crédit Mutuel avec la commission de collecte perçue, pour la période 1991/1998, peut faire supposer la poursuite de gains de productivité pour les années postérieures à 1998.
+++++ TIFF +++++
Les emplois d'intérêt général (EIG) résiduels
73) Les emplois d'intérêt général ont dégagé des produits bruts de près de […] MdF sur la période 1991-98.
Après déduction des coûts y afférents, la marge résiduelle pour le Crédit Mutuel avoisine […] MdF.
Il est à noter que l'évaluation initiale du Crédit Mutuel était très supérieure.
Tableau 5
Résultats nets du Livret bleu sur les emplois d'intérêt général pour la periode 1991-98 (marge nette en MF et pourcentage)
Sources: Arthur Andersen, Littlejohn Frazer.
Marge (en MF) _BAR_ 1991 _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_
Est. initiale Crédit Mutuel _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Est. initiale du consultant _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Contre-expertise AA _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Estimation Commission _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
74) Ce niveau élevé s'explique par le fait qu'il s'agit d'emplois à long terme octroyés à des taux nominaux élevés et fixes qui ont bénéficié de la chute des taux d'intérêts dans les années 1990.
Un second facteur explicatif non négligeable tient au fait qu'il s'agit d'emplois sans risque puisque bénéficiant de la garantie de l'État.
La rentabilité de ces emplois n'était donc pas affectée par un éventuel besoin de provisionnement lié à l'insolvabilité des bénéficiaires.
Le Crédit Mutuel s'oppose à la prise en compte de ces bénéfices dans la mesure où ils résulteraient de produits sur des prêts effectués ou obligations achetées avant 1991.
La Commission considère au contraire qu'eu égard aux importants bénéfices réalisés à partir de 1991 sur ces emplois, l'État aurait dû en tenir compte pour fixer le niveau de la commission d'intermédiation.
Les emplois libres résiduels
75) Les emplois libres ont généré des marges négatives pour le Crédit Mutuel.
Le consultant a obtenu un résultat allant dans le même sens, même s'il a estimé un résultat négatif inférieur en valeur absolue à celui déclaré par le Crédit Mutuel.
Cette situation est en principe due au fait que les emplois ont dégagé un taux de rentabilité insuffisant par rapport au taux de rémunération et aux frais de gestion du Livret Bleu.
La Commission considère que ces données illustrent à nouveau le caractère extrêmement prudent de l'estimation du Consultant, qui en intégrant certaines corrections proposées par Arthur Andersen, parvient à l'estimation d'une perte plus forte que celle évaluée initialement par le Crédit Mutuel.
Tableau 6
Compte d'exploitation du Livret bleu sur les emplois libres pour la periode 1991-98 (marge nette en MF et en pourcentage)
Sources: Arthur Andersen, Littlejohn Frazer.
Marge (en MF) _BAR_ 1991 _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_
Est. initiale Crédit Mutuel _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Est. initiale du consultant _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Contre-expertise AA _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Estimation Commission _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Synthèse: le résultat global du compte d'exploitation (hors compensation)
76) La synthèse des évaluations par métier donne l'évaluation finale suivante du compte d'exploitation du Livret Bleu.
Tableau 7
Compte d'exploitation du Livret bleu par emplois pour la periode 1991-98 (marge nette en MF et en pourcentage)
(en MF) _BAR_ 1991 _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_
Encours centralisé CDC _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
EIG _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Emplois libres _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Marge totale av. impôt _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
77) Dans la mesure où pour une année donnée, le montant de la compensation, définie comme la somme de tous les avantages accordés par l'État ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit excède les coûts engagés par le Crédit Mutuel pour la gestion de la collecte et des encours, en tenant compte des recettes y relatives ainsi que d'un bénéfice raisonnable, il existe une surcompensation pour l'année en question.
78) La Commission retient une base annuelle pour son évaluation d'une potentielle surcompensation car les coûts du service public au titre des coûts de collecte et de gestion de l'épargne réglementée sous le mécanisme du "Livret Bleu" sont des coûts comptabilisés sur base annuelle par le Crédit Mutuel et sont compensés sur la même base annuelle par les autorités françaises [36].
79) Il résulte du tableau suivant que la compensation est injustifiable pour les années 1991, 1992, 1993 puisque le système conduit à des bénéfices allant au delà d'une rémunération normale des fonds propres (voir point 73).
En 1998, une surcompensation de 20M FF est observable.
année _BAR_ coût net en tenant compte des recettes _BAR_ compensation (commission d'intermédiation) _BAR_ surcompensation _BAR_
1991 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 10 _BAR_
1992 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 60 _BAR_
1993 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 110 _BAR_
1994 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 0 _BAR_
1995 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 0 _BAR_
1996 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 0 _BAR_
1997 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 0 _BAR_
1998 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 20 _BAR_
TOTAL _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 200 _BAR_
80) Dans la mesure où elle ne satisfait pas aux conditions susmentionnées de l'article 86 paragraphe 2 du traité, la surcompensation ne saurait être justifiée et devrait être recouvrée au titre d'aide incompatible avec l'article 87, paragraphe 1, du traité.
81) La Commission souligne que cette analyse provisoire demande en outre à être complétée par les années restant à couvrir et ceci jusqu'à la fin du système actuel.
VII. PRINCIPE DE CONFIANCE LÉGITIME
82) La Commission considère que ni Crédit Mutuel ni les autorités françaises ne peuvent invoquer une quelconque confiance légitime au regard de la conformité des mesures en question avec les règles sur les aides d'État.
Des échanges continus de correspondance dans le courant de l'instruction à partir de 1991, de nombreuses expertises menées à partir de l'ouverture de procédure, excluent de reconnaître toute confiance légitime dans le cas d'espèce à partir du dépôt de la plainte.
Ces échanges montrent à l'évidence que les autorités françaises et le Crédit Mutuel étaient pleinement informés de l'existence d'un problème de compatibilité avec les règles de la concurrence dès 1991.
VIII. CONCLUSION
83) Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission ne peut à ce stade, au vu des informations disponibles jusqu'en 1998 et compte tenu du fait qu'elle ne dispose plus d'information relative au mécanisme du Livret Bleu après cette date, préjuger de l'applicabilité de l'exemption prévue à l'article 86, paragraphe 2, du traité.
Étant donné que la commission d'intermédiation est susceptible de contenir des éléments d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité, il est décidé d'étendre la procédure formelle d'examen selon l'article 88, paragraphe 2, du traité.
La Commission invite dès lors la République française, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du Traité, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des mesures en question dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente lettre.
Notamment, la Commission invite la République française à répondre aux questions suivantes:
En ce qui concerne l'actualisation des données concernant la comptabilité analytique du Livret bleu:
84) Fournir, sur une base annuelle pour la période 1999 à aujourd'hui, les coûts encourus par le Crédit Mutuel pour distribuer le Livret bleu, ainsi que les revenus provenant de la commission d'intermédiation versée par la CDC.
85) D'après la Directive 80/723/CEE [37] du 25 juin 1980 relative à la transparence des relations financières entre les États membres et les entreprises publiques ainsi qu'à la transparence financière dans certaines entreprises, le Crédit Mutuel est une "entreprise soumise à l'obligation de tenir des comptes séparés" et le Livret Bleu est une activité différenciée.
Par conséquent, la Commission requiert aux autorités de la République française la communication des données relatives à la structure financière et organisationnelle visée à l'article 1er, paragraphe 2, de la dite Directive, pour les années 1999 à 2005, conformément à l'article 5 de la Directive.
Veuillez indiquer si ces comptes séparés suivent la méthodologie et respectent les hypothèses du rapport du consultant de la Commission du 23 juillet 2001.
Le cas échéant, veuillez indiquer quelles sont les hypothèses considérées par le Crédit Mutuel pour autant qu'elles différent de celles du consultant de la Commission, ainsi que des éventuelles différences de méthodologie utilisées lors de l'établissement des comptes séparés.
En ce qui concerne la commission d'intermédiation:
86) Expliquer les raisons des baisses récentes de la commission d'intermédiation sur le Livret Bleu (passage de 1,3 à 1,2 puis 1,1 % de l'encours).
Merci de fournir tout document ayant éclairé cette prise de décision (rapport administratif, note interne…).
87) Préciser le moyen juridique utilisé (arrêté…) pour diminuer la commission d'intermédiation.
88) Un mécanisme de correction des sous ou surcompensation existe-t-il ou est-il prévu?
La commission d'intermédiation versée annuellement est-elle acquise au Crédit Mutuel ou peut-elle être révisée en fonction de l'évaluation des coûts réels encourus?
89) Fournir le montant des commissions versées au Crédit Mutuel de 1999 à 2005 en euro, sur base annuelle, ainsi que le montant des encours collectés et centralisés à la CDC.
En ce qui concerne le Livret Bleu:
90) Veuillez fournir un exemplaire actualisé de contrat "Livret Bleu".
91) Le Crédit Mutuel supporte-t-il une obligation d'ouvrir un Livret Bleu à toute personne qui en fait la demande?
Si oui, merci de fournir le texte lui imposant cette obligation.
92) Décrire le service offert aux clients pour le Livret Bleu (gratuité des opérations, gestion à distance, ordres par téléphone, dématérialisation des livrets, possibilité ou non d'encaisser des chèques sur le compte et/ou de payer moyennant un chèque débité sur le livret bleu directement, possibilité d'avoir une carte de crédit/débit liée au livret bleu, possibilité de domicilier des factures sur un Livret Bleu…).
En ce qui concerne les caractéristiques des titulaires de Livrets Bleu [38]:
93) Préciser si vos autorités considèrent que les détenteurs du livret bleu présentent des caractéristiques distinctes de la moyenne de la population.
94) Fournir une décomposition par décile des détenteurs de Livrets bleu en fonction du montant en compte (10 % des détenteurs ont un encours inférieur à X EUR, les 10 % suivants…).
95) Fournir sur une base annuelle, pour la période 2003-2005, la proportion de clients du Crédit Mutuel âgés de plus de 18 ans (i) seulement détenteurs d'un livret bleu (seul produit détenu auprès de Crédit Mutuel), (ii) détenant également un autre livret à taux réglementé, (iii) détenant également un autre compte d'épargne.
En ce qui concerne l'utilisation des fonds collectés sur le Livret Bleu:
96) Expliquer l'impact financier entre le Crédit Mutuel et la Caisse des Dépôts et Consignations d'un retrait net par les épargnants sur leur livret bleu (qui supporte le risque d'illiquidité?).
Expliquer le mécanisme en cause et indiquer sa périodicité (ajustements journaliers/mensuels/autres?).
97) Détailler les investissements réalisés par le Crédit Mutuel concernant les emplois d'intérêt général et les emplois libres qui ont continué à courir jusqu'en 1999.
Détailler dans quelle mesure les investissements dans les emplois d'intérêt général étaient ou non réservés au Crédit Mutuel avant que n'intervienne la déréglementation.
Expliquer la méthode utilisée pour déterminer les profits/pertes de ces investissements.
Indiquer si le fait d'utiliser les emplois d'intérêt général pour des investissements de long terme impliquait nécessairement pour le Crédit Mutuel une marge de manœuvre plus limitée sur ses choix d'investissement pour les emplois libres (par exemple investissements de court terme pour compenser les emplois de long terme réalisés sur les emplois d'intérêt général).
98) Détailler l'utilisation que fait la CDC des fonds collectés sur les livrets bleu pour les années 1991 à 2005 (taux d'utilisation des fonds pour le logement social, autres destinations, le cas échéant raisons de l'absence d'utilisation exclusive à destination du logement social).
En ce qui concerne les ratios de solvabilité du Crédit Mutuel:
99) Indiquer si les sommes récoltées par le Crédit Mutuel sur les Livrets Bleu (et transférées à la CDC) sont prises en compte en tant que risques pondérés pour le calcul du besoin de fonds propres nécessaires à la marge de solvabilité.
Le cas échéant préciser le pourcentage de pondération.
100) Indiquer les pourcentages de pondération du risque pour les besoins de fonds propres nécessaires à la marge de solvabilité appliqués aux investissements effectués avec les sommes récoltées via les autres produits d'épargne.
Demande de documentation:
101) Veuillez confirmer si, dans le cadre de la présente procédure, la Commission peut avoir accès aux données que Crédit Mutuel aurait éventuellement communiqué à la Commission lors de l'enquête dans le secteur de la banque de détail en ce qui concerne la fourniture de produits et services bancaires dans la Communauté.
102) Merci de bien vouloir fournir le rapport de l'inspection des finances, dit rapport "Lépine", sur le livret A.
103) Merci de bien vouloir fournir tout document ou extrait de document détaillant les relations entre le Crédit Mutuel et l'État concernant le Livret Bleu.
104) Merci de bien vouloir fournir tout document ou extrait de document détaillant les relations entre le Crédit Mutuel et la CDC concernant le livret bleu.
105) Merci de bien vouloir fournir tout document de stratégie ou de marketing du Crédit Mutuel se référant au livret bleu (business plan, analyse marketing interne…).
106) Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre à Crédit Mutuel.
107) La Commission rappelle à la République française l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
108) Par la présente, la Commission avise la République française qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal Officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.
"
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 210/05)
Podpora č. : XA 43-06
Členský stát : Nizozemsko
Region : Provincie Limburg
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Melkveehouder H.J.W.M. Bruls (hospodářství chovatele mléčného skotu H.J.W.M. Brulse)
Právní základ :
Algemene subsidieverordening 2004
Nadere subsidieregels ontwikkeling landelijk gebied
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Jednorázový příspěvek provincie ve výši 245000 EUR.
Zálohu lze poskytnout v maximální výši 80 % poskytnuté částky.
Konečné vyúčtování se provede nejpozději do roku 2008
Maximální míra podpory :
Celkové náklady na obnovu činí 382000 EUR.
Výše subvence přitom činí 64,1 %.
Výše uvedená částka 245000 EUR je nižší než povolená podpora ve výši 100 % vzniklých skutečných nákladů na investice nebo na kapitálové výdaje určené na zachování prvků neprodukčního kulturního dědictví ležících na území zemědělských podniků, jako například archeologické nebo historické prvky. Vyplývá to z čl.
1 nařízení (ES) č. 1/2004.
V případech, kdy dochází ke zvýšení produkční kapacity a kdy se při výkonu souvisejících činností používají moderní materiály, je uvedená částka nižší než povolená podpora ve výši 40 % způsobilých nákladů.
Může však být poskytnuta dodatečná podpora v míře kryjící až 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budovy. Vyplývá to z čl.
5 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č.
Datum uskutečnění : Rozhodnutí o poskytnutí subvence bude vydáno do čtyř týdnů poté, co EU potvrdí příjem tohoto oznámení
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Od června 2006 do 1. prosince 2008
Cíl podpory :
Na základě čl. 5 odst. 3 nařízení č. 1/2004 představuje vzhledem k nedostatku financí daná podpora příspěvek na obnovu památkově chráněného statku (státní památky) Bovenste Hoeve Printhagen v rámci opětovného umístění hospodářství s chovem mléčného skotu do této lokality. Vzhledem k tomu, že při obnově a rekonstrukci budov památkově chráněného statku jsou opětovně využívány materiály a dochází k používání tradičních materiálů, může být poskytnuta dodatečná podpora v míře kryjící až 100 % mimořádných nákladů vzniklých použitím tradičních materiálů nezbytných pro zachování historických prvků budovy.
Dalším důvodem pro poskytnutí subvence na náklady na obnovu je skutečnost, že kromě opravy a opětovného zprovoznění historického statku jsou plněny i další cíle, například cíle z oblasti ochrany přírody, hlavní ekologické struktury (EHS), jakož i obnova původního stromořadí podél příjezdové cesty
Dotčená hospodářská odvětví : Podpora se použije na podnikání v odvětví produkce; konkrétně je určena chovateli mléčného skotu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincie Limburg
Limburglaan 10
Postbus 5700
6202 MA Maastricht
Nederland
Internetová adresa : www.limburg.nl
Podpora č. : XA 45/2006
Členský stát : Nizozemsko
Region : Provincie Frísko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : (rodina) Oevering
Právní základ :
Algemene wet bestuursrecht, titel 4.2
Algemene Subsidieverordening Provincie Fryslân 1998
Provinciewet artikel 145
Verordening met betrekking tot het verlenen van subsidies ten behoeve van het plattelandsbeleid voor de jaren 2005-2008
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Příspěvek může činit nejvýše 55000 EUR.
Očekává se, že v roce 2006 se z uvedené částky vyplatí 80 %, tedy 44000 EUR, a předpokládá se, že vyúčtování bude provedeno v roce 2007, nejpozději v roce 2008
Maximální míra podpory : Maximální míra podpory činí 40 % způsobilých nákladů.
Maximální výše podpory je 55000 EUR
Datum uskutečnění : Rozhodnutí o poskytnutí subvence bude vydáno do čtyř týdnů poté, co EU potvrdí přijetí tohoto oznámení
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Vyúčtování je nutno provést nejpozději do 30 měsíců po vydání uvedeného rozhodnutí, což znamená nejpozději do konce roku 2008.
Očekává se, že projekt skončí již v roce 2007
Cíl podpory :
Cílem podpory je zachovat historický statek v rámci dané krajiny tak, aby po provedení úprav bylo možné tento historický objekt využít pro účely moderního řízení zemědělského podniku.
Použije se čl. 5 odst. 3 nařízení č. 1/2004
Dotčená hospodářská odvětví : Hospodářství s chovem mléčného skotu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincie Fryslân
Postbus 20120
8900 HM Leeuwarden
Nederland
Internetová adresa : www.fryslan.nl
Podpora č. : XA 46/06
Členský stát : Lotyšsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Režim podpory "Investiční podpora pro skleníkové plochy"
Právní základ : Ministru kabineta 2006. gada 3. janvāra noteikumi Nr. 21 "Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2006. gadā un tā piešķiršanas kārtību" 3. pielikuma VI. nodaļa
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Celková částka režimu podpory v roce 2006 činí 292657 LVL
Maximální míra podpory 1. způsobilé náklady = skleníková plocha uvedená v žádosti násobená koeficientem (1,25 pro rostliny pěstované ve sklenících v proměnném substrátu nebo 0,625 pro rostliny pěstované ve sklenících v zemi);
2. míra podpory činí 40 % způsobilých nákladů;
3. způsobilými náklady jsou náklady, které vznikly po vstupu nařízení vlády v platnost
Datum provedení : 15. června 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 30. prosince 2006
Cíl podpory : Cílem podpory je podpořit investice do zemědělství za účelem zvýšení přidané hodnoty produkce a jakosti zemědělských produktů
Dotčené (á) odvětví : Podpora je určena malým a středním podnikům podnikajícím v oblasti zemědělství
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Zemkopības ministrija
Rīga 31.5.2006.
Latvijas Republikas Zemkopības ministrija
LV-1981 Rīga
Internetová adresa : www.zm.gov.lv
Další informace : Investiční podpory do zemědělství se poskytují na základě nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
Číslo podpory : XA 49/06
Členský stát : Španělsko
Region : Comunidad Valenciana
Název režimu podpory : Přemístění statků provedené ve veřejném zájmu
Právní základ - Orden de 12 de diciembre de 2005 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establecen ayudas al Traslado de granjas por motivos de interés público.
- Resolución de 18 de abril de 2006, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se convocan para el ejercicio 2006 determinadas subvenciones gestionadas por la Dirección General de Investigación, Desarrollo e Innovación Agropecuaria y se establecen modificaciones puntuales para el presente ejercicio
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 980000 EUR (2006)
Maximální míra podpory - v případech, kdy přemístění spočívá pouze v rozebrání, přenesení a novém sestavení stávajících zařízení na novém místě: 90 % skutečných nákladů přemístění;
- v případech, kdy z přemístění vyplyne vybavení zemědělce modernějšími zařízeními nebo zvýšení produkční kapacity
- 90 % skutečných nákladů přemístění zařízení v souladu s přecházejícím bodem;
- 40 % v případě plánovaných nových investic nebo 50 % v případech přemístění do znevýhodněných oblastí.
Za plánované nové investice se považují takové projekty, které zvyšují hodnotu dotčených zařízení po přemístění nebo zvyšují produkční kapacitu.
Procentní podíl se zvýší o 5 procentních bodů v případě, že se jedná o investice u mladých zemědělců
Datum uskutečnění : Rozhodnutí o postupu je nutno provést a oznámit nejpozději do 23. června 2006
Doba trvání režimu podpory : prosinec 2006
Účel podpory :
V souladu s článkem 6 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 přemístění zařízení určených pro umístění zvířat a použitelných vybavení na jiná místa na území Comunidad Valenciana z důvodů veřejného zájmu podle ustanovení článku 53 zákona o chovu dobytka a přemístění chovu dobytka z výhodné do nevýhodné oblasti.
Způsobilými náklady jsou skutečné náklady na rozebrání, přenesení a nové sestavení stávajících zařízení, s omezením článku 6 nařízení (ES) č. 1/2004
Dotčená odvětví : Podniky zabývající se chovem dobytka na území Comunidad Valenciana
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación
Amadeo de Saboya, 2
E-46010 Valencia
Internetová adresa :
Orden de 12 de diciembre de 2005, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación: http://www.gva.es/cidaj/pdf/5160.pdf
http://www.pre.gva.es/DIARIOCGI/BASIS/DIARIO/WEB/INSERCION_DOGV_C/DDW?W%3DCODIGO_INSERCION&3D;272005/13913%27
Resolución de 18 de abril de 2006, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación:
http://www.gva.es/cidaj/pdf/5261.pdf
http://www.pre.gva.es/DIARIOCGI/BASIS/DIARIO/WEB/INSERCION_DOGV_C/DDW?W%3DCODIGO_INSERCION&3D;272006/5546 %27
Číslo podpory : XA 50/06
Členský stát : Španělsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Projekty, jejichž cílem je podpora žen na venkově
Právní základ : Orden, pendiente de publicación, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones destinadas a la promoción de las mujeres del medio rural
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : Celkové předpokládané veřejné výdaje, které budou poskytnuty všem příjemcům, dosáhnou v roce 2006 výše 300000 EUR
Maximální míra podpory : Maximální podpora obnáší 80 % nákladů každého projektu, aniž jsou překročeny celkové veřejné náklady ve výši 30 % na příjemce, a je přitom dodrženo omezení na příjemce stanovené v čl. 14 odst. 3 nařízení č. 1/2004
Datum uskutečnění : Od data zveřejnění výzvy pro podávání žádostí o dotace ve vnitrostátním Úředním věstníku
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Do 31. prosince 2006, přičemž každoroční prodloužení lhůty bude oznámeno prostřednictvím příslušné výzvy
Účel podpory - Tyto podpory jsou zakotveny především v článku 14 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství dne 3. ledna 2004)
- Podle uvedeného článku pokryjí podpory způsobilé náklady uvedené v čl. 2 písm. a) podbodu i), čl. 2 písm. a) podbodu. ii), čl. 2 písm. c) a čl. 2 písm. d)
- Hlavní cíl: rozvoj státních projektů zaměřených na podporu žen na venkově, které jsou prováděny sdruženími, nadacemi, federacemi a jinými seskupením žen na venkově
- Vedlejší cíle: Podpora a poradenství v oblasti zakládání podniků; hledání nových způsobů uvádění na trh a distribuce výrobků vyráběných ženami; provádění studií se zaměřením na srovnání mužů a žen; podpora kongresů či obdobných činností, jejichž tématem jsou ženy na venkově
- Způsobilé výdaje: zaměstnanci, vybavení, kancelářské potřeby, zařízení, cestovní výdaje, diety a další
Dotčená odvětví : Zemědělství, ovlivněny jsou i jiné činnosti diverzifikace venkovského prostředí
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación
Dirección General de Desarrollo Rural
Alfonso XII, 62
E-28014 Madrid
Internetová adresa : http://www.mapa.es/
Další údaje : Dotované činnosti jsou zaměřeny na podporu žen na venkově a podporu projektů, které ženy na venkově provádějí, prostřednictvím poradenství, pomoci a akcí, které ženám poskytují informace, a studií týkajících se sociálně pracovní situace.
Dále je podporována diverzifikace činností, které příjemkyně mohou vykonávat
Podpora č. : XA 51/2006
Členský stát : Spojené království
Region : Cheshire
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Sandstone Ridge ECOnet Partnership Conservation Programme (Program na zachování partnerství Sandstone Ridge ECOnet)
Právní základ : s. 39 1981 Wildlife and Countryside Act
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku 2006/07 – 255700 GBP
2007/08 – 272050 GBP
2008/09 – 120000 GBP
2006/07 – 3000 GBP
2007/08 – 3000 GBP
2008/09 – 3000 GBP
Případné nevynaložené částky rozpočtu se převedou do příštího roku
Maximální míra podpory : Až 100 % na práce určené na zachování prvků neprodukčního kulturního dědictví, 60 % pro produkční postupy, pokud z dotyčné investice nevyplývá zvýšení produkční kapacity a 40 % na práce pro produkční postupy, pokud z dotyčné investice vyplývá zvýšení produkční kapacity.
Pokud je nutno použít tradiční materiály, může být poskytnuta podpora v míře kryjící až 100 % daných mimořádných nákladů.
100 % na technickou pomoc
Datum uskutečnění : 1. červenec 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Konečným datem pro podání žádostí je každoročně 31. leden.
Veškeré práce musí být ukončeny každoročně do 15. března a do stejného data je nutno předložit i potvrzení.
Po 31. březnu 2009 nebude možné provést žádnou platbu
Cíl podpory : Zachování kulturního dědictví: zachování tradiční krajiny a jejích prvků v oblasti Sandstone Ridge v Cheshiru. Způsobilými náklady budou v souladu s článkem 5 nařízení č.
1/2004 vzniklé skutečné náklady na investice nebo na práce určené na zachování prvků kulturního dědictví ležících na území zemědělských podniků a v souladu s článkem 14 nařízení č. 1/2004 náklady na organizaci školicího programu a na poradenské služby
Dotčená odvětví : Tento režim je určen výhradně podnikům působícím v oblasti zemědělské produkce.
Způsobilá jsou všechna pododvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Cheshire County Council
Environmental Planning, Backford Hall, Backford, Chester, Cheshire, CH1 6PZ, UK
Internetová adresa :
http://www.cheshire.gov.uk/SREP/Srep_sate_aid_guidence_download_page.htm
Můžete také navštívit hlavní internetovou stránku Spojeného království pro státní podpory v zemědělství, na které se vztahuje výjimka, na adrese www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm.
Dále klikněte na odkaz s názvem režimu "Sandstone Ridge ECOnet Partnership Conservation Programme"
Další údaje :
Tento režim je zaměřen na zachování kulturního dědictví.
Podporu v rámci tohoto režimu je možné poskytnout i na pozemky, které vlastní podniky působící mimo zemědělství.
V daném případě musí být podpora v souladu s nařízením č. 69/2001 o podpoře de minimis nebo s jakýmkoli nařízením, které jej nahrazuje.
Příjemci technické pomoci si nebudou moci zvolit vlastního poskytovatele služby.
Pokud službu neposkytuje Cheshire County Council, budou ji poskytovat poskytovatelé, kteří byli vybráni a odměňováni podle tržních zásad
Číslo podpory : XA 55/2006
Členský stát : Španělsko
Region : Navarra
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Podpory určené na iniciativy zaměřené na podporu lepšího uvádění jakostních zemědělských produktů na trh
Právní základ : Orden foral del Consejero de agricultura, ganadería y alimentación, por la que se aprueba la convocatoria de ayudas al fomento de iniciativas de promoción para la mejora de la comercialización de productos agrarios de calidad para el año 2006
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : 275000 EUR na rozpočtový rok 2006
Maximální míra podpory : 50 % způsobilých nákladů na způsobilé činnosti stanovené v akčním plánu, nejvýše 60000 EUR na žadatele
Datum uskutečnění : srpen 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Podporu lze poskytovat až do prosince 2006
Účel podpory - náklady na poradenské služby: honoráře za služby zaměřené na podporu, které nejsou poskytovány stále či pravidelně a nesouvisí s běžnými provozními výdaji příjemce;
- organizace soutěží, výstav a veletrhů a účast na nich: náklady na účast, cestovní výdaje, náklady na propagaci a pronájem výstavních prostor;
- náklady spojené s prováděním studií trhu
Dotčená odvětví : uvádění produktů na trh.
Dotčenými pododvětvími mohou být jakákoliv pododvětví za předpokladu, že se jedná o jakostní zemědělské produkty v souladu s definicí uvedenou v nařízení (ES) č.1/2004 ze dne 23. prosince 2003
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Gobierno de Navarra, Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación
Tudela, 20
E-31003 Pamplona
Internetová adresa : www.navarra.es
Číslo podpory : XA 56/2006
Členský stát : Slovenská republika
Region : Západní Slovensko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory :
Združenie Stupavských vlastníkov pôdy, a.s.
F. Kostku 55, SK-900 31 Stupava
Právní základ :
Ustanovenie § 240 ods.
3 a § 241 ods.
3 v spojení s ustanovením § 277 a zákona č.
461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č.
721/2004 Z. z.
Ustanovenie § 5 ods.
2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci
Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č.
30/2005
Nariadenie Komisie (ES) č.
1/2004, čl.
4, ods.
3, písm. c) a d)
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku : 719725,– Sk tj. 19105,03282 EUR
Maximální míra podpory : 39,6 %
Datum uskutečnění : 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Červenec 2006
Cíl podpory : MSP – zemědělství
Dotyčná odvětví : Zemědělství
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Sociálna poisťovňa
pobočka Bratislava-okolie
Lazaretská 25
SK-814 99 Bratislava
Adresa internetových stránek : www.socpoist.sk
--------------------------------------------------
Státní podpory – Itálie
Státní podpora C 16/2006 (ex NN34/2006) – Nuova Mineraria Silius
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 210/06)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 26. dubna 2006 jehož závazné znění je přiloženo k tomuto shrnutí, oznámila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro zemědělství:
European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
Rue de la Loi/Wetstraat, 200
B-1049 Brussels
Fax No: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Itálii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POSTUP
Připravovaná finanční podpora určená podniku Nuova Mineraria Silius byla Komisi oznámena dopisem ze dne 30. listopadu 2005.
Komise se si dne 21. prosince 2005 vyžádala bližší informace, které Itálie poskytla v dopise doručeném dne 7. února 2006.
POPIS
Příjemcem podpory má být Nuova Mineraria Silius S.p.A. (dále jen "NMS"), střední podnik ve výlučném vlastnictví autonomního regionu Sardinie (Regione Autonoma Sardegna, dále jen "RAS").
Podnik NMS těží zásoby fluoritu v obci Silius na Sardinii.
V roce 2004 dosáhl podle posledních dostupných údajů podnik obrat ve výši 4,96 mil. EUR a zaměstnával 163 osob.
Vzhledem k neúspěšné pokusu podnik zprivatizovat oznámila Itálie Komisi svůj návrh zvýšit jeho hodnotu kapitálu o přibližně 24 mil. EUR tak, aby mohl v odpovídající míře investovat. Kromě oznámeného opatření se zdá, že od roku 2001 podnik NMS průběžně čerpal finance v celkové výši 55,97 mil. EUR převáděných od jediného vlastníka, tj. RAS, za účelem vyrovnání přetrvávajících ztrát. Italské úřady navíc potvrdily, že podnik NMS byl také veřejně podporován podle zákona č. 488/92 (podpora ve výši 7,66 mil. EUR) a zákona č. 752/82 (1,869 mil. EUR).
POSOUZENÍ
V této fázi zastává Komise názor, že sporná opatření představují státní podporu.
Zejména výše zmíněný investiční projekt a vyrovnání ztrát pravděpodobně neodpovídají chování soukromého věřitele v obvyklých podmínkách tržního hospodářství.
Třebaže je společnost pravděpodobně způsobilá pro příjem podpory v souladu s pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích, má Komise v této fázi zato, že nejsou splněna kritéria pro slučitelnou podporu stanovená v daných pokynech.
ZÁVĚR
Vzhledem k výše uvedeným pochybnostem se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"La Commissione ha l'onore di informare il governo italiano che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura in oggetto, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.
PROCEDURA
1) Il progetto di aiuto finanziario a favore di Nuova Mineraria Silius è stato notificato alla Commissione con lettera del 30 novembre 2005.
La Commissione ha inviato una richiesta di informazioni complementari il 21 dicembre 2005, cui l'Italia ha risposto con lettera raccomandata del 7 febbraio 2006.
DESCRIZIONE DEL BENEFICIARIO E DELLE MISURE DI AIUTO
2) Il beneficiario dell'aiuto finanziario sarebbe Nuova Mineraria Silius SpA ("NMS"), società di medie dimensioni interamente partecipata dalla Regione autonoma della Sardegna ("RAS") [1].
NMS gestisce un deposito di fluorite [2] nel comune di Silius (Sardegna).
Nel 2004 (ultimo anno disponibile) la società ha realizzato un fatturato di 4,96 milioni di EUR con un organico di 163 unità.
3) NMS è stata creata nel 1992 da RAS e da Minmet Financing Company.
RAS ne ha successivamente assegnato la proprietà (il 97,5 % nel 1996 e attualmente il 100 %) all'"Ente Minerario Sardo" ("EMSA").
Nel 1998 EMSA è stato posto in liquidazione.
Il commissario liquidatore aveva ricevuto il mandato di privatizzare le attività nella misura del possibile e, altrimenti, di procedere alla loro chiusura.
Tuttavia, quando i tentativi esperiti per privatizzare NMS sono falliti ed EMSA ha cessato le attività (giugno 2002), NMS non è stata liquidata.
4) In seguito alla mancata privatizzazione, l'Italia ha ora notificato alla Commissione un progetto di nuovi conferimenti di capitale a favore della società per un importo di circa 24 milioni di EUR.
Il nuovo capitale dovrebbe permettere la realizzazione di investimenti consistenti nella preparazione dello sfruttamento di nuovi giacimenti più profondi, che si prevede aumentino il contenuto di fluorite dei minerali estratti e la produzione globale della miniera.
5) L'Italia sostiene che la misura proposta non comporta aiuti di Stato e che quindi la notifica è effettuata unicamente per ragioni di certezza giuridica, dato che:
1) non vi è alcuna incidenza sugli scambi intracomunitari, in quanto la fornitura comunitaria di fluorite copre appena il 30 % della domanda.
Il progetto avrebbe quindi come unico probabile risultato la limitazione delle importazioni da paesi terzi e il contenimento degli aumenti di prezzo;
2) RAS si comporta alla stregua di un investitore operante in economia di mercato dal momento che: i) le esportazioni di fluorite dalla Cina, che rappresentano circa il 50 % della produzione mondiale, attualmente diminuiscono a causa dell'accresciuto consumo interno e ciò, verosimilmente, avrà un impatto positivo sui prezzi della fluorite; ii) la società ha preparato un nuovo piano industriale per i prossimi 8 anni, che prevede il pieno recupero degli investimenti e la realizzazione di utili a partire dal quarto anno perfino nelle attuali condizioni di mercato; iii) l'azionista, nell'assicurare la continuazione produttiva, evita di disperdere gli investimenti precedentemente effettuati realizzati nella società e, verosimilmente, un certo numero di vertenze legali con i clienti.
Alternativamente, qualora la Commissione dovesse ravvisare la presenza di elementi di aiuto di Stato nella misura proposta, l'Italia sostiene che l'elemento di aiuto dovrebbe limitarsi all'importo eccedentario degli utili rivenienti dal progetto d'investimento.
Secondo i calcoli dell'Italia, tale eccedenza non dovrebbe essere superiore al 26 % dell'investimento che rientra nella soglia degli aiuti regionali autorizzata nella regione [3].
6) In aggiunta alla misura notificata, le informazioni fornite dalle autorità italiane mostrano che NMS ha beneficiato negli ultimi anni di continui trasferimenti di fondi pubblici effettuati dal suo unico azionista RAS [4] al fine di coprire perdite costanti nell'ambito della gestione preliquidatoria.
Tali trasferimenti, a partire dal 2001, sono ammontati a circa 55,97 milioni di EUR (ossia circa 11 milioni di EUR all'anno; la Commissione non dispone in questa fase di informazioni sufficienti riguardanti altri trasferimenti anteriori al 2001).
I trasferimenti figurano nel bilancio della società come "RAS c/copertura perdite future" e "EMSA c/copertura perdite future".
7) Inoltre, le autorità italiane hanno anche confermato che NMS ha beneficiato dei seguenti sostegni pubblici:
- in seguito all'adozione del decreto ministeriale del 9 maggio 2002, alla società è stato concesso un contributo di 7,66 milioni di EUR ex legge n. 488/92 [5], a fronte di investimenti riconosciuti ammissibili di 14,31 milioni di EUR,
- con decreto ministeriale del 28 dicembre 2000 [6], alla società è stato concesso un contributo di 1,869 milioni di EUR in virtù dell'articolo 9 della legge n. 752/82, al fine di finanziare il 60 % delle attività di ricerca per i giacimenti più profondi della miniera.
Tuttavia, secondo le autorità italiane, tali fondi non sono ancora stati versati.
VALUTAZIONE DELLA MISURA
1. Esistenza di aiuto di Stato
8) Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
Il progetto di investimento e la copertura delle spese
9) La Commissione osserva che le misure di cui ai punti 4 e 5 comportano l'assegnazione di risorse statali.
Giacché l'aiuto pubblico è destinato ad una società individuale, è soddisfatto il criterio della selettività.
Inoltre, dato che NMS è attiva nel mercato della fluorite, settore in cui esistono scambi tra Stati membri, è inoltre soddisfatto il criterio dell'incidenza dell'aiuto sugli scambi intracomunitari.
In particolare, la tesi svolta dalle autorità italiane, secondo cui non vi sarebbe alcuna incidenza sul commercio intracomunitario, deve essere respinta, in quanto secondo costante giurisprudenza, allorché un aiuto finanziario concesso dallo Stato rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto [7].
10) In merito alla tesi, secondo la quale RAS si comporterebbe alla stregua di un investitore operante in economia di mercato, la Commissione osserva che visti i risultati ottenuti negli ultimi anni e l'andamento dei suoi dati finanziari [8], NMS deve essere considerata come "un'impresa in difficoltà" ai sensi della sezione 2.1 degli orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato al salvataggio e alla ristrutturazione di imprese in difficoltà [9].
11) In quest'ottica e tenuto conto del costante fabbisogno di fondi della società per ripianare le perdite subite in questi ultimi anni, senza alcun segno di miglioramento della situazione finanziaria, sembra quanto meno improbabile che un investitore operante in economia di mercato sarebbe disposto ad impegnare fondi ammontanti a 24 milioni di EUR in un progetto che, finora, non è risultato redditizio.
Tale conclusione è inoltre corroborata dal fatto che tutti i tentativi esperiti per privatizzare la società, a partire dal 1998 fino al 2002, sono falliti.
12) Inoltre, finora la RAS non ha mostrato alcun interesse a ponderare i costi che dovrebbe sostenere in caso di liquidazione di NMS rispetto ai costi connessi alla prosecuzione delle attività dell'impresa.
Al contrario, la liquidazione è stata espressamente evitata nel giugno 2002, quando era evidente che i tentativi di privatizzazione erano falliti.
13) Inoltre, dalla notifica si evince che, in larga misura la RAS sostiene NMS in base a considerazioni di ordine sociale, giacché si tratta di una delle poche imprese industriali che sopravvivono nella regione.
Tuttavia, argomenti del genere non sono rilevanti per un investitore operante in economia di mercato.
14) In considerazione di quanto sopra, la Commissione conclude che i nuovi investimenti in questione, unitamente a tutti i precedenti contributi dell'azionista a copertura di perdite (inclusi eventuali trasferimenti effettuati a tal fine prima del 2001), costituiscono aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, per un importo totale — per quanto è noto finora — di circa 80 milioni di EUR.
Quest'ultimo aiuto (a copertura di perdite) è illegittimo, in quanto è stato concesso in virtù dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato.
Quanto alla misura notificata, le autorità italiane hanno confermato che parte dei fondi sono già stati concessi al beneficiario "al fine di realizzare alcune opere urgenti e indifferibili".
Pertanto, anche questa parte dell'aiuto di importo non noto in questa fase, è stata concessa illegalmente.
Fondi accordati in base alle leggi nn.
4888/92 e 752/82
15) Quanto alle misure citate al punto 6 precedente, in questa fase non si contesta che costituiscano aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.
Tuttavia, l'Italia ha dichiarato che finora non è stato erogato alcun aiuto in virtù della legge n. 752/82.
2. Deroghe in virtù dell'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato CE
16) L'obiettivo primario delle misure di cui ai punti 4 e 5 sembra consistere nell'aiutare una società in difficoltà.
In siffatti casi, si può applicare unicamente la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), in base alla quale possono considerarsi compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse, purché siano soddisfatte le condizioni richieste.
17) Gli aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione a favore di imprese in difficoltà attualmente sono disciplinati dagli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà ("i nuovi orientamenti" oppure "gli orientamenti"), che sostituiscono il testo precedente adottato nel 1999 [10] ("gli orientamenti del 1999").
18) Le disposizioni transitorie dei nuovi orientamenti prevedono che i nuovi orientamenti si applicheranno alla valutazione di qualsiasi aiuto per il salvataggio o per la ristrutturazione che sia stato concesso senza l'autorizzazione della Commissione (aiuto illegittimo), qualora l'aiuto o una parte di esso sia stato concesso dopo il 1o ottobre 2004, giorno della pubblicazione dei nuovi orientamenti nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea (punto 104, primo capoverso).
Di conseguenza, nel caso di specie, si applicano i nuovi orientamenti dato che le misure proposte sono state notificate nel 2005 e visto che un aiuto pubblico di almeno 11 milioni di EUR è stato concesso dopo l'entrata in vigore dei nuovi orientamenti.
19) Quanto agli aiuti concessi in base alla legge n. 488/92 ed eventualmente in base alla legge n. 752/82, in questa fase sembra che anche la loro compatibilità debba essere valutata alla luce degli orientamenti dato che, secondo il punto 20 degli stessi, la Commissione ritiene che gli aiuti a favore delle imprese in difficoltà possano contribuire allo sviluppo di attività economiche, senza alterare le condizioni degli scambi tra Stati membri in misura contraria al comune interesse, solo quando siano rispettate le condizioni fissate negli orientamenti. In particolare, le imprese in difficoltà sono espressamente escluse dal campo di applicazione della legge n. 488/92. Pertanto, non è certo che NMS potesse beneficiare di aiuto regionale in virtù della legge n. 488/92, in quanto sembra che la società fosse già in difficoltà all'epoca in cui è stato accordato l'aiuto (maggio 2002) [11].
20) Per la stessa ragione, l'altra tesi svolta dalle autorità italiane secondo cui l'aiuto, ammesso che vi sia stato, deve essere considerato inferiore alla soglia stabilita per gli aiuti regionali in Sardegna, è da respingersi.
21) In tali circostanze, è possibile che NMS sia ammissibile ad aiuti alla ristrutturazione.
Tuttavia, in questa fase, la Commissione ritiene che non siano soddisfatti i criteri richiesti per la compatibilità dell'aiuto.
In particolare:
- i successivi aiuti versati a copertura di perdite hanno artificiosamente mantenuto in attività un'impresa che altrimenti sarebbe stata posta in liquidazione; apparentemente, non è stata effettuata alcuna ristrutturazione; le misure devono quindi essere considerate come aiuto al funzionamento,
- né il ripianamento delle perdite in passato né la misura notificata possono essere considerati aiuti al salvataggio, in quanto hanno riguardato un periodo di vari anni, erano (o saranno) accordati sotto una forma non ammissibile e non è previsto entro un periodo di sei mesi alcun rimborso/piano di ristrutturazione/liquidazione della società,
- il piano industriale presentato alla Commissione si limita unicamente ad un'analisi delle prospettive di redditività del nuovo progetto d'investimento senza indicare misure di ristrutturazione né condizioni circa la concessione dell'aiuto pubblico,
- in assenza di un piano di ristrutturazione, la Commissione non può valutare se l'aiuto proposto sia atto a ripristinare la redditività nel lungo periodo, se si limiti al minimo necessario e se siano evitate indebite distorsioni di concorrenza [in particolare visto il continuo ripianamento di debiti osservato negli ultimi anni, che potrebbe sollevare difficoltà in base alla giurisprudenza Deggendorf [12]].
22) Ciò premesso e secondo le informazioni disponibili in questa fase, la Commissione dubita che le misure contestate, comprendenti sia la misura notificata che tutti gli aiuti illegittimi concessi in passato come indicato ai punti 6 e 7, siano compatibili con il mercato comune a titolo di aiuto alla ristrutturazione.
Né sembra ad esse applicabile alcuna deroga del trattato CE.
DECISIONE
23) In base alle considerazioni di cui sopra, la Commissione ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, ed invita l'Italia, entro un mese dalla ricezione della presente lettera, ad inviarle qualsiasi documento, informazione e dati necessari per valutare la compatibilità dell'aiuto.
Essa invita altresì l'Italia a trasmettere senza indugio copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.
24) La Commissione desidera richiamare all'attenzione del governo italiano che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale dal beneficiario.
25) Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera ed una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA, firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale, e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente.
Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione."
[1] Conformemente alla raccomandazione della Commissione, del 6 maggio 2003, relativa alla definizione delle microimprese, piccole e medie imprese (GU L 124 del 20.5.2003, pag.
36).
[2] La fluorite è utilizzata nella sintesi di molecole organiche per la produzione di materiali plastici, tra cui teflon, resine, aerosol e lubrificanti.
[3] NB: Il comune di Silius è situato nella regione NUTS3 di Cagliari (Sardegna) ed è ammesso ad aiuti per l'intero periodo 2000-2006, in virtù dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), con un'intensità di aiuto del 35 % ESN.
Per le PMI vi è una maggiorazione del 15 % ESL.
[4] Incluso fondi conferiti fino al 2003 attraverso la holding pubblica sarda EMSA.
[5] La legge n. 488/92 concerne un regime di aiuti regionali approvato dalla Commissione con decisione del 10.7.2000 nel caso N 715/99. Il regime scade il 31.12.2006.
[6] Prorogato ulteriormente dal decreto del 20.12.2002, con scadenza nel dicembre 2004.
Il bilancio della società per il 2004 mostra 1,41 milioni di EUR a tale fine.
Indica altresì che era prevista la richiesta di una nuova proroga oltre il 2004.
[7] Causa 730/79 Philip Morris/Commissione, Racc.
1980, pag.
2671, punto 11, e causa C-156/98 Germania/Commissione, Racc.
2000, pag.
I-6857, punto 33.
[8] In particolare, il bilancio annuo del 2004 indica perdite ammontanti a 10,46 milioni di EUR, che corrispondono al 101 % del capitale sottoscritto all'epoca (10,33 milioni di EUR).
Le perdite nel 2003 erano ammontate a 9,61 milioni di EUR.
Inoltre, anche il fatturato indica una tendenza decrescente, passando da 7,31 milioni di EUR nel 2003 a 4,96 milioni di EUR nel 2004.
[9] GU C 244 dell'1.10.2004, pag.
2.
[10] GU C 288 del 9.10.1999, pag.
2.
[11] Secondo il punto 56 degli orientamenti, il fatto che la società si trovi in una zona assistita ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), è importante soltanto per quanto riguarda l'attuazione delle misure compensative e l'entità del contributo del beneficiario.
[12] Causa C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf/Commissione e altri, Racc.
1997, pag.
I-2549.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 211/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 39/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Frankofonní Valonsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Finanční pobídky na vzdělávání zaměstnanců podniků Vzdělávací poukázky (VP) _BAR_
Právní základ _BAR_ Décret relatif aux incitants financiers à la formation des travailleurs occupés par les entreprises du 10 avril 2003 (publié au MB le 29 avril 2003) Arrêté du Gouvernement wallon du 1er avril 2004 portant exécution du décret du 10 avril 2003 relatif aux incitants financiers à la formation des travailleurs occupés par les entreprises _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 8,993 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení 50 VP (50 × 15 EUR) pro fyzickou osobu nebo podnik, který tvoří jediná osoba 400 VP pro podnik, který má 2 až 50 zaměstnanců zaregistrovaných u státní správy sociálního zabezpečení 600 VP pro podnik, který má 51 až 100 zaměstnanců 700 VP pro podnik, který má 101 až 200 zaměstnanců 800 VP pro podnik, který má 201 až 250 zaměstnanců _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. května 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2006 (+ období, na které se vztahuje výjimka 6 měsíců) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání Vzdělávací poukázky jsou určeny k podpoře vzdělávání v rámci malých a středních podniků, kterým se tím poskytují dotace určené ke krytí části nákladů souvisejících s účastí zaměstnanců na programech obecného vzdělávání, jejichž cílem je získání dále využitelných dovedností _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání Všechna profesní odvětví související s odvětvím obchodu _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministre wallon de l'Emploi et de la Formation _BAR_
Adresa: Rue du Moulin de Meuse 104 B-5000 Namur _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ Nepoužije se _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 40/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Frankofonní Valonsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Finanční pobídky na vzdělávání zaměstnanců podniků Úvěr na adaptaci _BAR_
Právní základ _BAR_ Décret relatif aux incitants financiers à la formation des travailleurs occupés par les entreprises du 10 avril 2003 (publié au MB le 29 avril 2003) Arrêté du Gouvernement Wallon du 1er avril 2004 portant exécution du décret du 10 avril 2003 relatif aux incitants financiers à la formation des travailleurs occupés par les entreprises _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5,5 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení 9 EUR za hodinu vzdělávání jednotlivého zaměstnance v případě malého a středního podniku (v rámci napřízení ES) a 10 EUR v případě, že se tento podnik nachází v regionu, který může čerpat regionální podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy; 6 EUR za hodinu vzdělávání jednotlivého zaměstnance, pokud nejde o malý a střední podnik (v rámci napřízení ES) a 7 EUR v případě, že se tento podnik nachází v regionu, který může čerpat regionální podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. května 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2006 (+ období, na které se vztahuje výjimka 6 měsíců) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Specifické vzdělávání Úvěr na adaptaci směruje k podpoře vzdělávání v rámci malých a středních podniků, kterým jsou tak poskytovány dotace určené ke krytí části nákladů souvisejících s účastí zaměstnanců v programech specifického vzdělávání, jejichž cílem je získání dovedností, které jsou dále využitelné na jiné podniky nebo jiná odvětví jen částečně nebo vůbec _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání Všechna profesní odvětví související se soukromým odvětvím obchodu _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministre wallon de l'Emploi et de la Formation _BAR_
Adresa: Rue du Moulin de Meuse 104 B-5001 Namur _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ Nepoužije se _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 211/05)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců od tohoto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č.
510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst. 2
"TOME DES BAUGES"
č.
ES: FR/PDO/005/0254/ 18. 9.
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informaci.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat buďto od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1, nebo od útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Institut National des Appellations d'Origine _BAR_
Adresa: _BAR_ 51, rue d'Anjou F-75008 Paris _BAR_
Tel.: _BAR_ (33-1) 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (33-1) 42 25 57 97 _BAR_
E-mail: _BAR_ info@inao.gouv.fr _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Syndicat Interprofessionnel de la Tome des Bauges (S.I.T.O.B.) _BAR_
Adresa: _BAR_ Communauté des communes des Bauges F-73630 Le Châtelard _BAR_
Tel.: _BAR_ (33-4) 79 52 11 20 _BAR_
Fax: _BAR_ (33-4) 79 52 11 20 _BAR_
E-mail: _BAR_ — _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.3 – sýry
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Tome des Bauges"
Popis :
Sýr Tome des Bauges je lisovaný, slaný sýr s plísní na povrchu, který se vyrábí ze syrového plnotučného nebo částečně odstředěného kravského mléka.
Po dozrání má tvar válce o průměru 18 až 20 cm, výšce 3 až 5 cm a hmotnosti 1,1 až 1,4 kg.
Kůra sýra je nerovná, tzn. vyznačuje se hrbolky a nepravidelností.
Tloušťka kůry je 2 až 3 mm.
Kůra je šedivé barvy a mohou se na ní přirozeně vytvářet skvrny žluté až hnědé barvy.
Sýrová hmota je mírně tvrdá až pružná, barvy nažloutlé slonoviny a mohou se v ní nacházet malé dírky.
Po úplném odvodnění obsahuje alespoň 45 gramů tuku na 100 gramů sýra a celková hmotnost sušiny nesmí být nižší než 50 gramů na 100 gramů sýra.
Sýr Tome des Bauges se může prodávat porcovaný zejména pod podmínkou, že na každé ze tří původních ploch porce zůstane zachována kůra.
Zeměpisná oblast - Obce departementu Haute-Savoie, které do dané zeměpisné oblasti spadají celé: Allèves, Chapelle St Maurice (La), Chevaline, Cons Ste Colombe, Entrevernes, Gruffy, Leschaux, Quintal, St Eustache, Seythenex, Viuz-la-Chiésaz.
- Obce, které do dané zeměpisné oblasti spadají částečně: Cusy, Doussard, Duingt, Faverges, Giez, Lathuile, Marlens, St-Jorioz.
- Obce departementu Savoie, které do dané zeměpisné oblasti spadají celé: Aillon-le-Jeune, Aillon-le-Vieux, Allondaz, Arith, Bellecombe en Bauges, Châtelard (Le), Cléry, Compôte (La), Curienne, Déserts (Les), Doucy-en-Bauges, Ecole, Jarsy, Lescheraines, Mercury, Montcel (Le), Motte-en -Bauges La), Noyer (Le), Pallud, Plancherine, Puygros, St-François-de-Sales, St-Offenge-Dessus, St-Offenge-Dessous, Ste-Reine, Thoiry, Thuile (La), Trevignin, Verrens-Arvey.
- Obce, které do dané zeměpisné oblasti spadají částečně: Marthod, Montailleur, Pugny-Chatenod, St-Jean-d'Arvey, St Jean de la Porte, St Pierre d'Albigny, Thenesol.
Oblast výroby je vymezena na mapě určené k tomuto účelu.
Důkaz původu :
Produkční provozovna sýru Tome des Bauges smí přijímat pouze mléko, které splňuje specifikaci CHOP.
Okruhy pro sběr mléka, které odpovídá specifikaci, musí být nezávislé na ostatních okruzích pro sběr.
Každý producent mléka, každá provozovna na výrobu sýra a každá provozovna na zrání sýra musí vyplnit prohlášení o způsobilosti zaregistrované útvary INAO, které umožňuje INAO identifikovat všechny hospodářské subjekty.
Tyto hospodářské subjekty musí vést registry i veškerou dokumentaci nezbytnou ke kontrole původu, jakosti a podmínek produkce mléka a sýrů a musí je zpřístupnit INAO.
Při výrobě se na sýr umístí identifikační štítek.
Tvar a barva identifikačního štítku jsou vymezeny ve specifikaci.
Nakonec se provádí analytická a organoleptická zkouška, kterou se ověřuje, zda produkty odpovídají jakosti a charakteristice CHOP.
Způsob produkce :
Mléko musí pocházet ze stád tvořených dojnicemi plemene "abondance", "tarine" a "montbéliard", kromě toho budou muset krávy plemene "abondance" a "tarine" tvořit alespoň 50 % stáda.
Mléko musí nadto pocházet od stád, jejichž průměrná produkce nepřesahuje 5500 kg ročně na dojnici během laktace.
Základním krmivem stáda během letního období je tráva na pastvinách alespoň po dobu 120 dní a během zimního období seno podávané bez omezení.
Suché krmivo, které nepochází z dané zeměpisné oblasti, je povoleno jenom jako doplněk k místním zdrojům, přičemž jeho podané množství nesmí přesahovat 30 % ročních provozních potřeb na celé stádo.
Tento doplněk může obsahovat sušenou vojtěšku v maximálním množství 3 kg na krávu denně.
Zakázána jsou krmiva, u kterých byly při konzervaci použity techniky silážování, balicí techniky nebo jiné postupy zahrnující fázi fermentace.
Přidávání doplňkových krmiv je omezeno a tato krmiva nesmějí obsahovat močovinu ani aromatizační molekuly.
Provozovna na výrobu sýra a přilehlé provozovny nesmí být vybaveny systémem nebo zařízením na rychlý ohřev mléka před sýřením na teplotu vyšší než 40 °C.
Mléko se odebírá v okruhu 15 km od provozovny na výrobu sýra.
Zpracovávané mléko je syrové a plnotučné.
Může být rovněž částečně odstředěné v případě, že jde o mléko, které prošlo zráním.
Toto mléko se musí zpracovávat jednout denně.
Jakákoli fyzická nebo chemická úprava mléka je zakázána s výjimkou částečného odstředění a filtrace za účelem odstranění makroskopických nečistot.
Jakékoli přidávání proteinů nebo tuků je zakázáno.
Jako pomocné látky pro výrobu jsou povoleny pouze sůl, syřidlo a mléčné bakterie získané tradičními metodami kultivace.
Kultury na přímé očkování mléka se smějí použít pouze doplňkově.
Výroba sýra musí začít do 12 hodin od první úpravy v případě, že se uchovávalo při teplotě nad 10 °C, nebo do 28 hodin v případě, že se chladilo při teplotě od 6 °C do 10 °C. V tomto případě smí mléko podstoupit nanejvýš dvě po sobě následující úpravy.
K sýření mléka dochází za teploty od 32 °C do 35 °C. Výroba probíhá v otevřených měděných nádržích s maximálním objemem 3000 litrů.
Po odvodnění dosahují zrna sýřeniny velikosti kukuřičných zrn.
Tato sýřenina se následně ohřeje na teplotu mezi 35 °C a 40 °C. Odstraňování laktózy a přidávání vody je zakázáno.
Sýr se formuje ručně nebo působením zemské přitažlivosti.
Odsávání pomocí čerpadla na sýřeninu a používání forem s mikrootvory jsou zakázány.
Lisování se provádí vyrovnáním na sebe na dobu alespoň 7 hodin, během níž se sýry obrátí alespoň čtyřikrát.
Solení sýrů se provádí nasucho a ručně, v mlékárnách se sýry mohou nakládat do nálevu.
Sýry potom dozrávají alespoň po dobu 5 týdnů ode dne sýření.
Sýry se uchovávají za teploty, která nesmí klesnout pod à 4 °C.
Souvislosti :
Sýr zvaný "Tome des Bauges" nese název alpského masívu, z něhož pochází.
Je doloženo, že "tome" nebo "tomme" v této oblasti existuje už několik staletí, a tradiční metody výroby "tome" v sýrařských (ovocnářských) družstvech a chovu na vysokohorských pastvinách se udrží vedle "průmyslové" výroby rozšířených sýrů.
Oblast Massif des Bauges se vyznačuje zvláštní topografií, jde o vápencový masív, který tvoří uzavřené údolí obklopené na okraji vysokými skalními stěnami.
Krajina se vyznačuje pastvinami a vysokohorskými pastvinami a horským klimatem, pro který jsou typické hojné srážky během celého roku a velice nízké teploty v zimě.
Celkové klimatické podmínky a geologické prostředí dávají této odlehlé oblasti významný potenciál jakožto zdroje krmiva a napomáhají výběru rozmanitých, vhodných rostlinných druhů.
Mléko určené na výrobu sýra "Tome des Bauges" má spíše vyšší pH, což sýraře přivedlo ke zpracovávání zralého mléka.
Tato technika pomalého kysnutí mléka umožňuje především rozvoj vlastní mikroflóry v mléku.
Rozmanitost flóry, která se vyskytuje v této oblasti, a postupy zrání mléka, které jsou nezbytné z důvodu kyselosti mléka, umožňují výrobu sýra s typickými znaky.
Podmínky výroby CHOP byly vymezeny tak, aby chránily místní zvyklosti a tradiční metody a umožnily jejich zhmotnění ve výrobku.
Název: _BAR_ I.N.A.O. _BAR_
Adresa: _BAR_ 51, rue d'Anjou F-75008 Paris _BAR_
Tel.: _BAR_ (33-1) 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (33-1) 42 25 57 97 _BAR_
E-mail: _BAR_ info@inao.gouv.fr _BAR_
Název: _BAR_ D.G.C.C.R.F. _BAR_
Adresa: _BAR_ 59, Bd V. Auriol F-75703 Paris Cedex 13 _BAR_
Tel.: _BAR_ — _BAR_
Fax: _BAR_ — _BAR_
E-mail: _BAR_ — _BAR_
Kontrolní subjekt Označování :
Každý sýr s názvem Tome des Bauges se prodává se samostatnou etiketou, na níž je uveden název označení původu.
Na etiketě sýrů je uvedený název CHOP velikostí písma, která se rovná alespoň dvěma třetinám největších písmen uvedených na etiketě, a poznámka "chráněné označení původu".
Na etiketě sýrů, které využívají CHOP, musí být povinně umístěno logo obsahující znak "INAO", poznámku "Chráněné označení původu" a název CHOP.
Poznámka "sýr z hospodářství" nebo jiné údaje poukazující na to, že sýr pochází z hospodářství, se za určitých podmínek mohou na etiketě uvést.
Vnitrostátní požadavky : Vyhláška týkající se chráněného označení původu "Tome des Bauges".
[1] Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle postupu stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v Itálii
(2006/C 213/02)
(Text s významem pro EHP)
Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla italská vláda v souladu s rozhodnutími přijatými na konferenci o službách, která se konala v sídle správních orgánů Regionu Piemont, o uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou na této lince:
1. Linka
Cuneo – Řím a zpět
1.1 Na základě článku 9 nařízení Rady (EHS) č.
95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství, ve znění nařízení Komise (ES) č. 793/2004, si příslušné orgány mohou vyhradit určité letištní časy pro vykonávání služeb podle ustanovení tohoto sdělení.
1.2 Za účelem dosažení cílů prostřednictvím uložení závazku k zajištění veřejných služeb bude Ente Nazionale dell'Aviazione Civile (ENAC) prověřovat, zda přijímající letecké společnosti mají náležitou strukturu a zda splňují minimální požadavky na přístup ke službě.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby
2.1 Minimální počet leteckých spojení:
Minimální počet leteckých spojení je na výše uvedené lince následující:
- každý den dva odlety a dva přílety od pondělí do pátku po celý rok;
- v sobotu a v neděli jeden odlet a jeden přílet v daném dni po celý rok.
Celková kapacita každého letadla musí být nabízena k prodeji bez kvót a za podmínek závazku k zajištění veřejných služeb.
2.2 Letový řád:
Na trase Cuneo – Řím musí být letový řád stanoven takto:
od pondělí do pátku
- 1 let odlétající mezi 6.45 hod. a 7.45 hod.
- 1 let odlétající mezi 17.30 hod. – 18.30 hod.
v sobotu a v neděli
- 1 let odlétající mezi 6.45 hod. a 7.45 hod.
Na trase Řím-Cuneo musí být letový řád stanoven takto:
od pondělí do pátku
- 1 let odlétající mezi 8.00 hod. – 9.00 hod.
- 1 let odlétající mezi 19.00 hod. – 20.30 hod.
v sobotu a v neděli
- 1 let odlétající mezi 19.00 hod. – 20.30 hod.
2.3 Typ letadla nebo nabízená kapacita:
Služby musí zajišťovat dvoumotorová turbovrtulová letadla nebo dvoumotorová proudová letadla s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 40 míst po celý rok.
Bude-li to trh vyžadovat, zvýší se nabízená kapacita přidáním dalších letů, na jejichž základě nedojde k dalším náhradám.
Dopravce, jenž přijme závazek k zajištění veřejné služby, aniž jsou dotčeny bezpečnostní důvody, pro něž může být odmítnut vstup na palubu, přijme všechna nezbytná opatření, jimiž usnadní přepravu zdravotně postižených cestujících a cestujících se sníženou pohyblivostí.
2.4 Ceny letenek:
a) Maximální ceny letenek pro jednotlivé linky jsou tyto:
Cuneo – Řím 118 EUR
Řím – Cuneo 118 EUR
Všechny tyto ceny nezahrnují DPH a letištní poplatky; nesmí být vybírán ani žádný druh příplatku.
Nejméně jeden způsob distribuce a prodeje letenek musí být poskytován bezplatně a nesmí dále ekonomicky zatěžovat cestující.
Všichni cestující na linkách Cuneo – Řím a zpět mají nárok na výše uvedenou cenu letenek.
b) Příslušné orgány upraví každoročně maximální ceny letenek s ohledem na inflaci z minulého roku, počítáno podle italského statistického indexu pro rodiny, pracující a zaměstnance (ISTAT/FOI) vztahujícího se na spotřební ceny.
Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
c) V případě, že průměrná výše směnného kurzu mezi EUR a USD a/nebo průměrná cena pohonných hmot za každé pololetí klesnou nebo vzrostou o více než 5 %, ceny musejí být znovu upraveny s ohledem na tento nárůst/pokles, a to v míře, v jaké ceny pohonných hmot ovlivňují cenu letu.
Případné úpravy cen letenek provádí každých šest měsíců ministr dopravy po dohodě s předsedou správních orgánů Regionu Piemont na základě vyšetřování vedeného smíšeným technickým výborem, jenž je tvořen jedním zástupcem Národního úřadu pro civilní letectví (ENAC) a jedním zástupcem Regionu Piemont a jenž konzultuje dopravce provozující služby na dotčených linkách.
Případná úprava vstoupí v platnost od následujícího pololetí.
Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
2.5 Kontinuita služeb
Za účelem zajištění kontinuity, pravidelnosti a přesnosti letů, se dopravce, který přijímá závazek veřejné služby, zavazuje, že:
- službu bude poskytovat po dobu nejméně 12 po sobě následujících měsíců a že přerušení jejího poskytování oznámí nejméně šest měsíců dopředu;
- přizpůsobí své chování vůči spotřebitelům zásadám uvedeným v Chartě práv cestujících s cílem dodržovat platné vnitrostátní předpisy, předpisy Společenství a mezinárodní předpisy;
- poskytne provozní záruku k zajištění řádného výkonu a pokračování služby.
Tato záruka musí dosáhnout alespoň 800000 EUR, které budou ve formě pojišťovací záruky poskytnuty Národnímu úřadu pro civilní letectví (ENAC – Ente Nazionale dell'Aviazione Civile), který ji bude moci použít na zajištění kontinuálního plnění závazku veřejné služby;
- každý rok uskuteční minimálně 98 % plánovaných letů, přičemž je možno zrušit z důvodů, za něž je dopravce přímo odpovědný, nejvýše 2 % letů, s výjimkou případů vyšší moci;
- vyplatit regulačnímu úřadu pokutu ve výši 3000,00 EUR za každý zrušený let nad hranici 2 %.
Takto získané částky budou převedeny do rozpočtové kapitoly na financování dalšího územního rozvoje města Cuneo.
2.6 Vyjádření přijetí závazku:
Dopravci, kteří se rozhodli přijmout závazek k zajištění veřejné služby tak, jak je uvedeno v tomto dokumentu, musí do třiceti dní od zveřejnění sdělení Komise týkajícího se uložení výše uvedeného závazku
Státní podpora – Itálie
Podpora C 36/06 (ex NN 38/06) – Preferenční sazba za elektřinu pro odvětví s vysokou spotřebou energie v Itálii
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 214/03)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 19. července 2006 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe, SPA 3, 6/05
B-1049 Brussel
Fax č.: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Itálii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
35, která byla změněna v zákon č. 80 ze dne 14. května 2005 (dále jen vyhláška) prodloužila Itálie do 31. prosince 2010 již účinné režimy zvýhodněné sazby pro odvětví s vysokou spotřebou elektřiny.
Itálie toto prodloužení uvedla v účinnost, ale neoznámila je.
Prodloužení se týká dvou opatření poskytujících zvýhodněné sazby na odběr elektřiny pro průmyslová odvětví s vysokou spotřebou elektřiny: takzvané režimy Terni a Alcoa.
1. Režim Terni
1.1 Popis opatření
V roce 1962 převedla Itálie aktiva společnosti Società Terni týkající se elektřiny na státní energetickou společnost ENEL.
Italská vláda v roce 1963 poskytla společnosti Società Terni zvýhodněnou sazbu na odběr elektřiny v období let 1963 – 1992.
Elektřina byla dodávána za cenu, která se rovnala ceně, již by Società Terni zaplatila, kdyby byla i nadále vlastníkem svých původních aktiv týkajících se elektřiny.
Italská vláda rozdělila v roce 1964 společnost Società Terni na tři různé společnosti, jež jsou v současné době příjemci opatření: Nuova Terni Industria Chimica, Cementir a Thyssen-Krupp Acciai Speciali Terni.
V roce 1991 prodloužila Itálie zvýhodněnou sazbu pro tyto příjemce až do prosince 2007.
V březnu 2005 prodloužila Itálie zvýhodněnou sazbu pro tyto příjemce až do roku 2010.
Jedná se o opatření, jehož se týká toto oznámení.
1.2 Hodnocení
Italské orgány tvrdí, že zvýhodněná sazba pro Terni představuje odškodnění za ztrátu jejích aktiv týkajících se elektrické energie v roce 1962.
Komise pochybuje, zda má zvýhodněná sazba povahu odškodnění. To platí zejména od roku 2004, kdy stát prostřednictvím fondu Cassa Conguaglio, který nemá prospěch z převodu aktiv, převzal správu tohoto režimu od společnosti ENEL, která má prospěch z převodu aktiv.
Komise si navíc není jistá, zda režim Terni nevede k nadměrné kompenzaci..
Komise pochybuje o tom, že by bylo možno zvýhodněnou sazbu považovat ještě 44 let po převodu aktiv týkajících se elektřiny na společnost ENEL za odškodnění.
Opatření by kromě toho bylo státní podporou, protože představuje hospodářskou výhodu, neboť výrobní náklady příjemců jsou snížené.
Ze současného režimu zvýhodněné sazby mají prospěch pouze tři společnosti.
Tento režim je financován ze státních zdrojů, protože rozhodnutí o snížení sazby bylo přijato italskými orgány jednostranně, je financováno parafiskálním poplatkem, který vybírá státní fond Cassa Conguaglio.
Hrozí nebezpečí, že opatření naruší hospodářskou soutěž, protože posiluje postavení těchto společností a je pravděpodobné, že ovlivní obchod v rámci Společenství, protože se výrobky dané společnosti prodávají i mimo Itálii.
Všichni příjemci tohoto režimu sídlí v Umbrii, která není oblastí na současné mapě regionální podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a). Podpora proto nemohla být odůvodněná na základě pokynů k regionální podpoře. Jelikož Itálie neposkytlo žádné jiné zdůvodnění, proč by měl tento závod dostávat podporu, pochybuje Komise o slučitelnosti podpory se společným trhem.
Komise dále pochybuje o tom, že by platby odškodnění prostřednictvím sazby za odběr elektřiny byly nejméně rušivým a transparentnějším nástrojem pro provádění takovýchto plateb.
Komise navíc nemůže posoudit akumulaci podpory, pokud Itálie nevymůže vrácení podpory od společnosti Thyssen-Krupp, která využila podporu, již Komise prohlásila za neslučitelnou se společným trhem ve věci C 49/98, před tím, než schválí jakoukoliv další podporu pro tuto společnost.
2. Alcoa
2.1 Popis podpory
Evropská komise schválila zvýhodněnou sazbu za elektřinu pro společnost Alcoa v rozhodnutí C 38/1992.
Platnost tohoto rozhodnutí skončila v prosinci 2005.
Stejným opatřením jako v případě režimu Terni prodloužila Itálie zvýhodněnou sazbu i pro společnost Alcoa, a to do 31. prosince 2010.
Jedná se o opatření, jehož se týká toto rozhodnutí.
2.2.
Hodnocení
Opatření představuje státní podporu ze stejných důvodů jako v případě režimu Terni.
Alcoa má v Itálii dva závody na výrobu hliníku, které využívají podporu: jeden z nich je ve Fusině (Benátsko) a druhý na Sardinii.
Továrna ve Fusině
Fusina není podle současné mapy regionální podpory oprávněna získat podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a). Komise tudíž pochybuje, že by podpora mohla být odůvodněná na základě pokynů k regionální podpoře a že by mohla být považována za slučitelnou se společným trhem.
Továrna na Sardinii
Sardinie je podle současné mapy regionální podpory oprávněna získat podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a).
Komise však pochybuje o platnosti axiomu, že by vysoké ceny elektřiny placené na Sardinii mohly být nevýhodou pro rozvoj ostrova.
Podle informací, které má Komise k dispozici, se spíš zdá, že jsou ceny elektřiny na Sardinii nižší, než v řadě regionů Itálie.
Komise nemá ve zvyku povolovat režimy provozní podpory, které jsou spojeny s jednou obchodní společností, pokud členský stát neprokáže, že je regionální hospodářství velmi výrazně závislé na této společnosti a že opatření bylo nutné, aby se zabránilo narušení místního hospodářství.
Itálie neposkytla dostatek informací, které by podpořily takovéto tvrzení.
Pokud jde o pokyny k regionální podpoře, Komise má pochybnosti ohledně splnění požadavků na vynětí podle bodu 4.15 pokynů použitelných na čl. 87 odst.
3 písm. a). Komise má pochybnosti o tom, že systém aktualizace zvýhodněné sazby pro společnost Alcoa je degresivní, a protože Alcoa využívá zvýhodněnou sazbu už jedenáct let, Komise pochybuje o tom, že by dané opatření bylo možno považovat za dočasné.
Sardinie je "region hospodářského rozvoje" ve smyslu pokynů Komise k regionální podpoře na období 2007 – 2013 [1].
Komise má pochybnosti, zda je region způsobilý pro režim provozní podpory, který bude téměř celý v platnosti v rámci nových pokynů k regionální podpoře.
Komise pochybuje, zda jsou opatření navrhovaná Itálií nejméně narušujícím nástrojem k vyřešení daného problému.
Jeví se tudíž, že pokyny k regionální podpoře nejsou základem pro schválení zvýhodněné sazby pro společnost Alcoa na Sardinii.
Jelikož Itálie neuvedla žádný další možný základ pro opatření, schválení jakéhokoliv právního důvodu se jeví jako obtížné.
3. Závěr
V důsledku výše uvedených úvah Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES. Zainteresované strany mohou předložit své připomínky, zejména pokud jde o 1) kompenzační povahu režimu Terni a o to zda již kompenzace byla vyplacena v plné výši, 2) stupeň narušení hospodářské soutěže, které lze očekávat na trzích s výrobky příjemců režimu Terni ve vztahu ke zvýhodněné sazbě za elektřinu a jejímu aktualizačnímu systému, 3) nutnost podpory závodu Alco na Sardinii a o to, zda cena elektřiny představuje nevýhodu pro regionální rozvoj oblasti a 4) stupeň narušení hospodářské soutěže, které lze očekávat na trhu s hliníkem.
ZNĚNÍ DOPISU
"La Commissione informa il governo italiano, che dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito all'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.
1. PROCEDURA
1) Nell'ambito del caso N 587/05 "Tariffa agevolata per la fornitura di energia elettrica alle imprese ad alta intensità energetica localizzate in Sardegna", la Commissione è venuta a conoscenza dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n.
80 (il decreto legge). Detto articolo prevede una proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate a favore di talune imprese ad alta intensità energetica.
L'Italia ha già dato esecuzione a detta proroga senza notificarla.
2) La Commissione ha chiesto informazioni alle autorità italiane il 23 dicembre 2005.
In data 24 febbraio 2006 le autorità italiane hanno risposto alla richiesta di informazioni.
Esse hanno fornito ulteriori informazioni concernenti la misura in questione rispettivamente il 2 marzo e il 27 aprile 2006.
2. DESCRIZIONE DELLA MISURA
3) L'articolo 11, comma 11, del decreto legge prevede la proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate che erano già applicati allorché il decreto legge è entrato in vigore.
4) Un regime riguarda la tariffa agevolata concessa al produttore di alluminio Alcoa.
L'altro regime è il cosiddetto regime Terni concernente un gruppo di imprese sorte dalla ex-società Terni: ThyssenKrupp Acciai Speciali Terni (ThyssenKrupp), che produce acciaio, Cementir, che produce cemento e Nova Terni Industria Chimica, che produce prodotti chimici.
5) La decisione 148/04 dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas (Autorità dell'energia) ha incaricato Cassa Conguaglio, un fondo statale, di amministrare la tariffa agevolata.
Cassa Conguaglio compensa direttamente i beneficiari dei costi dell'elettricità.
La tariffa agevolata è finanziata mediante la componente A4 della tariffa elettrica.
La componente A4 è versata alla Cassa Conguaglio del settore elettrico sotto forma di un prelievo parafiscale applicato alla generalità delle utenze di elettricità del mercato sia vincolato che libero in Italia.
6) Il decreto legge prevede che le condizioni per la concessione della tariffa agevolata saranno identiche a quelle di cui fruivano i beneficiari alla fine del 2004.
Inoltre prevede un aggiornamento annuo della tariffa agevolata da parte dell'Autorità per l'energia tenuto conto dei prezzi pagati per la fornitura di energia elettrica da imprese degli stessi settori industriali in Europa.
7) Nel 2005 l'Autorità per l'energia ha deciso che la tariffa agevolata sarà aumentata annualmente sino a un massimo del 4 % unicamente in caso di incremento dei prezzi di riferimento annui sulle borse dell'energia di Francoforte e Amsterdam [2].
8) La decisione 217/05 dell'Autorità dell'energia implementa gli articoli 11, comma 11 e comma 13 del decreto legge.
Tale decisione permetterà ad Alcoa ed agli altri beneficiari del regime di Terni di beneficiare per l'intero anno 2005 delle stesse tariffe preferenziali che sarebbero state applicate nel Dicembre 2004 se la decisione 217/05 non fosse entrata in vigore.
2.1.
Il regime Terni
9) La società Terni è una società statale che produce energia elettrica e fabbrica acciaio, cemento e prodotti chimici.
La maggior parte dell'energia elettrica prodotta era utilizzata per l'autoconsumo degli impianti di produzione.
Nel 1962 [3] l'Italia ha trasferito le attività del ramo d'azienda elettrico della società Terni alla società pubblica ENEL.
10) Nel 1963 il governo italiano ha concesso una tariffa agevolata per l'energia elettrica alla società Terni per il periodo 1963-1992 [4].
La tariffa agevolata era destinata ad indennizzare la società Terni per la perdita delle attività suddette.
L'energia elettrica era fornita al costo equivalente a quello che la società avrebbe dovuto pagare se avesse mantenuto il possesso delle sue attività del ramo elettrico.
11) Nel 1964 il governo italiano ha suddiviso la società Terni in tre diverse società: Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni.
12) Nel 1991 l'Italia ha prorogato al 31 dicembre 2007 [5] la tariffa agevolata accordata ai suddetti beneficiari.
Tra le condizioni per la proroga del regime, la legge stabiliva la riduzione progressiva del quantitativo di energia elettrica fornito negli ultimi sei anni.
La riduzione è stata prevista come segue:
Anno _BAR_ GWh _BAR_ MW _BAR_
2001 _BAR_ 1620 _BAR_ 270 _BAR_
2002 _BAR_ 1389 _BAR_ 231 _BAR_
2003 _BAR_ 1157 _BAR_ 193 _BAR_
2004 _BAR_ 926 _BAR_ 154 _BAR_
2005 _BAR_ 694 _BAR_ 116 _BAR_
2006 _BAR_ 463 _BAR_ 77 _BAR_
2007 _BAR_ 231 _BAR_ 39 _BAR_
13) Tra il 1992 e il 1994 l'Italia ha privatizzato Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni, cedute rispettivamente a Norsk Hydro, Caltagirone e ThyssenKrupp.
14) Attualmente l'energia elettrica fornita in base al regime Terni è suddivisa come segue: ThyssenKrupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % e Cementir 4 %.
15) Ai sensi dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge, l'Italia ha prorogato fino al 2010 la tariffa del regime Terni mantenendo le condizioni in vigore nel 2004.
Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione.
2.2.
Tariffa agevolata concessa ad Alcoa
16) La Commissione europea ha approvato la tariffa agevolata per l'energia elettrica concessa ad Alcoa nella sua decisione C 38/92 [6].
Tale decisione era valida unicamente fino al 31 dicembre 2005.
17) La tariffa agevolata applicata ad Alcoa era costituita di due parti:
- una parte fissa comprendente una componente legata alla potenza impegnata e una componente associata ai consumi nelle diverse fasce orarie,
- un sovrapprezzo variabile inizialmente applicato in misura ridotta e indicizzato ai prezzi dei combustibili.
18) Il decreto legge ha cambiato il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa.
Dal 1o gennaio 2006 la tariffa agevolata è incrementata ogni anno in ragione degli aumenti di prezzo registrati nelle borse europee segnatamente di Amsterdam e di Francoforte, con un massimo del 4 % all'anno.
19) Secondo le autorità italiane, la tariffa speciale garantisce la copertura dei costi variabili di produzione di elettricità con carbone e una parte dei costi fissi.
20) Mediante lo stesso provvedimento del regime Terni, l'Italia ha prorogato la tariffa agevolata concessa ad Alcoa fino al 31 dicembre 2010.
Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione.
La proroga non è stata notificata e non rientra nella decisione C 38/92 che scadeva il 31 dicembre 2005.
21) Attualmente Alcoa possiede due stabilimenti che fruiscono della tariffa agevolata: uno è situato a Fusina (Venezia) e l'altro in Sardegna.
3. VALUTAZIONE PRELIMINARE DELLA MISURA
3.1.
Il regime Terni
La natura indennitaria della tariffa
22) Le autorità italiane hanno sostenuto che la tariffa agevolata del regime Terni rappresenta un indennizzo per il trasferimento effettuato nel 1962 a favore di ENEL del ramo di azienda elettrico della società Terni.
Alla società Terni era quindi stata concessa una tariffa agevolata fino al 1992.
23) La Commissione nutre dubbi circa la tesi svolta dalle autorità italiane in merito alla funzione indennitaria della tariffa agevolata in relazione al trasferimento del ramo d'azienda elettrico della società Terni.
24) Sarebbe difficile ammettere che il trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione abbia configurato un'espropriazione in quanto all'epoca lo Stato era proprietario della società Terni e lo Stato non può autoespropriarsi.
Di conseguenza è anche difficile ammettere che la tariffa agevolata sia il risultato di danni subiti come hanno sostenuto le autorità italiane, in quanto lo Stato ha agito nell'ambito della legge [7].
La Commissione si chiede invece se non sia possibile considerare che il trasferimento dal ramo di azienda elettrico configurasse un caso di riorganizzazione dei cespiti finanziari dello Stato e quindi ritenere che la natura della tariffa agevolata non sia indennitaria.
25) In ogni caso, anche accogliendo la tesi svolta dalle autorità italiane, non è chiaro che il regime Terni non determini una sovraccompensazione.
Si potrebbe supporre che 30 anni rappresentino un termine ragionevole perché le società del regime Terni siano pienamente indennizzate per la perdita subita del ramo elettrico.
Ciononostante, nel 1991 le autorità italiane hanno deciso di prorogare la tariffa agevolata fino al 2007.
Una seconda proroga, questa volta fino al 2010, è stata disposta mediante l'articolo 11, comma 11, del decreto legge.
26) Le autorità italiane non hanno fornito alla Commissione informazioni indicanti per quale ragione i beneficiari avrebbero diritto ad un ulteriore indennizzo, in particolare la ragione per cui nel 2005 la cessione del ramo di azienda elettrico ad ENEL non sia stata ancora interamente pagata.
La Commissione dubita della necessità di ulteriori pagamenti 44 anni dopo il trasferimento del ramo di azienda elettrico ad ENEL.
27) Inoltre, la natura della tariffa agevolata è cambiata nel 2004, quando ENEL ha cessato di amministrare il regime e lo Stato, attraverso la Cassa Conguaglio [8], che non beneficia del trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione, ha assunto l'amministrazione della tariffa agevolata.
Confermano tale posizione le sentenze pronunciate dai tribunali nazionali che riguardano il periodo durante il quale ENEL ha amministrato il regime e che hanno riconosciuto l'obbligo per ENEL di pagare la tariffa agevolata [9].
28) Un argomento a favore per considerare la tariffa agevolata del regime di Terni come un aiuto di Stato è la decisione della Commissione 83/396/ECSC che espressamente escludeva i beneficiari del regime di Terni dall'approvazione.
Questa esclusione fu oggetto del giudizio della Corte nel caso C 99/92 del 24 febbraio 1994 in cui la stessa Corte confermava che il regime di Terni non poteva beneficiare della decisione di approvazione 83/396/ECSC e confermava le precedenti decisioni della Cassa Conguaglio di non concedere la tariffa agevolata.
29) Ai sensi dell'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE [10], la decisione di avvio del procedimento di indagine formale espone sinteticamente i punti di fatto e di diritto pertinenti, contiene una valutazione preliminare della Commissione relativa al carattere di aiuto della misura prevista ed espone i dubbi attinenti alla sua compatibilità con il mercato comune.
Esistenza di aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE
30) Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, "sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza".
31) Il primo elemento costitutivo dell'articolo 87, paragrafo 1, che la Commissione deve valutare è se la misura rechi un vantaggio selettivo.
La riduzione della tariffa dell'elettricità costituisce un vantaggio economico in quanto riduce i costi di produzione dei beneficiari.
Inoltre, le tariffe agevolate del regime Terni avvantaggiano inizialmente un gruppo di beneficiari in particolare tre: Cementir, Nuova Terni Industrie Chimiche e ThyssenKrupp.
32) Quanto alla seconda condizione, affinché sia considerata aiuto di Stato, occorre che la misura sia concessa direttamente o indirettamente mediante risorse statali e sia imputabile allo Stato.
Nella fattispecie, la decisione relativa alla riduzione della tariffa è adottata unilateralmente dalle autorità italiane.
È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti gli utenti di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, un fondo pubblico gestito dallo Stato.
Pertanto l'aiuto è finanziato mediante risorse statali.
33) In base alla terza e alla quarta condizione dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, l'aiuto deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza e incidere o essere di natura tale da incidere sugli scambi tra Stati membri.
Nella fattispecie, le misure minacciano di falsare la concorrenza in quanto rafforzano la posizione finanziaria delle società che beneficerebbero di una riduzione dei costi rispetto ai loro concorrenti che non fruiscono dell'aiuto.
Inoltre, dato che i prodotti delle imprese in questione (cemento, prodotti chimici e acciaio) sono oggetto di scambi sui mercati mondiali, le misure in questione possono incidere sugli scambi intracomunitari.
34) Per le ragioni suddette, la tariffa agevolata prevista dal regime Terni di cui all'articolo 11, comma 11, del decreto legge è vietata ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e può essere considerata compatibile con il mercato unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato.
35) Dato che l'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione, l'aiuto è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del succitato regolamento (CE) n. 659/1999.
Compatibilità
36) La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e di norma è vietata.
In casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato.
37) I beneficiari del regime in questione sono tutti ubicati in Umbria, regione che non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), nell'attuale carta degli aiuti regionali dell'Italia.
Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale (orientamenti aiuti regionali) [11].
Dato che l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime in causa, la Commissione dubita della compatibilità della misura.
La giurisprudenza Deggendorf
38) Secondo le autorità italiane, uno dei beneficiari del regime Terni, ThyssenKrupp, ha beneficiato di aiuti dichiarati illegali e incompatibili dalla Commissione nella causa C-49/98 il 29 novembre 2000 [12].
La Commissione non è al corrente del rimborso dell'aiuto da parte di ThyssenKrupp e non è in grado di valutare gli effetti del cumulo di aiuti.
Di conseguenza, la Commissione ritiene che detta società non possa fruire di ulteriori aiuti fintanto ché non sia stato recuperato dall'Italia il precedente aiuto incompatibile.
Scelta dello strumento meno distorsivo
39) La Commissione dubita che il pagamento di un indennizzo attraverso la tariffa dell'energia elettrica sia lo strumento meno distorsivo e più trasparente per effettuare siffatto pagamento.
3.2.
Tariffa agevolata concessa ad Alcoa
Esistenza di aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE
40) Le autorità italiane hanno sostenuto che l'estensione della tariffa agevolata ad Alcoa non costituisce aiuto di Stato.
41) Nella causa C-38/92, la Commissione ha deciso che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa non costituiva aiuto di Stato.
Tuttavia la normativa allora in vigore e le condizioni di mercato esistenti all'epoca erano alquanto diverse da quelle prevalenti nel 2006.
Tra l'altro il mercato dell'elettricità è stato ora liberalizzato e la Cassa Conguaglio amministra il regime Terni.
42) Dato che non sussistono più le condizioni esistenti all'epoca della decisione C-38/92, la Commissione ha l'obbligo di riesaminare l'esistenza dell'aiuto di Stato con riguardo alla tariffa agevolata di Alcoa alla luce delle attuali circostanze.
43) La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un notevole vantaggio economico dal momento che la maggior parte dei costi di produzione nella fabbricazione di alluminio è rappresentata dall'energia [13].
44) La decisione relativa alla riduzione della tariffa dell'energia elettrica è adottata unilateralmente dalle autorità italiane.
È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti i consumatori di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, fondo pubblico gestito dallo Stato.
Pertanto la misura è finanziata mediante risorse statali.
45) La misura minaccia di alterare la concorrenza in quanto rafforza la posizione finanziaria di Alcoa che fruisce di una riduzione dei costi rispetto ai suoi concorrenti che non beneficiano dell'aiuto.
Inoltre, dato che l'alluminio è oggetto di scambi sui mercati mondiali, la tariffa agevolata può incidere sugli scambi intracomunitari.
46) Per le ragioni suddette la Commissione ritiene che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa descritta all'articolo 11, comma 11, del decreto legge ricada nel divieto di cui all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e possa essere considerata compatibile con il mercato comune unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato.
47) L'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione.
Pertanto la misura è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999.
Le precedenti conclusioni della Commissione nel caso C-38/92, ossia che la tariffa agevolata per Alcoa non costituiva un aiuto esistente, non permettono di considerarlo come un aiuto esistente.
L'approvazione della Commissione è limitata nel tempo, proprio perché è basata su una valutazione economica delle circostanze esistenti in quel dato momento.
Pertanto, ciò non può esser invocato per coprire l'estensione della misura prevista dal decreto-legge.
Compatibilità
3.2.1.
Lo stabilimento di Fusina
48) Come spiegato sopra, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e in quanto tale di norma è vietata.
In casi eccezionali l'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE.
49) Fusina, nella carta attuale degli aiuti regionali, non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a).
Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale.
Giacché l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime di cui trattasi, la Commissione dubita della compatibilità della misura.
3.2.2.
Lo stabilimento in Sardegna
50) Nelle loro risposte, le autorità italiane hanno sostenuto che se la tariffa agevolata concessa al Alcoa dovesse essere considerata aiuto di Stato, sarebbe compatibile in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale.
51) Come già spiegato, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento che è una delle forme più distorsive di aiuto ed in quanto tale di norma è vietato.
Tuttavia in casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi allorché l'aiuto all'investimento non sia sufficiente a innescare un processo di sviluppo regionale, nel caso in cui gli svantaggi strutturali della regione siano troppo elevati.
L'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), in base alle condizioni enunciate al punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale.
La Sardegna, nell'attuale carta degli aiuti regionali, può beneficare di aiuti in virtù dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a).
Dubbi sulla finalità regionale dell'aiuto
52) Innanzitutto la Commissione fa presente che secondo i principi generali del diritto, le eccezioni devono essere interpretate restrittivamente.
Affinché un aiuto al funzionamento possa essere concesso ai sensi degli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale al punto 4.15 occorre che lo Stato membro dimostri l'esistenza degli svantaggi e ne quantifichi l'importanza.
53) Le autorità italiane insistono sul fatto che i prezzi elevati dell'energia elettrica in Sardegna rappresentano uno svantaggio per lo sviluppo dell'isola.
Tuttavia, da un primo esame della questione, per quanto concerne i prezzi medi dell'elettricità quotati sull'IPEX (la borsa dell'energia italiana), sembra che i prezzi medi dell'energia elettrica in Sardegna siano inferiori a quelli di molte regioni d'Italia [14].
54) Le autorità italiane sostengono che i prezzi quotati sull'Ipex non possono esser utilizzati come riferimento per le differenze nei prezzi dell'elettricità tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia.
Tuttavia, nell'indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell'energia elettrica e del gas naturale [15], l'Autorità Garante per la Concorrenza e per il Mercato e l'Autorità per l'energia elettrica hanno stabilito che "poiché il bene scambiato nel mercato organizzato e con contratti bilaterali è omogeneo, i prezzi dei contratti bilaterali e quelli di borsa sono tra di loro connessi.
Innanzi tutto, poiché i clienti possono acquistare anche nel mercato organizzato, i prezzi dei contratti bilaterali sono determinati in funzione della curva dei prezzi attesi di borsa (cosiddetta curva forward dei prezzi); inoltre, poiché il contratto bilaterale consente al cliente di stabilizzare il prezzo su un orizzonte temporale predefinito, la valorizzazione dell'energia elettrica nei contratti bilaterali include anche la copertura dal rischio connesso alla volatilità del prezzo".
55) Inoltre, avrebbe significato economico che, se la principale ragione per la differenza di prezzi tra la Sardegna e il resto dell'Italia fosse la mancanza di connessioni energetiche, tale differenza si mostrerebbe così come sull'Ipex anche sul mercato dei contratti bilaterali over the counter (OTC).
Perciò la Commissione ritiene che l'uso dell'Ipex per valutare la differenza del prezzo dell'energia tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia potrebbe avere significato economico.
56) Per quanto riguarda i prezzi medi specifici applicati alle imprese ad alta intensità energetica, le autorità italiane hanno spiegato che tali prezzi sono negoziati bilateralmente tra i produttori e i distributori di energia elettrica e che non sono quotati pubblicamente.
Pertanto, le autorità italiane sostengono che non possono fornire i prezzi dell'energia elettrica pagati dagli utenti ad alta intensità energetica situati in altre regioni italiane.
57) In assenza di siffatta informazione la Commissione non può valutare se Alcoa in Sardegna attualmente paghi per l'energia prezzi più elevati di quelli pagati dalle imprese ad alta intensità energetica ubicate nel resto d'Italia.
58) Le autorità italiane insistono invece sulla comparazione dei prezzi pagati da Alcoa in base alla tariffa agevolata con i prezzi pagati dai concorrenti europei secondo i prezzi che figurano nello studio del CRU Aluminium Smelter Power Tariffs [16].
59) Innanzitutto, siffatta comparazione avrebbe dovuto essere effettuata tra il prezzo di mercato che Alcoa dovrebbe pagare e il prezzo medio ponderato pagato dai produttori europei di alluminio.
Le autorità italiane sostengono invece di aver raffrontato la tariffa agevolata al prezzo medio pagato dai produttori europei di alluminio [17].
Inoltre, qualora l'aiuto si prefigga di superare uno svantaggio regionale, anche il raffronto avrebbe dovuto essere regionale, quindi tra i prezzi praticati in Sardegna e quelli praticati nel resto d'Italia.
60) Le informazioni di cui dispone la Commissione sembrano confermare la tesi secondo cui i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna per le industrie ad alta intensità energetica, e quindi anche per Alcoa, sono simili se non inferiori a quelli pagati nel resto d'Italia.
61) Dalle informazioni disponibili alla Commissione si capisce che la situazione attuale in Sardegna non solo è di sovraccapacità, ma anche di eccedenza di generazione di energia elettrica.
Nel 2004 il 5,4 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna non ha trovato un consumatore dell'isola disposto a pagarne il prezzo [18].
L'eccesso di produzione di energia elettrica è in parte provocato dai nuovi generatori attualmente installati, tra cui lo stabilimento a ciclo combinato di gassificazione che utilizza residui di petrolio a Sarroch.
La costruzione della nuova centrale che utilizzerà il carbone delle miniere del Sulcis non farà che aumentare la sovraccapacità e l'eccesso di produzione.
A siffatta sovraccapacità si troverà una soluzione soltanto quando i generatori di energia elettrica saranno autorizzati ad esportare l'elettricità da essi prodotta attraverso la nuova interconnessione nel 2010 ("SAPEI" — 100 MW — diretto dalla Sardegna all'Italia continentale).
62) La sovraccapacità e l'eccesso di produzione di energia elettrica possono unicamente fungere da incentivo per i generatori a vendere energia elettrica al prezzo più basso possibile fino al 2010.
Tenuto conto del forte potere di contrattazione di Alcoa, che consuma il 20 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna [19], si può prevedere che l'energia elettrica fornita ad Alcoa provenga da alcuni dei più efficienti generatori di energia in Sardegna [20] e che il prezzo di mercato che Alcoa avrebbe dovuto pagare sia inferiore a quello praticato in altre località in Italia.
63) Inoltre, anche se i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna fossero più elevati di quelli praticati nel resto d'Italia, le autorità italiane non hanno sufficientemente spiegato per quale motivo rappresentino un ostacolo allo sviluppo regionale dell'isola né in che modo la regione si svilupperà grazie alla tariffa agevolata.
64) Nel paragrafo 32 del caso C 34/02, la Commissione non aveva accettato che la mancanza di connessioni energetiche in Sardegna potesse costituire un handicap per lo sviluppo delle PMI della regione.
Dal 2002, quando la Commissione aveva valutato l'handicap, la regione ha sperimentato una crescita economica al punto che essa è attualmente considerata come una regione a sviluppo economico in base agli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013.
Pertanto, se la mancanza di maggiori connessioni energetiche con la terraferma non era stato considerato a quel tempo un handicap per lo sviluppo della regione, a maggior ragione non si può ritenere che costituisca un handicap oggi.
65) La Commissione dubita che i prezzi dell'energia elettrica siano uno svantaggio regionale e quindi dubita della necessità della misura.
Infatti la misura non sembra perseguire un obiettivo di sviluppo regionale; si tratta invece di un aiuto accordato ad un produttore di alluminio, più precisamente ad Alcoa.
L'aiuto non è proporzionale
66) Ai sensi del punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale gli aiuti devono essere giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e il loro livello deve essere proporzionale agli svantaggi che intendono compensare.
67) La Commissione dubita che le tariffe agevolate fissate dall'Autorità per l'energia per il 2005 siano proporzionali agli svantaggi che, secondo quanto affermato dalle autorità italiane, intendono compensare.
68) Come spiegato sopra, la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è costituita di due parti.
La parte fissa non è stata stabilita sulla base di uno svantaggio regionale e non tiene conto dei prezzi dell'energia elettrica in Sardegna rispetto al resto d'Italia, né dei prezzi rispetto al resto d'Europa.
69) Il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa si basa sul raffronto con i prezzi di riferimento praticati sulle borse di Francoforte e di Amsterdam mentre, come spiegato sopra, l'aggiornamento dovrebbe essere effettuato rispetto ai prezzi praticati nel resto d'Italia.
70) La Commissione teme che l'approccio adottato dalle autorità italiane per calcolare la tariffa agevolata possa costituire una sovraccompensazione e dubita che l'aiuto sia proporzionale allo svantaggio regionale che l'Italia intende compensare.
L'aiuto non è decrescente
71) Ai sensi del punto 4.17 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, gli aiuti al funzionamento devono essere limitati nel tempo e decrescenti.
72) Contrariamente a quanto sostenuto dalle autorità italiane, l'aiuto non può essere considerato decrescente.
La tariffa agevolata concessa ad Alcoa aumenterà sino a un massimo del 4 % quando aumenteranno i prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte.
73) Pertanto, quando i prezzi di riferimento delle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte registrano un aumento superiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà meno dei prezzi di riferimento e l'aiuto aumenterà.
Dalle informazioni disponibili alla Commissione [21] risulta che i prezzi forward dell'energia elettrica per l'intero anno 2006 in Belgio, Francia, Germania, Paesi Bassi e Regno Unito sono aumentati perlomeno del 20 % [22].
Quando l'incremento annuo della media ponderata dei prezzi di riferimento è inferiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà unicamente dello stesso importo e l'aiuto rimarrà inalterato.
Vi sarà una riduzione garantita dell'aiuto soltanto in caso di diminuzione della media ponderata dei prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte.
La misura non è transitoria
74) La Commissione non può ritenere che la misura sia transitoria giacché la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è in vigore dal 1994.
Poiché per prassi consolidata la Commissione non autorizza aiuti al funzionamento per più di cinque anni, la Commissione non può autorizzare la proroga di un regime che è in vigore ormai da 11 anni.
Orientamenti in materia di aiuti a finalità regionale per il periodo 2007-2013
75) La tariffa agevolata concessa ad Alcoa sarà in vigore durante il periodo di applicazione degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 [23].
Poiché negli ultimi anni l'economia sarda è cresciuta, la Sardegna è considerata "una regione a sviluppo economico" ai fini degli orientamenti della Commissione in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013.
Ciò significa che alla data del 31 dicembre 2006 la Sardegna cesserà di essere ammissibile alle forcelle più elevate di aiuto autorizzate per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), e potrà invece beneficiare della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c).
Dato che la possibilità di concedere aiuti al funzionamento è prevista unicamente per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), ciò significa che la Sardegna non potrà più concedere aiuti al funzionamento.
76) Poiché gli orientamenti suddetti prevedono un periodo transitorio di due anni per l'eliminazione lineare e graduale dei regimi di aiuti al funzionamento esistenti, non sembrerebbe appropriato permettere l'adozione di nuove misure di aiuto al funzionamento per pochi mesi per poi eliminarle, in particolare qualora il regime di aiuti al funzionamento alteri la concorrenza, come nella fattispecie, tenuto conto di tutti i dubbi formulati.
Pertanto la Commissione dubita che la regione possa essere ammissibile ad un regime di aiuti al funzionamento che sarà prevalentemente in vigore in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013.
Dubbi sulla compatibilità dell'aiuto
77) La Commissione dubita quindi che gli orientamenti in materia di aiuti regionali non siano una base valida per autorizzare la misura in questione.
La Commissione, inoltre, dubita che la misura possa beneficiare di una deroga al divieto degli aiuti di Stato di cui all'articolo 87, paragrafo 1, per qualsiasi altro motivo e l'Italia non è riuscita a individuare nessun altro possibile motivo.
Pertanto la Commissione dubita della compatibilità dell'aiuto con il mercato comune.
Scelta dello strumento meno distorsivo della concorrenza
78) La Commissione dubita che la misura proposta dall'Italia mediante la concessione di aiuti sotto forma di una tariffa agevolata per l'energia elettrica, sia lo strumento meno distorsivo per risolvere i problemi di Alcoa.
4. CONCLUSIONE
79) La presente decisione della Commissione riguarda la misura di aiuto di Stato basata sull'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n. 80 e sulle delibere 148/04 e 217/05 dell'Autorità dell'Energia, solo per la parte applicabile alle industrie ad alta intensità energetica beneficiarie.
80) Ciò premesso, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto entro un mese dalla data di ricezione della presente.
La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.
81) La Commissione desidera richiamare all'attenzione del governo italiano che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999, essa può imporre allo Stato membro di recuperare un aiuto illegalmente concesso presso il beneficiario.
82) La Commissione comunica al governo italiano che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente.
Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione."
[1] Úř. věst.
C 54, 4.3.2006, s. 13.
[2] Decisione 217/05 dell'Autorità per l'energia, disponibile sul sito:http://www.autorita.energia.it/docs/05/217-05.htm
[3] Legge del 6 dicembre 1962, n. 1643.
[4] Decreto del Presidente della Repubblica del 21 agosto 1963, n. 1185.
[5] Legge del 9 gennaio 1991, n. 9.
[6] GU C 288 dell'1.11.1996, pag. 4.
[7] Le autorità italiane hanno invocato la causa C 106-120/87 in cui la Corte ha affermato che "il risarcimento che le autorità nazionali siano condannate a pagare a dei singoli per il danno loro arrecato non costituisce un aiuto ai sensi degli articoli 92 e 93 del trattato CEE".
La Commissione dubita che tale causa sia rilevante ai fini della situazione nella fattispecie dato che i tribunali nazionali non hanno mai riconosciuto danni ai beneficiari del regime Terni.
A sostegno della loro tesi le autorità italiane hanno anche invocato la causa C-240/83, nella quale la Corte ha affermato che "nella fattispecie si tratta non di aiuti ai sensi degli articoli 92 e seguenti del trattato CEE, ma della contropartita delle prestazioni effettuate dalle imprese di raccolta o di eliminazione".
Tuttavia ciò non sembra applicarsi al regime Terni in quanto concerne una contropartita per servizi forniti.
[8] Delibera 148/04 dell'Autorità per l'energia.
[9] Cassazione, 21 novembre 2003, n. 17686 e Consiglio di Stato, sezione VI, 21 aprile 2005, n.
605. Tali cause riguardano il periodo in cui ENEL amministrava ancora il regime.
[10] GU L 83 del 27.3.1999, pag.
1.
[11] GU C 74 del 10.3.1998, pag.
4.
[12] GU L 43 del 15.2.2000, pag.
1.
[13] Il consumo di energia costituisce in media il 45 % dei costi di trasformazione dell'alluminio in metallo liquido secondo lo studio Aluminium Smelter Power Tariffs pubblicato da Commodity Research Unit International (CRU), disponibile sul sito:http://www.aluminium.crugroup.com/smelter_tariffs.htm (dati forniti dalle autorità italiane).
[14] I prezzi medi del mercato del giorno prima dell'IPEX sono disponibili sul sito:http://www.mercatoelettrico.org/GmeWebInglese/Default.aspx
[15] Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell'energia elettrica e del gas naturale.
Autorità Garante della concorrenza e del mercato, Autorità per l'energia elettrica e il gas, pag.
137.
Consultabile sul sito internet:http://www.autorita.energia.it/pubblicazioni/IC22.pdf
[16] Aluminium Smelter Power Tariffs, op. cit.
[17] L'approccio delle autorità italiane nella loro risposta è spiegato anche nel documento "Formazione di provvedimenti in materia di tariffe speciali dell'energia elettrica in attuazione delle disposizioni di cui all'articolo 11 del decreto legge 14 marzo 2005, n. 35, convertito con modificazioni nella legge 14 maggio 2005, n. 80", pag. 7. Disponibile sul sito:http://www.autorita.energia.it/docs/dc/dc_050919.pdf.
[18] Studio di fattibilità Progetto Integrato Miniera Centrale, parte III, allegato 3.4.4, a cura di Sotacarbo, pag.
1. Disponibile sul sito:http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_46_20051130103748.pdf.Gli stessi dati si trovano anche nel Piano energetico ambientale regionale, pag.
14.
[19] Studio di Fattibilità Progetto Integrato Miniera Centrale, parte III, revisione 1 del 28 maggio 2004, a cura di Sotacarbo, pagg.
1-9.
Disponibile sul sito:http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_46_20051130102937.pdf
[20] La regione di Portovesme ha due generatori: uno che utilizza una caldaia con letto fluido circolante alimentata a carbone (340 MW) e l'altra che utilizza un misto di petrolio e carbone per produrre energia elettrica (250 MW).
Informazioni tratte da "Piano energetico ambientale regionale — Sintesi della proposta".
Disponibile sul sito:http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_46_20051129115234.pdf
[21] Informazioni fornite da un terzo interessato che ha presentato reclamo nella causa C-13/06, in relazione al meccanismo di aggiornamento della decisione 217/05 dell'Autorità per l'energia la quale stabilisce il meccanismo di aggiornamento per il regime Terni, Alcoa e per i beneficiari dell'articolo 11, comma 12, del decreto legge.
[22] Platts Forward Assessments.
[23] Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (GU C 54 del 4.3.2006, pag.
13).
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny
(2006/C 214/04)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 2117/2005 [2], ve kterém se uvádí, že dovozy silikomanganu pocházejícího z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podal dne 24. července 2006 Styčný výbor odvětví feroslitin (EUROALLIAGES) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby silikomanganu ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový je silikomangan (včetně ferosilikomanganu) pocházející z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódů KN 72023000 a ex81110011.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Ukrajiny vychází ze srovnání běžné hodnoty stanovené na základě cen na domácím trhu s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku a Kazachstán na základě ceny v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d) tohoto oznámení.
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené země vývozu.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny celkově zvýšily, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu a na jím prodaná množství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [3] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.
Poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, bude to považováno za nespolupráci při šetření.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2005 do 30. června 2006,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem, vyjádřený v tunách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Kazachstánu a Ukrajiny na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství v období od 1. července 2005 do 30. června 2006 a,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.
Poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, bude to považováno za nespolupráci při šetření.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Kazachstánu a na Ukrajině, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců uvedeným v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
i) Vývozci/výrobci na Ukrajině a v Kazachstánu
Všechny tyto zúčastněné strany by se měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) prostřednictvím faxu obrátit na Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu, a aby si případně vyžádaly dotazník, vzhledem k tomu, že se lhůta stanovená v odst. 6 písm. a) bodě ii) vztahuje na všechny tyto zúčastněné strany.
ii) Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří žádají o individuální dumpingové rozpětí
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bude za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou a Kazachstánem pravděpodobně vybrána Brazílie. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro vývozce/výrobce v Čínské lidové republice a Kazachstánu, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice a Kazachstánu uvedeným v podnětu a všem sdružením vývozců/výrobců uvedeným v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky a Kazachstánu.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zastupující sdružení a organizace zastupující uživatele a spotřebitele, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, ve lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Brazílie, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d), pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou a Kazachstánem.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti od zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [6] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[3] O individuální dumpingové rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností nezařazených do vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: pro uplatnění individuálního zacházení je nutná žádost podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a pro uplatnění statusu tržního hospodářství je nutná žádost podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[4] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[6] Rozumí se tím, že dokument je určený pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Oznámení o zavedení správní spolupráce mezi Keňou a Evropským společenstvím
(Zveřejněno podle čl. 7 odst. 8 nařízení Komise (ES) č. 1148/2001 (Úř. věst. L 156, 13.6.2001, s. 9))
(2006/C 215/03)
Komise tímto sděluje, že Keňa zaslala všechny příslušné údaje o kontrolních úkonech (formuláře používané pro osvědčení o shodě, otisky razítek, jména a podpisy oprávněných inspektorů) v rámci správní spolupráce podle čl. 7 odst. 8 nařízení Komise (ES) č. 1148/2001, naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 408/2003, zavedené mezi Keňou a Evropským společenstvím. Komise předala tyto údaje koordinačním orgánům členských států dne 12. června 2006.
Nařízení Komise (ES) č. 431/2006 se proto použije ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 90/385/EHS ze dne 20. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se aktivních implantabilních zdravotnických prostředků
(2006/C 216/02)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 550:1994 Sterilizace zdravotnických prostředků – Validace a průběžná kontrola sterilizace ethylenoxidem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 554:1994 Sterilizace zdravotnických prostředků – Validace a průběžná kontrola sterilizace vlhkým teplem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-1:2001 Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 1: Požadavky na zdravotnické prostředky sterilizované v konečném obalu _BAR_ EN 556:1994 + A1:1998 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-2:2003 Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 2: Požadavky na zdravotnické prostředky vyrobené za aseptických podmínek _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 980:2003 Grafické značky pro označování zdravotnických prostředků _BAR_ EN 980:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1041:1998 Informace výrobce zdravotnických prostředků _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-1:2003 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 1: Hodnocení a zkoušení (ISO 10993-1:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-4:2002 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 4: Výběr zkoušek na interakce s krví (ISO 10993-4:2002) _BAR_ EN 30993-4:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-5:1999 Biologické hodnocení zdravotnických prostředků – Část 5: Zkoušky na cytotoxicitu in vitro (ISO 10993-5:1999) _BAR_ EN 30993-5:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-9:1999 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 9: Obecné zásady pro kvalitativní a kvantitativní stanovení potenciálních degradačních produktů (ISO 10993-9:1999) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-10:2002 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 10: Zkoušky na dráždivost a přecitlivělost oddáleného typu (ISO 10993-10:2002) _BAR_ EN ISO 10993-10:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-11:1995 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 11: Zkoušky systémové toxicity (ISO 10993-11:1993) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-12:2004 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 12: Příprava vzorků a referenční materiály (ISO 10993-12:2002) _BAR_ EN ISO 10993-12:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-13:1998 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 13: Kvalitativní a kvantitativní stanovení degradačních produktů z prostředků zdravotnické techniky vyrobených z polymerních materiálů (ISO 10993-13:1998) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-16:1997 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 16: Plán toxikokinetické studie degradačních produktů a vyluhovatelných látek (ISO 10993-16:1997) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-17:2002 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 17: Stanovení přípustných limitů pro vyluhovatelné látky (ISO 10993-17:2002) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-18:2005 Biologické hodnocení zdravotnických prostředků – Část 18: Chemická charakterizace materiálů (ISO 10993-18:2005) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 11137-1:2006 Sterilizace prostředků zdravotnické péče – Sterilizace zářením – Část 1: Požadavky na vývoj, validaci a průběžnou kontrolu sterilizačního postupu pro zdravotnické prostředky (ISO 11137-1:2006) _BAR_ EN 552:1994 _BAR_ 30. 4. 2009 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 11137-2:2006 Sterilizace prostředků zdravotnické péče – Sterilizace zářením – Část 2: Stanovení sterilizační dávky (ISO 11137-2:2006) _BAR_ EN 552:1994 _BAR_ 30. 4. 2009 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 11140-1:2005 Sterilizace výrobků pro zdravotní péči – Chemické indikátory – Část 1: Všeobecné požadavky (ISO 11140-1:2005) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 11607-1:2006 Obaly pro zdravotnické prostředky sterilizované v konečném obalu – Část 1: Požadavky na materiály – Systémy sterilní bariéry a systémy balení (ISO 11607-1:2006) _BAR_ EN 868-1:1997 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2006) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 11737-1:2006 Sterilizace zdravotnických prostředků – Mikrobiologické metody – Část 1: Stanovení populace mikroorganizmů na produktech (ISO 11737-1:2006) _BAR_ EN 1174-1:1996 EN 1174-2:1996 EN 1174-3:1996 _BAR_ 31. 10. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13485:2003 Zdravotnické prostředky – Systémy managementu jakosti – Požadavky pro účely předpisů (ISO 13485:2003) _BAR_ EN ISO 13485:2000 EN ISO 13488:2000 _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13824:2004 Sterilizace zdravotnických prostředků – Aseptické zpracování kapalných zdravotnických prostředků – Požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14155-1:2003 Klinické zkoušky zdravotnických prostředků pro humánní účely – Část 1: Všeobecné požadavky (ISO 14155-1:2003) _BAR_ EN 540:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14155-2:2003 Klinické zkoušky zdravotnických prostředků pro humánní účely – Část 2: Plány klinických zkoušek (ISO 14155-2:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14971:2000 Zdravotnické prostředky – aplikace managementu rizika na zdravotní zařízení (ISO 14971:2000) _BAR_ EN 1441:1997 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
_BAR_ EN ISO 14971:2000/A1:2003 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 30993-6:1994 Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 6: Zkoušky lokálních účinků po implantaci (ISO 10993-6:1994) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 45502-1:1997 Aktivní implantabilní zdravotnické prostředky – Část 1: Všeobecné požadavky na bezpečnost, značení a informace poskytované výrobcem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 45502-2-1:2004 Aktivní implantabilní zdravotnické prostředky – Část 2-1: Zvláštní požadavky na aktivní implantabilní zdravotnické prostředky určené pro léčbu bradyarytmií (kardiostimulátory) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Poznámka 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené evropskou normalizační organizací. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Poznámka 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
Poznámka:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od evropských normalizačních organizací nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/79/ES ze dne 27. října 1998 o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro
(2006/C 216/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 375:2001 Informace předávané výrobcem s diagnostickými činidly in vitro pro odborné použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 376:2002 Informace předávané výrobcem s diagnostickými činidly in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-1:2001 Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 1: Požadavky na zdravotnické prostředky sterilizované v konečném obalu _BAR_ EN 556:1994 + A1:1998 _BAR_ Datum ukončení platnosti (30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 591:2001 Návody k použití přístrojů pro diagnostiku in vitro pro profesionální účely _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 592:2002 Návody k používání přístrojů pro diagnostiku in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 980:2003 Grafické značky pro označování zdravotnických prostředků _BAR_ EN 980:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti (31. 10. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12286:1998 Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Měření veličin ve vzorcích biologického původu – Prezentace referenčních měřicích postupů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ EN 12286:1998/A1:2000 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti (24. 11. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12287:1999 Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Měření veličin ve vzorcích biologického původu – Popis referenčních materiálů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12322:1999 Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Kultivační půdy pro mikrobiologii – Kritéria funkce kultivačních půd _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ EN 12322:1999/A1:2001 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti (30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13485:2003 Zdravotnické prostředky – Systémy managementu jakosti – Požadavky pro účely předpisů (ISO 13485:2003) _BAR_ EN ISO 13485:2000 EN ISO 13488:2000 _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13532:2002 Obecné požadavky na diagnostické zdravotnické prostředky in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13612:2002 Hodnocení funkce zdravotnických prostředků pro diagnostiku in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13640:2002 Zkoušení stálosti činidel pro diagnostiku in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13641:2002 Vyloučení nebo omezení rizika infekce spojeného s diagnostickými činidly in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13975:2003 Postupy odběru vzorků používané pro přejímací zkoušky diagnostických zdravotnických prostředků in vitro – Statistické aspekty _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14254:2004 Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Jednorázové nádobky pro odběr vzorků humánního původu s výjimkou krve _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14820:2004 Jednorázové nádobky pro odběr vzorků lidské žilní krve _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14937:2000 Sterilizace prostředků zdravotnické péče – Obecné požadavky na charakterizaci sterilizačního činidla a vývoj, validaci a průběžnou kontrolu postupu sterilizace zdravotnických prostředků (ISO 14937:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14971:2000 Zdravotnické prostředky – Aplikace managementu rizika na zdravotní zařízení (ISO 14971:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ EN ISO 14971:2000/A1:2003 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti (31. 3. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15197:2003 Systémy diagnostických zkoušek in vitro – Požadavky na systémy monitorování glykémie pro sebekontrolu pacientů s diabetes mellitus (ISO 15197:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15225:2000 Nomenklatura – Specifikace systému nomenklatury zdravotnických prostředků pro účely výměny správních dat (ISO 15225:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 17511:2003 Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Měření veličin v biologických vzorcích – Metrologická návaznost hodnot přiřazených kalibrátorům a kontrolním materiálům (ISO 17511:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 18153:2003 Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Měření veličin v biologických vzorcích – Metrologická návaznost hodnot katalytické koncentrace enzymů přiřazených kalibrátorům a kontrolním materiálům (ISO 18153:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Poznámka 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené evropskou normalizační organizací. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Poznámka 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
Poznámka:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od evropských normalizačních organizací nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) pocházejících z Čínské lidové republiky
(2006/C 217/02)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 [2].
1. Žádost o přezkum
Žádost podala federace výrobců elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek ve Společenství (Community Federation of Lighting Industry of Compact Fluorescent Lamps Integrated,2 CFLI) (dále jen "žadatel").
Tento přezkum je omezen pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k jednomu vyvážejícímu výrobci, společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd. (dále jen "společnost").
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou elektronické kompaktní fluorescenční výbojky na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek na střídavý i stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo jsou do ní zabudovány, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek"), v současné době kódu KN ex85393190.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
Stávajícím opatřením je konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1470/2001 [3] na dovozy elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) z Čínské lidové republiky, naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 1322/2006 [4].
4. Odůvodnění přezkumu
Žadatel podal dostatečné přímé důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu, na jejichž základě byla pro společnost zavedena stávající opatření, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
Tvrzení o zvýšení dumpingu v případě společnosti vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho by vypočítané dumpingové rozpětí mohlo být značně vyšší než dumping zjištěný v předcházejícím šetření, které vedlo ke stávajícímu clu.
Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni již není dostačující pro vyrovnání účinků dumpingu.
5. Postup pro stanovení dumpingu
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení částečného prozatímního přezkumu, omezeného na aspekty dumpingu u společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
Šetřením se posoudí, zda je třeba, aby stávající opatření ve vztahu k výše uvedené společnosti nadále platila či byla zrušena nebo změněna.
a) Dotazníky
Aby Komise získala informace, které považuje za nezbytné k šetření, zašle společnosti a orgánům Čínské lidové republiky dotazníky.
Tyto informace a příslušné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Komise musí tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).
c) Status tržního hospodářství
V případě, že společnost Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd o to požádá a poskytne dostatečné důkazy o tom, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, stanoví se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Pokud hodlá společnost Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd řádně odůvodněnou žádost předložit, musí tak učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd. formulář.
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V případě, že společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd nebude status země s tržním hospodářstvím udělen, ale společnost splňuje požadavky pro stanovení individuálního cla v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, použije se za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vhodná země s tržním hospodářstvím. Komise hodlá za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za tímto účelem zvolit Mexiko, které již bylo použito v průběhu šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření na dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky. Zúčastněné strany se tímto vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
Dále i v případě, že bude společnosti Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd udělen status země s tržním hospodářstvím, může Komise rovněž použít, je-li to nutné, zjištění týkající se běžné hodnoty stanovené ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím, např. pro účely nahrazení nespolehlivých údajů o nákladech či cenách v Čínské lidové republice, jež jsou třeba ke stanovení běžné hodnoty, nejsou-li v Čínské lidové republice k dispozici spolehlivé vyžadované údaje.
Komise i pro tento účel hodlá použít Mexiko.
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Mexika, které bude, jak bylo uvedeno v odst. 5 písm. d), pravděpodobně použito jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5 písm. c)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [5]" a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a podle článku 18 základního nařízení se bude vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně a použijí-li se informace z jiných dostupných zdrojů, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl.
11 odst.
5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Státní podpora – Itálie
Státní podpora č. C 30/06 (ex N 367/05 a N 623/05)
Snížení spotřební daně u biopaliv – změna stávajícího režimu
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 218/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 4. července 2006, který je v závazném znění uveden za tímto shrnutím, sdělila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
B-1049 Brussels
Č. faxu: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Itálii.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Itálie dne 26. července 2005 oznámila navýšení rozpočtu u stávajícího opatření státní podpory schváleného pod číslem N 717/2002 o snížení spotřební daně u biopaliv.
Dne 28. září 2005 Itálie prodloužila pozměněné opatření do konce roku 2007.
1. Popis opatření
Povoleným režimem se snižuje spotřební daň na bioetanol a jeho deriváty (ETBE) používané jako biopaliva a na látky doplňkové a upravené, které se získávají z jiných druhů biomasy pro benzín a motorovou naftu, avšak ne na bionaftu.
Bioetanol je zemědělským produktem, který je 100 % získáván z obnovitelných zdrojů.
ETBE (etyl-tercio-butyl-éter) vyrobený z bioetanolu je získáván jen z 47 % z obnovitelných zdrojů.
Příjemci podpory budou vybráni v otevřeném nabídkovém řízení.
Opatření mělo být použitelné tři roky: od roku 2003 do roku 2005.
Předpokládaný celkový rozpočet činil 15493706 EUR ročně včetně DPH.
Oznámením zaevidovaným pod číslem N 367/2005 byl celkový rozpočet zvýšen na 73 milionů EUR ročně včetně DPH.
Oznámením zaevidovaným pod číslem N 623/05 byla platnost opatření prodloužena do konce roku 2007.
Pro toto nové opatření bude ještě vypsáno nové otevřené nabídkové řízení.
Kromě toho Itálie oznámila větší snížení spotřební daně na biopaliva a vyšší sazby spotřební daně na fosilní paliva a dodala aktualizované kalkulace výrobních nákladů na bioetanol a ETBE.
2. Hodnocení
87 odst. 1 Smlouvy o ES považován za státní podporu. protože poskytuje státní zdroje ve prospěch výrobců biopaliv v Itálii a může tak ve Společenství ovlivnit obchod a hospodářskou soutěž.
Italské orgány rovněž předložily tento režim Komisi ke schválení jako podporu na ochranu životního prostředí.
Účelem navrhovaných opatření je podpořit využívání ekologicky šetrných paliv s cílem snížit emise skleníkových plynů.
Společenství od roku 1985 podpořilo rozvoj energie z obnovitelných zdrojů, zejména biopaliv, četnými opatřeními a od roku 2003 také směrnicí o biopalivech [1].
Cíle tohoto programu podpory jsou v souladu s politikou EU v tomto odvětví.
Komise posoudila oznámené opatření z hlediska pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí [2] (dále jen "pokyny o ochraně životního prostředí").
Obilí, melasa a víno používané v rámci tohoto režimu k výrobě biopaliv spadají pod kapitolu 10, kapitolu 17.03 a kapitolu 22.05 seznamu uvedeného v příloze I Smlouvy, což je seznam výrobků z Hlavy II o zemědělství.
Proto Komise posoudila oznamované opatření také z hlediska pokynů Společenství o státní podpoře v zemědělství [3].
Jelikož opatření zahrnuje snížení spotřební daně pro energetický výrobek, Komise jej posoudila rovněž s ohledem na směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny ("směrnice o energetické dani") [4].
V tomto případě musí být zajištěn soulad s článkem 16 směrnice.
Komise upozorňuje na to, že opatření splňuje podmínky stanovené v pokynech Společenství pro poskytování státní podpory na ochranu životního prostředí, v pokynech pro poskytování státní podpory v zemědělství a ustanovení směrnice o energetické dani.
Na základě tohoto posudku by Komise mohla oznámené opatření považovat za slučitelné se Smlouvou o ES.
Komise však má pochybnosti ohledně tohoto opatření, protože může být kumulováno s jinou protiprávní a neslučitelnou podporou, která doposud nebyla vrácena.
Itálie odmítá zaručit, že možným příjemcům, kteří ještě nevrátili neslučitelnou podporu, nebude vyplácet novou podporu.
V této fázi se Komise domnívá, že nemůže schválit režim, pokud se tento automaticky vztahuje k podnikům, které ještě musejí vrátit dřívější protiprávní a neslučitelnou podporu, dokonce i v případě, že taková podpora byla poskytnuta v rámci režimu, zejména v těch případech, kde řízení o vrácení finančních prostředků ještě nebylo zahájeno a Itálie byla postavena před Soudní dvůr z důvodu nečinnosti.
Toto automatizované použití by Komisi znemožnilo zohlednit kumulované narušení hospodářské soutěže vyplývající ze staré podpory a nové podpory.
3. Závěry
S ohledem na výše uvedené úvahy Komise postupem podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES vyzývá zúčastněné strany k podání připomínek, zejména pokud jde o narušení vyplývající z možné kumulace neslučitelné pomoci a daného režimu.
Komise si dovoluje Itálii připomenout, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a upozorňuje ji na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že příjemce musí veškerou protiprávní podporu navrátit.
ZNĚNÍ DOPISU
"La Commissione informa il governo italiano che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane sull'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento d'indagine formale.
1. PROCEDIMENTO
1. Con lettera datata 26 luglio 2005 e protocollata il 29 luglio 2005, le autorità italiane hanno notificato, ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, la misura d'aiuto N 367/2005 con procedura semplificata.
Con lettera datata 28 settembre 2005, protocollata lo stesso giorno, le autorità italiane hanno notificato, ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, la misura d'aiuto N 623/2005, anch'essa con procedura semplificata.
Le due notificazioni (N 623/05 e N 367/05) riguardano lo stesso settore e la Commissione, anche per motivi di efficienza procedurale, adotta una sola decisione relativa ad entrambe le notificazioni.
Inoltre, la Commissione considera tutta la corrispondenza con l'Italia relativa alla notificazione N 367/05 relativa anche alla notificazione N 623/05.
La Commissione adotta la presente decisione con procedura normale in quanto l'Italia non ha presentato la relazione annuale come previsto dall'articolo 4 del regolamento di applicazione [5] relativo alla procedura di notificazione semplificata.
Inoltre, le correzioni applicate al regime si sono rivelate essere una modifica di un aiuto esistente, ai sensi dell'articolo 4, paragrafo 1, dello stesso regolamento, che devono quindi essere sottoposte alla valutazione di compatibilità con il mercato comune.
2. Con lettere datate 29 agosto 2005 e 21 ottobre 2005, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni, che sono state inviate con lettere datate 27 settembre 2005 e 21 novembre 2005, protocollate lo stesso giorno.
A seguito di una riunione tra i rappresentanti dell'Italia ed i servizi della Commissione tenutasi, su richiesta dell'Italia, in data 9 dicembre 2005, i servizi della Commissione hanno inviato una lettera in cui ricapitolavano tutte le questioni non risolte.
Le autorità italiane hanno presentato le informazioni mancanti in due lettere: una inviata il 28 febbraio 2006 e protocollata il 1o marzo 2006 e una inviata il 28 aprile 2006 e protocollata il 5 maggio 2006.
La seconda lettera è stata inviata dopo un incontro tra Italia e Commissione europea avvenuto il 15 marzo 2006 e l'invio di una lettera all'Italia avvenuto il 24 marzo 2006.
2. DESCRIZIONE DELLA MISURA
3. Entrambe le notificazioni riguardano modifiche di un regime di aiuto esistente, l'aiuto N 717/2002 [6], autorizzato dalla Commissione fino alla fine del 2005.
La notificazione protocollata con numero N 367/05 riguarda le modifiche apportate ad un regime approvato, mentre la notificazione protocollata con numero N 623/05 riguarda la proroga del regime modificato fino alla fine del 2007.
2.1.
Regime esistente
4. Il regime autorizzato prevede la riduzione dell'aliquota di accisa per il bioetanolo ed i suoi derivati (ETBE) nonché per gli additivi e riformulati prodotti a partire da altre biomasse impiegati per benzine e per gasolio, escluso il biodiesel.
Il bioetanolo è un prodotto agricolo e deriva al 100 % da fonti energetiche rinnovabili.
L'ETBE (etere etilterbutilico), che è bioetanolo trasformato in etere, viene ottenuto da alcol di origine agricola tramite la reazione del bioetanolo con l'isobutilene e deriva solo al 47 % da fonti energetiche rinnovabili.
L'unico additivo ottenuto da biomassa noto a tutt'oggi è il dietilcarbonato, che può essere usato come additivo per il diesel.
5. I biocarburanti possono essere utilizzati in forma miscelata o pura.
I due prodotti finali in forma miscelata che beneficeranno della riduzione saranno la miscela bioetanolo-benzina (5 % -95 %) e la miscela ETBE-benzina (15 %-85 %).
6. Il progetto è inteso a promuovere l'uso di biocarburanti ottenuti da vino, cereali e barbabietola da zucchero e da barbabietola da zucchero e melassi.
I beneficiari dell'aiuto sono i partecipanti ad un progetto sperimentale.
Nel quadro della misura di aiuto N 717/2002, sono state selezionate tre imprese tramite gara aperta: la Ecofuel SpA, Milano, produttrice di ETBE e la IMA srl, Partinico (Palermo) e la Silcoma SpA, Correggio (Reggio Emilia), produttrici di bioetanolo.
La gara era aperta a tutte le imprese UE che producono i suddetti biocarburanti e soddisfano le condizioni fissate nel provvedimento normativo relativo alla gara.
7. La durata prevista della misura era di tre anni, dal 2003 al 2005.
Lo stanziamento complessivo previsto era di 15493706 EUR all'anno, IVA inclusa.
A causa di ritardi nella procedura di gara, l'aiuto è stato però assegnato a partire dall'inizio del 2005.
8. I vantaggi in termini di riduzione dell'aliquota dell'accisa per il periodo 2003-2005 erano i seguenti (le riduzioni si intendono applicate ad un litro del biocarburante in questione):
Biocarburanti _BAR_ Aliquota normale _BAR_ Riduzione _BAR_ Aliquota ridotta _BAR_
EUR/litro _BAR_
Bioetanolo _BAR_ 0,541 (benzina) _BAR_ 0,26 _BAR_ 0,281 _BAR_
ETBE _BAR_ 0,541 (benzina) _BAR_ 0,25427 _BAR_ 0,28673 _BAR_
Altri additivi e miscele (per benzina) _BAR_ 0,541 (benzina) _BAR_ 0,26 _BAR_ 0,281 _BAR_
Altri aditivi e miscele (per gasolio) _BAR_ 0,403 (gasolio) _BAR_ 0,16 _BAR_ 0,243 _BAR_
9. La riduzione dell'aliquota approvata per un litro di ETBE è equivalente ad un'esenzione completa per 0,47 litri di ETBE, che è la frazione derivata da biomassa [7].
10. La riduzione dell'accisa si applica ai biocarburanti sia in forma pura che miscelata.
Per quanto riguarda i biocarburanti miscelati con carburanti fossili, l'Italia ha confermato che la riduzione dell'aliquota di accisa sarebbe stata proporzionata al volume del biocarburante contenuto nel prodotto finale.
11. Nella decisione N 717/2002, la Commissione ha concluso che le riduzioni non erano superiori alla differenza tra i costi di produzione dell'energia dai biocarburanti e il prezzo di mercato di tale energia.
La Commissione ha quindi escluso che vi fossero fenomeni di sovracompensazione nel caso della produzione di biocarburanti.
2.2.
Modifiche notificate
12. Con la notificazione protocollata con il numero N 367/2005, lo stanziamento complessivo è stato innalzato a 73 milioni all'anno, IVA inclusa.
Con la notificazione protocollata con il numero N 623/2005, la misura è stata prorogata fino alla fine del 2007.
Tali modifiche sono state introdotte per rendere il programma più significativo alla luce delle importanti modifiche relative alle politiche in materia di biocarburanti a livello comunitario [per es. l'introduzione della direttiva 30/2003 [8] e della direttiva 96/2003 [9]].
13. Per la nuova misura, verrà bandita una nuova gara.
Le autorità italiane hanno sottolineato che i tre beneficiari selezionati tramite la gara di cui al regime esistente N 717/2002 non saranno necessariamente i beneficiari selezionati nel quadro del nuovo regime.
14. Inoltre, l'Italia ha comunicato l'intenzione di introdurre riduzioni d'accisa maggiori per i biocarburanti e aliquote d'accisa maggiori per i carburanti fossili ed ha inviato gli schemi di costo aggiornati relativi a bioetanolo e ETBE.
Le aliquote di accisa notificate sono le seguenti:
Biocarburanti _BAR_ Aliquota normale _BAR_ Riduzione _BAR_ Aliquota ridotta _BAR_
EUR/litro _BAR_
Bioetanolo _BAR_ 0,64 (benzina) _BAR_ 0,275 _BAR_ 0,289 _BAR_
ETBE _BAR_ 0,564 (benzina) _BAR_ 0,265 _BAR_ 0,299 _BAR_
15. L'agevolazione fiscale notificata relativa all'ETBE (pari a 0,265 EUR/litro) corrisponde ad un'esenzione fiscale completa per 0,47 litri di ETBE, ovvero alla frazione di biomassa contenuta nell'ETBE.
16. I costi produttivi del bioetanolo sono aumentati di 32 EUR/1000 litri, a causa dell'aumento del costo delle materie prime (barbabietola da zucchero e melassi), della trasformazione intermedia e del trasporto.
L'aumento del costo di produzione dell'ETBE (conseguenza dell'aumento del costo del bioetanolo) è stato compensato dall'aumento dei prezzi di vendita dei co-prodotti.
Il prezzo di riferimento dei carburanti fossili utilizzato per il confronto con i prezzi dei biocarburanti è risultato essere di 0,453 EUR/litro [10].
17. L'Italia si impegna a prevedere un monitoraggio semestrale dei costi di produzione dei carburanti fossili e, se del caso, ad aggiustare la riduzione di aliquota di accisa allo scopo di evitare fenomeni di sovracompensazione lungo l'intera durata degli aiuti in oggetto.
18. Con le lettere del 21 ottobre 2005, 19 dicembre 2005 e 24 marzo 2006, la Commissione ha chiesto alle autorità italiane di sospendere il pagamento del nuovo aiuto nel quadro del regime attuale per le società che non hanno rimborsato l'aiuto incompatibile conformemente a precedenti decisioni relative ai recuperi, (in particolare alla decisione 2000/128/CE della Commissione, dell' 11 maggio 1999 relativa al regime di aiuti concessi dall'Italia per interventi a favore dell'occupazione [11], alla decisione 2003/193/CE della Commissione, relativa all'aiuto di Stato relativo alle esenzioni fiscali e prestiti agevolati concessi dall'Italia in favore di imprese di servizi pubblici a prevalente capitale pubblico [12], alla decisione 2004/800/CE della Commissione, del 30 marzo 2004, relativa al regime di aiuto di Stato concernente disposizioni urgenti in materia di occupazione cui l'Italia ha dato esecuzione [13] e alla decisione 2005/315/CE, del 20 ottobre 2004, relativa al regime di aiuti cui l'Italia ha dato esecuzione a favore delle imprese che hanno realizzato investimenti nei comuni colpiti da eventi calamitosi nel 2002 [14], al fine di permettere alla Commissione di tenere in considerazione, nella sua valutazione, la distorsione cumulativa derivante dai nuovi aiuti e dai vecchi aiuti incompatibili che non sono stati recuperati.
19. Le autorità italiane hanno rifiutato d'impegnarsi in tal senso.
Inoltre, esse hanno dichiarato che, a loro parere, ai regimi di aiuti non si dovrebbe applicare la giurisprudenza Deggendorf, in base alla quale spetta alla Commissione il controllo del cumulo tra aiuti vecchi e aiuti nuovi.
20. Le autorità italiane hanno sottolineato che i tre beneficiari selezionati tramite gara aperta nel quadro del regime esistente N 717/2002 (cfr. punto 6) non saranno necessariamente i beneficiari del nuovo regime.
21. La notificazione protocollata al numero N 623/05 proroga il regime modificato di cui alla notificazione N 367/05 dalla fine del 2005 alla fine del 2007.
3. VALUTAZIONE
22. L'Italia ha notificato la misura alla Commissione e la sua entrata in vigore è soggetta all'approvazione della Commissione; l'Italia ha quindi ottemperato agli obblighi di cui dall'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE.
Le modifiche al regime notificate riguardano l'aumento della dotazione di bilancio del regime e la durata dello stesso.
La Commissione è stata inoltre informata in merito alla modifica della riduzione dell'accisa e alle modifiche del calcolo del costo di produzione dei carburanti fossili.
3.1.
Esistenza di aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE
23. Ai sensi dell'articolo 87 del trattato CE, per aiuto di Stato si intende (1) l'aiuto concesso dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, (2) che falsa la concorrenza (3) favorendo talune imprese, (4) nella misura in cui incida sugli scambi tra Stati membri.
24. La riduzione dell'aliquota è concessa attraverso risorse statali.
La misura si prefigge di compensare ai produttori di biocarburanti una parte dei costi di produzione.
Riducendo l'onere fiscale sui prodotti, essa favorisce talune imprese o talune produzioni.
Di conseguenza, i prezzi dei biocarburanti possono essere ridotti ad un livello concorrenziale con quello dei combustibili fossili.
Giacché i biocarburanti possono fungere da succedanei dei combustibili fossili, l'agevolazione in oggetto può falsare la concorrenza nel mercato interno UE.
Dato che i combustibili sono commercializzabili a livello internazionale, la misura è inoltre atta ad incidere sugli scambi tra Stati membri e pertanto costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.
3.2.
Esenzione a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE
25. L'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE prevede una deroga alla regola generale di incompatibilità con il mercato comune di cui al paragrafo 1 dello stesso articolo per gli aiuti destinati a favorire lo sviluppo di talune attività economiche o regioni, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.
26. Le misure d'aiuto proposte sono intese a rafforzare l'uso di carburanti ecologici in modo da ridurre l'emissione di gas serra.
Lo sviluppo delle energie rinnovabili e in particolare dei biocarburanti [15].
È stato incoraggiato fin dal 1995 attraverso l'adozione di numerose misure comunitarie [16] e, a partire dal 2003, dalla direttiva 2003/30/CE del Parlamento europeo e del Consiglio sulla promozione dell'uso dei biocarburanti o di altri carburanti rinnovabili nei trasporti (la direttiva sui biocarburanti) [17].
L'articolo 3 di tale direttiva obbliga gli Stati membri a garantire che una percentuale minima di biocarburanti sia immessa sui loro mercati.
Il valore di riferimento degli obiettivi nazionali è pari al 5,75 %, che dovrebbe essere raggiunto entro il 31 dicembre 2010.
27. Gli obiettivi del regime in oggetto sono in linea con la politica UE in questo settore.
La Commissione deve valutare la misura notificata alla luce della disciplina comunitaria degli aiuti di Stato per la tutela dell'ambiente [18] (la disciplina ambientale).
28. In base alla sezione E.3.3 della disciplina comunitaria, gli Stati membri possono concedere aiuti al funzionamento per la produzione di energia rinnovabile.
La Commissione è del parere che tali aiuti presentino le caratteristiche per beneficiare di un trattamento speciale per via delle difficoltà che incontrano talora nel competere efficacemente con le fonti di energia convenzionali.
29. Il punto 56 della disciplina ambientale prevede che gli aiuti compensino la differenza tra il costo di produzione dell'energia da fonti energetiche rinnovabili e il prezzo di mercato dell'energia stessa.
Tale orientamento viene ulteriormente sviluppato ai punti 59 e 60 della disciplina comunitaria.
Le tabelle successive, basate sulle informazioni inviate dall'Italia, dimostrano chiaramente che l'aiuto permette ai produttori di vendere la miscela di carburante ad un prezzo appena sufficiente per competere con il carburante fossile.
Tale situazione non varierà per tutta la durata del regime; l'Italia ha infatti confermato che le modifiche del prezzo dei carburanti fossili e del costo di produzione dei biocarburanti saranno oggetto di un monitoraggio a cadenza semestrale e che, se del caso, l'entità dell'aiuto potrà essere corretta.
Costi di produzione _BAR_ Bioetanolo _BAR_ ETBE _BAR_
Barbabietola da zucchero/melassi _BAR_ Cereali _BAR_ Vino _BAR_
A)Materie prime _BAR_ 270,00 _BAR_ 380,00 _BAR_ 650,00 _BAR_ Bioetanolo: 334,10 Raffinato (1): 400,00 _BAR_
B)Mano d'opera _BAR_ 30,00 _BAR_ 30,00 _BAR_ 30,00 _BAR_ 21,50 _BAR_
C)Ammortamenti — oneri finanziari _BAR_ 30,00 _BAR_ 30,00 _BAR_ 30,00 _BAR_ 9,70 _BAR_
D)Trasformazione intermedia _BAR_ 205,00 _BAR_ 215,00 _BAR_ 195,00 _BAR_ 37,10 _BAR_
E)Costi di trasporto _BAR_ 22,00 _BAR_ 22,00 _BAR_ 22,00 _BAR_ _BAR_
F)Ricavi da vendita co-prodotti _BAR_ _BAR_ -130,00 _BAR_ _BAR_ -149,00 _BAR_
G)Costi di produzione (A+B+C+D+E+F) _BAR_ 557,00 _BAR_ 530,00 _BAR_ 910,00 _BAR_ 653,40 _BAR_
H)Margine di utile 5% _BAR_ 27,85 _BAR_ 27,35 _BAR_ 46,35 _BAR_ 32,67 _BAR_
I)Fattore correttivo potere calorico [19] _BAR_ 270,36 _BAR_ 265,50 _BAR_ 449,94 _BAR_ 110,46 _BAR_
J)Totale tasse escluse (G+H+I) _BAR_ 855,21 _BAR_ 839,85 _BAR_ 1428,29 _BAR_ 796,53 _BAR_
K)Defiscalizzazione biocarburanti _BAR_ 274,78 _BAR_ 274,78 _BAR_ 274,78 _BAR_ 265,08 _BAR_
L)Prezzo dei biocarburanti (J–K) _BAR_ 580,42 _BAR_ 565,07 _BAR_ 1148,51 _BAR_ 531,45 _BAR_
M)Prezzo di riferimento dei carburanti fossili tasse escluse _BAR_ 453,00 _BAR_ 453,00 _BAR_ 453,00 _BAR_ 453,00 _BAR_
Differenza (L-M) [20] _BAR_ 127,43 _BAR_ 112,07 _BAR_ 695,51 _BAR_ 78,45 _BAR_
30. A parte il bioetanolo e l'ETBE, la misura notificata prevede altresì che additivi e riformulati derivati da biomasse possano beneficiare della riduzione delle imposte.
L'unico potenziale additivo derivato da biomassa noto a tutt'oggi è il dietilcarbonato.
Poiché questo prodotto tuttavia non è ancora sul mercato, non è disponibile alcuna informazione sui costi di produzione.
Lo stesso dicasi per ulteriori potenziali additivi e riformulati derivati da biomassa che non sono ancora noti ma che in futuro potrebbero essere introdotti nel quadro del regime.
La Commissione europea osserva che l'Italia, nel quadro del regime approvato con la decisione N 717/2002, si è impegnata a condurre un'analisi, non appena il nuovo prodotto beneficerà dell'agevolazione fiscale, per verificare che tale agevolazione non produca fenomeni di sovracompensazione.
Anche tali informazioni saranno incluse nelle relazioni annuali da presentare alla Commissione.
31. I cereali, la barbabietola da zucchero e i melassi e il vino utilizzati per produrre i biocarburanti nel quadro del regime in oggetto rientrano rispettivamente nel capitolo 10, nel capitolo 17.03 e nel capitolo 22.05 dell'elenco che figura all'allegato I del trattato, che corrisponde all'elenco dei prodotti di cui al titolo II — Agricoltura.
La Commissione ha valutato la misura notificata alla luce degli orientamenti comunitari per gli aiuti di stato nel settore agricolo [21].
32. Conformemente alla sezione 5.5.3 degli orientamenti comunitari per gli aiuti di stato nel settore agricolo, in casi debitamente giustificati, come per gli aiuti allo sviluppo dei biocarburanti, la Commissione può inoltre approvare aiuti al funzionamento qualora si dimostrino necessari per compensare i costi aggiuntivi derivanti dall'impiego di mezzi di produzione ecocompatibili invece di processi produttivi tradizionali.
L'aiuto dovrebbe limitarsi alla compensazione dell'incidenza dei costi aggiuntivi ed essere oggetto di riesame periodico almeno ogni cinque anni.
Le informazioni fornite dall'Italia dimostrano chiaramente che il regime di aiuti notificato soddisfa tali condizioni.
33. Poiché la misura prevede la riduzione dell'accisa relativa ad un prodotto energetico, la Commissione la valuterà anche alla luce della direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità (la direttiva sulla tassazione dei prodotti energetici) [22].
34. L'articolo 16, paragrafo 1, di tale direttiva permette agli Stati membri di applicare esenzioni o riduzioni dell'aliquota di imposta ai biocarburanti.
Tuttavia, l'articolo 16, paragrafo 2, della stessa direttiva limita l'esenzione o la riduzione dell'imposta a quella frazione di prodotto ottenuta da biomassa.
Mentre il bioetanolo è derivato completamente da biomassa, solo il 47 % di un litro di ETBE è ottenuto da biomassa.
La riduzione dell'accisa sull'ETBE introdotta dall'Italia (pari a 0,26508 EUR) corrisponde al 47 % dell'aliquota di accisa normale (0,564 EUR).
Essa rappresenta quindi un'esenzione fiscale integrale di quella frazione dell'ETBE ottenuta da biomassa ed è conforme alle disposizioni di cui all'articolo 16, paragrafo 2.
35. La riduzione dell'accisa si applica ai biocarburanti sia in forma pura che miscelata.
Per quanto riguarda i biocarburanti miscelati con carburante fossile, la riduzione dell'accisa sarà proporzionata alla quantità di biocarburante nel prodotto finale.
Pertanto quanto più è elevata la percentuale di biocarburante nel prodotto finale, tanto maggiore è il valore della potenziale riduzione dell'accisa sul prodotto finale.
36. Il regime notificato rispetta anche l'articolo 16, paragrafo 3, della direttiva sulla tassazione dei prodotti energetici, conformemente al quale le riduzioni di tassazione sono modulate in funzione dell'evoluzione dei prezzi delle materie prime, affinché dette riduzioni non conducano ad una sovracompensazione dei costi addizionali legati alla produzione dei biocarburanti.
37. Della misura possono beneficiare tutte le imprese UE che producono i suddetti biocarburanti e soddisfano le condizioni fissate nel provvedimento normativo relativo alla gara.
La misura non risulta quindi discriminatoria.
38. La Commissione prende atto del fatto che la misura non sia entrata in vigore, poiché le autorità italiane intendono applicarla solo dopo l'autorizzazione della Commissione.
39. La Commissione prende inoltre atto del fatto che la misura originale è stata prorogata e che la nuova misura scade alla fine del 2007.
40. In base a tale valutazione, si può concludere che il regime in oggetto è in linea con la disciplina ambientale, con gli orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo e con le disposizioni della Direttiva sulla tassazione dei prodotti energetici.
La Commissione, pertanto, potrebbe ritenere la misura notificata compatibile con il Trattato CE dal punto di vista ambientale, agricolo e dal punto di vista della tassazione dei prodotti energetici.
41. Tuttavia, la Commissione sottolinea il problema del cumulo della distorsione derivante dall'aiuto disposto dal regime di riduzione dell'aliquota di accisa e altre distorsioni derivanti da altri aiuti illegittimi e incompatibili, in particolare disposti dai regimi menzionati al punto 18, che non sono ancora stati rimborsati.
Nella sentenza del 15 maggio 1997, la Corte di giustizia ha statuito che "quando la Commissione esamina la compatibilità di un aiuto con il mercato comune deve prendere in considerazione tutti gli elementi rilevanti, ivi compreso, eventualmente, il contesto già esaminato in una decisione precedente, nonché gli obblighi che tale decisione precedente ha potuto imporre a uno Stato membro".
Secondo la Corte di giustizia, la compatibilità di un nuovo aiuto può dipendere dall'esistenza di un precedente aiuto illegittimo che non sia stato restituito, poiché l'effetto cumulativo degli aiuti potrebbe produrre gravi distorsioni di concorrenza nel mercato comune.
Di conseguenza, la Commissione, nell'esaminare la compatibilità di un aiuto di Stato con il mercato comune, ha la facoltà di prendere in considerazione al tempo stesso l'effetto cumulativo di tale aiuto con un aiuto precedente e il fatto che l'aiuto precedente non sia stato rimborsato [23].
42. In applicazione della giurisprudenza Deggendorf, la Commissione valuta una nuova misura di aiuto tenendo conto dell'eventualità che i beneficiari non abbiano ottemperato a precedenti decisioni con le quali la Commissione stessa abbia ordinato loro di restituire precedenti aiuti illegittimi e incompatibili.
In simili casi, la Commissione deve accertare gli effetti che esercita sui beneficiari la combinazione del nuovo aiuto con i precedenti aiuti incompatibili che non sono stati ancora restituiti.
43. La Commissione osserva che, nella fattispecie, le autorità italiane hanno rifiutato d'impegnarsi a non erogare i nuovi aiuti disposti dal regime in causa alle imprese che non abbiano ancora restituito l'aiuto incompatibile, in ottemperanza alle decisioni di recupero menzionate al punto 18, al fine di permettere alla Commissione di valutare la distorsione cumulativa derivante da tali nuovi aiuti e dai vecchi aiuti incompatibili.
Le autorità italiane hanno dichiarato che, a loro parere, la giurisprudenza Deggendorf non si applica ai regimi di aiuti.
44. La Commissione precisa che la giurisprudenza Deggendorf si applica a tutti i tipi di aiuto, siano essi concessi singolarmente o nell'ambito di regimi.
Nel corso di un incontro con le autorità italiane tenutosi il 15 marzo 2006, la Commissione ha spiegato che la giurisprudenza Deggendorf deve applicarsi non solamente agli aiuti concessi singolarmente, ma anche ai regimi, in quanto un regime è costituito da una serie di singoli aiuti.
45. La Commissione fa presente alle autorità italiane l'esigenza di dare esecuzione alle decisioni in materia di aiuti di Stato, in particolare quando impongono il recupero di aiuti illegittimi e incompatibili presso i beneficiari.
Nonostante il numero limitato di casi di recupero (cfr. punto 18) e nonostante il fatto che il numero di produttori di biocarburanti — i potenziali beneficiari del regime — sia ridotto e probabilmente ben noto alle autorità italiane, l'Italia non ha identificato le società che dovevano ancora rimborsare gli aiuti illegittimi ed incompatibili, né si è impegnata a non concedere nuovi aiuti a tali società.
46. La Commissione nutre pertanto dei dubbi sul fatto che gli aiuti concessi a titolo del regime notificato non siano soggetti a possibili cumuli con aiuti precedenti illegittimi e incompatibili, anche se tali aiuti sono stati concessi nel quadro di un regime, in particolare per quanto riguarda i casi di cui al punto 18.
47. La Commissione precisa che i dubbi riguardano solamente il problema del cumulo dei nuovi e dei vecchi aiuti relativamente all'applicazione della sentenza Deggendorf.
Tali dubbi sorgono nonostante il fatto che la misura sia conforme alle politiche UE e che essa soddisfi le condizioni di cui alla disciplina comunitaria degli aiuti di Stato per la tutela dell'ambiente, agli orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo e alle disposizioni della direttiva sulla tassazione dei prodotti energetici.
48. In considerazione dei dubbi relativi alla compatibilità del regime in oggetto alla luce della sentenza Deggendorf, la Commissione ritiene di non potere, in questo momento, approvare la riduzione dell'accisa relativa ai biocarburanti.
Poiché il regime si applica automaticamente, la Commissione ritiene impossibile tener conto della distorsione cumulativa derivante da aiuti vecchi, che sono stati dichiarati dalla Commissione incompatibili e che non sono stati ancora recuperati, e aiuti nuovi.
49. La Commissione si rammarica di non poter approvare il regime in oggetto a causa di ragioni non correlate con l'attuale disciplina ambientale e sebbene il progetto notificato sia effettivamente in linea con la politica comunitaria sui biocarburanti.
50. A tale riguardo, la Commissione sollecita il parere delle autorità italiane e delle parti interessate.
4. CONCLUSIONI
51. In base alle considerazioni di cui sopra, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, la Commissione invita l'Italia a presentarle eventuali osservazioni e a trasmetterle, entro un mese dalla data di ricezione della presente, ogni informazione utile ai fini della valutazione della misura.
52. La Commissione fa presente all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale tutti gli aiuti illegittimi possono essere recuperati presso i beneficiari.
53. La Commissione avverte l'Italia che informerà le parti interessate, pubblicando la presente lettera e una sintesi del caso nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Essa informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente.
Tutti gli interessati saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di siffatta pubblicazione."
[1] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě (Úř. věst.
L 123, 17.5.2003, s. 42.).
[2] Úř. věst.
C 37, 3.2.2001, s. 3.
[3] Úř. věst.
C 28, 1.2.2000, s. 2.
[4] Úř. věst.
L 283, 31.10.2003, s. 51.
[5] GU L 140 del 30.4.2004, pag.
1.
[6] Lettera dell'Italia dell' 11 dicembre 2003, SG (2003) D/233341.
[7] Ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 2, lettera f), della direttiva 2003/30/CE (GU L 123 del 17.5.2003).
[8] GU L 123 del 24.3.2003, pag.
42.
[9] GU L 283 del 24.3.2003, pag.
51.
[10] Il prezzo dei carburanti fossili è il valore medio registrato nel 2005 del prezzo di mercato dei carburanti fossili.
Tutte le modifiche dei dati sui costi di produzione si basano sulle osservazioni relative al 2005 e dipendono dall'andamento dei prezzi di mercato.
[11] GU L 42 del 15.2.2000, pag.
1.
[12] GU L 77 del 24.3.2003, pag.
21.
[13] GU L 352 del 27.11.2004, pag.
10
[14] GU L 100 del 20.4.2005, pag.
46.
[15] I biocarburanti sono inclusi nella definizione di fonti energetiche rinnovabili di cui alla direttiva 2001/77/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 27 settembre 2001, sulla promozione dell'energia elettrica prodotta da fonti energetiche rinnovabili nel mercato interno dell'elettricità (GU L 283 del 27.10.2001).
[16] Cfr. fra l'altro il Libro bianco del 1997 sulle fonti energetiche rinnovabili (COM (1997) 599 def. del 26.11.1997), il Libro verde della Commissione sulla sicurezza dell'approvvigionamento energetico nell'Unione europea (COM (2000) 769 del 29.11.2000), la comunicazione della Commissione sui carburanti alternativi per il trasporto stradale e su una serie di misure per promuovere l'uso dei biocarburanti (COM(2001) 547 del 7.11.2001).
[17] GU L 123 del 17.5.2003.
[18] GU C 37 del 3.2.2001, pag.
3.
[19] Il fattore correttivo potere calorico è stato calcolato nel modo seguente: per il bioetanolo (31/21.2-1)*100 %, per l'ETBE (31/26.7-1)*100 %.
La somma delle voci G e H deve essere moltiplicata per tali fattori.
[20] Se la differenza è positiva, il livello dell'aiuto è ammissibile.
Se la differenza è negativa, il livello dell'aiuto è troppo elevato e si ha sovracompensazione.
[21] GU C 28 dell'1.2.2000, pag.
2.
[22] GU L 283 del 31.10.2003, pag.
51.
[23] Caso C-355/95P, Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD) contro Commissione, Racc.
1997, pag.
I-2549, punti 25-27.
--------------------------------------------------
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2006/C 219/03)
(Text s významem pro EHP)
Datum přijetí rozhodnutí : 17. 7. 2006
Členská země : Švédsko
Podpora č. : N 184/2006
Název : "Podpora rušení systémů vytápění obytných budov topnými oleji"
Cíl : Úspora energie a přechod k obnovitelným zdrojům energie
Právní základ : Právní předpis "Förordning (2005:1256) om stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus" v platném znění
Rozpočet : Celkem 450 milionů SEK (přibližně 47 milionů EUR)
Míra nebo částka podpory : 30 %
Doba trvání podpory : Do 31. 12. 2010
Další informace : Výroční zpráva
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 9. 6. 2006
Členský stát : Německo
Podpora č. : N 287/2006
Název : Změna režimu podpory "Podpora na využívání energií z obnovitelných zdrojů"
Cíl : Ochrana životního prostředí
Právní základ : Richtlinie des BMU zur Förderung von Maßnahmen zur Nutzung erneuerbarer Energien vom 27. Juni 2005
Rozpočet : 193,087 milionu EUR v roce 2005, 180,0 milionu EUR v roce 2006
Míra nebo částka podpory : Nejvýše 40 %
Doba trvání : Do roku 2006
Další informace : Dotace a úroková úleva
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 26. 6. 2006
Členský stát : Švédsko
Podpora č. : N 312/2006
Název : "Prodloužení režimu investiční podpory na lepší využívání energie a na přechod na obnovitelné zdroje energie ve veřejných prostorách (N 524/2004"
Cíl : Povzbudit majitele veřejných prostor k investicím do lepšího využívání energie, na úsporu energie a přechod na obnovitelné zdroje energie
Právní základ : Förslag till lag om ändring i lagen (2005:30) om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor
Rozpočet : Celkem 2000 milionů SEK (cca 213 milionů EUR)
Míra nebo částka podpory :
Investice do lepšího využívání energie a na přechod na obnovitelné zdroje energie: 30 %
Investice na zavedení solárního systému: 70 %
Doba trvání : Od 1. 1. 2005 do 31. 12. 2008
Další informace : Výroční zpráva
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 26. 4. 2006
Členský stát : Česká republika
Podpora č. : N 343/2005
Název : Podpora na rekonstrukci panelových domů
Cíl : Zlepšit zdraví a bezpečnost osob obývajících panelové domy tím, že se podpoří řešení konstrukčních problémů, které postihují panelové domy; dále prevencí proti vytváření sociálních ghétt tím, že v těchto oblastech dojde k nastolení rovnováhy mezi různými vrstvami obyvatel tím, že se zlepší kvalita života a zrevitalizují se sídliště; ochrana životního prostředí
Právní základ : Nařízení vlády č.
299/2001 Sb. o použití prostředků Státního fondu rozvoje bydlení ke krytí části úroků z úvěrů poskytnutých bankami právnickým a fyzickým osobám na opravy, modernizace nebo regenerace panelových domů ve znění nařízení vlády č.
398/2002 Sb. a 152/2004 Sb.
Rozpočet :
Roční výdaje z rozpočtu na rok 2005 činí 300 milionů CZK (přibližně 10 milionů EUR); z rozpočtu v letech 2006 až 2009 400 milionů CZK za rok
Celkový předpokládaný rozpočet v letech 2005 – 2009 činí 1900 milionů CZK (63 milionů EUR)
Doba trvání : 6 let
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 30. 5. 2006
Členský stát : Nizozemsko
Podpora č. : N 401/2005
Název : "Dotace na budovy se sníženým obsahem emisí CO2"
Cíl : Úspora energie (Stavební průmysl)
Právní základ - Artikel 15.13, eerste tot en met derde lid, 15.14 en 15.15 van de Wet Milieubeheer;
- Besluit Milieusubsidies;
- artikel 1 van het Bouwbesluit 2003;
- artikel 3.42, eerste lid, van de Wet Inkomstenbelasting 2001
Rozpočet : 33 milionů EUR
Míra nebo částka podpory : 15 % až 30 % (malé a střední podniky až 40 %)
Doba trvání : od 1. 1. 2006 do 31. 12. 2009
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 6. 6. 2006
Členský stát : Španělsko
Podpora č. : NN 61/2004
Název : Osvobození biopaliv od spotřební daně
Cíl : Podpora na ochranu životního prostředí
Právní základ : Art. 6(5) de la Ley 53/2002 de 30.12.2002.
Art. 50bis de la Ley 38/1992 de 28.12.1992.
Real Decreto 1739/2003 de 19.12.2003
Částka : 80 milionů EUR (2005)
Doba trvání : do 31. prosince 2012
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
--------------------------------------------------
Oznámení Komise o datu použití protokolů o pravidlech původu umožňujících diagonální kumulaci mezi Společenstvím, Alžírskem, Bulharskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Rumunskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy
(2006/C 220/03)
Za účelem vytvoření diagonální kumulace původu mezi Společenstvím, Alžírskem, Bulharskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Rumunskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy se Společenství a dotčené země prostřednictvím Evropské komise vzájemně informují o platných pravidlech původu s ostatními zeměmi.
Níže uvedená tabulka založená na oznámeních od dotčených zemí podává přehled protokolů o pravidlech původu, které umožňují diagonální kumulaci, a udává datum, od kterého lze kumulaci uplatnit.
Tato tabulka nahrazuje předchozí tabulku (Úř. věst.
C 187, 10.8.2006).
Připomíná se, že kumulaci lze použít pouze tehdy, když mají země konečné výroby a země konečného určení uzavřené dohody o volném obchodu obsahující totožná pravidla původu, a to se všemi zeměmi podílejícími se na získání statusu původu, tj. se všemi zeměmi, z nichž pocházejí všechny použité materiály.
Materiály pocházející ze země, která se zeměmi konečné výroby a zeměmi konečného určení příslušnou dohodu neuzavřela, se považují za nepůvodní.
Konkrétní příklady jsou obsaženy ve vysvětlivkách k evropsko-středomořským protokolům o pravidlech původu [1].
Připomíná se také, že:
- Švýcarsko a Lichtenštejnské knížectví tvoří celní unii,
- v Evropském hospodářském prostoru, který sestává z EU, Islandu, Lichtenštejnska a Norska, je datum použití 1. listopad 2005.
ISO-alfabetické dvoumístné kódy pro země uvedené v tabulce jsou:
Alžírsko DZ
Bulharsko BG
Egypt EG
Faerské ostrovy FO
Island IS
Izrael IL
Jordánsko JO
Libanon LB
Maroko MA
Norsko NO
Rumunsko RO
Švýcarsko CH
Sýrie SY
Tunisko TN
Turecko TR
západní břeh Jordánu a pásmo Gazy PS
Datum použití protokolů o pravidlech původu ustanovujících diagonální kumulaci v celoevropsko-středomořské oblasti
_BAR_ EU _BAR_ DZ _BAR_ BG _BAR_ CH(EFTA) _BAR_ EG _BAR_ FO _BAR_ IL _BAR_ IS(EFTA) _BAR_ JO _BAR_ LB _BAR_ LI(EFTA) _BAR_ MA _BAR_ NO(EFTA) _BAR_ PS _BAR_ RO _BAR_ SY _BAR_ TN _BAR_ TR _BAR_
EU _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2006 _BAR_ [2] _BAR_
DZ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
BG _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CH(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_
EG _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
FO _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
IL _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 9. 2. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_
IS(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_
JO _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 9. 2. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
LB _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
LI(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_
MA _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
NO(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_
PS _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
RO _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_
SY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
TN _BAR_ 1. 8. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
TR _BAR_ [2] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_
[1] Úř. věst.
C 16, 21.1.2006.
[2] U zboží, na něž se vztahuje celní unie mezi ES a Tureckem, je datum použití 27. července 2006.U zboží, na něž se celní unie mezi ES a Tureckem nevztahuje (zemědělské produkty a výrobky z uhlí a oceli), se diagonální kumulace zatím nepoužije.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 222/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 74/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kalábrie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Smlouva o investici _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge regionale 2 maggio 2001, n. 7, art 31 quater; Legge regionale 26 giugno 2003, n. 8, art 26; Deliberazione di Giunta regionale 26 aprile 2004, n. 242. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Celková částka dosahuje výše 25 milionů EUR, přičemž se předpokládá, že výdaje v roce 2005 budou činit 10 milionů a v roce 2006 15 milionů _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ Neposkytují se úvěrové podpory _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ Ne _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ Ne _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano: Odvětví oděvního a obuvnického průmyslu, informačních technologií a cestovního ruchu _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Automobilový průmysl _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ne _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Calabria _BAR_
Adresa: Via Massara, n.2 I-88100 Catanzaro _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ _BAR_ Ne _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 108/01 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Sicílie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory investic do malých a středních podniků se řemeslnou výrobou zaměřených na služby _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 40 L.R. 23.12.2000 n. 32 con modificazioni ed integrazioni apportate dagli art.
110 e 111, commi 1 e 2 della L.R. 3.5.2001 n. 6 _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 35 % ČEP + 15 % HEP _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Bude stanoveno v souvislosti s nabídkovým řízením po uzavření dohody s daným subjektem _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do roku 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora podniků zaměřených na řemeslnou výrobu, jejich konsorcíí nebo investičních druřstev _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Služby v oblasti řemeslné výroby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Assessorato regionale Cooperazione, commercio, artigianato e pesca _BAR_
Adresa: Via degli Emiri n. 43 I-Palermo _BAR_
Další informace _BAR_ Podpora spočívá v kapitálových dotacích _BAR_ _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 131/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Sicílie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "Podpora regionálního systému výzkumu a inovací"; se skládá ze dvou akcí: Akce A – "Podpora malých a středních podniků při přípravě vnitrostátních a evropských výzkumných projektů" a Akce B – "Podpora inovačních a výzkumných projektů realizovaných prostřednictvím sítě" _BAR_
Právní základ _BAR_ art. 38 della legge della Regione Siciliana n. 32 del 23 dicembre 2000 (S.O. GURS n. 61 del 23 dicembre 2000) contenente disposizioni per l'attuazione del Programma Operativo Regionale (POR) Sicilia 2000/2006 e riordino dei regimi di aiuto alle imprese; POR Sicilia 2000-2006 approvato, da ultimo, con Decisione CE C(2004) n. 5184 del 15.12.2004 e relativo Complemento di Programmazione, misura 3.14; D.D.G. del 17 marzo 2005 (GURS n. 15 dell' 8 aprile 2005) concernente il bando relativo alle procedure per la richiesta, la concessione e l'erogazione delle agevolazioni di cui alla misura 3.14 del POR Sicilia 2000-2006; Regolamento (CE) n. 70/2001 della Commissione del 12 gennaio 2001 (G.U.C.E. serie L-10 del 13.1.2001); Regolamento (CE) n. 364/2004 della Commissione del 25 febbraio 2004 (G.U.C.E. serie L-63 del 28 febbraio 2004) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2005: 66 milionů EUR 2006: 14 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení v mezní hodnotě stanovené v článcích 5a "Podpory na výzkum a vývoj" a 5b "Podpory na studie technické proveditelnosti" nařízení (ES) č. 70/2001 ve znění nařízení (ES) č. 364/2004 _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 8. dubna 2005 (datum uveřejnění nabídkového řízení v Úředním věstníku regionu Sicílie); podpory budou moci být poskytovány od 1. listopadu 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům: Akce A:od podniků vyžadovat, aby stanovily, jak organizačně, správně a technologicky nejlépe řešit problémy, určily strategie, jak chránit a zhodnocovat know-how a aby definovaly plán, jak využívat a rozšiřovat výsledky;Akce B:zvýšit kvalitu podniku posílením její konkurenceschopnosti a zlepšením jejího propojení jak s výzkumnými středisky a středisky převádění technologií, tak s jinými podniky _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům: B, C, D, E, F a I klasifikace hospodářských činností ISTAT ATECO 2002 – aniž jsou dotčeny zákazy a omezení dané platnými právními předpisy EU _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Siciliana – Assessorato dell'industria – Dipartimento regionale industria _BAR_
Adresa: via Ugo La Malfa n. 87/89 I-90146 Palermo _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES ze dne 16. června 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel
(2006/C 223/02)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 8665:2006 Malá plavidla – Lodní pohonné spalovací pístové motory – Měření výkonu a jeho záznam (ISO 8665:2006) _BAR_ EN ISO 8665:1995 _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 223/03)
(Text s významem pro EHP)
NĚMECKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
StarXL German Airlines GmbH _BAR_ Guiollettstraβe 54 D-60325 Frankfurt/Main _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
ChallengeLine LS GmbH _BAR_ Flughafenstraβe 6 D-86169 Augsburg _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Portugalsko
Státní podpora C 26/2006 (ex N 110/2006) – Dočasný obranný mechanismus pro stavbu lodí
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 223/04)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 22. června 2006 zveřejněném v závazném znění po tomto shrnutí, oznámila Komise Portugalsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře, ohledně níž Komise zahájila řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu:
Evropská komise
Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž
Registr státní podpory
Rue da Loi/Wetstraat, 200
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Portugalsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POSTUP
Portugalsko oznámilo opatření dne 7. února 2006 (zaevidováno bylo dne 10. února 2006).
Útvary Komise si dopisem ze dne 13. března 2006 vyžádaly doplňující objasnění, která Portugalsko zaslalo elektronickou poštou dne 28. dubna 2006.
POPIS PODPORY
Příjemcem podpory by byla loděnice Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. ("ENVC") – portugalská loděnice, která v současné době zaměstnává zhruba 1000 pracovníků.
Dne 14. listopadu 2003 uzavřela loděnice ENVC se společností Fouquet Sacops S.A. smlouvu o dodání tankeru na ropné a chemické produkty.
Ke skutečnému dodání lodě došlo dne 26. dubna 2005.
Portugalsko navrhuje, aby loděnici ENVC byla poskytnuta přímá podpora spjatá s uvedenou smlouvou ve výši 1401702 EUR, a to na základě nařízení Rady (ES) č. 1177/2002 o dočasném obranném mechanismu pro stavbu lodí [1] naposledy pozměněném nařízením Rady (ES) č.
502/2004 [2] ("nařízení o dočasném obranném mechanismu"). Nařízení o dočasném obranném mechanismu pozbylo platnosti dne 31. března 2005; v době, kdy Portugalsko oznámilo podporu, již tedy neplatilo.
Portugalsko však uvádí, že na základě uvedené smlouvy lze i nadále přijímat podpory ve smyslu nařízení o dočasném obranném mechanismu, jelikož byla uzavřena v době, kdy toto nařízení ještě bylo v platnosti; byla tak dodržena ustanovení článku 4 uvedeného nařízení.
POSOUZENÍ
Portugalsko požádalo Komisi, aby schválila podporu na základě nařízení o dočasném obranném mechanismu.
Komise má však pochybnosti ohledně toho, že podpora může být považována za slučitelnou se společným trhem na základě tohoto nařízení, a to z důvodů, které jsou dále vysvětleny.
Komise má pochybnosti o podněcujícím účinku podpory, neboť loděnice dokončila projekt již v době, kdy Portugalsko oznámilo podporu.
Komise má rovněž pochybnosti o tom, že nařízení o dočasném obranném mechanismu může i nadále představovat platný právní základ pro schválení podpory, neboť nařízení již pozbylo platnosti, když Portugalsko oznámilo podporu, a jelikož kromě toho bylo nařízení již považováno za neslučitelné s povinnostmi, které má Společenství na základě Ujednání o pravidlech a řízení při řešení sporů Světové obchodní organizace [3].
V každém případě se zdá, že výše podpory, kterou Portugalsko oznámilo, překračuje maximální míru podpory, která je nařízením o dočasném obranném mechanismu povolena.
Na základě výše uvedených skutečností se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně navrhovaného podpůrného opatření.
ZNĚNÍ DOPISU
"A Comissão informa o Governo português de que, após ter examinado as informações prestadas pelas Vossas Autoridades sobre a medida citada em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.
I. PROCEDIMENTO
1. Portugal notificou a medida em 7 de Fevereiro de 2006 (registada em 10 de Fevereiro de 2006).
Por carta de 13 de Março de 2006, os serviços da Comissão solicitaram esclarecimentos adicionais, a que Portugal respondeu por correio electrónico de 28 de Abril de 2006.
II. DESCRIÇÃO DO AUXÍLIO
2. O beneficiário do auxílio seriam os Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.
("ENVC"), um estaleiro naval português que emprega actualmente cerca de 1000 trabalhadores.
3. Em 14 de Novembro de 2003, os ENVC concluíram um contrato com o armador francês Fouquet Sacops S.A., relativamente ao fornecimento de um navio-tanque para produtos petrolíferos e químicos (casco n.o 227), com um preço contratual de 22900000 euros.
O navio foi efectivamente entregue em 26 de Abril de 2005.
4. Portugal propõe-se conceder aos ENVC auxílios directos no montante de 1401702 euros relativamente a este contrato, ao abrigo do Regulamento (CE) n.o 1177/2002 do Conselho, relativo a um mecanismo temporário de defesa do sector da construção naval [4], com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n.o 502/2004 [5] ("Regulamento MTD").
O Regulamento MTD entrou em vigor em 3 de Julho de 2002 e cessou a sua vigência em 31 de Março de 2005, não se encontrando por consequência em vigor na altura em que Portugal notificou o auxílio.
5. Portugal alega todavia que o contrato é elegível para beneficiar de auxílios ao abrigo do Regulamento MTD, pelos motivos seguintes:
6. O artigo 4.o do Regulamento MTD estabelece o seguinte: "O presente regulamento aplica-se aos contratos finais assinados após a entrada em vigor do regulamento e até ao seu termo de vigência (…)".
Portugal salienta neste contexto que o contrato em questão foi assinado em 14 de Novembro de 2003, data em que o Regulamento MTD estava ainda em vigor e, por conseguinte, continua a ser elegível para beneficiar de auxílio.
7. Portugal alega ainda que o contrato em questão foi objecto de propostas de preços inferiores por parte de estaleiros coreanos, preenchendo assim as condições estabelecidas no artigo 2.o do Regulamento MTD e que, por conseguinte, o auxílio se justifica para fazer face à concorrência desleal dos estaleiros coreanos.
III. APRECIAÇÃO
Existência de auxílio
8. Em conformidade com o n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.
9. A Comissão considera que a medida projectada constitui um auxílio estatal, na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado CE: assume a forma de uma subvenção financiada por recursos estatais; é selectiva, uma vez que se destina apenas aos ENVC; esta subvenção selectiva é susceptível de falsear a concorrência, visto que proporciona aos ENVC uma vantagem relativamente aos restantes concorrentes que não beneficiam de auxílio.
Por último, a construção naval é uma actividade económica que implica um comércio significativo entre Estados-Membros.
Compatibilidade com o mercado comum
10. Tal como acima referido, Portugal solicitou à Comissão que aprovasse o auxílio ao abrigo do Regulamento MTD.
Contudo, a Comissão tem dúvidas quanto ao facto de o auxílio projectado poder ser considerado compatível com o mercado comum ao abrigo desse regulamento pelas razões que se seguem: a Comissão tem dúvidas quanto ao efeito de incentivo do auxílio, que foi apenas aprovado e notificado por Portugal após a conclusão do projecto; a Comissão tem igualmente dúvidas quanto ao facto de o Regulamento MTD, cuja vigência já cessou, poder continuar a constituir uma base legal válida para a aprovação do auxílio; por último, o auxílio notificado parece, de qualquer forma, exceder a intensidade de auxílio permitida pelo Regulamento MTD.
Efeito de incentivo
11. Em princípio, um auxílio estatal apenas pode ser considerado compatível com o mercado comum se for necessário para incentivar a empresa beneficiária a agir de uma forma que contribui para a realização dos objectivos previstos na derrogação relevante [6].
12. A Comissão salienta neste contexto que o objectivo do Regulamento MTD consistia em "permitir efectivamente que os estaleiros navais comunitários enfrentem a concorrência desleal da Coreia " (ver sexto considerando).
Desta forma, podiam ser autorizados auxílios directos correspondentes a um máximo de 6 % do valor contratual, desde que o contrato tivesse sido objecto de concorrência proveniente de um estaleiro na Coreia que oferecesse um preço inferior (artigo 2.o).
13. Portugal argumentou, quando a esta questão, que os ENVC aceitaram o contrato partindo do pressuposto de que poderiam receber auxílios do Governo português, visto que os estaleiros coreanos tinham oferecido preços inferiores relativamente a este contrato.
14. Contudo, a Comissão tem dúvidas quanto à validade desta argumentação.
Portugal não apresentou elementos de prova que demonstrem que, na altura em que os ENVC assinaram o contrato, tivessem sido dadas quaisquer garantias públicas de que os estaleiros receberiam um auxílio.
Pelo contrário, Portugal não dispunha de um regime MTD em vigor.
Além disso, segundo as informações disponíveis, a decisão das Autoridades portuguesas de conceder um auxílio aos ENVC (dependente da aprovação da Comissão), foi apenas tomada em 28 de Dezembro de 2005, ou seja, muito após o contrato ter sido celebrado e o navio entregue.
15. De acordo com as informações disponíveis, afigura-se por conseguinte que os ENVC realizaram o projecto apenas com base nas forças de mercado, não tendo de forma alguma sido incentivados por um auxílio estatal que não se encontrava disponível na altura em que o projecto foi concluído.
Base jurídica
16. A vigência do Regulamento MTD cessou em 31 de Março de 2005 e, por conseguinte, o regulamento não se encontrava em vigor na altura em que Portugal notificou o auxílio.
Embora o regulamento se aplicasse aos contratos concluídos durante o seu período de vigência, existem dúvidas quanto ao facto de a Comissão poder ainda apreciar a medida notificada com base num instrumento que não faz já parte do ordenamento jurídico da UE.
17. Por outro lado, a Coreia contestou a compatibilidade do Regulamento MTD com as regras da OMC.
Em 22 de Abril de 2005, um painel da OMC emitiu o seu relatório, considerando que o MTD e diversos regimes nacionais adoptados no âmbito desse mecanismo, existentes na altura em que a Coreia intentou a acção junto da OMC, eram contrários ao disposto no n.o 1 do artigo 23.o do Memorando de Entendimento sobre as Regras e Processos que regem a Resolução de Litígios (MERL) [7].
Em 20 de Junho de 2005, o Órgão de Resolução de Litígios da OMC (ORL) adoptou o relatório deste painel, incluindo a recomendação no sentido de a Comunidade adaptar o Regulamento MTD e os regimes nacionais adoptados no âmbito desse mecanismo em conformidade com as obrigações que lhe incumbem por força dos Acordos da OMC [8].
Em 20 de Julho de 2005, a Comunidade informou o ORL de que tinha já dado cumprimento à decisão e recomendações do ORL, uma vez que a vigência do Regulamento MTD tinha cessado em 31 de Março de 2005 e que os Estados-Membros não podiam continuar a conceder auxílios ao funcionamento ao abrigo deste regulamento.
18. Portugal argumentou neste contexto que a decisão do ORL não invalidava, per se, qualquer auxílio autorizado (ou a autorizar) ao abrigo do Regulamento MTD, limitando-se a contestar o método utilizado pela Comunidade para solucionar a questão da concorrência desleal da Coreia (ou seja, o facto de a Comunidade tentar resolver a situação através de uma medida unilateral — o Regulamento MTD — em vez de recorrer aos mecanismos de resolução de litígios da OMC).
19. O relatório do painel e a decisão do ORL que o adoptou condenavam o Regulamento MTD per se, por constituir uma infracção às regras da OMC e obrigavam a Comunidade a deixar de aplicar o Regulamento MTD.
A obrigação, imposta à Comunidade, no sentido de aplicar a decisão do ORL abrange também claramente as decisões futuras de concessão de novos auxílios ao abrigo do regulamento MTD [9].
Autorizar agora a concessão do auxílio projectado equivaleria a continuar a aplicar o Regulamento MTD, em violação da obrigação que incumbe à Comunidade de dar cumprimento à decisão do ORL.
20. Por conseguinte, a Comissão não considera, na presente fase, que o auxílio esteja em conformidade com as obrigações internacionais da Comunidade.
Intensidade do auxílio
21. Nos termos do n.o 3 do artigo 2.o do Regulamento MTD, a intensidade máxima de auxílio permitida é de 6 % do valor contratual antes do auxílio.
Com base nas informações disponíveis, o montante de auxílio notificado por Portugal (1401702 euros) excede 6 % do valor contratual (22900000 euros), afigurando-se assim contrário ao artigo acima referido.
DECISÃO
22. À luz do que precede, a Comissão decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE e solicita a Portugal que lhe forneça todos os documentos, informações e dados necessários para a apreciação do auxílio, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta.
A Comissão solicita às Autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta ao potencial beneficiário do auxílio.
23. A Comissão recorda às Autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.
24. A Comissão comunica a Portugal que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia.
Além disso, informará as partes interessadas da EFTA signatárias do Acordo EEE, mediante a publicação de uma comunicação no correspondente suplemento do Jornal Oficial da União Europeia, assim como o Órgão de Fiscalização da EFTA, mediante o envio de uma cópia da presente carta.
Todas as partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação."
[1] Úř. věst.
L 172, 2.7.2002, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 81, 19.3.2004, s. 6.
[3] EC – Measures affecting trade in commercial vessels, zpráva zvláštní skupiny (WT/DS301/R), body 7.184 – 7.222 a 8.1(d), přijatá Orgánem pro řešení sporů dne 20. června 2005.
[4] JO L 172 de 2.7.2002, p. 1.
[5] JO L 81 de 19.3.
2004, p.6
[6] Ver acórdão no processo 730/79 Philip Morris/Comissão, Col. 1980, p. 2671, pontos 16 e 17.
[7] Ver EC — Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, pontos 7.184 — 7.222 & 8.1(d).
[8] Ver documento da OMC WT/DS301/6.
[9] Ver EC — Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, ponto 7.21.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz neplnitelných plynových kapesních kamínkových zapalovačů pocházejících z Čínské lidové republiky a odesílaných nebo pocházejících z Tchaj-wanu a na dovoz některých plnitelných kapesních kamínkových zapalovačů pocházejících z Čínské lidové republiky a odesílaných nebo pocházejících z Tchaj-wanu
(2006/C 223/05)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření na dovoz neplnitelných plynových kapesních kamínkových zapalovačů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčená země"), jejichž platnost byla rozšířena na tytéž zapalovače odesílané nebo pocházející z Tchaj-wanu a na některé plnitelné kapesní kamínkové zapalovače pocházející z Čínské lidové republiky a odesílané nebo pocházející z Tchaj-wanu, obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 [3].
1. Žádost o přezkum
Žádost byla podána dne 16. června 2006 výrobcem ve Společenství, společností BIC S.A., která představuje významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby neplnitelných plynových kapesních kamínkových zapalovačů ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem, který je předmětem přezkumu, jsou neplnitelné plynové kapesní kamínkové zapalovače. Nařízením Rady (ES) č.
192/1999, jehož platnost byla prodloužena nařízením (ES) č. 1824/2001, byla oblast působnosti opatření rozšířena na plnitelné plynové kapesní kamínkové zapalovače s plastovým zásobníkem na plyn.
Dotčený výrobek v současnosti spadá do kódu KN ex96131000 a ex96132090.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
Platnými opatřeními je konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (EHS) č. 3433/91, jehož platnost byla rozšířena nařízením Rady (ES) č. 192/1999 [4] a prodloužena nařízením Rady (ES) 1824/2001 [5].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je založena na tvrzení, že ukončení opatření by vedlo k pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu a újmy.
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. c).
Tvrzení o pokračování dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by bylo dovoleno, aby opatření pozbyla platnosti, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by se pravděpodobně zvýšila vzhledem k možnostem výrobních zařízení vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří by snadno mohli znovuzahájit nebo zvýšit výrobu dotčeného výrobku.
Rovněž se tvrdí, že se tok dovozů dotčeného výrobku pravděpodobně zvýší vzhledem k přitažlivosti trhu EU.
To vše může vést k tomu, že se do Společenství přesměrují vývozy z jiných třetích zemí.
Žadatel dále tvrdí, že jakýkoliv opakovaný výskyt značného objemu dovozů za dumpingové ceny z dotčené země by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy působené výrobnímu odvětví Společenství, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
Žadatel dále upozorňuje na to, že během období platnosti opatření se vývozci/výrobci dotčeného výrobku v Čínské lidové republice pokusili stávající opatření obejít, čemuž zabránilo nařízení Rady (ES) č. 192/1999 [6].
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku pro vývozce/výrobce v Čínské lidové republice
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vyvážející výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby;
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v kusech, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2005 do 30. června 2006;
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a o objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v kusech, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. července 2005 do 30. června 2006;
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [7], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu);
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v odstavci 8.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Závěrečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorku po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorku musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které považuje za nezbytné pro svá šetření, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství a sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice, sdružením vývozců/výrobců, dovozcům, sdružením dovozců, která byla uvedena v žádosti nebo která spolupracovala při šetření, jež vedlo k opatřením, která jsou předmětem stávajícího přezkumu, a orgánům dotčené země vývozu.
c) Výběr země s tržním hospodářstvím
Komise hodlá pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou jako vhodnou zemi s tržním hospodářstvím použít Brazílii.
Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě ii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Brazílie, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5 písm. c), pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [8]" a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a v souladu s článkem 18 základního nařízení se bude vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst.
C 321, 16.12.2005, s. 4.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
[3] Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17.
[4] Úř. věst.
L 21, 29.1.1999, s. 1.
[5] Úř. věst. L 248, 18.9.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 155/2003.
[6] Úř. věst.
L 21, 29.1.1999, s. 1.
[7] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[8] Rozumí se tím, že dokument je určený pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Státní podpora – Polsko
Státní podpora č. C 22/2005 (ex PL 49/2004) – Podpora poskytnutá podniku Poczta Polska na investice týkající se poskytování univerzálních poštovních služeb – Polsko
Sdělení zaslané Komisí podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ostatním členským státům a dalším zúčastněným stranám
(2006/C 223/06)
(Text s významem pro EHP)
Komise dopisem ze dne 25.dubna 2006 informovala Polsko o svém rozhodnutí uzavřít řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
"1. E-mailem ze dne 30. dubna 2004 podaly polské orgány oznámení o dvou režimech státní podpory poskytnuté polskému provozovateli poštovních služeb Poczta Polska v rámci řízení o "přechodném mechanismu" stanoveného v kapitole 3 přílohy IV aktu o přistoupení, který je součástí smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Litvy, Lotyšska, Maďarska, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska k Evropské unii.
2. Oba režimy podpor byly zaevidovány pod následujícími čísly: PL 45/04: Vyrovnávací platba poskytnutá podniku Poczta Polska za poskytování univerzálních poštovních služeb a PL 49/04: Podpora poskytnutá podniku Poczta Polska na investice týkající se poskytování univerzálních poštovních služeb.
Dne 26. července 2004, 26. listopadu 2004 a 7. února 2005 si Komise vyžádala dodatečné informace. Polské orgány předložily dodatečné informace v dopisech datovaných: 10. září 2004, 27. října 2004, 3. prosince 2004 a 29. března 2005.
Uskutečnila se dvě jednání mezi polskými orgány a útvary Komise ve dnech 25. října 2004 a 31. ledna 2005.
Dne 20. června 2005 Komise obdržela od polských orgánů doplňující informace.
4. Dopisem ze dne 29. června 2005 Komise informovala Polsko o svém rozhodnutí zahájit ohledně obou režimů podpor řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
5. Oba režimy podpor byly zaevidovány pod následujícími čísly: C 21/05: Vyrovnávací platba poskytnutá podniku Poczta Polska za poskytování univerzálních poštovních služeb a C 22/05: Podpora poskytnutá podniku Poczta Polska na investice týkající se poskytování univerzálních poštovních služeb.
5. Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie [1]. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky. 6. Komise neobdržela od zúčastněných stran žádné připomínky.
7. Polsko předložilo své připomínky dopisem ze dne 9. srpna 2005.
Dne 10. ledna 2006 se uskutečnilo jednání mezi polskými orgány a Komisí.
Komise si dopisem ze dne 24. ledna 2006 vyžádala doplňující informace.
8. Dopisem ze dne 10. února 2006 polské orgány informovaly Komisi o svém úmyslu vzít zpět své oznámení o režimu podpory C 22/05: Podpora poskytnutá podniku Poczta Polska na investice týkající se poskytování univerzálních poštovních služeb.
9. V návaznosti na žádost Komise ze dne 27. února 2006 polské orgány dopisem ze dne 13. března 2006 uvedly, že nebudou pokračovat v projektu podpory, kterého se týká výše uvedené oznámení.
10. S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise rozhodla ukončit řízení podle článku 88 odst. 2 Smlouvy o ES v souvislosti s podporou C 22/05: Podpora poskytnutá podniku Poczta Polska na investice týkající se poskytování univerzálních poštovních služeb, neboť se stalo bezpředmětným."
[1] Úř. věst.
C 274, 5.11.2005, s. 14.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 225/06)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 249 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Podpora slušné práce pro všechny – Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě _BAR_
KOM(2006) 279 _BAR_ _BAR_ 7. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Výroční zpráva pro orgán, který je příslušný pro udělení absolutoria, o interních auditech provedených v roce 2005 _BAR_
KOM(2006) 304 _BAR_ _BAR_ 13. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému Parlamentu – Veřejné finance v EMU v roce 2006 – První rok revidovaného Paktu o stabilitě a růstu _BAR_
KOM(2006) 314 _BAR_ _BAR_ 22. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Evropa v pohybu – Udržitelná mobilita pro náš kontinent – Přezkum Bílé knihy Evropské Komise o dopravě z roku 2001 v polovině období _BAR_
KOM(2006) 322 _BAR_ _BAR_ 22. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské centrální bance – Třetí zpráva o praktických přípravách na budoucí rozšíření eurozóny _BAR_
KOM(2006) 323 _BAR_ _BAR_ 22. 6. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o činnostech prováděných v rámci mandátů externích úvěrů EIB a výhled do budoucna _BAR_
KOM(2006) 325 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 1998/6/ES ze dne 16. února 1998 o ochraně spotřebitelů při označování cen výrobků nabízených spotřebiteli _BAR_
KOM(2006) 332 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Vyhodnocení politik EU v oblasti svobody, bezpečnosti a práva _BAR_
KOM(2006) 333 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zpráva o provádění Haagského programu na rok 2005 _BAR_
KOM(2006) 334 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o přezkumu předpisového rámce EU pro sítě a služby elektronických komunikací _BAR_
KOM(2006) 336 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Logistika nákladní dopravy v Evropě – klíč k udržitelné mobilitě _BAR_
KOM(2006) 345 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o situaci v odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování _BAR_
KOM(2006) 346 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Soudnímu dvoru Evropských společenství o změně ustanovení hlavy IV Smlouvy o založení Evropského společenství týkajících se pravomocí Soudního dvora s cílem zajistit účinnější soudní ochranu _BAR_
KOM(2006) 347 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, a Evropskému parlamentu Směrem ke strategickému partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou _BAR_
KOM(2006) 348 _BAR_ _BAR_ 28. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a zástupcům vlád členských států EU zasedajícím v Radě, které má být Komisi vodítkem při revizi Dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé _BAR_
KOM(2006) 350 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě: Zpráva o kvalitě podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 ze dne 10. června 2002 o čtvrtletních nefinančních účtech vládních institucí _BAR_
KOM(2006) 356 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o vzdělávání právníků v Evropské unii _BAR_
KOM(2006) 360 _BAR_ _BAR_ 4. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Provádění udržitelnosti v rybolovu EU pomocí maximálního udržitelného výnosu _BAR_
KOM(2006) 372 _BAR_ _BAR_ 12. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Tematická strategie udržitelného používání pesticidů _BAR_
KOM(2006) 376 _BAR_ _BAR_ 13. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Propojit Afriku: Partnerství mezi EU a Afrikou v oblasti infrastruktury _BAR_
KOM(2006) 380 _BAR_ _BAR_ 13. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Střednědobý přezkum programu na podporu pobřežní plavby [KOM(2003) 155 v konečném znění] _BAR_
KOM(2006) 387 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zprávy členských států o chováních, která vážně porušila pravidla společné rybářské politiky v roce 2004 _BAR_
KOM(2006) 391 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím v roce 2005 _BAR_
KOM(2006) 395 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise: Shrnutí činností provedených během let 2004 a 2005 v rámci provádění hlavy II kapitol 3 až 10 Smlouvy o Euratomu _BAR_
KOM(2006) 404 _BAR_ _BAR_ 19. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě v souladu s čl. 27 odst. 3 směrnice č. 77/388/EHS _BAR_
KOM(2006) 406 _BAR_ _BAR_ 19. 7. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění předpisů Společenství o odpadech – Směrnice 75/442/EHS o odpadech, směrnice 91/689/EHS o nebezpečných odpadech, směrnice 75/439/EHS o nakládání s odpadními oleji, směrnice 86/278/EHS o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalu z čistíren odpadních vod v zemědělství, směrnice 94/62/ES o obalech a obalových odpadech a směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů – pro období let 2001 – 2003 _BAR_
KOM(2006) 409 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2006 _BAR_ Sdělení Komise Radě Příspěvek k postoji EU na téma dialogu na nejvyšší úrovni Organizace spojených národů o otázkách migrace a rozvoje _BAR_
KOM(2006) 416 _BAR_ _BAR_ 24. 7. 2006 _BAR_ 23. výroční zpráva Komise o kontrole provádění práva Společenství (2005) _BAR_
KOM(2006) 430 _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění nařízení Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole Produkce, zpracování a přeshraniční přeprava nebezpečných a jiných odpadů v členských státech Evropské unie v letech 1997 – 2000 _BAR_
KOM(2006) 431 _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2006 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o bezpečnosti a financování dopravy _BAR_
KOM(2006) 441 _BAR_ _BAR_ 4. 8. 2006 _BAR_ Zpráva Komise: Generální ředitelství pro humanitární pomoc (ECHO) – Výroční zpráva za rok 2005 _BAR_
KOM(2006) 443 _BAR_ _BAR_ 7. 8. 2006 _BAR_ Zpráva Komise RADĚ, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění hlavních směrů pro transevropské energetické sítě v období 2002 až 2004 podle článku 11 rozhodnutí 1229/2003/ES _BAR_
KOM(2006) 444 _BAR_ _BAR_ 7. 8. 2006 _BAR_ Zpráva Komise: Výroční zpráva Fondu solidarity Evropské unie za rok 2005 _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2006/C 225/07)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2006) 78 _BAR_ _BAR_ 11. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádějí na trh produkty z řepky olejné (Brassica napus L., linie Ms8, Rf3 a Ms8xRf3) geneticky modifikované pro toleranci vůči herbicidu glufosinátu amonnému _BAR_
KOM(2006) 84 _BAR_ _BAR_ 13. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni _BAR_
KOM(2006) 220 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody o spolupráci na civilním globálním družicovém navigačním systému (GNSS) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Marockým královstvím _BAR_
KOM(2006) 255 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Bulharské republiky týkající se účasti Bulharska na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost _BAR_
KOM(2006) 256 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Rumunskem týkající se účasti Rumunska na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost _BAR_
KOM(2006) 257 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Tureckou republikou týkající se účasti Turecka na činnosti Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost _BAR_
KOM(2006) 324 _BAR_ _BAR_ 22. 6. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o poskytnutí záruky Společenství na ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a záruk na projekty mimo Společenství _BAR_
KOM(2006) 363 _BAR_ _BAR_ 6. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Kapverdskou republikou o partnerství v odvětví rybolovu _BAR_
KOM(2006) 365 _BAR_ _BAR_ 5. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady týkající se postoje, který má Evropské společenství a jeho členské státy v rámci Rady přidružení zřízené Evropsko – středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé přijmout ohledně přijetí doporučení o provádění akčního plánu EU – Libanon _BAR_
KOM(2006) 370 _BAR_ _BAR_ 10. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o schválení výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Švýcarskou konfederací na straně druhé, na jejichž základě se prohlašuje za závazné české, estonské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, polské, slovenské a slovinské znění Dohody mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Švýcarskou konfederací na straně druhé o volném pohybu osob _BAR_
KOM(2006) 377 _BAR_ _BAR_ 11. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o změně Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé, který se týká celních kvót pro cukr a produkty v odvětví cukru pocházející z Chorvatska nebo ze Společenství _BAR_
KOM(2006) 382 _BAR_ _BAR_ 12. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o roamingu ve veřejných mobilních sítích ve Společenství a o změně směrnice 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací _BAR_
KOM(2006) 383 _BAR_ 1 _BAR_ 12. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2424/2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) _BAR_
KOM(2006) 383 _BAR_ 2 _BAR_ 12. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 2001/886/SVV o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) _BAR_
KOM(2006) 386 _BAR_ _BAR_ 13. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o strategických obecných zásadách Společenství pro soudržnost _BAR_
KOM(2006) 393 _BAR_ _BAR_ 11. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 234/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Libérii a o zrušení nařízení (ES) č. 1030/2003 _BAR_
KOM(2006) 394 _BAR_ _BAR_ 11. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady o některých postupech pro používání Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé a pro používání Prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Albánskou republikou na straně druhé _BAR_
KOM(2006) 396 _BAR_ _BAR_ 18. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných pravidlech pro provozování služeb letecké dopravy ve Společenství (přepracované znění) _BAR_
KOM(2006) 397 _BAR_ _BAR_ 17. 7. 2006 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky a změně směrnice 2000/60/ES _BAR_
KOM(2006) 399 _BAR_ _BAR_ 17. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2201/2003 ohledně příslušnosti a pravidel o právních předpisech použitelných v manželských věcech _BAR_
KOM(2006) 410 _BAR_ _BAR_ 24. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se postupem podle čl. 28 odst. 6 směrnice 77/388/EHS povoluje některým členským státům uplatňovat sníženou sazbu DPH na některé služby s vysokým podílem lidské práce _BAR_
KOM(2006) 411 _BAR_ _BAR_ 24. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a jejich využívání rybolovem _BAR_
KOM(2006) 415 _BAR_ _BAR_ 24. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozů karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a kterým se ukončuje šetření týkající se antidumpingových opatření pro dovozy karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace a Ukrajiny _BAR_
KOM(2006) 419 _BAR_ _BAR_ 26. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů na projekty mimo Společenství (střední a východní Evropa, země Středomoří, Latinská Amerika, Asie a Jihoafrická republika) (Kodifikované znění) _BAR_
KOM(2006) 420 _BAR_ 1 _BAR_ 26. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu jménem Společenství dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé o posuzování shody a akceptaci průmyslových výrobků _BAR_
KOM(2006) 420 _BAR_ 2 _BAR_ 26. 7. 2006 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé o posuzování shody a akceptaci průmyslových výrobků – PECA _BAR_
KOM(2006) 423 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a látky určené k aromatizaci potravin _BAR_
KOM(2006) 425 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o potravinářských enzymech a o změně směrnice Rady 83/417/EHS, nařízení Rady (ES) č. 1493/1999, směrnice 2000/13/ES a směrnice Rady 2001/112/ES _BAR_
KOM(2006) 426 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie _BAR_
KOM(2006) 427 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o látkách určených k aromatizaci a některých složkách potravin vyznačujících se aromatem pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 1576/89, nařízení Rady (EHS) č. 1601/91, nařízení (ES) č. 2232/96 a směrnice 2000/13/ES _BAR_
KOM(2006) 428 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o potravinářských přídatných látkách _BAR_
KOM(2006) 433 _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 639/2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech Společenství _BAR_
KOM(2006) 438 _BAR_ _BAR_ 4. 8. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se Běloruské republice dočasně odnímá přístup ke všeobecným celním preferencím _BAR_
KOM(2006) 439 _BAR_ _BAR_ 4. 8. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1470/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2006) 445 _BAR_ _BAR_ 7. 8. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 817/2006, kterým se obnovují omezující opatření vůči Barmě/Myanmaru a zrušuje nařízení (ES) č. 798/2004 _BAR_
KOM(2006) 448 _BAR_ _BAR_ 9. 8. 2006 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 2040/2000 o rozpočtové kázni _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 226/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 3/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Celé území Spojeného království _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ The Foundation Programme of the Carbon Trust: Consultancy (Program určený na založení společnosti Carbon Trust: poradenské služby) _BAR_
Právní základ _BAR_ Environmental Protection Act 1990 and Science and Technology Act 1965 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Celkové výdaje pro část "rozšíření trhu"(The Market Diffusion stream) jsou odhadovány ve výši 1,5 milionu GBP v období 2002 – 2003.
Na financování v rámci části "rozšíření trhu" bude rovněž uplatněna výjimka de minimis a bloková výjimka pro podpory na vzdělávání.
Obdobné informace ohledně této blokové výjimky se také předkládají.
Použití blokové výjimky bude záviset na výzvě k předkládání návrhů.
Výše uvedené financování odkazuje na celkové financování v rámci blokových výjimek pro část "rozšíření trhu".
V žádném podniku podpora nepřekročí částku 250000 GBP _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V případě, že režim podpory bude fungovat v rámci blokové výjimky pro malé a střední podniky, bude podporovat pouze poradenské služby poskytované malým a středním podnikům.
Maximální míra podpory nepřekročí 50 % nákladů na poradenské služby _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 10. 1. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Účelem zakládacího programu je snížení emisí skleníkových plynů prostřednictvím technologií s nízkým obsahem uhlíku v rámci celého inovačního řetězce.
Hlavním cílem části "rozšíření trhu" je odstranění překážek netechnické a nefinanční povahy zabraňujících přijetí nových a vznikajících technologií prostřednictvím projektů malého rozsahu.
Podporované poradenské služby budou napomáhat jednomu či více malým a středním podnikům v činnostech týkajících se emisí uhlíku mimo jejich běžné činnosti.
Jako příklad lze uvést zprávu týkající se poradenství o možnostech obchodování s emisemi, nebo zprávu týkající poradenství v oblasti řízení, práva a daní zabývající se vypracováním podnikatelského plánu v této oblasti.
Jiným příkladem může být zpráva určená skupině malých a středních podniků (která může být organizovaná prostřednictvím obchodního sdružení) týkající se překážek zavedení dálkového měření spotřeby energie _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví – aniž jsou dotčena odvětví, na než se vztahují jiná specifická pravidla _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Peter Shortt Foundation Programme Director The Carbon Trust 9th/10th Floor 3 Clements Inn London WC2A 2AZ United Kingdom _BAR_
Další informace _BAR_ Provádění režimu podpory společností Carbon Trust bude kontrolovat britské Ministerstvo pro životního prostředí, výživu a záležitosti venkova ("DEFRA") a v případě potřeby kompetentní orgány Skotska, Walesu a Severního Irska _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 34/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Gelderland _BAR_
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Selman Transporten B.V. _BAR_
Právní základ _BAR_ Verordening (EG) nr.
70/2001, in het bijzonder de overwegingen 4 en 13, en artikelen 1 en 4 jo. de Subsidieregeling marktgericht innoveren en implementeren Gelderland II (MI&I-regeling), in het bijzonder de artikelen 1.1 onder c en 1.1 onder d. _BAR_
Celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ 3248 EUR jednorázové podpory Celkové náklady na projekt činí 34609,40 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 7,5 % nákladů na investice do hmotných a nehmotných aktiv 30 % nákladů na konzultace týkající se inovací v podniku _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 21. 2. 2006 _BAR_
Doba poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Jedná se o dobu trvání projektu od 29. listopadu 2004 do 30. června 2006 (podpora byla udělena po námitkovém řízení) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora týkající se hmotných a nehmotných investic a konzultačních služeb v oblasti inovací v podniku _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Odvětví dopravy _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Gedeputeerde Staten van Gelderland Postbus 9090 6800 GX Arnhem Nederland _BAR_
--------------------------------------------------
Potvrzení přijetí dopisů týkajících se hlučnosti letiště Zaventem
(2006/C 226/03)
1. Evropská komise obdržela více než osmdesát dopisů týkajících se hlučnosti letiště Zaventem
Zveřejnění seznamu opatření, která Komise po přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii považuje za stávající podporu ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES
(2006/C 227/03)
(Text s významem pro EHP)
(1) V roce 2003 a 2004 nové členské státy v souladu s postupem stanoveným v příloze IV, kapitole 3, odst. 1 písm. c) (podle článku 22) Smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii ("přístupová smlouva") oznámily Komisi opatření, která by měla být považována za stávající podporu ve smyslu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES, ale která nebyla výslovně uvedena v přístupové smlouvě.
(2) Tento postup zahrnoval podpůrná opatření ve všech odvětvích s výjimkou dopravy a zemědělských činností spojených s výrobou, zpracováním a uváděním na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES, na která se uplatňovala zvláštní ustanovení.
(3) Komise nyní zveřejnila úplný seznam opatření, která ve smyslu čl. 88 odst. 1 a podle postupu uvedeného v bodě 1 výše považuje za stávající podporu, na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/.
Opatření v odvětví rybolovu jsou zveřejněna zde: http://ec.europa.eu/fisheries/legislation/state_aid_en.htm.
(4) Zveřejnění uvedené v bodě 3 se týká výhradně opatření, která se považovala za stávající podporu podle prozatímního postupu pro stávající podporu [1].
Některá opatření byla Komisí schválena jako stávající podpora a byla již zveřejněna
Potvrzení o přijetí stížnosti č. 2006/4524 – SG(06)A/4107
(2006/C 227/04)
1. Evropská komise zaevidovala pod č. 2006/4524 SG(06)A/4107 stížnost týkající se postupu při vzniku smíšeného podniku ve Valencii, Španělsko.
2. Komise obdržela několik stovek exemplářů této stížnosti.
S cílem průběžně informovat zúčastněné osoby a zároveň hospodárně využít své administrativní zdroje zveřejňuje Komise toto potvrzení o přijetí
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových a vyrovnávacích opatření
(2006/C 228/02)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, a čl. 18 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 [2] o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových a vyrovnávacích opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu/subvence a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [3], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 a čl. 18 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Mechanismy kroužkových pořadačů _BAR_ Indonésie _BAR_ antidumpingové clo _BAR_ nařízení Rady (ES) č. 976/2002 (Úř. věst. L 150, 8.6.2002, s. 1) _BAR_ 8. 6. 2007 _BAR_
Mechanismy kroužkových pořadačů _BAR_ Indonésie _BAR_ vyrovnávací clo _BAR_ nařízení Rady (ES) č. 977/2002 (Úř. věst. L 150, 8.6.2002, s. 17) _BAR_ 8. 6. 2007 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[3] Telefax: (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 228/03)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Práškové aktivní uhlí _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ antidumpingové clo _BAR_ nařízení Rady (ES) č. 1011/2002 (Úř. věst. L 155, 14.6.2002, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 931/2003 (Úř. věst. L 133, 29.5.2003, s. 36) _BAR_ 15. 6. 2007 _BAR_
Záznamové kompaktní disky (CD-R) _BAR_ Tchaj-wan _BAR_ antidumpingové clo _BAR_ nařízení Rady (ES) č. 1050/2002 (Úř. věst. L 160, 18.6.2002, s. 2) _BAR_ 18. 6. 2007 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst.
L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Telefax: (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Oznámení podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES – Povolení ponechat si vnitrostátní opatření, která jsou přísnější než ustanovení harmonizačního opatření ES
(2006/C 228/04)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 9 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 842/2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech [1] (dále jen "nařízení") informovalo Dánské království Komisi dne 2. června 2006 o vnitrostátních opatřeních přijatých v roce 2002 (vyhláška č. 552 ze dne 2. července 2002).
2. Vyhláška č. 552 (dále jen "vyhláška") se týká tří skleníkových plynů klasifikovaných podle Kjótského protokolu k úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu, z nichž má většina vysoký potenciál globálního oteplování: částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC), zcela fluorovaných uhlovodíků (PFC) a fluoridu sírového (SF6).
3. Vyhláška obsahuje všeobecný zákaz dovozu, prodeje a používání nových výrobků obsahujících výše uvedené skleníkové plyny po 1. lednu 2006 a rovněž zákaz dovozu, prodeje a používání těchto skleníkových plynů, nových i znovuzískaných, po 1. lednu 2006.
4. Všeobecný zákaz týkající se nových výrobků obsahujících dotyčné fluorované skleníkové plyny je doprovázen výjimkami uvedenými v příloze I vyhlášky.
Tyto zvláštní výjimky se týkají několika vysoce specifických použití (např. lékařské aerosoly, vybavení laboratoří) a u několika obecnějších použití jsou založeny na množství skleníkových plynů používaných v příslušných systémech, čímž jsou vyjmuty např. chladicí jednotky, tepelná čerpadla nebo klimatizační jednotky s náplněmi od 0,15 do 10 kg a rovněž chladicí systémy pro znovuzískání tepla s náplní maximálně 50 kg.
Jsou vyjmuty i výrobky pro použití na plavidlech a k vojenským účelům a rovněž použití SF6 ve vysokonapěťových jednotkách.
5. Vyhláška dále umožňuje, aby ve výjimečných případech mohla výjimky udělit Dánská agentura pro ochranu životního prostředí.
Oznámení obsahuje popis situací, v nichž může Dánská agentura pro ochranu životního prostředí v praxi zvažovat udělení takovéto výjimky, např. vzhledem k neočekávaně nepřiměřeným dopadům zákazu nebo v situacích, kdy se ukáže, že jiné alternativy nejsou dostupné nebo jsou nevhodné.
6. Tento právní předpis byl přijat předtím, než Komise předložila svůj návrh nařízení o některých fluorovaných skleníkových plynech [2], které bylo nakonec v letošním roce přijato postupem spolurozhodování a v červnu vyhlášeno.
Cílem nařízení (ES) č. 842/2006 je snížit emise fluorovaných skleníkových plynů, na které se vztahuje Kjótský protokol, a to zejména omezováním úniků (článek 3) po celou dobu životnosti výrobků a zařízení obsahujících tyto plyny (předcházení netěsnostem a jejich opravy) a jejich znovuzískáváním (článek 4) na konci doby jejich životnosti.
Nařízení rovněž obsahuje omezený počet zákazů použití a zákazů uvádění na trh (článek 8 a 9, odstavce 1 a 2) v případě, že na úrovni Společenství existují dostupné a z hlediska nákladů efektivní alternativy a nelze-li zlepšit způsoby omezování úniků a znovuzískávání.
7. Nařízení má dvojí právní základ, čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES s ohledem na všechna ustanovení kromě článků 7, 8 a 9, které jsou založeny na článku 95 Smlouvy o ES, vzhledem k jejich důsledkům pro volný pohyb zboží v rámci jednotného trhu ES.
Článek 9 nařízení upravuje uvádění na trh (přesněji zákazy uvádění na trh) řady výrobků a zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na nich závislý a na které se nařízení vztahuje.
V odst. 3 písm. a) se dále stanoví, že členské státy, které do 31. prosince 2005 přijaly přísnější vnitrostátní opatření, než jsou opatření uvedená v článku a náležející do oblasti působnosti nařízení, si mohu ponechat uvedená vnitrostátní opatření do 31. prosince 2012.
V souladu s odst. 3 písm. b) však tato opatření musí být spolu s důvody pro jejich ponechání oznámena Komisi a musí být v souladu se Smlouvou.
8. Protože jde vyhláška dále, co se týká uvádění na trh, je přísnější než současné právní předpisy platné na úrovni Společenství.
9. Dánské královstí uvádí, že tento právní předpisy je nezbytný, aby mohlo Dánsko dostát svým závazkům podle Kjótského protokolu, zejména snížit do roku 2012 celkové množství emisí skleníkových plynů o 21 %, což si bezpochyby vyžádá mimořádné úsilí v boji se všemi zdroji emisí skleníkových plynů.
Dále uvádí, že plně podporuje dostupnost alternativ, které jsou považovány za hospodářsky a technicky v Dánsku proveditelné a v důsledku toho značně využívány (např. uhlovodíky v chladničkách a mrazničkách pro domácnost, amoniak v průmyslových chladicích zařízeních nebo absorpčních systémech pro malé klimatizační jednotky).
10. Toto oznámení bude nadále zohledňovat nařízení (ES) č. 842/2006 a bude v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES. [Ustanovení čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES stanoví, že přeje-li si členský stát po přijetí harmonizačního opatření Společenství ponechat si přísnější vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního prostředí nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.] Komise má pak šest měsíců na to, aby je schválila nebo zamítla poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu a nenarušují zbytečně a nepřiměřeně fungování vnitřního trhu.
11. Veškeré připomínky k uvedenému oznámení se zašlou Komisi do 30 dnů od zveřejnění tohoto sdělení.
Veškeré připomínky předložené po uvedených 30 dnech nebudou brány do úvahy.
12. Další podrobnosti ohledně dánského oznámení můžete získat na adrese:
European Commission
General Directorate Environment
DG ENV.
C.4 – Industrial Emissions and protection of the ozone layer
Mr. Peter Horrocks
Tel: (32-2) 295 73 84
Elektronická adresa: peter.horrocks@ec.europa.eu
[1] Úř. věst.
L 161, 14.6.2006, s. 1.
[2] KOM(2003) ze dne 11. srpna 2003.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 228/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 99/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Francie _BAR_
Region _BAR_ Cíl 2, Ile-de-France _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Přímé provádění nařízení o malých a středních podnicích v rámci evropského programu Cíl 2 Ile-de-France žádný zvláštní režim podpory – _BAR_
Právní základ _BAR_ État: Article 20 de la Constitution du 4 octobre 1958 — Article L 2251-1 du code général des collectivités territoriales (CGCT) Feder, Fse: Décision de la Commission européenne du 22 mars 2001 adoptant le DOCUP objectif 2 pour la région Collectivités locales: Article L 1511-1 à L-1511-5 du code général des collectivités territoriales (CGCT) et leurs textes d'application _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ V rámci režimu podpory: — V rámci individuální podpory: 4 miliony EUR pro celek individuálních podpor vyplacených podnikům (22 projektů) 0,75 milionu EUR v roce 2002; 3,2 milionu EUR v roce 2003; 0,05 milionu EUR v roce 2004; V rámci záruk: — _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 15 % _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. prosince 2001 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ v souladu s platností nařízení (do 31. prosince 2006) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ podpora investic (hmotná a nehmotná aktiv) pro malé a střední podniky a mikropodniky z oblasti Ile-de-France _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Monsieur le Préfet de la Région d'Ile-de-France, Préfet de Paris _BAR_
Adresa: Préfecture de région d'Ile-de-France 29 rue Barbet-de-Jouy F-75700 Paris _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 6/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Gmina miasto Łowicz _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim horizontální podpory pro malé a střední podniky investující v Łowiczi _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała nr XL/230/2005 Rady Miejskiej w Łowiczu z dnia 24 marca 2005 r. w sprawie zwolnień z podatku od nieruchomości dla przedsiębiorców na terenie Gminy Miasto Łowicz.
Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84, z poz.
84 z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,125 milionu EUR 0,5 milionu PLN _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Rada Miejska w Łowiczu – organ stanowiący Burmistrz Łowicza – organ podatkowy _BAR_
Adresa: PL-99-400 Łowicz ul.
Stary Rynek 1 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 36/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Severozápadní region _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Warta Tourist Sp.
Z o.o. _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz.
1397, z późn. zm.) art.
52 ust.
3 i 4 w związku z art.
54 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz.U. 130/1997 poz.
855) § 8 ust.
1 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,139770 milionu EUR [1] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl.. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 22. 11. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 10. 2011 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Skarbu Państwa _BAR_
Adresa: Krucza 36/Wspólna 6 PL-00-522 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 37/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ 02-Województwo Dolnośląskie 08-Powiat Kłodzki 041-Miasto Nowa Ruda _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory podnikům působícím v Nowé Rudě, které jsou součástí bokových výjimek – investice _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała nr 304/XXXVII/05 Rady Miejskiej w Nowej Rudzie z dnia 27 października 2005 r. Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r., nr 9, poz.
84 z późn. zm.). _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,0563 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Burmistrz Miasta Nowa Ruda _BAR_
Adresa: PL-57-400 Nowa Ruda Rynek 1 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 60/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kampánie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory malým podnikům působícím v odvětvích řemeslné výroby, obchodu, služeb a cestovního ruchu v národním parku Vesuvius. _BAR_
Právní základ _BAR_ POR Campania 2000-2006 Complemento di Programmazione, misura 1.10 Disciplinare degli aiuti alle piccole imprese concessi in applicazione della Misura 1.10 del POR Campania 2000-2006 (Aiuti esentati dalla notificazione in conformità del Regolamento (CE) n. 70/01) approvato con Delibera di Giunta Regionale n.
1903 del 22.10.2004. Ente Parco Vesuvio: PIT "Vesevo" POR Campania 2000-2006 Bando Pubblico per l'erogazione degli incentivi — Misura 1.10 Progetto P02 "Potenziamento del sistema produttivo nel campo dell'artigianato tipico tradizionale, dei prodotti tipici, e delle attività di piccolo commercio collegate" Versione aggiornata al 20.4.2005 Ente Parco Vesuvio: PIT "Vesevo" POR Campania 2000-2006 Bando Pubblico per l'erogazione degli incentivi — Misura 1.10 Progetto P03 "Potenziamento della ricettività, ospitalità turistica e servizi annessi — piccole strutture ricettive" Versione aggiornata al 20.4.2005. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 9583000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ Ne _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 4. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ente Parco Nazionale del Vesuvio _BAR_
Adresa: Piazza Municipio, 8 I-80040 S. Sebastiano al Vesuvio (NA) Tel.: 081 7710911 Fax 081 7718215 Email: protocollo@parconazionaledel vesuvio.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 61/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severní Irsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Environmental Solutions (NI) Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Article 7 of the Environment (Northern Ireland) Order 2002 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 44160 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od …/…/20… – očekávané datum je červen 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do…/…/20… – očekávané datum je březen 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Name: Environment and Heritage Service Waste Management and Contaminated Land Unit _BAR_
Address: Commonwealth House 35 Castle Street Belfast BT1 1GU United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora číslo _BAR_ XS 80/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Severní Porýní-Vestfálsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice o poskytování finančních příspěvků v rámci technologického a inovačního programu SPV (TIP) Stručný popis prvků technologického a inovačního programu SPV (TIP), které spadají do oblasti působnosti nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004 Ve věci zbývajících režimů technologického a inovačního programu SPV (TIP) bylo Komisi v rámci zjednodušeného postupu podle č. 4 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, zasláno sdělení o prodloužení stávajícího schváleného režimu podpory o šest let. _BAR_
Právní základ _BAR_ 1.Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 20012.Änderungsverordnung (EG) Nr. 364/2004 der Kommission vom 25. Februar 20043.§ 44 Landeshaushaltsordnung NRW4.Empfehlung 2003/361/EG der Kommission vom 6. März 2003 betreffend die Definition der kleinen und mittleren Unternehmen _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 120 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 10. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerium für Innovation, Wissenschaft, Forschung und Technologie des Landes Nordrhein-Westfalen Adresa: Völklinger Strasse 49 D-40221 Düsseldorf _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu 2.) _BAR_ Název: Ministerium für Wirtschaft, Mittelstand und Energie des Landes Nordrhein-Westfalen Adresa: Haroldstraße 4 D-40213 Düsseldorf _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu 3.) _BAR_ Název: Staatskanzlei des Landes Nordrhein-Westfalen Adresa: Stadttor 1 D-40219 Düsseldorf _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu 4.) _BAR_ Název: NRW.Bank Adresa: Friedrichstrasse 1 D-48145 Münster _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora číslo _BAR_ XS 81/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice ministerstva hospodářství na podporu projektů výzkumu a vývoje malých a středních podniků ve spolkové zemi Braniborsko _BAR_
Právní základ _BAR_ Zuwendungen für Forschungs- und Entwicklungsvorhaben auf der Grundlage des Operationellen Programms (OP) für den Zeitraum 2000-2006 unter Beachtung der jeweils geltenden einschlägigen Bestimmungen aus den EU-Verordnungen, insbesondere der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999, der §§ 23 und 44 der Landeshaushaltsordnung (LHO) und der dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften (VV) sowie des jeweils gültigen Rahmenplanes der Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" (GA) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 15 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Max. celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. ledna 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 1. leden 2006 až 31. prosinec 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerium für Wirtschaft _BAR_
Adresa: Heinrich-Mann-Allee 107 D-14473 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Výše podpory přiznané této společnosti vyjádřená hrubou mírou podpory
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 230/02)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006.
Komise musí obdržet prohlášení o případné námitce do šesti měsíců od data zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
ŽÁDOST O ZÁPIS PODLE ČLÁNKU 5 A ČL. 17 ODST. 2
"BRYNDZA PODHALAŃSKA"
č. ES: PL/PDO/005/0450/ 18.02.2005
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento dokument byl připraven výlučně pro informaci.
Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany a zejména producenti produktů s dotyčným CHOP nebo CHZO v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi (Ministerstvo zemědělství a rozvoje venkova) _BAR_
Adresa: _BAR_ ul.
Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa _BAR_
Tel.: _BAR_ (48-22) 623 27 07 _BAR_
Fax: _BAR_ (48-22) 623 25 03 _BAR_
e-mail: _BAR_ Jakub.Jasinski@minrol.gov.pl _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Regionalny Związek Hodowców Owiec i Kóz (Oblastní sdružení chovatelů ovcí a koz) _BAR_
Adresa: _BAR_ ul.
Szaflarska 93 d/7 PL-34-400 Nowy Targ _BAR_
Tel.: _BAR_ (48-18) 266 46 21 _BAR_
Fax: _BAR_ (48-18) 266 46 21 _BAR_
e-mail: _BAR_ rzhoik@kr.home.pl _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída: 1.3 Sýry
4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst.2)
Název : "Bryndza Podhalańska"
Popis :
Sýr "Bryndza Podhalańska" patří do skupiny měkkých sýřených sýrů.
Může mít bílou, smetanově bílou barvu případně s zelenkavým odstínem.
Je to produkt pikantní chuti, slaný či jemně slaný, někdy jemně nakyslý.
Sýr "Bryndza Podhalańska" se vyrábí výlučně od května do září.
Chemické složení sýru: obsah vody nepřekračuje 60 %, obsah sušiny je nejméně 40 % a obsah tuku v sušině nejméně 38 %.
Zeměpisná oblast : Sýr "Bryndza Podhalańska" se vyrábí v okresech Nowotarski a Tatrzański a v šesti obcích okresu Żywiecki: Milówka, Węgierska Górka, Rajcza, Ujsoły, Jeleśnia a Koszarawa.
Tradičně se tento region nazývá Podhale a odtud pochází i název "Bryndza Podhalańska".
V celé této oblasti panují vhodné přírodní podmínky a nacházejí se zde výrobci, kteří mají zvláštní dovednosti související se znalostí tradičních výrobních postupů.
Spojení těchto prvků v daném regionu umožňuje vyrábět produkt odpovídající jakosti.
Důkaz původu : Používaný systém kontroly souladu výrobního postupu se specifikací zaručuje, že výsledný výrobek má řádnou jakost.
Vede se seznam subjektů, které sýr "Bryndza Podhalańska" vyrábějí. Jen výrobci ze seznamu jsou oprávněni tento sýr vyrábět.
Výrobci vedou příslušné záznamy, které zaručují možnost zpětného vysledování historie výrobku.
V místě výroby si každý výrobce vede rejstřík, kam zanáší údaje o výrobním postupu.
Kontrolní subjekt na výrobce dohlíží a v souladu se schválenými plány provádí příslušné kontroly.
Způsob produkce :
Fáze 1 – Získávání surovin – mléko používané k výrobě sýru pochází z plemene polské horské ovce.
Kravské mléko, pokud se k výrobě vůbec použije, pochází od polského červeného skotu.
Podíl kravského mléka, pokud se použije, nesmí překročit 40 % mléka používaného k výrobě.
Fáze 2 – Přidání syřidla – v mléce se poté oddělí bílkoviny od syrovátky (klaganie).
Fáze 3 – Koagulace – mléko, do nějž bylo přidáno syřidlo, koaguluje až do vzniku sýřeniny
Fáze 4 – Rozmělnění sýřeniny.
Fáze 5 – Usazování sýřeniny – oddělení syrovátky a sýřeniny.
Fáze 6 – Odsávání syrovátky – vybírání syrovátky.
Fáze 7 – Okapávání – sýrová hmota se vyjme a následně se nechá okapat.
Fáze 8 – Sýr se nechá dozrát a fermentovat.
Fáze 9 – Fermentovaný sýr se rozdrobí na malé kousky.
Fáze 10 – Míchání – rozdrobený sýr se smísí se solí, vzniká brynza, která se vzhledem k jedinečnosti surovin a starému proslulému výrobnímu postupu, jenž se používá jen v regionu Podhale, nazývá "Bryndza Podhalańska".
Souvislosti Historické:
O tradici a významu brynzy pocházející s regionu Podhale a okolí svědčí zmínky v literatuře, v pokynech majitelů pozemků i královských rozkazech.
Nejstarší zmínky o brynze pocházejí již z roku 1527.
Existuje i řada zmínek, které pro danou oblast potvrzují používání brynzy jako platidla nebo jedné ze složek placených odvodů (1683).
V literatuře lze nalézt i velké množství popisů výrobního postupu a informací o cenách brynzy v různých letech.
Výroba ovčích sýrů byla po staletí neoddělitelným prvkem provázejícím pastvu ovcí v regionu Podhale.
Pastevci, kteří vyháněli ovce do hor, tam trávili několik měsíců. V tomto období se živili v podstatě výlučně ovčím mlékem a výrobky z tohoto mléka.
Znalosti ohledně postupu a pravidel výroby sýru "Bryndza Podhalańska" se předávaly z generace na generaci a dnes jsou uměním, které je typické pro výrobce z této oblasti.
Díky spojení přírodních činitelů, zvláštní dovednosti a uchování tradičního výrobního postupu vzniká neopakovatelný produkt – "Bryndza Podhalańska".
Přírodní:
K výrobě sýru "Bryndza Podhalańska" se používá ovčí mléko polské horské ovce, případně se dodává mléko kravské od plemene polského červeného skotu.
Polský červený skot je původní druh pěstovaný na Polském území. Ovčí plemeno má úzký vztah k dějinám a tradicím regionu Podhale a místních obyvatel.
Na jakost výsledného výrobku má vliv i velmi bohatá a různorodá vegetace na daném území.
Roste tam mnoho endemických druhů, které se vyskytují jen v regionu Podhale a které tvoří pásmo luk, pastvin a horských pastvin.
Výjimečná vegetace má vliv i na jakost mléka, které se k výrobě používá.
Spojení jakosti surovin a znalostí a zkušeností výrobců umožňuje dosáhnout zvláštní a neopakovatelné chuti sýru "Bryndza Podhalańska".
Název: _BAR_ Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów Rolno – Spożywczych (Inspektorát obchodní jakosti zemědělských a potravinářských výrobků) _BAR_
Adresa: _BAR_ ul.
Wspólna 30 PL-00-930 Warszawa _BAR_
Tel.: _BAR_ (48-22) 623 29 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (48-22) 623 29 98 (48-22) 623 29 99 _BAR_
e-mail: _BAR_ — _BAR_
Kontrolní subjekt Označování : Registrovaný produkt se označí symbolem chráněného označení původu.
Na obalu výrobku určeného k prodeji může být kromě názvu BRYNDZA PODHALAŃSKA i logo nebo logo a slova Chroniona Nazwa Pochodzenia (chráněné označení původu).
Povoluje se i používání zkratky Ch.N.P (CHOP).
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zpráva Komise o ozařování potravin za rok 2003
(2006/C 230/07)
SHRNUTÍ
Podle čl. 7 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením, jsou členské státy povinny každoročně sdělit Komisi
- výsledky kontrol provedených v ozařovnách, zejména pokud jde o kategorie a množství ošetřených produktů a použité dávky a
- výsledky kontrol provedených u výrobků ve fázi uvádění na trh a metody použité pro zjišťování ozářených potravin.
V roce 2003 mělo schválené ozařovny osm členských států.
Všechny členské státy s výjimkou dvou poskytly požadované údaje o kategoriích ošetřených produktů, o jejich množství a použitých dávkách.
V roce 2003 provedlo jedenáct členských států kontroly potravin uvedených na trh, přičemž čtyři státy ve sledovaném období analytické kontroly neprovedly.
Celkem bylo v roce 2003 podrobeno kontrole asi 5600 vzorků potravin.
Přibližně u 2,1 % produktů na trhu (bez potravinových doplňků) bylo shledáno, že byly podrobeny ozáření a nebylo to na nich náležitě vyznačeno.
K těmto produktům náleží byliny a koření a potravinové směsi s obsahem bylin a koření, žabí stehýnka, produkty z vodních živočichů, houby, čerstvé ovoce, čaj, káva, omáčky a podobné výrobky.
V roce 2003 byla věnována zvláštní pozornost potravinovým doplňkům.
Vyšlo najevo, že tuto kategorii výrobků je nutno obzvláště sledovat, jelikož u 16 % výrobků kontrola odhalila jejich ozáření.
Na základě dostupných informací Komise vyslovuje závěr, že celková situace se ve srovnání s rokem 2002 příliš nezměnila, a to i přesto, že vzrostl počet členských států, jež provádějí kontroly.
1. PRÁVNÍ ZÁKLAD A SOUVISLOSTI
Podle čl. 7 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením [1] jsou členské státy povinny každoročně sdělit Komisi:
výsledky kontrol provedených v ozařovnách, zejména pokud jde o kategorie a množství ošetřených produktů a použité dávky,
a
výsledky kontrol provedených u výrobků ve fázi uvádění na trh a metody použité pro prokazování ošetření ionizujícím zářením.
Komise zveřejňuje výsledky ve výročních zprávách v Úředním věstníku Evropské unie.
Tato zpráva se týká období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003.
Informace o obecných stránkách ozařování potravin jsou k dispozici na internetových stránkách Generálního ředitelství Evropské komise pro zdraví a ochranu spotřebitele [2].
1.1 Ozařovny
Podle čl. 3 odst. 2 směrnice 1999/2/ES smějí být potraviny ozařovány pouze ve schválených ozařovnách. Toto schválení je ozařovnám v EU udělováno příslušnými orgány členských států [1]. Členské státy jsou povinny oznámit Komisi své schválené ozařovny (čl. 7 odst. 1).
Komise zveřejnila seznam schválených ozařoven v členských státech [3].
1.2 Ozařované potraviny
V EU je povoleno ozařování sušených aromatických bylin, koření a zeleninových ochucovacích přípravků (směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/3/ES ze dne 22. února 1999 o stanovení seznamu Společenství potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením [4]).
Kromě toho pět členských států oznámilo, že ponechaly v platnosti vnitrostátní povolení pro některé potraviny v souladu s čl. 4 odst.
4 směrnice 1999/2/ES. Komise zveřejnila seznam vnitrostátních povolení [5].
Podle článku 6 směrnice 1999/2/ES musí být na etiketě jakékoli ozářené potraviny nebo jakékoli složky potraviny uvedena slova "ozářeno" nebo "ošetřeno ionizujícím zářením".
Aby byl umožněn dozor nad správností značení a bylo možno zjišťovat neschválené produkty, standardizoval Evropský výbor pro standardizaci (CEN) na základě zmocnění Evropskou komisí několik analytických metod.
2. VÝSLEDKY KONTROL PROVEDENÝCH V OZAŘOVNÁCH
Členské státy sdělily tyto informace:
2.1 Belgie
Inspekce provedená příslušnými orgány v roce 2003 potvrdila, že ozařovna IBA Mediris S.A. vyhovuje požadavkům směrnice 1999/2/ES.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v ozařovně IBA Mediris v roce 2003.
Potravina _BAR_ Množství (t) _BAR_
Krevety _BAR_ 624,5 _BAR_
Žabí stehýnka _BAR_ 2501,5 _BAR_
Byliny, koření a zeleninové ochucovací přípravky _BAR_ 468,5 _BAR_
Mražená zelenina _BAR_ 144,1 _BAR_
Sýr _BAR_ 58 _BAR_
Vejce _BAR_ 419 _BAR_
Drůbeží maso/zvěřina _BAR_ 915,5 _BAR_
Maso _BAR_ 159,4 _BAR_
Ryby _BAR_ 289,5 _BAR_
Sušené ovoce _BAR_ 13,6 _BAR_
Ovocné zavařeniny _BAR_ 73,4 _BAR_
Škrob _BAR_ 56,3 _BAR_
Proteiny _BAR_ 37,1 _BAR_
Hotová jídla _BAR_ 167,5 _BAR_
Celkem _BAR_ 5928 _BAR_
2.2 Německo
V průběhu posuzovaného období byly v Německu čtyři schválené ozařovny:
a) Gamma Service Produktbestrahlung GmbH, Radeberg
Inspekce ozařovny byla provedena v roce 2002.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v ozařovně Gamma Service Produktbestrahlung GmbH v roce 2003, včetně průměrné absorbované dávky.
Potravina _BAR_ Množství (t) _BAR_ Průměrná absorbovaná dávka (kGy) _BAR_
Olejnatá semena _BAR_ 1,5 _BAR_ <10 _BAR_
Sušená zelenina _BAR_ 67 _BAR_ <10 _BAR_
Koření, včetně kořenících směsí _BAR_ 12,8 _BAR_ <10 _BAR_
Koření, včetně kořenících směsí a kořenících přípravků _BAR_ 195,6 _BAR_ <10 _BAR_
Byliny _BAR_ 3,5 _BAR_ <10 _BAR_
Byliny _BAR_ 29 _BAR_ <10 _BAR_
Čaji podobné produkty _BAR_ 106 _BAR_ <10 _BAR_
Ostatní (chitosan, mleté mořské řasy, řasa měchýřnatá, dřišťál) _BAR_ 1,5 _BAR_ 4,5-12,1 _BAR_
Celkem EU _BAR_ 16,3 _BAR_ _BAR_
Celkem třetí země _BAR_ 400,6 _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 416,9 _BAR_ _BAR_
b) Beta-Gamma Service GmbH&Co. KG, Wiehl
Schválení bylo ozařovně uděleno dne 15. srpna 2003.
Žádné jiné kontroly v roce 2003 neproběhly.
Provedení příští inspekce bylo stanoveno na kalendářní týden 13/2004.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v ozařovně Gamma Service GmbH&Co. KG v roce 2003, včetně průměrné absorbované dávky.
Potravina _BAR_ Množství [t] _BAR_ Průměrná absorbovaná dávka [kGy] _BAR_
Zelenina _BAR_ Sušený křen _BAR_ 2,5 _BAR_ 8,6 _BAR_
Celer, sušený křen _BAR_ 1,77 _BAR_ 6,2 _BAR_
Čerstvé houby _BAR_ Pěstované houby _BAR_ 1,89 _BAR_ 6,4 _BAR_
Pěstované houby _BAR_ 0,936 _BAR_ 6,2 _BAR_
Pěstované houby _BAR_ 2,736 _BAR_ 6,3 _BAR_
Klouzek obecný (Boletus luteus) _BAR_ 1,005 _BAR_ 10,0 _BAR_
Produkty z hub _BAR_ Granulovaný klouzek obecný _BAR_ 1,2 _BAR_ 6,6 _BAR_
Čerstvá zelenina _BAR_ Zelená paprika _BAR_ 8,283 _BAR_ 10,8 _BAR_
Míchaná zelenina _BAR_ 1,0 _BAR_ 10,8 _BAR_
Celer _BAR_ 0,3 _BAR_ 6,1 _BAR_
Koření _BAR_ Kořenící směsi _BAR_ 2,55 _BAR_ 10,0 _BAR_
Celkem _BAR_ 24,17 _BAR_ _BAR_
c) Isotron Deutschland GmbH, Allershausen
Inspekce ozařovny byla provedena v roce 2002.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v ozařovně Isotron Deutschland GmbH v roce 2003, včetně průměrné absorbované dávky.
Potravina _BAR_ Množství [t] _BAR_ Průměrná absorbovaná dávka [kGy] _BAR_
Mléčné výrobky _BAR_ 0,135 _BAR_ 6 _BAR_
Čaj, čaji podobné produkty _BAR_ 266,49 _BAR_ ≤ 10 _BAR_
Koření, včetně kořenících směsí a kořenících přípravků _BAR_ 109,41 _BAR_ ≤ 10 _BAR_
3,49 _BAR_ ≤ 10 _BAR_
Byliny _BAR_ 49,68 _BAR_ ≤ 10 _BAR_
Celkem EU _BAR_ 3,49 _BAR_ _BAR_
Celkem třetí země _BAR_ 425,72 _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 429,21 _BAR_ _BAR_
d) Gamma-Service GmbH&Co KG, Bruchsal
V této ozařovně nebyly v roce 2003 ozářeny žádné potravinářské výrobky.
2.3 Dánsko
Ozařovna LR Plast ukončila svou ozařovací činnost ke dni 31. října 2003, a byla proto vyřazena se seznamu ozařoven schválených k ošetřování potravin a složek potravin ionizujícím zářením.
V roce 2003 nebyly provedeny žádné inspekce.
2.4 Španělsko
Ozařovna IONMED S.A. byla schválena pro ozařování potravin v roce 2002.
Nebyla provedena žádná kontrola, úřady pouze předpokládaly dohled nad systémem samokontroly.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v této ozařovně v roce 2003, včetně celkové průměrné absorbované dávky.
Potravina _BAR_ Množství (t) _BAR_ Celková průměrně absorbovaná dávka (kGy) _BAR_
Byliny, koření a zeleninové ochucovací přípravky _BAR_ 393,8 _BAR_ 3-8 _BAR_
2.5 Francie
V roce 2003 byla provedena inspekce všech schválených ozařoven.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených ve Francii v roce 2003.
Potravina _BAR_ Množství (t) _BAR_ Celková průměrně absorbovaná dávka (kGy) _BAR_
Koření, zeleninové ochucovací přípravky a sušená zelenina _BAR_ 894 _BAR_ 10 _BAR_
Mražené aromatické byliny _BAR_ 4 _BAR_ 10 _BAR_
Sušené ovoce a zelenina _BAR_ 21 _BAR_ 1 _BAR_
Obilné vločky pro mléčné výrobky _BAR_ 2 _BAR_ 10 _BAR_
Arabská guma _BAR_ 141 _BAR_ 3 _BAR_
Kaseiny, kaseináty _BAR_ 15 _BAR_ 6 _BAR_
Mechanicky separované drůbeží maso, drůbeží droby _BAR_ 2290 _BAR_ 5 _BAR_
Mražená žabí stehýnka _BAR_ 1006 _BAR_ 5 _BAR_
Celkem _BAR_ 4383 _BAR_ _BAR_
2.6 Itálie
Zpráva Komise o ozařování potravin za rok 2004
(2006/C 230/08)
SHRNUTÍ
Podle čl. 7 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/2/ES ze dne 22. února 1999 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením [1], jsou členské státy povinny každoročně sdělit Komisi:
- výsledky kontrol provedených v ozařovnách, zejména pokud jde o kategorie a množství ošetřených produktů a použité dávky,
a
- výsledky kontrol provedených u výrobku ve fázi uvádění na trh a metody použité pro prokazování ošetření ionizujícím zářením.
V roce 2004 mělo schválené ozařovny 10 členských států.
Pouze 7 členských států poskytlo požadované údaje o kategoriích a množstvích ošetřených produktů nebo použitých dávkách.
Následkem toho není známo přesné množství potravin, které byly v průběhu roku 2004 podrobeny v EU ošetření ionizujícím zářením.
Šestnáct členských států poskytlo informace o kontrolách potravin uvedených na trh.
Celkem bylo v roce 2004 podrobeno kontrole 7169 vzorků potravin.
Přibližně u 3,9 % produktů na trhu bylo shledáno, že byly podrobeny ozáření a nebylo to na nich vyznačeno.
Nedovoleně ozářeny bývají zejména produkty dovážené z Asie, zvláště pak asijské nudlové polévky a instantní nudle.
Rozdíly mezi výsledky kontrol v jednotlivých členských státech lze částečně vysvětlit výběrem vzorků a charakteristikami použitých analytických metod.
1. Právní základ a souvislosti
Podle čl. 7 odst. 3 směrnice 1999/2/ES jsou členské státy povinny každoročně sdělit Komisi:
- výsledky kontrol provedených v ozařovnách, zejména pokud jde o kategorie a množství ošetřených produktů a použité dávky,
a
- výsledky kontrol provedených u výrobku ve fázi uvádění na trh a metody použité pro prokazování ošetření ionizujícím zářením.
Komise zveřejňuje výsledky ve výročních zprávách v Úředním věstníku Evropské unie.
Tato zpráva se týká období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004.
Informace o obecných stránkách ozařování potravin jsou k dispozici na internetových stránkách generálního ředitelství Evropské komise pro zdraví a ochranu spotřebitele [2].
1.1.
Ozařovny
Podle čl. 3 odst. 2 směrnice 1999/2/ES smějí být potraviny ozařovány pouze ve schválených ozařovnách. Ozařovny v EU schvalují příslušné orgány členských států. Členské státy jsou povinny oznámit Komisi své schválené ozařovny (čl. 7 odst. 1).
Komise zveřejnila seznam schválených ozařoven v členských státech [3].
1.2.
Ozařované potraviny
V EU je povoleno ozařování sušených aromatických bylin, koření a zeleninových ochucovacích přípravků (směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/3/ES ze dne 22. února 1999 o stanovení seznamu Společenství potravin a složek potravin ošetřovaných ionizujícím zářením [4]).
Šest členských států navíc oznámilo, že ponechaly v platnosti vnitrostátní povolení pro některé potraviny v souladu s čl. 4 odst.
4 směrnice 1999/2/ES. Komise zveřejnila seznam vnitrostátních povolení [5].
Podle článku 6 směrnice 1999/2/ES musí být na etiketě jakékoli ozářené potraviny nebo jakékoli složky potraviny uvedena slova "ozářeno" nebo "ošetřeno ionizujícím zářením".
Aby byl umožněn dozor nad správností značení a bylo možno zjišťovat neschválené produkty, standardizoval Evropský výbor pro standardizaci (CEN) na základě zmocnění Evropskou komisí několik analytických metod.
2. Výsledky kontrol provedených v ozařovnách
Podrobnosti o ozařovnách v členských státech lze nalézt na internetové stránce Komise:
http://europa.eu.int/comm/food/food/biosafety/irradiation/approved_facilities_en.pdf
Členské státy sdělily tyto informace:
2.1.
Belgie
Inspekce provedené příslušnými orgány v roce 2004 potvrdily, že ozařovna IBA Mediris S.A. vyhovuje požadavkům směrnice 1999/2/ES.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v této ozařovně v roce 2004.
Potravina _BAR_ Množství (t) [6] _BAR_
Krevety _BAR_ 685,7 _BAR_
Žabí stehýnka _BAR_ 2688,4 _BAR_
Byliny, koření a zeleninové ochucovací přípravky _BAR_ 496,0 _BAR_
Mražená zelenina _BAR_ 143,4 _BAR_
Sýr _BAR_ 26,6 _BAR_
Vejce _BAR_ 168,9 _BAR_
Drůbeží maso/zvěřina _BAR_ 219,8 _BAR_
Maso _BAR_ 966,8 _BAR_
Ryby _BAR_ 191,9 _BAR_
Sušené ovoce _BAR_ 2,8 _BAR_
Škrob _BAR_ 112,5 _BAR_
Plazma _BAR_ 46,4 _BAR_
Hotová jídla _BAR_ 167,5 _BAR_
Celkem _BAR_ 5776,6 _BAR_
2.2.
Česká republika
Inspekce provedené příslušnými orgány v roce 2004 potvrdily, že ozařovna Artim spol.s.r.o. vyhovuje požadavkům směrnice 1999/2/ES.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v této ozařovně v roce 2004.
Potravina _BAR_ Množství (t) _BAR_ Celková průměrná absorbovaná dávka záření (KGy) _BAR_
Sušené aromatické byliny, koření a zeleninové ochucovací přípravky _BAR_ 460,3 _BAR_ 5 _BAR_
Vaječný bílek _BAR_ 0,01 _BAR_ 3 _BAR_
Celkem _BAR_ 460,8 _BAR_ _BAR_
2.3.
Německo
V průběhu posuzovaného období byly v Německu čtyři schválené ozařovny:
a) Gamma Service Produktbestrahlung GmbH, Radeberg
Inspekce provedené příslušnými orgány v roce 2004 potvrdily, že tato ozařovna vyhovuje požadavkům směrnice 1999/2/ES.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v této ozařovně v roce 2004.
Potravina _BAR_ Množství (t) _BAR_ Průměrná absorbovaná dávka (kGy) _BAR_
Sušená zelenina _BAR_ 3,3 _BAR_ <10 _BAR_
Byliny a koření _BAR_ 338,4 _BAR_ <10 _BAR_
Jiné potraviny (semena guarany) _BAR_ 0,7 _BAR_ <10 _BAR_
Celkem _BAR_ 342,4 _BAR_ _BAR_
b) Beta-Gamma Service GmbH&Co. KG, Wiehl
Inspekce provedené příslušnými orgány v roce 2004 potvrdily, že tato ozařovna vyhovuje požadavkům směrnice 1999/2/ES.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v této ozařovně v roce 2004.
Potravina _BAR_ Množství [t] _BAR_ Průměrná absorbovaná dávka [kGy] _BAR_
Granulované klouzky _BAR_ 1,20 _BAR_ 6,6 _BAR_
Rostlinné suroviny (petržel, kopr, lístky koriandru) _BAR_ 2,50 _BAR_ 6,3 _BAR_
Sušený špenát _BAR_ 4,32 _BAR_ 6,5 _BAR_
Sušený celer/křen _BAR_ 3,00 _BAR_ 6,6 _BAR_
Petržel _BAR_ 13,00 _BAR_ 5,2 _BAR_
Celkem _BAR_ 24,02 _BAR_ _BAR_
c) Isotron Deutschland GmbH, Allershausen
Inspekce provedené příslušnými orgány v roce 2004 potvrdily, že tato ozařovna vyhovuje požadavkům směrnice 1999/2/ES.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v této ozařovně v roce 2004.
Potravina _BAR_ Množství [t] _BAR_ Průměrná absorbovaná dávka [kGy] _BAR_
Ochucovací přípravky _BAR_ 53 _BAR_ 7-9 _BAR_
Byliny _BAR_ 440 _BAR_ 7-9 _BAR_
Celkem _BAR_ 429,21 _BAR_ _BAR_
d) Gamma-Service GmbH&Co KG, Bruchsal
V roce 2004 nebyly v této ozařovně ozářeny žádné potravinářské produkty.
2.4.
Španělsko
Ve Španělsku jsou dvě ozařovny schválené pro ozařování potravin.
Tento členský stát neposkytl žádné informace o výsledcích kontrol provedených v ozařovnách.
2.5.
Francie
Ve Francii je sedm ozařoven schválených pro ozařování potravin.
Inspekce provedené příslušnými orgány v roce 2004 potvrdily, že tyto ozařovny vyhovují požadavkům směrnice 1999/2/ES.
Následující tabulka uvádí kategorie a množství potravin ozářených v těchto ozařovnách v roce 2004.
Potravina _BAR_ Množství [t] _BAR_ Průměrná absorbovaná dávka [kGy] _BAR_
Byliny, koření a zeleninové ochucovací přípravky _BAR_ 203 _BAR_ 10 _BAR_
Mražené byliny _BAR_ 1 _BAR_ 10 _BAR_
Sušená zelenina a ovoce _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_
Arabská guma _BAR_ 28 _BAR_ 3 _BAR_
Kasein, kaseináty _BAR_ 54 _BAR_ 6 _BAR_
Mechanicky separované drůbeží maso, drůbeží droby _BAR_ 635 _BAR_ 5 _BAR_
Mražená žabí stehýnka _BAR_ 813 _BAR_ 5 _BAR_
Krevety _BAR_ 20 _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 1802 _BAR_ _BAR_
2.6.
Maďarsko
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 233/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora číslo _BAR_ XT 3/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ INNOPUNKT 13 "Perspektivy pro kvalifikované mladé ženy ve spolkové zemi Braniborsko" _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung des Landes Brandenburg _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,35 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Květen 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 5. května 2007 (Využije se přechodné období podle čl. 8 odst.
2 nařízení č. 68/2001 k případnému sladění režimu s platným nařízením o blokové výjimce.) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Landesagentur für Struktur und Arbeit Brandenburg GmbH _BAR_
Adresa: Wetzlarer Str.
54 D-14482 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora číslo _BAR_ XT 4/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ INNOPUNKT 12 "Prognózy stanovené podle regionálně provázaných procesů spolupráce zaměřených na jednotlivá seskupení" _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung des Landes Brandenburg _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,8 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Listopad 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. listopadu 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Landesagentur für Struktur und Arbeit Brandenburg GmbH _BAR_
Adresa: Wetzlarer Str.
54 D-14482 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora číslo _BAR_ XT 5/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ INNOPUNKT 14 "Propojení kultury a hospodářství podporuje růst a zaměstnanost v Braniborsku" _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung des Landes Brandenburg _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,58 mil. EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Srpen 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. srpna 2007 (Využije se přechodné období podle čl. 8 odst.
2 nařízení č. 68/2001 k případnému sladění režimu s platným nařízením o blokové výjimce.
Zajistí se, aby režim byl po uplynutí lhůty v souladu s platným nařízením o blokové výjimce, případně s příslušnými právními předpisy.) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Landesagentur für Struktur und Arbeit Brandenburg GmbH _BAR_
Adresa: Wetzlarer Str.
54 D-14482 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 10/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království Velké Británie a Severního Irska _BAR_
Region _BAR_ Skotsko (místní orgány) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na vzdělávání pro malé a střední podniky _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 20 of Local Government in Scotland Act 2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Scottish Executive _BAR_
Adresa: State Aid Unit Meridian Court 5 Cadogan Street Glasgow G2 6AT United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 11/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Energy Tech Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No. 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (no./906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation2000 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 19600 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 17. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Odpovídající platby lze vyplácet až do 30. dubna 2008 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (obnovitelná energie) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Assembly for Wales _BAR_
Adresa: C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 12/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Londýn _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Kessler Limited (Lean Learning Academy) _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 4 RDA Act 1998 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 123000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 21. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 17. 7. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: London Development Agency _BAR_
Adresa: Devon House, 58 60 St Katherines Way London.
E1W 15X United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 14/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ IHK projektová spol. s r.o. _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung des Landes Brandenburg _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,28 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 23. 2. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 15. 12.
2007 (Využije se přechodné období podle čl. 8 odst.
2 nařízení 68/2001 k případnému sladění režimu s platným nařízením o blokové výjimce. Zajistí se, aby režim byl po uplynutí lhůty v souladu s poté platným nařízením o blokové výjimce, případně s příslušnými právními předpisy.) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Landesagentur für Struktur und Arbeit Brandenburg GmbH _BAR_
Adresa: Wetzlarer Str.
54 D-14482 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 19/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Londýn _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Richard Edward Limited (Lean Learning Academy) _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 4 RDA Act 1998 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 72700 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 21. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 17. 7. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: London Development Agency _BAR_
Adresa: Devon House, 58 60 St Katherines Way London.
E1W 15X United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 22/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Midlands _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Urychlení – podpora automobilovému svazu na vzdělávání ve West Midlands _BAR_
Právní základ _BAR_ Employment Act 1973 — Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Action1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 7 & 11 Regional Development Agencies Act 1998 — Section 5 & 6 Greater London Authority Action 1999 Leasehold and Reform, Housing and Urban Act 1993 National Lottery Act, 1998 Local Government Act, 2000 — Section 2 Housing Grant Construction and Regeneration Act 1996 — Section 126 Employment and Training Act 1993 — Section 2 Leasehold, Housing and Urban Development Act 1993 — Part 3 Learning and Skills Council Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 25 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 150000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Birmingham Chamber of Commerce and Industry _BAR_
Adresa: 75 Harborne Road Edgbaston Birmingham B15 3DH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 24/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Van Hool Bernard Van Hoolstraat 58 B-2500 Lier _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreet van 31 januari 2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 953063 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 12. 5. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 30. 7. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Vlaamse Gewest _BAR_
Adresa: Markiesstraat 1 B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 25/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ P&O Ports Antwerp Nieuwe Westweg – Haven 742 B-2040 Antwerpen _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreet van 31 januari 2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 999261 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 30. 8. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Služby námořní přepravy _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Vlaamse Gewest _BAR_
Adresa: Markiesstraat 1 B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 233/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 16/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na vzdělávání z prostředků určených na regionální rozvoj _BAR_
Právní základ _BAR_ A területfejlesztési célelőirányzat felhasználásának részletes szabályairól szóló, a 17/2006.
(I. 26.)
Korm. rendelettel módosított 26/2003.
(III. 4.)
Korm. rendelet 24/A. § _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka (2006) _BAR_ 3958300 EUR _BAR_
Celková roční částka (2007) _BAR_ 1227985 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 29. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Országos Területfejlesztési Hivatal, Regionális Fejlesztés Operatív Program és INTERREG Közösségi Kezdeményezés Irányító Hatósága _BAR_
Adresa: Hattyú u.
14, H-1015 Budapest Kontaktní osoby: Szigeti Ferenc Albert _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 21/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarská republika _BAR_
Region _BAR_ Celé území Maďarska _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Iniciativa Společenství EQUAL _BAR_
Právní základ _BAR_ Az EQUAL Közösségi Kezdeményezés fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásával kapcsolatos szabályokról szóló 33/2004.
(XII. 23.)
FMM rendelet _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Na rok 2005: 13649200 EUR [1] _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ U všeobecného vzdělávání nemůže hrubá míra podpory určená velkým společnostem překročit 60 %, v případě mikropodniků, malých a středně velkých podniků 80 %.
U specifického vzdělávání nemůže hrubá míra podpory určená velkým společnostem překročit 35 %, v případě mikropodniků, malých a středně velkých podniků 45 %.
V případě vzdělávání znevýhodněných osob se míra podpory pro všeobecné i specifické vzdělávání může zvýšit o dalších 10 % _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Program podpory začíná: 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Cílem iniciativy Společenství EQUAL je rozvoj inovačních metod v boji proti diskriminaci a nerovným podmínkám na trhu práce prostřednictvím rozvojového partnerství a za pomoci hospodářských subjektů zahrnujících podniky.
EQUAL přispívá k provádění evropské strategie zaměstnanosti _BAR_
Dotčené hospodářské odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Nev: Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program és EQUAL Program Irányító Hatóság _BAR_
Cím: Alkotmány u. 3, H-1054 Budapest _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 23/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Molise; míra podpory se liší podle oblasti, ve které je opatření prováděno _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Víceletý program opatření určených k prosazování hospodářského oživení po katastrofických událostech v regionu Molise – Veřejná soutěž týkající se podpory na poskytování integrované pomoci podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri n. 3268 del 12 marzo 2003, e successive, che ha nominato il Presidente della Regione Molise Commissario Delegato per gli eccezionali eventi sismici del 31 ottobre 2002 e per quelli meteorologici del gennaio 2003 ed ha previsto, all'art. 15, la predisposizione di un Programma pluriennale d'interventi diretti a favorire la ripresa produttiva nel territorio della Regione Molise. Tale Programma è stato approvato dalla Giunta regionale del Molise con Deliberazione n. 841 del 9 giugno 2004 e dal Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica con Deliberazione n. 32 del 29 settembre 2004 (pubblicata nella Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana n. 289 del 10 dicembre 2004). _BAR_
Text právního základu je k dispozici na oficiálních internetových stránkách regionu Molise na adrese www.regione.molise.it ve zvláštní sekci věnované víceletému programu opatření na podporu hospodářského oživení na území regionu Molise _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka Průměrná částka na období tří let _BAR_ 0,53 milionů EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 16. února 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Commissario Delegato per l'Attuazione Operativa del Programma ex art.
15 _BAR_
Adresa: via XXIV Maggio, 130 I-86100 Campobasso _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 56/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severní Irsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program na rozvoj podniku _BAR_
Právní základ _BAR_ The Industrial Development (NI) Order 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 7,5 milionu GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. 2.2001 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Invest NI _BAR_
Adresa: 44-58 May Street Belfast BT1 4NN United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Je uveden celý roční rozpočet pro program EQUAL na rok 2005.
Rozpočet zahrnuje i opatření, která nejsou součástí státní podpory(vypočítaná na základě směnného kurzu 250 HUF = 1 EUR).
--------------------------------------------------
Sdělení Komise o předpokládané dostupnosti finančních zdrojů pro poskytování restrukturalizační podpory na hospodářský rok 2006/07 v rámci provádění nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství
(2006/C 234/04)
V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 968/2006 ze dne 27. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 320/2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství [1], uvědomuje Komise členské státy, že předpokládané finanční zdroje dostupné v dočasném restrukturalizačním fondu postačují k poskytnutí restrukturalizační podpory pro všechny žádosti, které byly předloženy pro hospodářský rok 2006/07 a které členské státy shledaly způsobilými.
[1] Úř. věst.
L 176, 30.6.2006, s. 32.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2006/C 236/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 1/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Estonsko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Národní akční plán rozvoje 1.3 "Začleňující trh práce" _BAR_
Právní základ _BAR_ Sotsiaalministri 4. aprilli 2006. a määrus nr 35 "Meetme 1.3 "Võrdsed võimalused tööturul", välja arvatud riigi tööturuasutuste projektidele antava toetuse, tingimused ja toetuse kasutamise seire eeskiri" (RTL, 11.4.2006, 31, 553). _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková výše za rok 2006 _BAR_ až 2,75 milionů EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 14. dubna 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [1] _BAR_ Ano _BAR_
Všechna zpracovatelská odvětví [1] _BAR_ Ano _BAR_
Všechny služby [1] _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Tööturuamet _BAR_
Adresa: Aadress: Gonsiori 29 EE-15156 Tallinn _BAR_
Další informace _BAR_ Tento režim je spolufinancován Evropským sociálním fondem _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 2/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Region Południowy — Województwo Śląskie — 1.2 _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Režim podpory zaměstnanosti pro podniky působící v Katowicích v období 2005—2006 _BAR_
Právní základ _BAR_ art.
18 ust.
2 pkt 8, art.
40 ust.
1, art.
42 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz.U. z 2001 r. nr 142, poz.
1591 z późn. zm.),art.
7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84 z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,7 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 30. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [2] _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Prezydent Miasta Katowice _BAR_
Adresa: PL-40-098 Katowice, ul.
Młyńska 4 Tel: 2593-684 _BAR_
Ostatní informace _BAR_ Je-li daný režim spolufinancován z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím následující větu: Nepoužije se _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 3/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Miasto Wągrowiec, powiat wągrowiecki, Województwo wielkopolskie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Vyhláška č. 27/2005 městské rady města Wągrowiec ze dne 30. června 2005 o osvobození od daně z nemovitosti v rámci podpory zaměstnanosti _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 18 ust.
2 pkt 8, art.
40 ust.
1 i art.
41 ust.
1 i art.
42 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz.U. z 2001 r. nr 142, poz.
1591 z zm.) i art.
7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84 z zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,125 milionu EUR 0,5 milionu PLN _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 4 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [3] _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Rada Miejska _BAR_
Adresa: Ul.
Kościuszki 15 A, PL-62-100 Wągrowiec Tel.: (0 67) 26 80 312 e-mail; miasto@wagrowiec.um.gov.pl _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 4/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Zachodniopomorskie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Osvobození od daně z nemovitosti pro podniky sídlící v Bobolicích, které vytvářejí nová pracovní místa _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała nr XXV/271/05 Rady Miejskiej w Bobolicach z dnia 29 marca 2005 r. w sprawie zwolnienia z podatku od nieruchomości przedsiębiorców prowadzących działalność na terenie Gminy Bobolice tworzących nowe miejsca pracy art.
7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r., nr 9, poz.
84 z późn. zm.). _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,0125 milionu EUR 0,05 milionu PLN _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 6. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [4] _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Burmistrz Bobolic _BAR_
Adresa: Urząd Miejski w Bobolicach Ul.
Ratuszowa 1 PL-76-020 Bobolice _BAR_
Ostatní informace _BAR_ Je-li daný režim spolufinancován z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím následující větu: Nepoužije se _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 8/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celé území Polska _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Vytváření pracovních míst pro nezaměstnané a podpora z fondu určená nezaměstnaným, kteří chtějí začít podnikat _BAR_
Právní základ _BAR_ Rozporządzenie Ministra Pracy i Polityki Społecznej z dnia 21 listopada 2005 r. w sprawie szczegółowych warunków i trybu dokonywania refundacji ze środków Funduszu Pracy, kosztów wyposażenia lub wyposażenia stanowiska pracy dla skierowanego bezrobotnego, przyznawania bezrobotnemu środków na podjęcie działalności gospodarczej oraz form zabezpieczenia zwrotu otrzymanych środków (Dz.U. nr 236, poz.
2002).
Rozporządzenie weszło w życie z dniem 5 grudnia 2005 r. Art. 46 ust.
1 pkt 1,2 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy (Dz.U. nr 99, poz.
1001, z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ na rok 2005: 40 milionů EUR, z nichž cca 30 milionů EUR ze rozpočtucca 10 milionů EUR z ESFna rok 2006: 110 milionů EUR, z nichž cca 82,5 milionů EUR ze státního rozpočtucca 27,5 milionů EUR z ESF _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 5. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [5] _BAR_ Ano _BAR_
Všechna zpracovatelská odvětví [5] _BAR_ _BAR_
Všechny služby [5] _BAR_ _BAR_
Ostatní _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Starostowie _BAR_
Adresa: Přibližně 340 administrativních pracovišť na celém území státu _BAR_
Další informace _BAR_ Tento režim je spolufinancován ESF podle sektorového operačního programu "Rozvoj lidských zdrojů" _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[2] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[3] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[4] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[5] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 239/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 5/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Podregion 1 — jeleniogórsko-wałbrzyski — 3.02.01.02 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim státní podpory pro rozvoj malých a středních podniků s blokovými výjimkami – Dzierżoniów _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała nr XLIII/298/05 Rady Miejskiej Dzierżoniowa z dnia 27 czerwca 2005 r. Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84, z poz.
84 z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,125 milionu EUR (0,5 milionu PLN) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 11. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Urząd Miasta _BAR_
Rynek 1 PL-58-200 Dzierżoniów _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora číslo _BAR_ XS 19/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Rheinland-Pfalz _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Poskytování půjček se zvýhodněnou úrokovou sazbou v rámci programu podpory malým a středním podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ § 19 des Landesgesetzes über die Förderung der kleinen und mittleren Unternehmen sowie der in der freien Wirtschaft tätigen freien Berufe (Mittelstandsförderungsgesetz) vom 3.2.1978 (GVBl.
S. 103), geändert durch Artikel 2 Nr. 3 des Gesetzes vom 14.5.1982 (GVBl.
S. 129), des § 44 der Landeshaushaltsordnung für Rheinland-Pfalz vom 20.12.1971 (GVBl.
1972, S. 2), zuletzt geändert durch Artikel 51 des Gesetzes vom 6.2.2001 (GVBl.
S. 29), § 4 Abs.
1 des Treuhandvertrages vom 21./22./ 23. Dezember 1993 zwischen dem Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau und der Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH, Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau zur Vergabe zinsverbilligter Darlehen an die mittelständische Wirtschaft _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka Úrokový grant _BAR_ 4,4 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. března 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. prosinec 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH (Förderbank) _BAR_
Holzhofstraße 4 D-55116 Mainz _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Ohlášená směrnice vylučuje podpůrná opatření, která překračují meze článku 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 53/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Regione Sardegna _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory určené na technologickou inovaci, ochranu životního prostředí, organizační inovaci, obchodní inovaci a bezpečnost na pracovištích _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge 27 ottobre 1994, n. 598, art.
11 lett. b) 2a parte Direttive di attuazione approvate con Decreto dell'Assessore dell'Industria della Regione Sardegna n. 76 del 23 marzo 2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 8619000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 4. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Autonoma della Sardegna — Assessorato dell'Industria _BAR_
Viale Trento 69 I-09123 Cagliari _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení se opatření nepoužije na poskytnutí jednotlivých podpor nebo vyžaduje předchozí oznámení Komisi v případech, kdy: a)Celkové způsobilé náklady činí alespoň 25 milionů EUR,hrubá míra podpory je 50 % nebo vícev oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 % nebob)Celková hrubá míra podpory je 15 milionů EUR nebo více _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 55/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Geoenvironmental Research Parks — Phase 2 _BAR_
Právní základ _BAR_ (1)Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (SI 2000/906); Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000;(2)Supplemental Charter of Cardiff University 2005 Objective 6 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 872313 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 31. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše).
Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 30. června 2008 (v souladu s N + 2). _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (výzkum a vývoj) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ National Assembly for Wales _BAR_
C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 62/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Česká republika _BAR_
Region _BAR_ Střední Čechy _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ CIUR, a. s. _BAR_
Právní základ _BAR_ Zákon č.
188/2004 Sb. o odpadech a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů; Zákon č.
477/2001 Sb. o obalech a o změně některých zákonů (zákon o obalech), ve znění pozdějších předpisů; Vyhláška č.
115/2002 Sb. o podrobnostech nakládání s obaly; Vyhláška č.
383/2001 Sb. o podrobnostech nakládání s odpady, ve znění pozdějších předpisů _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 1159740 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano: 1159740 EUR _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 3. čtvrtletí roku 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Jednorázově _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům Zvýšení využití odpadového papíru sváženého z celé ČR včetně škol a úřadů ze současných 5000 t/rok na předpokládaných 12000 t/rok.
Papír bude využit k výrobě celulózových vláken, používaných ve stavebnictví ve formě stavebně izolační hmoty _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl (výroba izolačních hmot) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Státní fond životního prostředí _BAR_
Kaplanova 1931/1 CZ-148 00 Praha 11 _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 68/06 _BAR_
Členský stát: _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ Celé Maďarsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Iniciativa Společenství EQUAL _BAR_
Právní základ _BAR_ Az EQUAL Közösségi Kezdeményezés fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásával kapcsolatos szabályokról szóló 33/2004.
(XII. 23.)
FMM rendelet _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Na rok 2005 13649200 EUR [1] _BAR_
Maximální výše podpory _BAR_ V souladu s maximální mírou podpory stanovenou v mapě regionální podpory v souladu s odstavcem 30 usnesení vlády č.
85/2004 (IV.19.) a vyšší intenzitou podpory pro malé a střední podniky: a)65 % v regionech Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld, Közép-Dunántúl a Dél-Dunántúl a v podregionech Celldömölk, Letenye, Őriszentpéter, Tét, Vaspár and Zalaszentgrót,b)60 % v regionu Nyugat-Dunántúl,c)55 % v župě Pešť s výjimkami, jejichž výčet je podán v písmeni a),d)50 % v Budapešti _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. leden 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Cílem iniciativy Společenství EQUAL je vypracovávání inovativních metod, jež mají napomoci při odstraňování diskriminace a nerovností na trhu práce cestou uplatňování partnerství pro rozvoj za pomoci hospodářských subjektů včetně podniků.
Podpora mikropodnikům a malým a středním podnikům při investicích do hmotných i nehmotných statků hraje významnou úlohu při dosahování tohoto cíle.
EQUAL přispívá k provádění evropské strategie zaměstnanosti _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program és EQUAL Program Irányító Hatóság _BAR_
Alkotmány utca 3., H-1054 Budapest _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 78/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Kypr _BAR_
Region _BAR_ Všechny regiony _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Rámcový program pro Nadaci pro podporu výzkumu za účelem rozvoje výzkumu a technologie v roce 2006 _BAR_
Právní základ _BAR_ Απόφαση του Διοικητικού Συμβουλίου της 14ης Μαρτίου και με αριθμό συνεδρίας 79 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 17 mil. EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximum aid intensity _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano: 75 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 5. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ίδρυμα Προώθησης Έρευνας _BAR_
Γωνία Απελλή και Νιρβάνα Άγιοι Ομολογητές, Τ.Κ. 23422, CY-1683 Λευκωσία [Gonia Apelli kai Nirvana Agioi Omologites, T.K. 23422, CY-1683 Nicosia] _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano: režim podpory neplatí pro jednotlivé podpory velké výše _BAR_ _BAR_
[1] V údaji je obsažen roční rozpočet programu EQUAL na rok 2005.
Rozpočet zahrnuje i opatření, která nepředstavují státní podporu (vypočteno s užitím směnného kursu 250 HUF = 1 EUR).
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 239/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 3/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská republika _BAR_
Region _BAR_ Północno zachodni (1.4) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim regionální podpory středním a malým podnikům investujícím v obci Sulęcin _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała Rady Miejskiej w Sulęcinie w sprawie zwolnień od podatku od nieruchomości Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tj. z 2002 r. Dz.U. nr 9 poz.
84 ze zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,6 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 22. 9. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Burmistrz Sulęcina _BAR_
ul.
Lipowa 18 PL-69-200 Sulęcin _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 4/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Małopolska _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory malým a středním podnikům v obci Alwernia _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała Rady Miejskiej w Alwerni w sprawie programu pomocy dla Małych i Średnich Przedsiębiorstw w Gminie Alwernia.
Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn.
Dz.U. z 2002 r., nr 9, poz.
84 z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,45 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Burmistrz Gminy Alwernia _BAR_
ul.
Gęsikowskiego 7 PL-32-566 Alwernia _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 33/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Castilla y León _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům na přizpůsobení se informační společnosti _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución de 14 de febrero de 2006, del Presidente de la Agencia de Inversiones y Servicios de Castilla y León (ADE), por la que se aprueba la convocatoria, así como las disposiciones comunes y específicas que la regulan, para la concesión de determinadas subvenciones de la Agencia de Inversiones y Servicios de Castilla y León para 2006 cofinanciadas con fondos estructurales (Línea 6) _BAR_
Roční výdaje plánované nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2 miliony EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 2. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Agencia de Inversiones y Servicios de Castilla y León _BAR_
C/ Duque de la Victoria, no 23 E-47001 Valladolid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 44/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Pais Vasco _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ BIZKAIBERRI LAGUNTZAK, program na podporu inovací v malých a středních podnicích v Vizcaya _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreto Foral 38/2006, de 28 de febrero, por el que se regula Bizkaiberri laguntzak, Programa de impulso a la innovación de las pymes de Bizkaia del Departamento de Innovación y Promoción Económica de la Diputación Foral de Bizkaia _BAR_
Roční výdaje plánované nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2006: 2500000 EUR 2007: 3500000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 9. 3. 2006 – 31. 12. 2007 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Departamento de Innovación y Promoción Económica de la Diputación Foral de Bizkaia _BAR_
Obispo Orueta no 6 E-48009 Bilbao (Bizkaia) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 46/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Benátsko – Obchodní, průmyslové, zemědělské a řemeslné komory regionu Benátsko buď přímo nebo nepřímo prostřednictvím zvláštních agentur, oblastního sdružení a externího střediska _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na výzkum a vývoj malých a středních podniků v regionu Benátsko, prostřednictvím družstev, sdružení a podniků, které zastupují produkční oblasti _BAR_
Právní základ _BAR_ Atti amministrativi quali regolamenti, delibere e/o provvedimenti delle CCIAA e/o delle loro aziende speciali, Unione regionale e del loro Centro Estero Veneto _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3900000 (tři miliony devět set tisíc) EUR Je-li tento celkový výdaj navýšen o 20 % za rok, obchodní, průmyslové, zemědělské a řemeslné komory v regionu Benátsko se zavazují, že Komisi oznámí úpravy v režimu podpory _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 4 odst. 2 – 6 a článkem 5, 5a, 5b a 5c nařízení č. 364/2004 _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2009 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům v oblasti Benátsko na základní výzkum, průmyslový výzkum a předkonkurenční vývojové práce (čl. 2 h), i) nařízení č. 70/2001 ve znění nařízení č. 364/2004), podpora na výzkum a vývoj (čl. 5a), podpora na studie proveditelnosti (čl. 5b) a podpora na náklady na patentování (čl. 5c) _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Jednotlivé obchodní, průmyslové, zemědělské a řemeslné komory v oblasti Benátsko.
Agentura koordinující tento režim je Unione Regionale delle Camere di Commercio del Veneto _BAR_
Unione regionale: via delle Industrie, 19/D I-30175 Marghera (VE) tel: 0039 041 0999311 fax 0039 041 0999303 e-mail uvcamcom@ven.camcom.it _BAR_
Internetové stránky _BAR_ www.ven.camcom.it _BAR_
Další informace _BAR_ Obchodní, průmyslové, řemeslné a zemědělské komory v oblasti Benátsko již sdělily režim podpory podle nařízení č. 70/2001 (podpora č. XS 76/02, zveřejněná v Úř. věst. C 18, 23.1.2004, s. 3) _BAR_
Pozn.: Pokud se podpora poskytuje v podobě záruky na projekt, který jakou součást způsobilých výdajů zahrnuje pořízení vybavení, nesmí výše podpory rozhodně přesáhnout výši stanovenou pro tento typ podpory podle nařízení Komise č. 70/01.
Podpora č. _BAR_ XS 51/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Cataluña _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora zadávání inovačních činností subdodavatelům _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden TRI/97/2006, de 28 de febrero, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de ayudas para la subcontratación de actividades de investigación, desarrollo e innovación (DOGC 4595 de 17.3.2006) _BAR_
Roční výdaje plánované nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 milion EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) _BAR_
Paseo de Grácia, 129 E-08008 Barcelona _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 56/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Lancashire (včetně samostatných územních celků Blackpool a Blackburn). _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Lancashire Rural Recovery Grant (Grantový fond pro obnovu venkova v Lancashiru) _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 5 of the Regional Development Agencies Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,75 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 4. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Lancashire County Developments Ltd _BAR_
Robert House Starkie Street Preston PR1 3LU United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 77/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Kypr _BAR_
Region _BAR_ Všechny regiony _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Bilaterální spolupráce mezi Kyprem a Řeckem _BAR_
Právní základ _BAR_ Απόφαση του Διοικητικού Συμβουλίου της 14ης Μαρτίου 2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,34 mil. EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximum aid intensity _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano: 75 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 27. 4. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ίδρυμα Προώθησης Έρευνας _BAR_
Γωνία Απελλή και Νιρβάνα Άγιοι Ομολογητές, Λευκωσία Τ.Κ. 23422, 1683 Λευκωσία _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano, režim podpory neplatí pro jednotlivé podpory velké výše _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 239/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 1/06 _BAR_
Členská země _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Estonsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Národní plán rozvoje RAK, opatření 1.3 "Rovné příležitosti na trhu práce" _BAR_
Právní základ _BAR_ Sotsiaalministri 4. aprilli 2006.a määrus nr 35 "Meetme 1.3 "Võrdsed võimalused tööturul", välja arvatud riigi tööturuasutuste projektidele antava toetuse, tingimused ja toetuse kasutamise seire eeskiri" (RTL, 11.04.2006, 31, 553) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Do 0,19 milionu EUR (2006) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 14. duben 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
Zemědělství _BAR_ Ano _BAR_
Rybolov a akvakultura _BAR_ Ano _BAR_
Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Tööturuamet _BAR_
Gonsiori 29 EE-15156 Tallinn _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Uložení závazku veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu ve Velké Británii
(2006/C 240/04)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Velká Británie rozhodla uložit závazky veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu na trase Cardiff – RAF Valley, Anglesey.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
— Minimální frekvence letů:
- denně dva zpáteční lety od pondělí do pátku.
V sobotu a v neděli není provozování dopravy vyžadováno.
— Kapacita:
- celková denní kapacita alespoň 36 sedadel pro cestující v každém směru.
— Tarify:
- cena za jednosměrnou letenku pro dospělé nesmí přesáhnout 50 GBP (včetně poplatku za služby pro cestující a bezpečnostních poplatků, vyjma letištních poplatků).
Maximální tarif na této trase lze zvýšit jednou ročně s předchozím písemným souhlasem National Assembly for Wales (Národní shromáždění Walesu) v souladu s indexem maloobchodních cen Spojeného království (všechny položky) nebo indexem, který ho případně nahradí.
Bez předchozího písemného souhlasu National Assembly for Wales nelze provést žádné další změny výše tarifů.
Nové maximální tarify musí být sděleny Úřadu pro civilní letectví a Evropské komisi, která je může zveřejnit
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 241/11)
(Text s významem pro EHP)
ŘECKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
SKY EXPRESS S.A. _BAR_ Dimos N Alikarnassou Greece _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 28. 7. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2006/C 241/12)
(Text s významem pro EHP)
Datum přijetí rozhodnutí : 6. 9. 2005
Členské státy : Německo
Podpora č. : NN 71/05
Název : HSH Nordbank
Míra nebo částka podpory : Opatření nepředstavuje podporu
Doba trvání : Neomezena
Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, je zveřejněno na:
http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise ze dne 5. října 2006, k plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu vzniklého v důsledku likvidace budov 101A, 102X, 103X, 104X a 153X bývalého přepracovatelského závodu Eurochemic v Belgii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu
(2006/C 241/13)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
Dne 19. října 2005 obdržela Evropská komise od belgické vlády, v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu, všeobecné údaje k plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu vzniklého v důsledku likvidace budov 101A, 102X, 103X, 104X a 153X bývalého přepracovatelského závodu Eurochemic.
Na základě těchto údajů a dodatečných informací, vyžádaných Komisí dne 7. února 2006 a 10. března 2006 a poskytnutých belgickými orgány dne 29. března 2006 a 24. dubna 2006, a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise toto stanovisko:
1. Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším místem v jiném členském státě, v tomto případě v Nizozemsku, je přibližně 11 km, v Německu 70 km.
2. Při běžném postupu likvidace nebude vypouštění kapalných a plynných výpustí příčinou vystavení obyvatelstva v jiných členských státech vlivu záření, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
3. Většina pevného odpadu pocházejícího z likvidačních činností bude pravděpodobně propuštěna pro zneškodnění jako běžný odpad nebo k recyklaci nebo k opětovnému využití, ve všech případech v souladu s kritérii stanovenými v základních bezpečnostních standardech (směrnice 96/29/Euratom).
Veškerý ostatní radioaktivní odpad bude zpracován a uložen v místě zařízení.
4. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávky záření, jež by pravděpodobně obdrželo obyvatelstvo jiných členských států, nebyly ze zdravotního hlediska významné.
Komise tedy zastává stanovisko, že provedení plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, který vznikne v důsledku likvidace budov 101A, 102X, 103X, 104X a 153X bývalého přepracovatelského závodu Eurochemic
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2006/C 242/04)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1]
Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství [2] se mění následovně:
Na straně 374:
9503 "Do tohoto čísla patří:
1. Nafukovací výrobky různých tvarů a velikostí určené na hraní ve vodě, jako např. plavací kruhy, tvary zvířat atd., též zdobené, též určené k sezení.
2. Nafukovací čluny určené pro děti na hraní.
Do tohoto čísla nepatří:
a) Nafukovací rukávy, nákrčníky, pásy nebo podobné výrobky, které nejsou určeny k bezpečnostním nebo záchranným účelům, pouze člověka ve vodě nadnášejí, tj. drží ho nad vodou, například když se učí plavat (číslo 9506).
b) Nafukovací matrace na vodu (použitý materiál).
c) Výrobky, které, vzhledem k jejich konstrukci, jsou výlučně určeny pro zvířata (např. textilní "myši" obsahující kočičí mátu, boty z buvolí kůže "ke žvýkání", kosti z plastů).
Viz rovněž poznámka 4 k této kapitole."
Na straně 375 se vkládá následující text:
"95062900 a) Záchranné pásy a záchranné vesty (použitý materiál).
b) Nafukovací výrobky určené na hraní (číslo 9503)."
[1] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 996/2006 (Úř. věst. L 179, 1.7.2006, s. 26).
[2] Úř. věst.
C 50, 28.2.2006, s. 1.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/16/ES ze dne 19. března 2001 o interoperabilitě transevropského konvenčního železničního systému
(2006/C 243/02)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13715:2006 Železniční aplikace – Dvojkolí a podvozky – Kola – Profil jízdní plochy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14531-1:2005 Železniční aplikace – Metody výpočtu zábrzdných drah, brzdných drah a zabrzdění proti samovolnému pohybu Část 1: Základní algoritmy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14535-1:2005 Železniční aplikace – Brzdové kotouče železničních vozidel – Část 1: Brzdové kotouče nalisované nebo nasazované za tepla na nápravu nebo na hnací hřídel, rozměrové a jakostní požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14601:2005 Železniční aplikace – Přímé a úhlové kohouty brzdového potrubí a potrubí hlavního vzduchojemu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
Poznámka:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 244/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 1/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Česká republika _BAR_
Region _BAR_ Regiony soudržnosti NUTS II Střední Čechy, Moravskoslezsko, Severozápad, Střední Morava, Severovýchod, Jihovýchod, Jihozápad _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ Program Konkurenceschopnost _BAR_
Právní základ _BAR_ Zákon č.
47/ 2002 Sb., o podpoře malého a středního podnikání, ve znění pozdějších předpisů Zákon č.
218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla) ve znění pozdějších předpisů _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková částka _BAR_ 0,5 milión(ů) EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 10. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ministerstvo průmyslu a obchodu _BAR_
Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Režim podpory vylučuje udělování individuálních dotací _BAR_ _BAR_ Ne _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 22/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Sardegna _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Služby ve věcném plnění poskytované malým a středním podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ POR Sardegna 2000-2006 Asse IV Misura 4.2 Azione b) Servizi reali alle PMI Direttive di attuazione approvate con Delibera della Giunta della Regione Sardegna n. 23/8 del 23 maggio 2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka v roce 2006: 1800000 EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 20. února 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31.12.2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům na konzultační a jiné služby a činnosti _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Automobilový průmysl _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ne _BAR_
Ubytovací a restaurační činnosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Autonoma della Sardegna — Assessorato dell'Industria _BAR_
Viale Trento, 69 I-09123 Cagliari Tel.
(39-070) 606 22 61 _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 29/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Západní Wales a The Valleys Objektive 1 Region _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Wave Dragon Wales Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 5 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 16. února 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 Poznámka: Jak je uvedeno výše, podpora byla poskytnuta před 31. prosincem 2006.
Platby, které z tohoto závazku plynou, budou pravděpodobně pokračovat do 30. června 2008 (podle pravidla N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby: obnovitelné zdroje energie _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ National Assembly for Wales _BAR_
C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 30/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Západní Wales a The Valleys Objektive 1 Region _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ J.W. Greaves & Sons Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 195947 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 8. února 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 Poznámka: Jak je uvedeno výše, podpora byla poskytnuta před 31. prosincem 2006.
Platby, které z tohoto závazku plynou, budou pravděpodobně pokračovat do 28. února 2007 (podle pravidla N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby: břidlicový lom _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ National Assembly for Wales _BAR_
C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 31/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Accelerate Wales — Networks _BAR_
Právní základ _BAR_ Welsh Development Agency Act 1975, as amended. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,051 miliónu GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 4. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Welsh Development Agency _BAR_
Principality House The Friary Cardiff, CF 10 3FE United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 194/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toscana _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "Podpora projektům integrace a sdružování mezi podniky" _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreto dirigenziale n. 5525 dell' 11.10.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 miliony EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Listopad 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31.12.2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Toscana _BAR_
Via di Novoli, 26 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Státní podpory – Německo
Státní podpora C 24/06 (ex NN 75/2000) – Veterinární zdravotní služba
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2006/C 244/05)
V dopisu ze dne 7. června 2006 uvedeném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto oznámení, sdělila Komise Německo své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Komise vyzývá všechny zúčastněné strany, aby do jednoho měsíce od data zveřejnění tohoto oznámení zaslaly na níže uvedenou adresu Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova své připomínky k podpoře, ohledně které zahájí Komise řízení:
Commission européenne
Direction générale de l'agriculture et du développement rural
Direction H
Rue de la Loi/Westraat 200
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 21 51
Všechny připomínky budou oznámeny Německo.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POSTUP
Komisi byla dopisem ze dne 21. února 2000 předložena stížnost ohledně opatření Veterinární zdravotní služby Bavorsko (Tiergesundheitsdienst Bayern, dále jen "TGD").
Generální ředitelství pro zemědělství se následně několikrát písemně obrátilo na Spolkovou republiku Německo, na což německé úřady reagovaly poskytnutím doplňujících informací dne 4. července 2000, 22. prosince 2000, 22. listopadu 2002, 10. dubna 2003, 1. prosince 2003 a 27. června 2005.
Dne 17. července 2003 se konalo jednání se zastupiteli německých úřadů.
Opatření jsou uskutečňována od roku 1974.
I přes vznesené žádosti nebylo prokázáno, že opatření bylo oznámeno.
Podpora byla proto převedena do seznamu neoznámených podpor.
POPIS OPATŘENÍ, VŮČI KTERÝM KOMISE ZAHAJUJE ŘÍZENÍ
Právní základ : Ustanovení čl.
14 odst. 1 zákona o podpoře bavorského zemědělství (Gesetz zur Förderung der bayerischen Landwirtschaft – "LwFöG")
Cíl opatření : Zabezpečení a zlepšení hygieny potravin živočišného původu
Příjemci podpory : Zemědělci a případně i TGD
Povaha a rozsah podpory a) Ve prospěch zemědělců:
Opatření výhradně preventivní povahy.
To se týká produkce mléka a masa, chovu prasat, drůbeže a ovcí, jakož i ryb.
Byla přijata následující typizovaná opatření:
- neustálý dohled formou testů, příp. preventivních prohlídek
- vyšetřování a (laboratorní/sériové) prohlídky
- veterinární poradenství
- vypracování plánů prevence, příp. ozdravných plánů
- vypracování programů očkování
Tato tzv. globální opatření jsou pro zemědělce bezplatná.
b) Případně ve prospěch TGD:
Komise nemá žádný důkaz o tom, že v minulosti byla v každém případě poskytnuta náhrada ne více než 100 % účinných (a nutných) výloh.
Doba trvání opatření : bez časového omezení
STÍŽNOSTI VZNESENÉ VŮČI OPATŘENÍ
Stěžovatel uvádí, že díky svým veterinářům poskytuje TGD nejen preventivní opatření, nýbrž i služby zdravotní péče.
Tím ale došlo k situaci, která narušuje hospodářskou soutěž, protože subvencování "globálních opatření" umožňuje TGD nabízet konkurenceschopné služby (tj. služby zdravotní péče) výhodněji.
HODNOCENÍ PODPORY/OPATŘENÍ
Podle názoru Komise využívají zemědělci výhod podpory ve smyslu čl.
87 odst.
1 Smlouvy o ES.
Podpora může být případně slučitelná se společným trhem podle čl.
87 odst.
3 písm. c) Smlouvy o ES, zejména pokud byl dodržen bod 11.4 pokynů pro státní podporu v odvětví zemědělství.
K posouzení však Komise potřebuje od německých úřadů ještě jisté informace.
TGD by také mohla obdržet podporu v souladu s čl.
87 odst.
1 Smlouvy o ES v případě, že došlo k nadměrné náhradě nákladů na provedení globálních opatření, které TGD vznikly, z rozpočtu spolkové země Bavorsko a finančních prostředků její pojišťovny pro choroby zvířat.
Až do roku 2004 nebyla TGD vybrána na základě řízení pro zadávání veřejných zakázek.
Komise nevylučuje za těchto okolností, že se může jednat o provozní podporu neslučitelnou se společným trhem.
Vyvstávají obavy, že samostatná hospodářská činnost TGD by mohla využívat křížové dotace.
Komise proto vyzývá německé úřady, aby doložily účetní doklady pro náklady, příp. jejich náhradu za každý finanční rok, aby mohla posoudit, zda došlo k nadměrné náhradě nákladů a křížovým dotacím.
Protože je financování podmíněno i povinnými příspěvky do pojišťovny pro choroby zvířat, je třeba Komisi předložit také všechny příslušné informace o poskytování finančních prostředků tomuto fondu.
V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 musí být všechny protiprávní podpory příjemcem navráceny.
Kromě toho nesmí být výdaje na vnitrostátní opatření, která mají bezprostřední vliv na opatření Společenství, financovány z prostředků EZOZF.
ZNĚNÍ DOPISU
"Ich beehre mich, Ihnen mitzuteilen, dass die Kommission nach Prüfung der von Ihren Behörden übermittelten Informationen zu den im Betreff genannten Maßnahmen beschlossen hat, das Verfahren gemäß Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
Der Entscheidung der Kommission liegen folgende Erwägungen zugrunde:
I. VERFAHREN
Der Kommission ist mit Brief vom 21.2.2000 eine Beschwerde hins. von Maßnahmen des Tiergesundheitsdienstes Bayern (im folgenden: "TGD") vorgetragen worden.
Es folgten von demselben Beschwerdeführer weitere Schreiben mit der selben Beschwer.
Die Generaldirektion Landwirtschaft hat sich im Anschluß daran mit mehreren Schreiben an die Bundesrepublik Deutschland gewendet, woraufhin ergänzende Informationen mit Schreiben der deutschen Behörden vom 4.7.2000, 22.12.2000, 22.11.2002, 10.4.2003, 1.12.2003, sowie vom 27.6.2005 eingegangen sind.
Eine Sitzung mit Vertretern der deutschen Behörden hat am 17.7.2003 stattgefunden.
Die Maßnahmen wurden seit 1974 ergriffen.
Trotz Nachfrage konnte eine Notifizierung der Maßnahme nicht nachgewiesen werden.
Die Beihilfe wurde daher in das Verzeichnis der nicht notifizierten Beihilfen übertragen.
II. BESCHREIBUNG
1. Rechtsgrundlage
Art. 14 Abs.
1 Gesetz zur Förderung der bayerischen Landwirtschaft (im folgenden: "LwFöG")
2. Ziel der Maßnahme
Sicherung und Verbesserung der hygienischen Wertigkeit der vom Tier stammenden Nahrungsmittel
3. Begünstigte
a) Die Landwirte
b) Möglicherweise auch der TGD e.V.
4. Art und Ausmaß der Beihilfe
Die Maßnahme wird aus Mitteln des Landes Bayern finanziert.
a) zugunsten der Landwirte:
Obwohl als "Globalmaßnahmen" bezeichnet, handelt es sich um Maßnahmen, die lediglich den in Bayern ansässigen Bauern zugute kommen, zudem handelt es sich nach Angaben der Behörden um ganz bestimmte Maßnahmen mit lediglich vorsorglichen Charakter.
Dies betrifft die Milch- und Fleischerzeugung, die Schweinezucht, die Geflügel- und Schafhaltung, sowie die Fischzucht.
Folgende typisierte Maßnahmen auf landwirtschaftlichen Betrieben wurden getroffen:
- lfde.
Überwachung durch Tests bzw. Vorsorgeuntersuchungen
- Erhebungen und (Labor-/Reihen-)Untersuchungen
- tierärztliche Beratung, sowie zusätzlich
- Erarbeitung von Plänen zur Prophylaxe bzw. Sanierungspläne
- Entwicklung von Impfprogrammen
Diese sog. Globalmaßnahmen sind für die Bauern kostenfrei.
Sie können diese Dienstleistung aber nicht anfordern, sondern der mit diesen Maßnahmen beauftragte TGD ergreift sie aus eigener Initiative.
Die Behörden des Freistaates Bayern haben nach mehrmaligen Nachfragen von Seiten der Kommission in Ihrem Schreiben vom 22.11.2002, S. 7, des weiteren mitgeteilt:
"Kurative Leistungen, d.h. Leistungen, die üblicherweise von niedergelassenen Tierärzten angeboten werden (z.B. Behandlungen mit Arzneimitteln oder Schutzimpfungen) finden nicht statt."
Die Kosten dieser Maßnahmen werden dem TGD durch das Land ersetzt.
Nach Art. 14 Abs.
Satz 2 LwFöG werden nur "staatliche Leistungen von 50 v.H. des notwendigen Aufwandes gewährt".
In Wirklichkeit werden nochmals 50 % der Personal- und Sachkosten des TGD aus anderen staatlichen Mitteln, nämlich der Tierseuchenkasse, ersetzt.
Zusammen macht das eine Kostenerstattung von 100 %.
b) möglicherweise zugunsten des TGD:
Nach dem Wortlaut des Gesetzes wird dem TGD lediglich die Hälfte des "notwendigen Aufwandes" aus staatlichen Mitteln ersetzt.
Tatsächlich kann, nach Angaben der Behörden, aber ein Ersatz in Höhe von 100 % erlangt werden.
Die Kommission hat keinerlei Evidenz darüber, dass in der Vergangenheit in jedem Falle lediglich 100 % und nicht etwa mehr der effektiven (und notwendigen) Auslagen ersetzt worden sind.
Die deutschen Behörden haben der Kommission keine gesicherte Übersicht über die getätigten Ausgaben für die Finanzierung der genannten Maßnahmen übermittelt.
Sie werden gebeten, dies für die Geschäftsjahre ab 1990 [1] zu tun.
5. Dauer der Maßnahme
unbegrenzt
6. Gegen die Maßnahme vorliegende Beschwerden
Der Beschwerdeführer trägt vor, dass der TGD mit seinen angestellten Tierärzten nicht nur Vorsorgemaßnahmen trifft, sondern auch kurative Dienstleistungen erbringt.
Er macht zwar nicht geltend, dass diese direkt subventioniert würden.
Gleichwohl sei aber eine wettbewerbsverzerrende Situation gegeben, insoweit nämlich, als durch die Subventionierung der "Globalmaßnahmen" es dem TGD ermöglicht würde, die wettbewerblichen (d.h.kurativen) Leistungen günstiger anzubieten.
Des weiteren weist er auf die günstige Vertragsabschlußopportunität der bereits am Ort (vorsorglich) wirkenden angestellten Tierärzte des TGD.
Das sei für ihn und andere frei praktizierende Tierärzte existenzbedrohend.
Im übrigen meint der Beschwerdeführer, dass die Beihilfen zugunsten der Landwirte nicht mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen im Agrarsektor (Abl.
C 28/2 vom 1.2.2000) im Einklang stünden.
III. BEWERTUNG
1. Vorliegen einer Beihilfe gem.
Art. 87 Abs.
1 EG-Vertrag
Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gleich welcher Art gewährte Beihilfen, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, verboten, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.
Die vorliegende Beihilfemaßnahme wird aus staatlichen Mitteln finanziert.
Was die Landwirte betrifft, so erleichtern die kostenfreien Globalmaßnahmen deren Produktion und stellen somit eine Begünstigung dar.
Was den TGD anlangt, so kann die Kommission nach dem derzeitigen Verfahrensstand nicht ausschließen, dass er durch die Budgetzahlungen und die Zahlungen durch die Tierseuchenkasse begünstigt ist.
Wenn es sich bei den Zahlungen aus dem Haushalt des Bundeslandes Bayern und seiner Tierseuchenkasse, wie von den deutschen Behörden vorgetragen, lediglich um Ausgleichszahlungen für die Erbringung öffentlicher Dienstleistungen handelt, so sind dies nach der Rechtsprechung des Gerichtshofs der Europäischen Gemeinschaften [2] nur dann keine Beihilfen i.S.d Art. 87 Abs.
1 EGV, wenn sie bestimmte Voraussetzungen erfüllen:
a) Das begünstigte Unternehmen muß tatsächlich mit der Erfüllung gemeinwirtschaftlicher Verpflichtungen betraut sein.
Diese Verpflichtungen müssen klar definiert sein.
b) Die Parameter, anhand deren der Ausgleich berechnet wird, müssen zuvor objektiv und transparent aufgestellt worden sein, um zu verhindern, dass der Ausgleich einen wirtschaftlichen Vorteil mit sich bringt, der das Unternehmen gegenüber konkurrierenden Unternehmen begünstigt.
c) Der Ausgleich darf nicht über die Kosten der Erfüllung dieser gemeinwirtschaftlichen Verpflichtungen hinausgehen, unter Berücksichtigung der dabei erzielten Einnahmen und eines angemessenen Gewinns.
d) Wird die Auswahl des Unternehmens nicht im Rahmen eines Verfahrens zur Vergabe öffentlicher Aufträge vorgenommen, ist die Höhe des erforderlichen Ausgleichs auf der Grundlage einer Analyse der Kosten zu bestimmen.
Diese Bedingungen müssen kumulativ vorliegen.
Sollte auch nur eine dieser Bedingungen nicht erfüllt sein, kann das Vorliegen einer Begünstigung nicht ausgeschlossen werden.
Zum gegenwärtigen Zeitpunkt scheinen die genannten Bedingungen nicht vollumfänglich erfüllt zu sein:
Für Bedingung d) gilt, dass sich die bayerischen Behörden erst im Zuge der Verhandlungen mit der Kommission im Jahr 2004 entschließen konnten, den Zusammenschluß i.S.d.
Art. 14 LwFöG zur Ausführung der sog. Globalmaßnahmen mittels eines Verfahrens zur Vergabe öffentlicher Aufträge auszuwählen.
Da der erforderliche Ausgleich auch nicht auf Grundlage einer Kostenanalyse erfolgt bestimmt worden ist, ist schon Bedingung d) nicht erfüllt.
Daraus folgt, dass die Kommission nach der Rechtsprechung im Fall Altmark das Vorliegen einer Begünstigung i.S.d.
Art. 87 EGV nicht ausschließen kann.
Der Kommission liegen aber auch Indizien tatsächlicher Art vor:
Der Beschwerdeführer trägt vor, dass gewisse klinisch-diagnostische und therapeutische Leistungen der angestellten Tierärzte des TGD bis zu 90 % billiger als die Gestehungskosten angeboten würden.
Dies ist der Bereich, in dem der TGD eigenwirtschaftlich handelt.
Dies sei, so der Beschwerdeführer, nur möglich, weil der TGD Subventionen für die sog. Globalmaßnahmen (nicht-konkurrentielles Handeln) bekommt und ihn damit in eine Lage versetzt, die klinisch-diagnostischen bzw. therapeutischen Dienstleistungen wesentlich günstiger anzubieten, als es den frei praktizierenden Tierärzten, die ohne Subventionen auskommen müssen, möglich sei.
In Anbetracht dieser Rechts- und Sachlage, kommt die Kommission nicht umhin vorläufig zu schließen, dass bis zum gegenwärtigen Zeitpunkt die Gefahr der faktischen Quersubventionierung des eigenwirtschaftlichen Handelns des TGD, welches durch die Subventionierung der sog. Globalmaßnahmen ermöglicht erscheint, besteht.
Darüber hinaus ist bemerkenswert, dass dahingehende Klagen noch formuliert worden sind, nachdem die bayerischen Behörden ein System der rechnungsmäßigen Trennung des geförderten und eigenwirtschaftliche Geschäftsbereichs analog der Transparenzrichtlinie 2000/52/EG im Jahr 2002 eingeführt haben.
Nach all dem fordert die Kommission die deutschen Behörden auf, für die Geschäftsjahre bis einschließlich 2004 eine Kostenanalyse als Grundlage des erforderlichen Ausgleichs zu erstellen und den tatsächlichen gezahlten Ausgleich aus den staatlichen Mitteln (Landeshaushalt sowie Tierseuchenkasse) zu beziffern.
Der Vergleich der Lasten des TGD mit seinen Einnahmen sollte der Kommission dann die Feststellung erlauben, ob eine Überkompensation vorliegt oder nicht, und ob eine etwaige Quersubventionierung des eigenwirtschaftlichen Handelns des TGD zu befürchten ist.
Die Landwirtschaftsbetriebe und der TGD, soweit er (eigen-) wirtschaftlich handelt, sind Unternehmen i.S.d.
Art. 87 EGV.
Die Maßnahmen begünstigen die bayerischen Landwirte in direkter Weise und den TGD möglicherweise in indirekter Weise.
Die Landwirtschaft im Land Bayern ist für sich allein ein großer Hersteller von Agrarprodukten, und darüber hinaus intensiv im grenzüberschreitenden Handel mit Agrarprodukten tätig.
Beim vorliegenden Stand der Informationen ist die Maßnahme somit geeignet, den Wettbewerb zu verfälschen [3] und den Handel mit Agrarprodukten zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen [4].
Schlussfolgerung:
Die Kommission ist daher beim derzeitigen Stand des Verfahrens der Auffassung, dass den Landwirten Beihilfen gewährt werden und möglicherweise auch dem TGD, und somit der Tatbestand des Artikels 87 Absatz 1 EG-Vertrag erfüllt ist, weil diese Beihilfen durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen und Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.
2. Anwendbarkeit von Artikel 87 Absatz 2 und 3 EG-Vertrag
Es ist daher zu prüfen, ob eine der Ausnahmen bzw. Freistellungen von dem grundsätzlichen Beihilfeverbot gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag zur Anwendung kommen kann.
Die Ausnahmetatbestände der Artikel 87 Absatz 2 und Artikel 87 Absatz 3 Buchstaben a, b und d scheinen aus derzeitiger Sicht nicht anwendbar zu sein, da es sich weder um
- Beihilfen zur Förderung der wirtschaftlichen Entwicklung von Gebieten, in denen die Lebenshaltung außergewöhnlichen niedrig ist oder eine erhebliche Unterbeschäftigung herrscht, noch um
- Beihilfen zur Förderung wichtiger Vorhaben von gemeinsamem europäischen Interesse oder zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates oder
- Beihilfen zur Förderung der Kultur und der Erhaltung des kulturellen Erbes, soweit sie die Handels- und Wettbewerbsbedingungen in der Gemeinschaft nicht in einem Maß beeinträchtigen, das dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, handelt.
Einzig der Ausnahmetatbestand unter Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c) könnte Anwendung finden
a) die Beihilfen an die Landwirte
Gemäß Art. 20 Abs.
2 Unterabs.
2 i.V.m.
Art. 1 Abs.
1 unter Berücksichtigung von Art. 2 Ziff.
4 der Verordnung (EG) Nr. 1/2004 der Kommission [5] kommt, da diese Maßnahmen nicht auf kleine und mittlere Unternehmen begrenzt sind, keine Freistellungsmöglichkeit von der Anmeldepflicht nach Art. 3 Abs.
2 aufgrund Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt in Betracht.
Soweit ersichtlich, könnten für die Beihilfen ab 1.1.2004 die gewährten Beihilfen allenfalls auf der Grundlage von Kapitel 11.4 des Gemeinschaftsrahmens für staatliche Beihilfen im Agrarsektor [6] genehmigt werden.
Für die älteren Beihilfen ist Anwendungsmaßstab das Arbeitsdokument Nr. VI/5934/86 der Kommission vom 10.11.1986 [7].
Die dort formulierte Politik ist, was die gegenständlichen Maßnahmen betrifft, identisch mit den Bestimmungen des Gemeinschaftsrahmens, weswegen die Bewertung sich an den Punkten des Gemeinschaftsrahmens orientieren wird.
Ziff.
11.4.2. zu Folge ist ein Warnsystem einzurichten, gegebenenfalls verbunden mit Beihilfen, um die einzelnen Betroffenen zur freiwilligen Teilnahme an präventiven Maßnahme zu bewegen.
Dementsprechend können nur Seuchen, deren Bekämpfung im Interesse der Behörden liegt, Gegenstand von Beihilfemaßnahmen sein, und nicht etwa Maßnahmen für die die Landwirte nach allg.
Ermessen selbst die Verantwortung zu übernehmen haben.
Ein solches Warnsystem scheint zwar ab dem Jahr 2002 lediglich für bestimmte Krankheiten bzw. Krankheiterreger errichtet worden zu sein, wofür auch in vielen Fällen das entspr.
Bekämpfungsinteresse der Behörden (veterinärfachliches Konzept des zuständigen Ministeriums) dargetan ist.
Für andere Krankheiten bzw. Krankheiterreger ist ein solches Warnsystem bzw. ein Bekämpfungsinteresse nicht vollständig nachgewiesen worden.
Darum werden die deutschen Behörden ersucht, die entsprechenden Nachweise vorzulegen, insbes. was den Zeitraum vor 2002 anlangt.
Die Kommission nimmt die Beteuerung der deutschen Behörden zur Kenntnis, dass es sich bei den sog. Globalmaßnahmen nicht um Maßnahmen handelt, die nach allg.
Ermessen von den Landwirten zu verantworten sind.
Auch hat der Beschwerdeführer dies nicht vorgetragen.
Diese sog. Globalmaßnahmen erscheinen in der Regel die Charakteristiken von Vorsorgemaßnahmen zu haben und würden somit auch die Bedingungen unter Ziff.
11.4.3. erster Anstrich erfüllen.
Diese Schlussfolgerung kann zum gegenwärtigen Zeitpunkt (noch) nicht insbesondere für die Sanierungspläne getroffen werden.
Die deutschen Behörden müssten darlegen, inwiefern solche Maßnahmen Präventivcharakter haben können, wie von ihnen geltendgemacht.
Die deutschen Behörden sollten für jede einzelne Krankheit bzw. zu bekämpfenden Erreger nachweisen, dass sie mit dem gemeinschaftlichen Veterinärrecht in Einklang stehen (Ziff.
11.4.4.).
Gemäß Ziff.
11.4.5. ist die völlige Kostenfreiheit zulässig.
Auch ist die Gefahr einer Kumulierung mit anderen Beihilfen nicht gegeben.
Die Kommission weist darauf hin, dass gem.
Ziff.
11.4.5. keine Beihilfen gewährt werden dürfen, wenn das Gemeinschaftsrecht vorsieht, dass diese Kosten von den Landwirten selbst zu tragen sind.
Dieser Punkt müsste von den bayerischen Behörden ebenfalls nachgewiesen werden.
In Folge der Rechtssprechung des Gerichtshofs der Europäischen Gemeinschaften [8] kann eine Beihilfe, die im eigentlichen Sinne als zulässig anerkannt werden kann, durch die Art der Finanzierung ihre störende Wirkung auf dem Gemeinsamen Markt dergestalt verstärken und dem gemeinsamen Interesse widersprechen, dass die gesamte Regelung als mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar anzusehen ist.
Um dies beurteilen zu können müsste die Kommission alle sachdienlichen Informationen darüber erhalten, wie sich die Tierseuchenkasse, aus der die restlichen 50 % der Beihilfe finanziert werden, speist.
In Bezug auf Wirtschaftsbeteiligte, die in der Aufzucht oder Haltung von Wasserorganismen tätig sind und die Beihilfe erhalten, sei darauf hingewiesen, dass alle Staatlichen Beihilfen im Fischerei- und Aquakultursektor anhand der Leitlinien für die Prüfung Staatlicher Beihilfen im Fischerei- und Aquakultursektor [9] bewertet werden müssen.
Im Gegensatz zu den Leitlinien von 2001 [10] enthalten die derzeitigen Leitlinien keine besonderen Bestimmungen über Beihilfen im tierärztlichen und gesundheitlichen Bereich.
Gemäß Abschnitt 3.10 der Leitlinien gilt Folgendes: Beihilfen für Maßnahmenkategorien im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 1595/2004, die anderen Unternehmen als KMU dienen sollen oder den Höchstbetrag nach Artikel 1 Absatz 3 der Verordnung überschreiten, werden anhand dieser Leitlinien und der Kriterien für die Maßnahmenkategorien nach den Artikeln 4 bis 13 der Verordnung geprüft.
Nach der Verordnung (EG) Nr. 1595/2004 dürfen Beihilfen für den Aquakultursektor genehmigt werden, aber nur, wenn es sich dabei um Investitionsbeihilfen handelt.
Da es sich bei der vorliegenden Beihilfe anscheinend nicht um eine solche Investitionsbeihilfe handelt, fällt sie nicht in den Anwendungsbereich von Abschnitt 3.10 der Leitlinien.
Bei Beihilfemaßnahmen, die nicht in den Geltungsbereich der Leitlinien oder der Verordnung (EG) Nr. 1595/2004 fallen, bewertet die Kommission gemäß Abschnitt 3.2 der Leitlinien die Beihilfen einzeln, und zwar unter Berücksichtigung der in den Artikeln 87, 88 und 89 EG-Vertrag festgelegten Grundsätze sowie der gemeinsamen Fischereipolitik.
Da die Beihilfe den Begünstigten anscheinend keine Verpflichtung hinsichtlich der Erreichung der Ziele der gemeinsamen Fischereipolitik auferlegt und die Situation solcher Unternehmen verbessert, scheint es, daß die Beihilfemaßnahme, bei der es sich um eine Betriebsbeihilfe handelt, nicht als eine mit den allgemeinen Grundsätzen für Staatliche Beihilfen und im Besonderen mit den Grundsätzen für Staatliche Beihilfen im Fischereisektor gemäß Abschnitt 3.7 der Leitlinien zu vereinbarende Beihilfe betrachtet werden.
In dieser Phase der Untersuchungen hat die Kommission Zweifel hinsichtlich der Vereinbarkeit der Beihilfemaßnahmen mit dem Gemeinsamen Markt.
Für den Zeitraum vor dem 1. Januar 2005 sind nach Abschnitt 2.8 der Leitlinien von 2001 und nach Abschnitt 2.9 der Leitlinien von 1997 und von 1994 [11] Beihilfen im tierärztlichen und gesundheitlichen Bereich gestattet.
Die Beihilfe im Rahmen dieser Regelung ist mit diesen Bedingungen vereinbar und daher kann eine Beihilfe, die nach dieser Regelung Wirtschaftsbeteiligten des Fischerei- und Aquakultursektors vor dem 1. Januar 2005 gewährt worden ist, als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar betrachtet werden.
b) die mögliche Beihilfe an den TGD
Es ist zum derzeitigen Zeitpunkt, insbesondere wegen des Fehlens einer Auswahl mittels eines Verfahrens zur Vergabe öffentlicher Aufträge bis zum Jahr 2000, nicht klar, ob und in welchem Ausmaß die Subventionen des Landes Bayern die dem TGD effektiv entstandenen Kosten durch die Ausführung der sog. Globalmaßnahmen überkompensieren und damit einen Zuschuss zu Betriebskosten darstellen.
Es ist der Kommission ebenso wenig klar, ob diese etwaigen Zuschüsse in den Anwendungsbereich der Verordnung (EG) Nr. 69/2001 vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf "de-minimis"-Beihilfen [12] fallen.
Um die Frage klären zu können, ob diese Beihilfen als Betriebsbeihilfen zu gelten haben, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar sind [13], müssten die deutschen Behörden für Berechnungen vorlegen, aus denen unzweideutig hervorgeht, ob es eine Überkompensation gegeben hat, und falls ja, in welcher Höhe.
Gemäß Artikel 15 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/99 [14] gelten die Befugnisse der Kommission zur Rückforderung von Beihilfen für eine Frist von zehn Jahren.
Aus diesen Gründen bittet die Kommission um die Vorlage dieser Berechnungen seit dem Geschäftsjahr 1990.
Darüber hinaus fordert die Kommission die deutschen Behörden auf, alle sonstigen Informationen, die für eine Beurteilung dieser Maßnahme notwendig sind, vorzulegen.
Schlussfolgerung
Zum gegenwärtigen Zeitpunkt kann die Europäische Kommission ernsthafte Bedenken betreffend der Vereinbarkeit der gegenständlichen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt nicht ausräumen.
IV. BESCHLUSS
Aus den oben dargelegten Gründen fordert die Kommission Deutschland gemäß dem Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb einer Frist von einem Monat nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und ihr alle sachdienlichen Informationen zu übermitteln, die eine Beurteilung der Maßnahme ermöglichen.
Die Kommission fordert die deutschen Behörden auf, detaillierte Informationen insbesondere zu den unter Abschnitt III der vorliegenden Entscheidung genannten Punkten zu übermitteln.
Die Kommission verweist Deutschland auf die aussetzende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag sowie auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999, wonach alle zu Unrecht gewährten Beihilfen vom Empfänger zurückzufordern sind.
Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die anderen Beteiligten durch Veröffentlichung dieses Schreibens und einer ausführlichen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften informieren wird.
Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats ab dem Datum der Veröffentlichung zu äußern."
[1] Gemäß Artikel 15 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/99 (Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 des EG-Vertrages, ABl.
L 83 vom 27. März 1999, S. 1) gelten die Befugnisse der Kommission zur Rückforderung von Beihilfen für eine Frist von zehn Jahren, zurückgerechnet ab dem Zeitpunkt der ersten Kontakaufnahme durch die Kommission (im Jahr 2000).
[2] Urteil vom 24.7.2003, Rs.
C-280/00 ("Altmark"), Slg.
2003, S.I-7747
[3] Nach der Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs deutet die Verbesserung der Wettbewerbsposition eines Unternehmens aufgrund einer staatlichen Beihilfe im allgemeinen auf eine Wettbewerbsverzerrung gegenüber konkurrierenden Unternehmen hin, die keine solche Unterstützung erhalten (Rs.
C-730/79, Slg.
1980, S. 2671, Rn.
11 und 12).
[4] Der innergemeinschaftliche Handel Deutschlands mit Agrarerzeugnissen betrug im Jahr 1999 28329 Mio EUR.
(Importe) und 18306 Mio EUR.
(Exporte).
Für das Land Bayern sind keine Daten verfügbar.
(QUELLE: EUROSTAT und GD AGRI)
[5] Abl.
Nr. L 1/1 vom 3.1.2004
[6] Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen im Agrarsektor, ABl.
C 232 vom 12. August 2000, S. 19.
[7] Insbes. die Ziff.
3.2.1. und 3.2.2.
[8] Urt.
Vom 26.6.1970, Rs.
47/69, Slg.
XVI, S. 487
[9] ABl.
C 229 vom 14.9.2004, S. 5
[10] ABl.
C 19 vom 20.1.2001, S. 7
[11] ABl.
C 100 vom 27.3.1997, S. 12; ABl.
C 260 vom 17.9.1994, S. 3
[12] ABl.
L 10 vom 13. Januar 2001, S. 30
[13] Wie der Gerichtshof und das Gericht ausgeführt haben, verfälschen Betriebsbeihilfen, also Beihilfen, mit denen ein Unternehmen von Kosten befreit werden soll, die es normalerweise im Rahmen seines laufenden Betriebes oder seiner üblichen Tätigkeiten hätte tragen müssen, grundsätzlich die Wettbewerbsbedingungen (Urteil des Gerichts vom 8. Juni 1995 in der Rechtssache T-459/93, Siemens/Kommission, Slg.
1995, II-1675, Randnrn.
48 und 77, und die dort genannte Rechtsprechung).
[14] Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 des EG-Vertrages, ABl.
L 83 vom 27. März 1999, S. 1.
--------------------------------------------------
Výzva k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku E 16 nizozemského kontinentálního šelfu
(2006/C 244/06)
Ministr hospodářství Nizozemského království sděluje, že byla obdržena žádost o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku E 16 na mapě, která je přiložena jako příloha 3 vyhlášky o těžbě (úřední věstník (Staatscourant) 2002, č. 245).
S odvoláním na čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků a na zveřejnění popsané v článku 15 zákona o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542) vyzývá ministr hospodářství zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku E 16.
Ministr hospodářství představuje příslušný orgán pro udělování povolení. Kritéria, podmínky a požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a v čl. 6 odst. 2 dané směrnice jsou uvedeny v zákonu o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542).
Žádosti je možné podávat po dobu 13 týdnů od zveřejnění této výzvy
Výzva k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku E 13 nizozemského kontinentálního šelfu
(2006/C 244/07)
Ministr hospodářství Nizozemského království sděluje, že byla obdržena žádost o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku E 13 na mapě, která je přiložena jako příloha 3 vyhlášky o těžbě (úřední věstník (Staatscourant) 2002, č. 245).
S odvoláním na čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků a na zveřejnění popsané v článku 15 zákona o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542) vyzývá ministr hospodářství zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku E 13.
Ministr hospodářství představuje příslušný orgán pro udělování povolení. Kritéria, podmínky a požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a v čl. 6 odst. 2 dané směrnice jsou uvedeny v zákonu o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542).
Žádosti je možné podávat po dobu 13 týdnů od zveřejnění této výzvy
Společný harmonizovaný program EU pro průzkumy u podniků a spotřebitelů
(2006/C 245/03)
1. Úvod
Ve zprávě o koordinaci hospodářské politiky předložené Evropské radě, která se sešla ve dnech 11. a 12. prosince 1999 v Helsinkách (13123/1/99 Rev 1), vyzvala Rada ve složení ECOFIN k efektivnímu monitoringu ekonomických politik ve třetí etapě Hospodářské a měnové unie (HMU).
Rada se domnívá, že k tomu je nezbytné zlepšit chápání hospodářského vývoje.
Podle Smlouvy má Komise významnou úlohu při informování orgánů EU, členských států a různých hospodářských aktérů o stavu a výhledech hospodářství, a to jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Společenství.
Jedním z nástrojů k získání včasných informací o hospodářském vývoji jsou průzkumy u podniků a spotřebitelů.
Z tohoto důvodu koordinuje Komise prostřednictvím Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti pravidelné a harmonizované průzkumy u podniků a spotřebitelů v různých hospodářských odvětvích v členských státech EU i v kandidátských zemích.
2. Naléhavá potřeba společného harmonizovaného programu EU
Pravidelné průzkumy společného harmonizovaného programu EU u podniků a spotřebitelů jsou kvalitativní hospodářské průzkumy určené pro krátkodobou ekonomickou analýzu.
Průzkumy se používají hlavně pro kvalitativní ekonomickou analýzu, ale ve vzrůstající míře také pro kvantitativní ekonomický výzkum.
V posledních letech byly zejména vyvinuty četné metody krátkodobých ekonomických prognóz, které využívají informace z průzkumů u podniků a spotřebitelů.
Tyto modely dosahují velice často lepších výsledků v oblasti prognózy makroekonomického vývoje než tradiční ekonometrické modely.
Údaje z průzkumů u podniků a spotřebitelů se ve stále větší míře používají při předpovídání momentů přelomu v hospodářském cyklu.
Kromě průzkumů společného harmonizovaného programu EU existují různé jiné průzkumy útvarů Komise, jako jsou Generální ředitelství pro podniky a průmysl, Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti a Generální ředitelství pro tisk a komunikaci.
Koncepce těchto průzkumů je odlišná od průzkumů společného harmonizovaného programu EU, neboť jsou určeny pro dlouhodobou ekonomickou analýzu, a jsou tudíž zaměřeny na různé strukturální faktory růstu a zaměstnanosti.
Pro kvalitativní i kvantitativní analýzu jsou údaje z průzkumů natolik zajímavé z toho důvodu, že údaje z průzkumů jsou běžně k dispozici ještě před souvztažnými kvantitativními informacemi z jiných zdrojů.
K dalším jejich hlavním přednostem patří vysoká četnost a soustavná harmonizace průzkumů.
Z tohoto důvodu se průzkumy u podniků a spotřebitelů staly neodmyslitelným doplňkem kvantitativních statistických zjišťování, od kterých se liší v metodách a účelu.
Jak zaznamenala nedávná zpráva o externím hodnocení společného harmonizovaného programu EU průzkumů u podniků a spotřebitelů (PPS) [1], lze průzkumy považovat za vysoce efektivní nástroj monitoringu hospodářské situace v EU, v eurozóně i ve členských státech.
3. Provádění programu
Harmonizované průzkumy u podniků a spotřebitelů v Evropské unii uvedla v roce 1961 v život Komise.
Prvním průzkumem byl harmonizovaný průzkum u průmyslových podniků, který byl proveden v roce 1962.
Od té doby se značně zvětšily jak rozsah průzkumů, tak počet odvětví, kterých se průzkumy týkají.
Do programu bylo zejména zařazeno odvětví soukromých služeb, které zaujímá stále vzrůstající podíl v celkovém hospodářství.
V roce 2006 byl spuštěn pilotní průzkum v odvětví finančních služeb.
Tento průzkum byl oddělen od obecného průzkumu v odvětví služeb z důvodu vysoké citlivosti co do povinné mlčenlivosti a specifických rysů odvětví co do cyklického chování.
Během minulých let byly průzkumy rozšířeny tak, aby zahrnovaly všechny členské státy (po přistoupení), jakož i kandidátské země [2].
Začlenění kandidátských zemí do programu v raném stádiu je nezbytné k tomu, aby se v současnosti poskytovaly spolehlivé a porovnatelné údaje ke sledování jejich hospodářského vývoje, a k tomu, aby se vypracovaly přesné agregované přehledy EU, jakmile se tyto země stanou členy EU.
Pro rané začlenění zahrnutých zemí se nedávné rozšíření EU odrazilo v programu hladkým a včasným přechodem na nové agregované ukazatele.
Průzkumy provádějí na vnitrostátní úrovni instituce, jako jsou ministerstva, statistické ústavy, centrální banky, ústavy pro hospodářský výzkum, podnikatelská sdružení a soukromé společnosti.
Tyto instituce používají harmonizované dotazníky pro průzkum, které byly vypracovány ve spolupráci s útvary Komise.
Průzkumy prezentují také řadu dalších společných charakteristik v oblasti koncepce vzorků, práce v terénu i předávání údajů.
Provádění průzkumů podle společné metodiky, zejména za použití harmonizovaného dotazníku, vede k lepší porovnatelnosti údajů mezi různými členskými státy a umožňuje vytvoření smysluplných agregovaných ukazatelů podnikatelského cyklu pro eurozónu a pro EU.
Protože k pozitivním externím efektům harmonizace dochází hlavně na úrovni EU a na úrovni eurozóny, a nikoli na úrovni vnitrostátních institucí provádějících průzkum, rozhodla Komise hned od počátku, že bude podporovat činnost spolupracujících institucí granty na činnost (KOM (61) PV 165 v konečném znění, 15. listopadu 1961).
Tyto granty, které jsou omezeny na maximálně 50 % nákladů na danou činnost, se mají vztahovat také na přírůstkové náklady, které vznikají původně ze zařazení dalších harmonizovaných otázek nebo z přidání nových odvětví a oborů do průzkumů a/nebo ze změny některých otázek z neharmonizovaných na harmonizované.
Pokud naproti tomu nemají vnitrostátní instituce provádějící průzkumy jednoznačný zájem nebo poslání k provádění konkrétního druhu průzkumu, uzavírá Komise s vybranou entitou provádějící průzkum smlouvu o službách.
V takových případech kryje Komise veškeré náklady na průzkum.
Soustavné rozvíjení společného harmonizovaného programu PPS poskytlo významné impulzy k dalšímu rozvoji průzkumů u podniků a spotřebitelů mimo EU.
Jak je zmíněno ve výše uvedené zprávě o hodnocení, stává se harmonizovaný program Evropské unie stále více přijímanou mezinárodní normou.
Průzkumy u podniků a spotřebitelů na základě harmonizované metodiky se nejenom provádějí ve 25 členských státech EU a ve všech kandidátských zemích, ale také v řadě jiných zemí, mimo jiné zejména ve střední a východní Evropě (např. v Rusku a Albánii).
V tomto ohledu slouží harmonizované průzkumy EU nadále jako orientační bod pro budoucí spolupráci.
Zejména budoucí uchazečské země budou začleněny do programu, jakmile začnou jednání o jejich členství s Evropskou unií.
Průzkumy u podniků jsou zaměřeny na manažery v průmyslu, stavebnictví, maloobchodě a službách.
Průzkumy u spotřebitelů jsou zaměřeny na soukromé domácnosti.
S výjimkou investičního průzkumu v průmyslu se všechny průzkumy provádějí měsíčně, přičemž každé čtvrtletí se některé otázky přidávají.
Investiční průzkum se provádí dvakrát ročně.
Počet otázek kolísá podle oblastí a pohybuje se mezi 6 a 15.
Údaje se běžně shromažďují v první polovině měsíce a předávají se útvarům Komise přibližně jeden týden před koncem měsíce.
Každoročně se v EU provádí průzkum u více než 100000 podniků a u více než 30000 spotřebitelů, přičemž vzorky kolísají v závislosti na velikosti dané země.
Průmyslové průzkumy se vztahují na 56 odvětví, zatímco ostatní průzkumy zahrnují 5 až 9 různých odvětví.
Spotřebitelé jsou rozčleněni do 25 společensko-hospodářských kategorií.
Do programu je zařazen také čtvrtletní průzkum zaměřený na ekonomické odborníky po celém světě, Celosvětový ekonomický průzkum ("World Economic Survey"), který poskytuje informace o hospodářském vývoji v celosvětovém měřítku.
Dále se provádějí jednorázové průzkumy "ad hoc" o tématech zvláštního zájmu.
S periodicitou přibližně pěti let se provádějí třeba průzkumy ad hoc týkající se trhu práce.
Výsledky posledního průzkumu z června 2004, který byl zaměřen na flexibilitu trhu práce a na dopad nových technologií na chování trhu práce EU, byly zveřejněny v roce 2005.
Všechny dotazníky jsou neustále aktualizovány tak, aby odpovídaly požadavkům ekonomických analytiků.
Útvary Komise pravidelně (jednou nebo dvakrát ročně) organizují setkání s odborníky na průzkumy u podniků za účelem aktualizace dotazníků, projednání otázek harmonizace a prezentace údajů a vyhodnocení výsledků průzkumů.
Příležitostně se organizují pracovní semináře a pracovní skupiny zaměřené na širší škálu zúčastněných stran (mimo jiné na skupiny uživatelů), a to za účelem rozvinutí některých aspektů programu nebo projednání otázek společného zájmu mezi členskými státy EU a třetími zeměmi.
Tyto pracovní semináře jsou někdy pořádány v spolupráci s jinými mezinárodními orgány jako třeba OECD.
K vedení a rozvoji databáze dostupné útvarům Komise, v níž jsou uloženy údaje programu PPS, je nutný specializovaný software, a rovněž údržba a rozvoj vhodných nástrojů k nakládání s velkým množstvím údajů z chronologických řad a ke statistické a ekonometrické analýze těchto údajů.
Tyto nástroje zahrnují například postupy k zajištění konzistentnosti údajů, předběžné přizpůsobení údajů a sezónní přizpůsobení údajů nebo vytvoření a rozvoj vhodných kompozitních ukazatelů.
I když většinu těchto úkolů zajišťuje personál útvarů Komise, v některých zvláštních oblastech je poptávka po externí odborné podpoře ze strany specializovaných společností.
Tato odborná pomoc je omezena na velmi odborné části procesu na konci výrobního řetězce a zaručuje efektivnější řízení programu.
4. Zveřejnění
Výsledky průzkumů se používají buď jako takové, anebo ve formě shrnujících kompozitních ukazatelů (ukazatelů hospodářského klimatu a důvěry).
Účelem těchto kompozitních ukazatelů je shrnout informace obsažené v údajích z průzkumu a učinit prezentaci výsledků průzkumu názornější.
Protože hlavní předností údajů z průzkumu je jejich aktuálnost, byla v posledních letech postupně zkrácena doba mezi předáním údajů od vnitrostátních institucí a zveřejněním výsledků ze strany útvarů Komise.
Výsledky se nyní zveřejňují poslední pracovní den měsíce, během něhož byly údaje shromážděny.
Zároveň dojde k vydání tiskové zprávy.
Měsíčně aktualizované výsledky průzkumů s údaji za celou dobu průzkumů lze najít na internetové adrese:
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/indicators/businessandconsumersurveys_en.htm
Podrobnější výsledky, tj. v členění podle odvětví, lze na požádání obdržet od útvarů Komise.
Zatímco dříve se za tyto údaje vybíral poplatek, podle nové politiky se nyní tyto údaje poskytují bezplatně.
5. Používání informací
Protože výsledky průzkumů u podniků a spotřebitelů jsou rychle dostupné a obsahují informace o očekáváních hospodářských subjektů, mají velký význam pro prognózy.
Útvary Komise výsledky průzkumů intenzivně používají jako nepostradatelný nástroj sledování hospodářství.
K tomu patří jejich využívání k půlročním makroekonomickým prognózám a k analýze vývoje hospodářského cyklu (např. určení bodů přelomu).
Některé z obsažených strukturálních informací (např. názory na výhled co do zaměstnanosti) používají také různé útvary Komise.
Průzkumy se staly základním zdrojem informací pro sledování vývoje HMU.
Třeba Evropská centrální banka tyto výsledky používá jako významné údaje pro hodnocení hospodářské situace v eurozóně.
Kromě hlavních aktérů v oblasti hospodářské politiky na evropské úrovni mohou výsledky průzkumů u podniků a spotřebitelů využívat také různé mezinárodní organizace jako například OECD a vnitrostátní veřejné a soukromé subjekty pro vytváření paralelních a klíčových hospodářských ukazatelů a obecně pro prognostické účely.
6. Hodnocení
Aby byly užitečné ukazatel hospodářského klimatu a ostatní odvětvové ukazatele, musejí mít řadu vlastností, jako je konzistentnost, aktuálnost, porovnatelnost atd. Kromě toho je třeba soustavně zkoumat jakost ukazatelů pozorováním toho, nakolik jsou s to sledovat vývoj dotyčných makroekonomických agregátů.
Na nejvíce agregované úrovni by měly být ukazatele s to dostatečně dobře nastínit vývoj růstu HDP.
Také u ukazatelů důvěry na úrovni jednotlivých odvětví (průmyslu, služeb, spotřeby atd.) je nezbytné, aby spolehlivě odrážely dotyčné referenční makroekonomické proměnné (např. HDP, průmyslovou produkci, hrubou přidanou hodnotu odvětví soukromých služeb, výdaje na soukromou spotřebu).
Je třeba soustavně hodnotit, nakolik ukazatele odrážejí odpovídající agregované hodnoty, a v souladu s výsledky těchto hodnocení provádět změny a zlepšení.
Pravidelně se provádějí různé výzkumné projekty a studie za účelem vyvinutí nových odvětvových ukazatelů nebo zlepšení stávajících odvětvových ukazatelů tak, aby lépe odrážely hospodářský vývoj.
I když byla nepochybně prokázána užitečnost programu pro práci různých orgánů EU i mezinárodních organizací v oblasti hospodářské politiky, je třeba také zhodnotit jeho užitečnost, efektivitu a účinnost při pohledu zvenku.
Z tohoto důvodu bylo pověřeno specializované konzorcium provedením hodnocení celého stávajícího programu.
Toto hodnocení bylo mimo jiné zaměřeno na tyto otázky:
- kvalitu průzkumů a efektivitu programu průzkumů
- efektivitu a alternativní smluvní ujednání
- pravděpodobný dopad zastavení spolufinancování ze strany EU
- budoucí potřeby uživatelů.
Zpráva (ECFIN/196/2004/385636, 22. dubna 2005) dospívá k závěru, že, ačkoli je třeba soustavného dalšího rozvoje, program průzkumů v širokém měřítku splnil ve všech ohledech požadavky uživatelů na kvalitu, takže průzkumy se považují za vysoce spolehlivý a relevantní nástroj ke sledování makroekonomického vývoje.
Program průzkumů podporovaný granty lze považovat za efektivní vzhledem k nákladům a případná změna ve smluvních ujednáních, jako třeba přechod na smlouvy o službách nebo na centralizovaný scénář průzkumů, by s sebou nesla riziko výrazné ztráty důležitých hospodářských informací.
Podobně by zastavení spolufinancování průzkumů ze strany Evropské komise pravděpodobně vedlo ke ztrátě harmonizovaných evropských údajů.
K budoucím potřebám spotřebitelů co do informací patří mimo jiné další podrobnější průzkum o službách, více informací o finanční situaci domácností a podniků a podrobnější informace o trhu práce.
7. Podávání zpráv
Komise bude každé tři roky předkládat zprávu o provádění programu, a to poprvé v roce 2008 za roky 2006 – 2008, kde podá celkový přehled vývoje metodiky a používání informací z programu.
8. Závěr
Výsledky harmonizovaných průzkumů u podniků a spotřebitelů v EU se staly významným zdrojem informací pro všechny, kdo mají zájem o ekonomické trendy: veřejné instituce, podnikový management, výzkumné pracovníky a především ty, kdo činí rozhodnutí ovlivňující ekonomiku na vnitrostátní úrovni i na úrovni eurozóny.
Údaje z průzkumů se staly nepostradatelným nástrojem pro sledování vývoje hospodářství v EU a pro sledování hospodářské perspektivy HMU, jakož i vývoje ekonomik kandidátských zemí.
Komise zajistí, aby program splňoval tuto úlohu i v budoucnu tak, ž bude soustavně zdokonalovat a zlepšovat jeho parametry, a tím umožní další poskytování informací podstatného významu pro účely hospodářsky relevantních rozhodnutí
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 245/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 2/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Celé území Španělska _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Státní podpora malým a velkým podnikům činným v oblasti chovu koní. Cílem podpory je rozvoj dané oblasti: kurzy odborné přípravy pro odborníky v uvedené oblasti _BAR_
Právní základ _BAR_ Real Decreto por el que se establecen las bases reguladoras de las subvenciones estatales destinadas al sector equino _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,25 milion(ů) EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od zveřejnění v úředním věstníku Boletín Oficial del Estado a od vstupu v platnost _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación Dirección General de Ganadería _BAR_
C/ Alfonso XII, 62 E-28014 Madrid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 6/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Molise, s různou měrou podpory podle území, na němž se podpora uskutečňuje _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Víceletý režim přímých podpor na oživení výroby regionu Molise po kalamitních událostech – Nabídkové řízení na poskytnutí podpory řemeslné výrobě _BAR_
Právní základ _BAR_ Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri n. 3268 del 12 marzo 2003, e successive, che ha nominato il Presidente della Regione Molise, Commissario Delegato per gli eccezionali eventi sismici del 31 ottobre 2002 e per quelli meteorologici del gennaio 2003 ed ha previsto, all'art. 15, la predisposizione di un Programma pluriennale d'interventi diretti a favorire la ripresa produttiva nel territorio della Regione Molise. Tale Programma è stato approvato dalla Giunta regionale del Molise con Deliberazione n. 841 del 9 giugno 2004 e dal Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, con Deliberazione n. 32 del 29 settembre 2004 (pubblicata nella Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana n. 289 del 10 dicembre 2004). _BAR_
Text právního základu je k dispozici na oficiálních internetových stránkách regionu Molise na adrese www.regione.molise.it ve zvláštní sekci věnované víceletému programu opatření na podporu hospodářského oživení na území regionu Molise _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka Průměrná hodnota na tři roky _BAR_ 0,17 milionu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 6. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Commissario Delegato per l'Attuazione Operativa del Programma ex art.
15 _BAR_
via XXIV Maggio, 130 I-86100 Campobasso _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 7/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Molise, s různou měrou podpory podle území, na němž se podpora uskutečňuje _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Víceletý režim přímých podpor na oživení výroby regionu Molise po kalamitních událostech – Nabídkové řízení na poskytnutí podpory obchodním společnostem _BAR_
Právní základ _BAR_ Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri n. 3268 del 12 marzo 2003, e successive, che ha nominato il Presidente della Regione Molise, Commissario Delegato per gli eccezionali eventi sismici del 31 ottobre 2002 e per quelli meteorologici del gennaio 2003 ed ha previsto, all'art. 15, la predisposizione di un Programma pluriennale d'interventi diretti a favorire la ripresa produttiva nel territorio della Regione Molise. Tale Programma è stato approvato dalla Giunta regionale del Molise con Deliberazione n. 841 del 9 giugno 2004 e dal Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, con Deliberazione n. 32 del 29 settembre 2004 (pubblicata nella Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana n. 289 del 10 dicembre 2004) _BAR_
Text právního základu je k dispozici na oficiálních internetových stránkách regionu Molise na adrese www.regione.molise.it ve zvláštní sekci věnované víceletému programu opatření na podporu hospodářského oživení na území regionu Molise _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka Průměrná hodnota na tři roky _BAR_ 0,17 milionu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Jiné: obchod _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Commissario Delegato per l'Attuazione Operativa del Programma ex art.
15 _BAR_
via XXIV Maggio, 130 I-86100 Campobasso _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 9/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpor určených na výuku cizích jazyků v dotčených podnicích provincie Prato _BAR_
Právní základ _BAR_ Nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání _BAR_
Deliberazione della Giunta camerale n. 11 del 1o febbraio 2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 60000 EUR _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ 1500 EUR na podnik _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Camera di Commercio Industria Artigianato Agricoltura di Prato _BAR_
Via Valentini, 14 I-59100 Prato _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 13/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Molise, s různou měrou podpory podle území, na němž se podpora uskutečňuje _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Víceletý režim přímých podpor na oživení výroby regionu Molise po kalamitních událostech – Nabídkové řízení na poskytnutí celkových úlev podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri n. 3268 del 12 marzo 2003, e successive, che ha nominato il Presidente della Regione Molise, Commissario Delegato per gli eccezionali eventi sismici del 31 ottobre 2002 e per quelli meteorologici del gennaio 2003 ed ha previsto, all'art. 15, la predisposizione di un Programma pluriennale d'interventi diretti a favorire la ripresa produttiva nel territorio della Regione Molise. Tale Programma è stato approvato dalla Giunta regionale del Molise con Deliberazione n. 841 del 9 giugno 2004 e dal Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, con Deliberazione n. 32 del 29 settembre 2004 (pubblicata nella Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana n. 289 del 10 dicembre 2004) _BAR_
Text právního základu je k dispozici na oficiálních internetových stránkách regionu Molise na adrese www.regione.molise.it ve zvláštní sekci věnované víceletému programu opatření na podporu hospodářského oživení na území regionu Molise _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka Průměrná hodnota na tři roky _BAR_ 0,53 milionu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 16. 2. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Commissario Delegato per l'Attuazione Operativa del Programma ex art.
15 _BAR_
via XXIV Maggio, 130 I-86100 Campobasso _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 17/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Malta _BAR_
Region _BAR_ — _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je pøíjemcem jednotlivé podpory _BAR_ My Web for Industry _BAR_
Právní základ _BAR_ Malta Enterprise Act (Cap.
463) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční èástka _BAR_ 70000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Malta Enterprise _BAR_
Enterprise Centre, Industrial Estate MT-San Gwann SGN 09 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 54/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ (Spojené království Velké Británie a Severního Irska a) Irská republika _BAR_
Region _BAR_ 32 hrabství v Irsku – Severní Irsko a Irská republika _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ FOCUS _BAR_
Právní základ _BAR_ British/Irish Agreement Act 1999 Section 2.3 Part 7 of Annex 2 of the Act empowers InterTradeIreland to invest, lend or grant aid for the purposes of its function. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Maximální náklady na společnost 2002: 25400 GBP 2003: 25400 GBP Maximální finanční účast celkem 2002: 254000 GBP 2003: 254000 GBP Poznámky: Během let 2002 až 2004 bude vypracováno a provedeno 20 projektů.
Náklady na projekt činí 25400 GBP po dobu 12 měsíců.
Částka 25400 GBP je vyplácena ve čtvrtletních splátkách po dobu 12 měsíců.
Roční výdaje za celkový režim FOCUS pro 20 projektů se vypočtou tak, že projekty začnou v polovině roku 2002 a skončí v polovině 2003.
Z tohoto důvodu jsou výdaje rozděleny na dva roky.
Celková finanční účast pro 20 projektů během 2 let = 508000 GBP.
Tato částka představuje 65 % celkových nákladů projektu, přičemž zbývajících 35 % hradí podniky, které se projektu účastní _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Až do maximální výše 25400 GBP pomoci na projekt ročně, což odpovídá míře podpory vy výši 65 % _BAR_
Datum uskutečnění, doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Navrhovaný režim potrvá 2 roky od data schválení.
Jednotlivé společnosti budou k podpoře způsobilé nejdéle po dobu 12 měsíců _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Cílem podpory je poskytnout vysoce kvalifikovaným absolventům oboru prodej a marketing vzdělání s cílem připravit je na vyšší řízení.
Vzdělávání je obecné, protože je poskytováno obecně všem účastnícím se absolventům a poskytuje kvalifikace přenositelné do ostatních průmyslových oborů.
Záměrem je, aby díky programu FOCUS bylo absolventům, kteří se projektu zúčastní, částečně nebo plně uznáno členství v příslušných profesních orgánech jako Chartered Institute of Marketing a/nebo Marketing Institute of Ireland _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ InterTradeIreland The Old Gasworks Business Park _BAR_
Kilmorey Street Newry Co Down Irlande du Nord BT34 2DE United Kingdom _BAR_
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o přezkumu závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Amsterdamu
(2006/C 246/02)
(Text s významem pro EHP)
1. Francie rozhodla přezkoumat ode dne 25. března 2007 podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství závazky veřejné služby uložené na pravidelné letecké služby provozované mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Amsterdamu, zveřejněné v Úředním věstníku Evropských společenství C 85 ze dne 9. dubna 2002.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Četnost
Služby musí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm v Amsterdamu a letištěm ve Štrasburku v rozsahu nejméně dvou každodenních zpátečních letů od pondělí do pátku s výjimkou měsíce srpna, v srpnu musejí být služby provozovány v rozsahu nejméně jednoho zpátečního letu každý den od pondělí do pátku.
2.2 Kategorie používaných strojů a minimální kapacita
Služby musí být poskytovány proudovými letadly s minimální kapacitou čtyřiceti osmi míst.
2.3 Letový řád
První let dne s odletem z Amsterodamu musí umožnit spoje s lety z dalších evropských států.
Letový řád musí být přizpůsoben řádu parlamentních zasedání, tedy přílet do Štrasburku bezprostředně před 14. hodinou, nikoli však později, při začátku zasedání v 15 hodin odlet ze Štrasburku bezprostředně po 17. hodině, kdy končí zasedání, nikoli však dříve.
Oba dva denní lety musejí umožnit cestujícím vykonat během dne zpáteční let.
2.4 Prodej letů
Prodej letů musí být zajištěn počítačovým rezervačním systémem.
2.5 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 2 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování výše uvedených závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o přezkumu závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Kodani (Kastrup/Roskilde)
(2006/C 246/03)
(Text s významem pro EHP)
1. Francie rozhodla přezkoumat ode dne 25. března 2007 podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství závazky veřejné služby uložené na pravidelné letecké služby provozované mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Kodani (Kastrup/Roskilde), zveřejněné v Úředním věstníku Evropských společenství C 348 ze dne 5. prosince 2000.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Četnost
Služby musí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm v Kodani a letištěm ve Štrasburku v rozsahu nejméně dvou každodenních zpátečních letů od pondělí do pátku s výjimkou měsíce srpna, v srpnu musejí být služby provozovány v rozsahu nejméně jednoho zpátečního letu každý den od pondělí do pátku.
2.2 Kategorie používaných strojů a minimální kapacita
Služby musí být poskytovány proudovými letadly s minimální kapacitou dvaceti pěti míst.
2.3 Letový řád
První let dne s odletem z Kodaně musí umožnit spoje s lety ze Skandinávie a z dalších evropských států.
Letový řád musí být přizpůsoben řádu parlamentních zasedání, tedy přílet do Štrasburku bezprostředně před 14. hodinou, nikoli však později, při začátku zasedání v 15 hodin odlet ze Štrasburku bezprostředně po 17. hodině, kdy končí zasedání, nikoli však dříve.
Oba dva denní lety musejí umožnit cestujícím vykonat během dne zpáteční let.
2.4 Prodej letů
Prodej letů musí být zajištěn počítačovým rezervačním systémem.
2.5 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 2 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování výše uvedených závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o přezkumu závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Madridu
(2006/C 246/04)
(Text s významem pro EHP)
1. Francie rozhodla přezkoumat ode dne 25. března 2007 podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství závazky veřejné služby uložené na pravidelné letecké služby provozované mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Madridu, zveřejněné v Úředním věstníku Evropských společenství C 348 ze dne 5. prosince 2000.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Četnost
Služby musejí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Madridu po celý rok alespoň jako jeden zpáteční let denně od pondělí do pátku.
2.2 Kategorie používaných strojů a minimální kapacita
Služby musí být poskytovány proudovými letadly s minimální kapacitou čtyřiceti osmi míst.
2.3 Letový řád
Lety s odletem z Madridu musejí umožnit spoje s lety z dalších míst Apeninského poloostrova.
Letový řád musí být přizpůsoben řádu parlamentních zasedání, tedy přílet do Štrasburku bezprostředně před 14. hodinou, nikoli však později, při začátku zasedání v 15 hodin odlet ze Štrasburku bezprostředně po 17. hodině, kdy končí zasedání, nikoli však dříve.
2.4 Prodej letů
Prodej letů musí být zajištěn počítačovým rezervačním systémem.
2.5 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 2 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování výše uvedených závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o přezkumu závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Miláně (Malpensa)
(2006/C 246/05)
(Text s významem pro EHP)
1. Francie rozhodla přezkoumat ode dne 25. března 2007 podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství závazky veřejné služby uložené na pravidelné letecké služby provozované mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Miláně (Malpensa/Linate/Bergamo), zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 257 ze dne 25. října 2003.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Počet minimálních frekvencí a kapacit
Služby musí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Miláně v rozsahu nejméně dvou každodenních zpátečních letů od pondělí do pátku s výjimkou měsíce srpna, v srpnu musejí být služby provozovány v rozsahu nejméně jednoho zpátečního letu každý den od pondělí do pátku.
2.2 Kategorie používaných strojů a minimální kapacita
Služby musí být poskytovány letadly s minimální kapacitou dvaceti pěti míst.
2.3 Letový řád
První let dne s odletem z Milána musí umožnit spoje s lety z italských měst a z dalších evropských států.
Letový řád musí být přizpůsoben řádu parlamentních zasedání, tedy přílet do Štrasburku bezprostředně před 14. hodinou, nikoli však později, při začátku zasedání v 15 hodin odlet ze Štrasburku bezprostředně po 17. hodině, kdy končí zasedání, nikoli však dříve.
Oba dva denní lety musejí umožnit zákazníkům vykonat během dne zpáteční let.
2.4 Prodej letů
Prodej letů musí být zajištěn počítačovým rezervačním systémem.
2.5 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 2 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování výše uvedených závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o přezkumu závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm ve Vídni
(2006/C 246/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Francie rozhodla přezkoumat ode dne 25. března 2007 podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství závazky veřejné služby uložené na pravidelné letecké služby provozované mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm ve Vídni, zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 257 ze dne 25. října 2003.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Četnost
Služby musí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm ve Vídni v rozsahu nejméně dvou každodenních zpátečních letů od pondělí do pátku s výjimkou měsíce srpna, v srpnu musejí být služby provozovány v rozsahu nejméně jednoho zpátečního letu každý den od pondělí do pátku.
2.2 Kategorie používaných strojů a minimální kapacita
Služby musí být poskytovány letadly s minimální kapacitou dvaceti pěti míst.
2.3 Letový řád
První let dne s odletem z Vídně musí umožnit spoje s lety z dalších evropských států.
Letový řád musí být přizpůsoben řádu parlamentních zasedání, tedy přílet do Štrasburku bezprostředně před 14. hodinou, nikoli však později, při začátku zasedání v 15 hodin odlet ze Štrasburku bezprostředně po 17. hodině, kdy končí zasedání, nikoli však dříve.
Oba dva denní lety musejí umožnit zákazníkům vykonat během dne zpáteční let.
2.4 Prodej letů
Prodej letů musí být zajištěn počítačovým rezervačním systémem.
2.5 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 2 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování výše uvedených závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o uložení závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm ve Varšavě
(2006/C 246/07)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Francie rozhodla uložit závazky veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu na trase mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm ve Varšavě.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Četnost
Služby musejí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm ve Varšavě a letištěm ve Štrasburku po celý rok alespoň jako tři zpáteční lety týdně.
Dva z těchto tří letů musí povinně být v pondělí a ve čtvrtek.
2.2 Kategorie používaných strojů a minimální kapacita
Služby musí být poskytovány proudovými letadly s minimální kapacitou čtyřiceti osmi míst.
2.3 Letový řád
Letový řád musí být přizpůsoben řádu parlamentních zasedání, tedy přílet do Štrasburku v pondělí bezprostředně před 14. hodinou, nikoli však později, při začátku zasedání v 15 hodin odlet ze Štrasburku ve čtvrtek bezprostředně po 17. hodině, kdy končí zasedání, nikoli však dříve.
2.4 Prodej letů
Prodej letů musí být zajištěn počítačovým rezervačním systémem.
2.5 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 2 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování výše uvedených závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o uložení závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Praze
(2006/C 246/08)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Francie rozhodla uložit závazky veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu na trase mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Praze.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Četnost
Služby musejí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm v Praze a letištěm ve Štrasburku po celý rok alespoň jako tři zpáteční lety týdně.
Dva z těchto tří letů musí povinně být v pondělí a ve čtvrtek.
2.2 Kategorie používaných strojů a minimální kapacita
Služby musí být poskytovány letadly s minimální kapacitou třiceti pěti míst.
2.3 Letový řád
Letový řád musí být přizpůsoben řádu parlamentních zasedání, tedy přílet do Štrasburku v pondělí bezprostředně před 14. hodinou, nikoli však později, při začátku zasedání v 15 hodin odlet ze Štrasburku ve čtvrtek bezprostředně po 17. hodině, kdy končí zasedání, nikoli však dříve.
2.4 Prodej letů
Prodej letů musí být zajištěn počítačovým rezervačním systémem.
2.5 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 2 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování výše uvedených závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o uložení závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm ve střední Anglii (Manchester nebo Liverpool nebo Leeds)
(2006/C 246/09)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Francie rozhodla uložit závazky veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu na trase mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm ve střední Anglii (Manchester nebo Liverpool nebo Leeds).
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Četnost
Služby musejí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm v Manchesteru nebo Liverpoolu nebo Leedsu po celý rok alespoň jako jeden zpáteční let denně od pondělí do pátku.
2.2 Kategorie používaných strojů a minimální kapacita
Služby musí být poskytovány letadly s minimální kapacitou čtyřiceti osmi míst.
2.3 Letový řád
Letový řád musí být přizpůsoben řádu parlamentních zasedání, tedy přílet do Štrasburku bezprostředně před 14. hodinou, nikoli však později, při začátku zasedání v 15 hodin odlet ze Štrasburku bezprostředně po 17. hodině, kdy končí zasedání, nikoli však dříve.
2.4 Prodej letů
Prodej letů musí být zajištěn počítačovým rezervačním systémem.
2.5 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 2 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování výše uvedených závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o uložení závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm ve Frankfurtu
(2006/C 246/10)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Francie rozhodla uložit závazky veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu na trase mezi letištěm ve Štrasburku a letištěm ve Frankfurtu.
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
2.1 Četnost
Služby musí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm ve Frankfurtu a letištěm ve Štrasburku v rozsahu nejméně čtyř každodenních zpátečních letů od pondělí do pátku s výjimkou měsíce srpna, v srpnu musejí být služby provozovány v rozsahu nejméně jednoho zpátečního letu každý den od pondělí do pátku.
2.2 Kategorie používaných strojů a minimální kapacita
Služby musí být poskytovány letadly s minimální kapacitou čtyřiceti osmi míst.
2.3 Letový řád
První let dne s odletem z Frankfurtu musí umožnit spoje s lety z dalších evropských států.
Tyto čtyři spoje musejí odpovídat vlnám spojů na letišti ve Frankfurtu.
Letový řád musí být přizpůsoben řádu parlamentních zasedání, tedy přílet do Štrasburku bezprostředně před 14. hodinou, nikoli však později, při začátku zasedání v 15 hodin odlet ze Štrasburku po 17. hodině, kdy končí zasedání, nikoli však dříve.
2.4 Prodej letů
Prodej letů musí být zajištěn počítačovým rezervačním systémem.
2.5 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce překročit za každé letecké období IATA 2 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování výše uvedených závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
--------------------------------------------------
Akční program na podporu výzkumu a analýzy otázek v souvislosti s Evropskou hospodářskou a měnovou unií
(2006/C 246/11)
1. Úvod
Zpráva Rady ve složení ECOFIN "Koordinace hospodářské politiky" (13123/1/99 Rev 1) předložená Evropské radě, která se sešla ve dnech 11. a 12. prosince 1999 v Helsinkách, obsahovala výzvu k efektivnímu sledování hospodářských politik ve třetí etapě hospodářské a měnové unie (HMU).
Podle názoru Rady je k tomu důležitým předpokladem zlepšené chápání hospodářského vývoje a otázek hospodářské politiky v souvislosti s HMU.
Podle Smlouvy patří k významným úkolům Evropské komise informovat orgány EU, členské státy a různé hospodářské subjekty jak o hospodářské situaci a výhledu, tak i o dopadu opatření hospodářské politiky na fungování HMU.
Pro poskytování fundovaného poradenství o hospodářském vývoji a otázkách hospodářské politiky v HMU mají velký význam důkladná hospodářská analýza a důkladný ekonomický výzkum.
I když podstatná část této analýzy i tohoto výzkumu se provádí uvnitř Komise a jejích útvarů, vytvářejí jiné instituce jako mezinárodní organizace a společenství výzkumných pracovníků vůbec velké množství relevantních příspěvků.
Hlavním cílem akčního programu na podporu výzkumu a analýzy otázek v souvislosti s HMU je vytvořit platformu, pomocí níž by bylo možno efektivněji vnášet do rozpravy o politikách v rámci orgánů Společenství výsledky tohoto externího výzkumu.
2. Nutnost komplexní a integrované koncepce podpory výzkumu a analýzy v souvislosti s HMU
Vytvoření HMU vyžaduje posílení analytické základny pro rozhodnutí v oblasti hospodářské politiky.
Kromě toho je třeba zlepšit povědomí o politických požadavcích HMU v členských státech, aby se zlepšilo pochopení pro větší koordinaci hospodářské politiky.
Pro optimální využití výsledků externí analýzy a výzkumu otázek v souvislosti s HMU je nutná komplexní a integrovaná koncepce pro formování vztahů, styků a komunikace s ústavy, které tyto analýzy vytvářejí.
Na jedné straně je to nezbytné pro vhodné poskytnutí výsledků tohoto výzkumu různým kruhům, které se zabývají záležitostmi hospodářské politiky v rámci evropských orgánů.
Na druhé straně to umožňuje zpětnou vazbu od Evropské komise a ostatních fór EU, kterou se může tento výzkum orientovat do oblastí nejdůležitějších a nejplodnějších pro práci tvůrců politiky EU.
Evropská komise reagovala na potřebu komplexní a integrované koncepce tak, že vytvořila akční program na širokém základě, který provádí Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti [1].
Zatímco některé z těchto akcí byly zahájeny na výslovnou žádost členských států, jiné vznikly z iniciativy Evropské komise.
Mezi tyto akce patří například zřízení externí skupiny odborníků na analýzu a prognózování makroekonomického vývoje v eurozóně ("Evropské prognostické sítě"); organizace konferencí věnovaných otázkám výzkumu, workshopů a seminářů konaných jak pravidelně, tak ad hoc; vytvoření programu stáží v útvarech Komise; nebo vytvoření studijního programu v oblasti výzkumu v souvislosti s HMU s cílem stimulace konkrétně zaměřených příspěvků od externích výzkumných pracovníků.
3. Provádění programu
Níže je podán podrobný popis různých složek programu a podpůrných činností.
a) Evropská prognostická síť
Vytvoření Evropské prognostické sítě (EFN) bylo navrženo na základě iniciativy Francie a Německa v roce 2001.
Účelem této iniciativy bylo zkvalitnit analýzu hospodářských podmínek a politických možností eurozóny na základě pravidelných nezávislých hodnocení hospodářské perspektivy a politických výzev, která by vytvářela síť vedoucích výzkumných ústavů EU.
Tento návrh získal širokou podporu Hospodářského a finančního výboru i euroskupiny a Komise byla vyzvána k zahájení zřizování této sítě.
Komise na tento požadavek reagovala kladně a na období 2002 až 2004 vybrala konzorcium osmi výzkumných ústavů v šesti různých členských státech.
Tato výzkumná síť předložila první zprávu na jaře roku 2002.
Síť dále předložila pět dalších zpráv každý půlrok, poslední z nich na podzim roku 2004.
Kromě pravidelné konjunkturální analýzy a makroekonomické prognózy pro eurozónu se různé zprávy zabývaly širokou škálou témat relevantních pro HMU.
Témata zahrnovala vývoj nákladů na pracovní síly a vývoj produktivity pracovní síly v eurozóně, vstřebávání makroekonomických otřesů v eurozóně, cyklickou konvergenci v HMU nebo hospodářské dopady rozšíření na HMU.
Celkově lze konstatovat, že zkušenosti s EFN během období 2002 – 2004 byly velmi kladné; zprávy EFN poskytovaly cenný doplňující příspěvek k interní analýze útvarů Komise ohledně hospodářského vývoje a politických otázek eurozóny.
Vzhledem k tomuto příznivému celkovému hodnocení zahájila Komise na jaře 2005 postup na vytvoření nové EFN na období 2005 – 2007.
Vybraná síť se skládá z deseti výzkumných ústavů z devíti členských států.
Tato nová síť předložila první zprávu v březnu 2005.
Zpráva se tematicky soustředila na výzvy, kterou pro hospodářství eurozóny představuje přemístění produkce, a poskytla tak příspěvek do zprávy o hospodářství za rok 2005.
Zvláštním politickým tématem zprávy z jara 2006 byly konvergence a integrace nových členských států.
Zprávy se obvykle předkládají v termínu, který společně dohodnou Komise a síť, na tiskové konferenci organizované EFN.
Zprávy se zasílají komisaři pro hospodářské a měnové záležitosti a předsedovi Hospodářského a finančního výboru, Výboru pro hospodářskou politiku a Výboru Evropského parlamentu pro hospodářské a měnové záležitosti.
Zprávy si lze stáhnout z internetové stránky EFN, na kterou se lze dostat přes odkaz na internetové stránce Komise:
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/efn_en.htm.
V roce 2006 se vypracovává hodnocení (v kontextu celkového hodnocení rámce ekonomického výzkumu a výstupu z ekonomického výzkumu Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti) toho, zda iniciativa EFN dosáhla svých cílů, totiž podpory posouzení hospodářské perspektivy a politických výzev eurozóny ze strany nezávislých výzkumných ústavů EU.
Výsledky tohoto hodnocení budou významným prvkem v rozhodnutí o tom, zda má iniciativa EFN pokračovat po roce 2007, nebo zda se má postupně ukončit.
b) Konference a workshopy o ekonomickém výzkumu a programy ekonomických seminářů
Účelem konferencí a workshopů o ekonomickém výzkumu a ekonomických seminářů je zintenzivnit dialog mezi útvary Komise a společenstvím výzkumných pracovníků.
Hlavním účelem těchto programů je upozornit personál Komise na relevantní, původní výzkum o záležitostech spojených s HMU, který provádějí vysoké školy a jiné výzkumné ústavy.
I když je program zacílen hlavně na personál Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti, je personál ostatních generálních ředitelství informován o prováděných činnostech a má možnost zúčastňovat se těchto konferencí a seminářů.
Konference o ekonomickém výzkumu
Konference a workshopy o ekonomickém výzkumu a program ekonomických seminářů jsou koncipované tak, aby se zkvalitněním spojení s obcí výzkumných pracovníků zlepšovala celková kvalita práce, kterou odvádějí útvary Komise.
Přední ekonomové v akademickém světě, v mezinárodních organizacích a ve výzkumných ústavech jsou podněcováni k tomu, aby vysvětlovali původní výzkumnou práci v souvislosti s vytvářením a fungováním HMU a debatovali o ní v rámci konferencí o výzkumu a seminářů pro personál.
Kromě toho, že personál Komise získá lepší přístup k probíhající původní výzkumné práci, je účelem těchto programů zintenzivnit kontakt s novými koncepcemi a novými náhledy na otázky relevantní pro Komisi.
Externí účastníci na programu mají oproti tomu příležitost projednat výsledky svých výzkumů s personálem Komise a s jinými úředníky z orgánů EU, a tak přispívat k rozvoji vnímání politické relevance výzkumné činnosti, kterou provádějí, z jejich strany.
V posledních letech bylo zorganizováno několik konferencí v rámci programu konferencí o výzkumu.
Obecně platí, že tyto konference organizoval personál Komise, avšak v některých případech byly organizovány ve spolupráci s ostatními orgány.
Podle toho, o jakou konferenci se jednalo, se účast pohybovala mezi 50 a 300 účastníky a tématika zahrnovala široké spektrum otázek jako třeba internacionalizaci vlastnictví aktiv v EU, statistické nástroje v analýze hospodářského cyklu, hospodářské a rozpočtové důsledky celosvětového stárnutí populace a analýzu hospodářských cyklů a růstu v Evropě.
Zvláštní konference byly organizovány na projednání hlavních analytických dokumentů, které zveřejnily útvary Komise, jako třeba "Zprávy o veřejných financích" nebo zprávy "Pět let HMU".
Vzájemné ovlivňování s akademickým světem a s politickými činiteli je užitečné pro zlepšování oboustranného pochopení politických okolností i teoretického poradenství.
Otázky, jako je ekonomické řízení, musí být projednávány otevřeně, aby se zvýšila věrohodnost dotyčného politického rámce.
Program ekonomických seminářů
Nedávno zkoncipovaný program ekonomických seminářů (ESP) byl zřízen v roce 2003 s cílem zvýšit synergické efekty mezi výzkumem v souvislosti s HMU uvnitř Komise a výzkumem v souvislosti s HMU mimo Komisi.
Touto novou metodou se Komise snaží zaujmout přední ekonomy v akademickém světě, mezinárodních organizacích, správních orgánech a nejlepších výzkumných ústavech.
Komise vyzývá vybrané výzkumné pracovníky k vedení seminářů, na nichž se z makroekonomického i mikroekonomického hlediska debatuje o původní výzkumné práci v souvislosti s vytvářením a fungováním evropské hospodářské a měnové unie.
Hlavním účelem tohoto programu je zvýšit celkovou kvalitu práce útvarů Komise, posílit know-how jejich zaměstnanců zlepšením jejich kontaktů se společenstvím výzkumných pracovníků v oboru ekonomiky.
Program umožňuje, aby personál Komise získal lepší přístup k probíhající výzkumné práci a aby se dostal do kontaktu s novými koncepcemi a novými náhledy na otázky relevantní pro Komisi.
Program na druhé straně dává přednášejícím vystupujícím na seminářích příležitost dozvědět se o prostředí vytváření politiky, ve kterém útvary Komise působí.
Tento program řídí hlavně členové poradní skupiny Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti.
Poradci jsou v těsném kontaktu se společenstvím výzkumných pracovníků, což jim umožňuje posoudit, kde se nacházejí relevantní hranice v ekonomickém výzkumu, a informovat o tom personál Komise.
Program také vytváří cennou složku ve strategii útvarů Komise ohledně vzdělávání.
Během jednodenní návštěvy v útvarech Komise prezentují přednášející svůj výzkum na semináři o délce jeden a půl hodiny, a poté zůstávají k dispozici pro další diskusi o svém výzkumu s personálem Komise.
Podkladové materiály, ze kterých seminář vychází, jsou zpravidla k dispozici před akcí.
V roce 2003 v rámci tohoto programu vedlo seminář 15 přednášejících, v roce 2004 to bylo 24 a v roce 2005 hostovalo dalších 17 přednášejících.
Společně se semináři v rámci programu hostujících lektorů a jinými semináři bez nákladů se koná zhruba jeden seminář týdně.
c) Program hostujících lektorů
V rámci programu hostujících lektorů (VFP) se Evropská komise snaží posilnit znalosti zaměstnanců o aktuálních otázkách tím, že zve přední ekonomy z akademických kruhů, správních orgánů a nejlepších výzkumných ústavů na krátkodobou návštěvu útvarů Komise.
Tyto návštěvy trvají obvykle jeden nebo dva týdny, avšak za účelem využití hloubkové analýzy mohou trvat až šest týdnů.
Toto období by se lépe spojovalo s tradičním studijním volnem v akademických výzkumných ústavech, čímž by se u potenciálních účastníků vyvolal vyšší zájem.
Od hostujících lektorů se očekává, že se během pobytu v Komisi budou aktivně zúčastňovat práce útvarů Komise, a to především tak, že se zapojí do oblastí spojených s jejich vlastním výzkumným programem, do diskusí s personálem Komise, který se zabývá prací ve stejných oblastech, a do poskytování poradenství tomuto personálu Komise.
Od hostujících lektorů se dále vyžaduje jeden nebo více seminářů na témata, která tvoří součást jejich výzkumného programu. Posléze se od hostujících lektorů vyžaduje, aby vypracovali podklady k semináři na svou nedávnou původní práci, které lze později uveřejnit v řadě pracovních dokumentů "Economic Papers" (Ekonomické dokumenty) Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti.
U programu ekonomických seminářů je hlavním účelem tohoto programu zvýšit celkovou kvalitu práce útvarů Komise, posílit know-how jejich zaměstnanců zlepšením jejich kontaktů se společenstvím výzkumných pracovníků v oboru ekonomiky.
Tento program má také zařídit personálu Komise lepší přístup k probíhající výzkumné práci, zintenzivnit kontakt s novými koncepcemi a novými náhledy na otázky relevantní pro útvary Komise.
Hostující lektoři dostanou příležitost zblízka poznat prostředí tvorby politiky, ve kterém pracují útvary Komise.
VFP byl spuštěn v říjnu 2001.
Počet pozvaných lektorů se ze 6 v roce 2002 zvýšil na 10 v roce 2003 a na 11 v roce 2004.
V roce 2005 hostovalo dalších 8 hostujících lektorů.
Hostující lektoři se věnovali široké škále témat z výzkumu v souvislosti s otázkami makroekonomické politiky v HMU.
VFP dokázal zajistit účast řady vědeckých osobností jako hostujících lektorů.
Obvykle se semináře vyznačovaly dobrou sledovaností a přednášky měly vysokou úroveň.
Většina materiálů, které dodali hostující lektoři, splňovala standardní kritéria pro uveřejnění ve vědeckých nebo politicky orientovaných hospodářských časopisech a některé z nich byly také uveřejněny v řadě pracovních dokumentů "Economic Papers" (Ekonomické dokumenty) Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti.
Ve většině případů se úspěšně navázala komunikace, efektivní spolupráce, a v některých případech dokonce konkrétní pracovní vztahy s provozními jednotkami v rámci útvarů Komise.
Hostující lektoři se zúčastňovali diskusí o konkrétních pracovních programech a projektech, přímo přispívali k vypracování koncepcí kapitol pro výroční zprávu o hospodářství, přičemž zpravidla jejich obsáhlé návrhy a komentáře byly začleněny do poznámek personálu Komise.
d) Program ekonomických studií
Program ekonomických studií je dalším nástrojem na zapojení externích odborníků do práce útvarů Komise.
V rámci tohoto programu se zadávají studie nejkvalifikovanějším odborníkům v akademických ústavech a jiných výzkumných ústavech [2].
Studie iniciují provozní ředitelství/jednotky, dohled nad nimi vykonává kvalifikovaný personál.
Vzhledem k decentralizované povaze těchto studií se jejich témata navzájem liší v závislosti na rozmanitých požadavcích.
Tato témata mohou zahrnovat teoretické rozbory a/nebo empirický rozbor konkrétních ekonomických otázek jako třeba odhadů účinků další hospodářské integrace (integrace finančních trhů atd.).
Studie slouží hlavně jako podkladový materiál pro probíhající práci personálu Komise, pokud však jsou zajímavé pro širší veřejnost, uveřejňují se v řadě pracovních dokumentů "European Economy" (Evropské hospodářství) Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti nebo v řadě pracovních dokumentů "Economic Papers" (Ekonomické dokumenty) Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti. V nedávné minulosti tyto studie sloužily při přípravě zprávy EU o hospodářství (např. určujících faktorů růstu produktivity v EU, účinků globalizace) a zprávy o veřejných financích nebo přispívaly k podpoře analýzy otázek dohledu nad HMU, jako je třeba Pakt stability a růstu, nebo analýzy politiky hospodářské reformy v EU jako třeba lisabonské agendy.
4. Podpůrné činnosti
a) Externí databáze a jiné informace na podporu programu
Analýza otázek souvisejících s HMU vyžaduje rozsáhlou škálu relevantních, spolehlivých a aktuálních informací statistické a jiné, obecnější povahy.
Tyto informace se mají zpravidla poskytovat k vyhodnocení na vnitrostátní, evropské a celosvětové úrovni.
Potřebné informace se týkají hlavně makroekonomického vývoje, finančních údajů (o finančních strukturách, finančních aktivech, cenách aktiv a objemech emisí) a zvláštních údajů o řízení finančních rizik.
Posledně uvedené údaje se týkají informací všeho druhu o finančních institucích (především rozvahy, výkazů příjmů a informací o vlastnických poměrech).
Převážná část oficiálních makroekonomických informací o EU se vytváří prostřednictvím Evropského statistického systému a pro uživatele v Komisi je snadno dostupná přes oficiální zdroje.
Požadavky uživatelů však značně přesahují tuto zásobu veřejně dostupných údajů.
U mimoevropských zemí se musí makroekonomické údaje získávat z jiných zdrojů.
U hlavních mimoevropských průmyslových zemí to zahrnuje zejména i) kompletní řadu státních výkazů za celé hospodářství a institučních sektorů (podniky, veřejná správa, rozpočty domácností, nezisková zařízení, ostatní), ii) ukazatele týkající se hospodářské činnosti (kvalitativní průzkumy u podniků a spotřebitelů, indexy produkce, ceny, knihy zakázek atd.) a iii) ukazatele trhu práce (obyvatelstvo, zaměstnanost, nezaměstnanost, mzdy atd.).
Pokud jde o finanční údaje, má zásadní význam komplexní přehled za EU-25 a USA, avšak obecně platí, že není dostupný z oficiálních zdrojů.
To se týká všech periodicit i) statistik týkajících se finanční struktury (měnových a finančních agregovaných veličin, bankovních úvěrů, údajů o finančních zprostředkovatelích, kapitalizace na trhu s cennými papíry atd.), ii) cen finančních aktiv (sazeb na peněžních trzích, směnných kurzů, sazeb bankovních úvěrů, výnosů z trhů s dluhopisy, kapitálových trhů, cen bydlení) a iii) údajů o emisích finančních aktiv (záznamu o emisi dluhopisů s informacemi o emitentovi, částce, splatnosti, ratingu, typu kupónu atd.; údajů o nabídkách na počáteční umístění na kapitálových trzích a o dalších nabídkách).
Podobně jako u finančních údajů se musí většina údajů pro řízení finančních rizik získat z komerčních databází.
Existuje několik vysoce specializovaných podniků, které poskytují tyto informace o potenciálních rizikách úvěrů, finančních investic a mezinárodních finančních institucí.
Tyto údaje se týkají hlavně rozvah a výkazů příjmů finančních institucí a informací o vlastnických poměrech u finančních institucí a široce se využívají srovnání se skupinami rovnocenných entit za použití specializovaných analytických nástrojů.
Zatímco statistické informace tvoří základ fundované analýzy hospodářského vývoje v HMU, existuje vedle toho spousta analytických informací, které značně usnadňují práci ekonomického analytika. Používání takových informací může být často efektivním prostředkem pro rychlé vyhodnocení hlavních charakteristik hospodářského a finančního vývoje.
I když se tyto informace někdy poskytují jako součást přístupu ke komerčně nabízeným databázím, poskytují se tyto produkty často také samostatně.
Z tohoto důvodu lze potřebu široce koncipovaných a rychlých informací o hospodářském a finančním vývoji s maximální efektivitou uspokojit předplacením takových specializovaných produktů.
b) Publikační program v souvislosti s HMU
Významnou součástí politiky externí komunikace útvarů Komise je roční publikační plán v souvislosti s HMU.
Cílem tohoto programu je efektivní šíření současných a aktuálních výsledků duševní práce o záležitostech v souvislosti s HMU.
Jeho hlavní cílovou skupinou jsou vnitrostátní a mezinárodní ekonomické ústavy a vysoké školy, političtí činitelé, specializovaná média a osoby s vlivem na veřejné mínění.
Program se stanoví každý rok a je začleněn do celosvětového programu Komise s názvem Programme ordinaire de publication (POP – Řádný program uveřejňování).
Hlavní řadou publikací útvarů Komise o otázkách v souvislosti s HMU je řada dokumentů "European Economy" (Evropské hospodářství).
Po reformě v roce 2002 bylo nakonec přidáno několik dalších řad tak, aby pružným způsobem doplňovaly a dále rozvíjely její vydavatelskou linii a oblast působnosti.
Ke stěžejním vydavatelským počinům této řady patří "Broad Economic Policy Guidelines" (Základní nástin ekonomické politiky), výroční zpráva "Public Finances in EMU" (Veřejné finance v HMU), "Macroeconomic Forecasts" (Makroekonomické prognózy) a roční "EU Economy Review" (Zpráva EU o hospodářství), k nimž jsou připojeny aktuální analýzy hospodářské politiky.
Podobné bývalé řady jako "Euro Papers" (Dokumenty k euru), napsané během hlavní etapy zavádění eura, už nevycházejí, neboť vznikly nové produkty hospodářskopolitické diskuse jako třeba "Country Focus" (Země v centru pozornosti), Quaterly Report on the Euro Area (Čtvrtletní zpráva o eurozóně) a Annual Report on the Euro Area (Výroční zpráva o eurozóně).
Na základě toho lze konstatovat, že publikační činnost útvarů Komise zůstává elastická a pružná tak, aby vhodně zahrnula nové výsledky ekonomického výzkumu a aktuální priority vyplývající z ekonomického výzkumu, přičemž za určitých okolnosti přichází v úvahu i spolupráce s komerčními vydavateli.
K usnadnění teoretické diskuse a k zajištění širokého přístupu k probíhající původní výzkumné práci také pro širší publikum jsou všechny řady dokumentů také dostupné na této internetové adrese:
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications_en.htm
5. Hodnocení
S cílem měřit účinnost a efektivitu programu Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti zahrnulo do svého víceletého programu hodnocení na období 2005 až 2010 externí hodnocení ekonomické výzkumné činnosti generálního ředitelství.
Tato práce bude zaměřena na jedné straně zaměřena na používání výstupů z těchto činností při tvorbě politiky v rámci Komise na straně jedné a na příspěvek těchto činností k udržení a posílení intelektuálního kapitálu v rámci generálního ředitelství.
Na straně druhé se budou zkoumat účinky programu na jeho externí uživatele.
Počítá se s tím, že jako součást tohoto hodnocení by se mohlo provést určité orientační porovnání práce výzkumných oddělení podobných organizací.
Hodnocení bylo zahájeno v roce 2005 a závěrečná zpráva bude podána v létě roku 2006.
6. Závěr
Akční program na podporu výzkumu v oblastech týkajících se HMU se v rámci útvarů Komise provádí dobře.
Umožňuje personálu Komise zohledňovat v ekonomických analýzách nejnovější poznatky ekonomického výzkumu.
Rozšíření skutečného výzkumu v rámci 6. rámcového programu pro výzkum umožňuje útvarům Komise také přispívat k činnostem základního ekonomického výzkumu.
Výzkumné činnosti nejsou jednosměrné.
Zlepšenou spoluprací s obcí výzkumných pracovníků a široce založenou debatou o otázkách hospodářské politiky jsou akademické kruhy, ale i veřejnost vůbec informovány o strategických politických rozhodnutích a o politické koordinaci, jež mají zajistit úspěch HMU.
Na druhé straně se posiluje politický rámec, čímž se získává důvěryhodnost ve vědeckých kruzích i mezi politickými činiteli.
Výzkumné a analytické činnosti se prokázaly jako nepostradatelný nástroj v procesu posilování ekonomického dohledu v HMU.
Proto by se u nich mělo setrvat, popřípadě by měly být zintenzivněny.
[1] Tento akční program je součástí ročního programu práce Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti a je schválen finančním rozhodnutím Komise.
[2] Tento akční program je součástí ročního programu práce Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti a je schválen finančním rozhodnutím Komise.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 246/12)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 17/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Dánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "Strategický program pro nanovědu a nanotechnologii" "Strategický program pro výzkum informačních technologií" "Strategický program pro mezioborové použití v oblasti nanotechnologie, biotechnologie a informační technologie a komunikační technologie" _BAR_
Právní základ _BAR_ "Lov om forskningsrådgivning m.v" (zákon č. 405, 28. 5. 2003) a oznámení o výběrových řízeních _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,51 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2008 (Poznámka: Jsme připraveni provést změny v souladu se změnami pravidel stanovených v nařízení, které na konci roku 2007 nahradí původní nařízení) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano Výzkum _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Forskningsstyrelsen (Direction de la recherche) _BAR_
Artillerivej 88 DK-2300 København S _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 27/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ Celé území _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora určená k nákupu přístrojů nezbytných k zavedení či k modernizaci pozemského rozhlasového vysílání maďarských místních nebo regionálních radiových vysílacích stanic _BAR_
Právní základ _BAR_ A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 131. §-ának (3) bekezdése, az Országos Rádió és Televízió Testület 81/2006.
(I. 11.) számú határozata _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,12 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Országos Rádió és Televízió Testület _BAR_
Reviczky u. 5. H-1088 Budapest _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 104/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Slovenská republika _BAR_
Region _BAR_ Celé území SR – podle regionální mapy státní pomoci: Regiony podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Regiony podle čl. 87 odst. 3 písm. a) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory výzkumu a vývoje Agenturou na podporu výzkumu a vývoje _BAR_
Právní základ _BAR_ Právnym základom pre poskytnutie štátnej pomoci (ďalej len "pomoc") je nariadenie Komisie (ES) č.
70/2001 z 12. januára 2001 o použití článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom, publikované v Úradnom vestníku EÚ (Ú. v. ES C, 13.1.2001) v znení nariadenia Komisie (ES) č.
364/2004 z 25.2.2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č.
70/2001 vzhľadom na rozšírenie jeho pôsobnosti na pomoc na výskum a vývoj a zákon č.
172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci programu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 34 milionů EUR _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano základní výzkum 100 %průmyslový výzkum 60 % + regionální bonusyvývoj 35 % + regionální příplatky _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 14. 6. 2006 Slovenská republika se zavazuje postupovat ve vztahu k regionálním příplatkům v souladu s čl. 9 bodem 107 pokynů pro vnitrostátní regionální podporu na léta 2007 – 2013 (Úř. věst. C 54, 4.3.2006) _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Pomoc malým a středním podnikům – podpora výzkumu a vývoje _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Příslušné hospodářské odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano V souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení Komise č. 70/2001 ve znění nařízení č. 364/2004 _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Agentúra na podporu výskumu a vývoja _BAR_
Mýtna 23 SK-811 07 Bratislava _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 122/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Francie _BAR_
Region _BAR_ Celé území Francie s výjimkou regionu Ile-de-France a průmyslové zóny Lyonu _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora investic do nemovitostí a pronájmu budov, kterou podnikům udělují územněsprávní celky a jejich sdružení _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. L. 1511-3 et R. 1511-4 à R. 1511-23 du code général des collectivités territoriales _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka KN _BAR_ Územněsprávní celky samy rozhodnou o výši pomoci.
Částky se předem nedají určit _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 29. 5. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ano _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ano _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ano _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ministère de l'intérieur, de la sécurité intérieure et des libertés locales — Direction générale des collectivités locales _BAR_
Place Beauvau F-75800 Paris cedex 08 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 147/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ (Spojené království Velké Británie a) Irská republika _BAR_
Region _BAR_ Celý ostrov Irsko (32 hrabství ) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ InterTradeIreland Acumen Consultancy programme _BAR_
Právní základ _BAR_ British/Irish Agreement Act 1999, Section 2.3 (Part 7 of Annex 2 of the Act empowers InterTradeIreland to invest, lend or grant aid for the purposes of its function) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Maximální náklady na společnost 2003/04: 3000 GBP2004/05: 3000 GBP2005/06: 3000 GBPCelková maximální výše prostředků podpory 2003/04: (30 x 3000 GBP) 90000 GBP2004/05: (45 x 3000 GBP) 135000 GBP2005/06: (45 x 3000 GBP) 135000 GBPCelková výše podpory na poradenské služby za 3 roky = 360000 GBP představuje 50tiprocentní grant. Financování se provádí jednorázově během lhůty 52 týdnů, tj. podniky nejsou způsobilé k tomu, aby financování v následujících letech opakovaly _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Maximálně do výše 3000 GBP podpory na podnik, což činí 50 % podpory _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Navrhovaný režim: od listopadu 2003 po dobu 3 let Konkrétní podniky budou způsobilé k tomu, aby podporu využívaly nejvýše po dobu 52 týdnů _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Režim potrvá od listopadu 2003 do prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Poskytnout malým a středním podnikům poradenské služby s cílem pomoci rozvoji a růstu přeshraničního obchodu rozvinutím tržní kompetence, zkušeností a znalostí z oblasti výzkumu _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Veškerá odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ InterTradeIreland The Old Gasworks Business Park _BAR_
Kilmorey Street Newry BT34 2DE Tel: (44-28 30) 83 41 09 United Kingdom _BAR_
--------------------------------------------------
Referenční částky potřebné pro překročení vnějších hranic stanovené v čl. 5 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex)
(2006/C 247/03)
BELGIE
Belgické právo stanoví, že je třeba prokázat dostatečnou výši prostředků na obživu.
V praxi se postupuje takto:
a) Cizinci ubytovaní u soukromé osoby
Dostatečnou výši prostředků je možné prokázat závazkem o převzetí finančních nákladů pobytu podepsaným osobou, u které je cizinec v Belgii ubytován, a ověřeným obecním úřadem v místě jejího bydliště.
Závazek o převzetí finančních nákladů zahrnuje úhradu pobytu, zdravotní péče, ubytování a nákladů na vycestování ze země pro případ, že cizinec není tyto náklady schopen uhradit sám.
Toto opatření má zajistit, aby tyto náklady nemusely platit státní orgány.
Závazek musí být podepsán osobou, která je solventní, a pokud se jedná o cizince, musí mít povolení k pobytu nebo usídlení.
Pokud je to nutné, může být cizinec rovněž vyzván, aby doložil své osobní příjmy.
Pokud nemá vůbec žádné prostředky, musí mít k dispozici alespoň 38 EUR na každý den plánovaného pobytu.
b) Cizinci ubytovaní v hotelu
Pokud není cizinec schopen prokázat vůbec žádné prostředky, musí mít k dispozici alespoň 50 EUR na každý den plánovaného pobytu.
Ve většině případů musí dotčená osoba navíc předložit jízdenku (letenku) na zpáteční cestu do země původu či bydliště.
ČESKÁ REPUBLIKA
Referenční částky jsou stanovené zákonem č. 326/1999 Sb. o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů.
Podle § 5 zákona o pobytu cizinců na území České republiky musí cizinec na požádání policie předložit doklad o zajištění prostředků k pobytu na území (§ 13) nebo ověřené pozvání ne starší než 90 dnů ode dne jeho ověření policií (§ 15 a 180).
Paragraf 13 stanoví:
"Peněžní prostředky k úhradě pobytu na území
1. Zajištění prostředků k pobytu na území se prokazuje, není-li dále stanoveno jinak, předložením:
a) peněžních prostředků alespoň ve výši:
- 0,5 násobku částky životního minima stanovené podle zvláštního právního předpisu jako potřebné k zajištění výživy a ostatních základních osobních potřeb (dále jen "částka životního minima na osobní potřeby") na 1 den pobytu, jestliže tento pobyt nemá vcelku přesáhnout dobu 30 dnů,
- 15násobku částky životního minima na osobní potřeby, jestliže má pobyt na území přesáhnout dobu 30 dnů, s tím, že tato částka se za každý celý měsíc předpokládaného pobytu na území zvyšuje o 2násobek částky životního minima,
- 50násobku částky životního minima na osobní potřeby, jestliže se jedná o pobyt za účelem podnikání, který má vcelku přesáhnout 90 dnů, nebo
- dokladu potvrzujícího zaplacení služeb spojených s pobytem cizince na území nebo dokladu potvrzujícího, že služby budou poskytnuty bezplatně.
2. Zajištění prostředků k pobytu na území lze místo peněžních prostředků uvedených v odstavci 1 prokázat:
a) výpisem z účtu vedeného v bance znějícím na jméno cizince, ze kterého vyplývá, že cizinec může během pobytu v České republice disponovat s peněžními prostředky ve výši uvedené v odstavci 1, nebo
b) jiným dokladem o finančním zajištění, například platnou mezinárodně uznávanou kreditní kartou.
3. Cizinec, který bude na území studovat, může předložit jako doklad o zajištění prostředků k pobytu závazek vydaný státním orgánem nebo právnickou osobou, že zajistí pobyt cizince na území poskytnutím peněžních prostředků ve výši částky životního minima na osobní potřeby na 1 měsíc předpokládaného pobytu, nebo doklad o tom, že veškeré náklady spojené s jeho studiem a pobytem budou uhrazeny přijímací organizací (školou).
Pokud částka v závazku této výše nedosahuje, je cizinec povinen předložit doklad o vlastnictví peněžních prostředků ve výši rozdílu mezi částkou životního minima na osobní potřeby a závazkem na dobu předpokládaného pobytu, nejvýše však 6násobek částky životního minima na osobní potřeby.
Doklad o zajištění prostředků k pobytu je možné nahradit rozhodnutím nebo dohodou a poskytnutí grantu získaného na základě mezinárodní úmluvy, která je pro Českou republiku závazná.
4. Cizinec, který nedosáhl věku 18 let, je povinen prokázat zajištění prostředků k pobytu podle odstavce 1 v poloviční výši."
Paragraf 15 stanoví:
"Pozvání
V pozvání se hostitel zavazuje, že uhradí náklady:
a) spojené s obživou cizince po dobu pobytu na území až do vycestování z tohoto území;
b) spojené s ubytováním cizince po dobu pobytu na území až do vycestování z tohoto území;
c) spojené s poskytnutím zdravotní péče po dobu pobytu na území až do vycestování z tohoto území, případně též s převozem nemocného nebo ostatků zemřelého;
d) vzniklé policii v souvislosti s pobytem na území a vycestováním cizince z tohoto území na základě vyhoštění."
DÁNSKO
Podle dánského zákona o cizincích musí mít cizinci vstupující na dánské území dostatek prostředků na obživu a na zpáteční cestu.
V každém jednotlivém případě záleží na útvarech provádějících hraniční kontrolu v okamžiku vstupu, jak na základě informací o ubytování a opětném vycestování cizince posoudí jeho ekonomickou situaci.
Správní orgány stanovily částku, podle které určují, zda má cizinec dostatečné prostředky na obživu. V zásadě platí, že by měl cizinec mít k dispozici 350 DKK na období 24 hodin.
Tuto částku by měl mít cizinec k dispozici.
Navíc by měl být cizinec schopen prokázat, že má dostatek prostředků na vycestování ze země, např. ve formě zpáteční jízdenky nebo letenky.
NĚMECKO
Podle čl.
15 odst. 2 zákona o pobytu ze dne 30. července 2004 může být cizinci na hranicích odepřen vstup, pokud nesplňuje podmínky vstupu na území členského státu v souladu s článkem 5 Schengenské úmluvy Je tomu tak v případě, že cizinec nemá dostatečné finanční prostředky jak na dobu předpokládaného pobytu, tak na návrat do země původu nebo na průjezd do třetího státu, ve kterém je držitelem povolení k pobytu, jenž ho opravňuje k návratu do tohoto státu, nebo si tyto prostředky není schopen legálním způsobem opatřit.
Povinné referenční částky na den nebyly stanoveny.
Namísto toho posuzují úředníci hraniční kontroly každou situaci individuálně.
Je třeba přihlédnout k osobní situaci cizince, jako například k povaze a účelu cesty, délce pobytu, skutečnosti, zda bude ubytován u příbuzných nebo přátel, a k nákladům na pobyt.
Není-li státní příslušník třetího státu schopen svoji situaci prokázat nebo alespoň učinit věrohodná prohlášení, měl by mít k dispozici 45 EUR na den.
Rovněž je nezbytné ověřit, že se státní příslušník může vrátit nebo pokračovat v další cestě.
Důkazem může být například jízdenka na další nebo na zpáteční cestu.
Finanční prostředky lze prokázat prostřednictvím hotovosti, kreditních karet a šeků, ale také prostřednictvím:
- právní záruky úvěrové instituce oprávněné k činnosti ve Spolkové republice Německo,
- prohlášením hostitele o záruce,
- telegrafické peněžní poukázky,
- záruky složené hostitelem nebo třetí stranou u cizineckých úřadů příslušných pro jeho pobyt,
- závazku převzetí finančních nákladů souvisejících s pobytem cizince.
Je-li důvod pochybovat o bezhotovostních prostředcích cizince, měl by být případ před jeho vstupem na území přezkoumán.
ESTONSKO
Podle estonského práva jsou cizinci přijíždějící do Estonska bez pozvání povinni na vyzvání úředníka pohraniční stráže prokázat při vstupu na území Estonska dostatečnou výši finančních prostředků potřebnou ke krytí nákladů jejich pobytu a k vycestování z Estonska.
Za dostatečnou výši finančních prostředků na každý den pobytu se považuje 0,2 násobek minimální měsíční mzdy stanovené vládou, tj. 600 EEK.
Jinak se předpokládá, že hostitel přebírá odpovědnost za úhradu nákladů pobytu a vycestování cizince z Estonska.
ŘECKO
Ministerská vyhláška č. 3011/2/1f ze dne 11. ledna 1992 stanoví výši prostředků na obživu, kterou musí mít cizí státní příslušníci – s výjimkou státních příslušníků členských států Evropského společenství – k dispozici, pokud chtějí vstoupit na řecké území.
Podle výše uvedené ministerské vyhlášky odpovídá výše částky v cizí měně umožňující cizím státním příslušníkům nečlenských států Evropského společenství vstoupit na území Řecka ekvivalentu 20 EUR na osobu a den a minimální celková částka představuje 100 EUR.
Výše požadované denní částky v cizí měně je u nezletilých rodinných příslušníků cizinců snížena o 50 %.
Státní příslušníci nečlenských zemí Společenství, které ukládají řeckým státním příslušníkům výměnu peněz na hranicích, mají v rámci zásady reciprocity při vstupu do Řecka stejnou povinnost.
ŠPANĚLSKO
Cizinci musejí prokázat, že mají dostatek finančních prostředků na obživu. Minimální výše prostředků je uvedená níže:
a) pro náklady pobytu ve Španělsku: 30 EUR nebo jejich ekvivalent v cizí měně násobený plánovaným počtem dní pobytu ve Španělsku a počtem rodinných příslušníků doprovázejících dotčenou osobu.
Bez ohledu na plánovanou dobu pobytu činí minimální výše prostředků, kterou je třeba na osobu prokázat, 300 EUR;
b) pro návrat do země původu nebo pro průjezd třetími zeměmi: nepřevoditelná jízdenka nebo jízdenky pro zamýšlený dopravní prostředek s uvedením přesného data odjezdu a jména.
Cizinci musí dostatek finančních prostředků prokázat buď jejich předložením v hotovosti, nebo ve formě šeků, cestovních šeků, zdroje příjmů, akreditivů nebo potvrzení banky prokazující existenci těchto prostředků.
Pokud cizinec nemá žádný z těchto dokladů, je možné předložit jakýkoli jiný doklad, který španělská pohraniční policie uzná.
FRANCIE
Referenční částka prostředků potřebných k obživě pro plánovanou dobu pobytu cizince nebo pro jeho průjezd Francií do místa určení ve třetím státě odpovídá výši státem zaručené minimální mzdy ve Francii (SMIC) vypočtené na základě pevně stanovené sazby k 1. lednu každého roku.
Tato částka se pravidelně upravuje v závislosti na vývoji životních nákladů ve Francii, a to:
- automaticky, zvýší-li se index maloobchodních cen o více než 2 %,
- rozhodnutím vlády – po konzultaci se státní komisí pro kolektivní vyjednávání – v případě zvýšení o částku, která je vyšší než růst indexu maloobchodních cen.
Od 1. července 2003 činí výše minimální denní mzdy (SMIC) 50,40 EUR.
Osoby, které mají potvrzení o ubytování ("attestation d'accueil"), musí mít za účelem pobytu ve Francii k dispozici alespoň polovinu SMIC.
Výše této částky tedy činní 25,20 EUR na den.
ITÁLIE
3 "konsolidovaného znění předpisů upravujících přistěhovalectví a postavení "cizince" č. 286 ze dne 28. července 1998" stanoví, že Itálie v souladu se závazky přijatými v souvislosti s jejím přistoupení ke zvláštním mezinárodním dohodám umožní vstup na své území cizincům, kteří mohou prokázat, že mají potřebné doklady potvrzující účel a podmínky jejich pobytu a že mají dostatečné prostředky na obživu po dobu pobytu, a pokud nemají povolení k pobytu za účelem výkonu práce, také pro návrat do země původu.
Dostatečné prostředky na obživu jsou definované v příslušné směrnici, kterou vydalo ministerstvo vnitra.
Cizinci, kteří nesplňují tyto požadavky nebo kteří mohou představovat nebezpečí pro vnitrostátní bezpečnost nebo veřejný pořádek státu nebo jednoho ze států, se kterými Itálie podepsala dohody o zrušení pohraničních kontrol na vnitřních hranicích a volného pohybu osob, nesmějí při zohlednění omezení a odchylek stanovených v těchto dohodách na území Itálie vstoupit.
Uvedená směrnice, která byla vydána dne 1. března 2000 pod názvem "Definice výše prostředků potřebných pro vstup a pobyt cizinců na území státu", stanoví, že:
- dostupnost prostředků na obživu je možné prokázat hotovostí ve valutách, bankovní zárukou nebo pojištěním zaručujícím vyplacení prostředků, prostřednictvím dokladů potvrzujících předplacení služeb nebo prokazujících dostupnost zdrojů příjmů na území státu,
- peněžní částky stanovené ve směrnici se každým rokem upravují na základě parametrů vztahujících se k průměrné roční odchylce vypočítané v ISTAT podle indexu spotřebitelských cen pro potraviny, nápoje, dopravu a ubytovací služby,
- cizinec musí prokázat, že má na území Itálie zajištěné vhodné ubytování a že disponuje částkou potřebnou pro návrat; může rovněž předložit zpáteční jízdenku/letenku,
- minimální prostředky na obživu potřebné na jednu osobu pro udělení víza a vstup na italské území za účelem turistiky jsou stanoveny v níže uvedené tabulce A.
TABULKA A
Tabulka pro stanovení prostředků na obživu potřebných pro vstup na italské území za účelem turistiky
Doba trvání zájezdu _BAR_ Počet účastníků zájezdu _BAR_
Jeden účastník _BAR_ Dva nebo více účastníků _BAR_
EUR _BAR_ EUR _BAR_
1 až 5 dní celková pevná částka _BAR_ 269,60 _BAR_ 212,81 _BAR_
6 až 10 dní denní částka na osobu _BAR_ 44,93 _BAR_ 26,33 _BAR_
11 až 20 dní pevná částka _BAR_ 51,64 _BAR_ 25,82 _BAR_
+ denní částka na osobu _BAR_ 36,67 _BAR_ 22,21 _BAR_
více než 20 dní pevná částka _BAR_ 206,58 _BAR_ 118,79 _BAR_
+ denní částka na osobu _BAR_ 27,89 _BAR_ 17,04 _BAR_
KYPR
Podle nařízení o cizincích a přistěhovalectví (nařízení 9 odst. 2 část B) je vstup cizinců za účelem přechodného pobytu v republice závislý na volné úvaze imigračních úředníků na hranicích v souladu se všeobecnými nebo zvláštními pokyny ministra vnitra nebo s ustanoveními výše uvedeného nařízení.
Imigrační úředníci na hranicích rozhodují o každém jednotlivém vstupu, přičemž zohledňují účel a délku pobytu, případnou rezervaci v hotelu nebo ubytování u soukromé osoby mající obvyklé bydliště na Kypru.
LOTYŠSKO
Za účelem vstupu nebo pobytu v Lotyšské republice musí cizinec podle přistěhovaleckého zákona prokázat, že má dostatečné prostředky na obživu.
Jsou požadovány tyto částky:
- denní částka ve výši 10 LVL, jestliže hostitel poskytne cizinci ubytování a nejsou-li na ubytování potřebné jiné zdroje,
- má-li cizinec rezervované ubytování v hotelu, vypočítají se prostředky na obživu na základě ceny za hotel, přičemž se vezme v úvahu, že celková částka na den a cena za ubytování činí minimálně 30 LVL na den.
V případě, kdy je v elektronickém informačním systému v databázi pozvání uvedeno, že výdaje spojené se vstupem cizince a jeho pobytem v Lotyšské republice hradí hostitel nebo kterákoli jiná osoba, nemusí cizinec žádné doklady prokazující dostatek prostředků na obživu předkládat.
LITVA
Podle zákona o právním postavení cizinců musí cizinec vstupující na území Litevské republiky v případě potřeby prokázat, že má přiměřené prostředky na obživu nebo zdroje těchto prostředků po dobu pobytu v Litevské republice, na zpáteční cestu do své země nebo na pokračování cesty do země, do které má právo vstoupit.
Za účelem zjištění, zda má cizinec přiměřené prostředky na obživu, stanovilo ministerstvo sociálního zabezpečení a práce příslušnou finanční částku na 24 hodin, kterou musí mít cizinec k dispozici: tj. 550 LTL, žádá-li o udělení povolení k pobytu v Litevské republice, a 275 LTL na rodinné příslušníky mladší 18 let.
Vyhláška ministra vnitra a ministra zahraničních věcí č. 1V-280/V-109, vydaná 2. září 2004, stanoví výši prostředků na obživu, kterou musí mít cizinec vstupující na území Litvy a která odpovídá částce 40 EUR na den.
LUCEMBURSKO
V lucemburských právních předpisech nejsou uvedeny žádné referenční částky v souvislosti s hraničními kontrolami.
O tom, zda má cizinec přiměřené prostředky na obživu, rozhoduje v každém jednotlivém případě úředník provádějící kontrolu při příjezdu cizince do země.
Ten v této souvislosti přihlédne zejména k účelu pobytu a druhu ubytování.
MAĎARSKO
Referenční částka je stanovená v právních předpisech týkajících se cizinců: podle vyhlášky ministra vnitra č. 25/2001 (XI. 21.) je v současné době při každém vstupu požadováno alespoň 1000 HUF.
Podle článku 5 zákona o cizincích (zákon XXXIX z roku 2001 o vstupu a pobytu cizinců) je možné prostředky potřebné pro vstup a pobyt prokázat předložením:
- hotovosti v maďarské nebo zahraniční měně nebo bezhotovostních platebních prostředků (např. šeku, kreditní karty apod.),
- platného zvacího dopisu podepsaného státním příslušníkem Maďarska, cizincem s povolením k pobytu nebo k usazení se nebo právnickou osobou, pokud hostitel prohlásí, že uhradí náklady na ubytování, stravu, lékařskou péči a návrat.
Ke zvacímu dopisu musí být přiložen úřední souhlas orgánu cizinecké policie,
- potvrzení cestovní kanceláře o předem objednaném a zaplaceném ubytování a stravování (voucher),
- jakéhokoli věrohodného dokladu.
MALTA
Obvykle se prověřuje, zda osoby vstupující na území Malty mají k dispozici minimální částku ve výši 20 MTL na každý den jejich pobytu.
NIZOZEMSKO
Částka, ze které úředníci hraniční kontroly při prověřování prostředků na obživu vycházejí, představuje v současnosti 34 EUR na osobu a den.
Toto kritérium je uplatňováno flexibilně, neboť potřebná výše prostředků na obživu se stanovuje na základě plánované délky pobytu, jeho účelu a osobních poměrů dotčené osoby.
RAKOUSKO
Podle čl.
41 odst. 2 zákona o cizincích se cizinci na hranicích odepře vstup, nemá-li v Rakousku bydliště a nemá-li dostatek prostředků na úhradu pobytu a návratu.
Žádné referenční částky však nejsou stanovené.
Rozhoduje se jednotlivě v závislosti na účelu, povaze a době trvání pobytu. Jako důkaz je akceptována hotovost a podle osobních poměrů také cestovní šeky, kreditní karty, bankovní záruky nebo písemné záruky podepsané solventními osobami žijícími v Rakousku.
POLSKO
Výše prostředků potřebných při překročení hranic je stanovená ve výnosu ministra vnitřních věcí a státní správy ze dne 29. září 2003 upravujícím výši prostředků na úhradu výdajů souvisejících se vstupem, tranzitem, pobytem a odjezdem cizinců překračujících hranice Polské republiky a podrobná pravidla týkající se dokladů, kterými se výše prostředků prokazuje (Dz.U. 2003, č. 178, poz. 1748 a č. 232, poz. 2341).
V tomto předpise jsou uvedené tyto částky:
- 100 PLN na den pobytu a na osobu starší 16 let, nejméně však 500 PLN nebo ekvivalent této částky v zahraniční měně,
- 50 PLN na den pobytu a na osobu mladší 16 let, nejméně však 300 PLN nebo ekvivalent této částky v zahraniční měně,
- 20 PLN na den pobytu, nejméně však 100 PLN nebo ekvivalent této částky v zahraniční měně u osob – účastníků turistických zájezdů, mládežnických táborů, sportovních utkání nebo osob, které mají v Polsku placené náklady pobytu, nebo osob přijíždějících do Polska na léčení v sanatoriu,
- 300 PLN nebo ekvivalent této částky v zahraniční měně u osob starších 16 let, jejichž pobyt v Polsku nepřesáhne 3 dny (včetně tranzitu),
- 150 PLN nebo ekvivalent této částky v zahraniční měně u osob mladších 16 let, jejichž pobyt v Polsku nepřesáhne 3 dny (včetně tranzitu).
Cizinci musí prokázat, že mají uvedené prostředky na obživu buď předložením hotovosti, nebo:
- cestovních šeků nebo kreditní karty,
- bankovní záruky vystavené polskou bankou (potvrzující existenci těchto prostředků),
- prohlášením hostitele o záruce,
- jízdenky opravňující držitele k cestě do země původu nebo do kterékoli jiné země,
- doklad opravňující držitele k použití dopravního prostředku, který dotčená osoba vlastní.
Cizinec vstupující na území Polské republiky musí mít kromě toho 300 PLN na krytí lékařského ošetření na každý den pobytu nebo ekvivalent této částky v zahraniční měně.
Doklady, které mohou potvrdit, že cizinec má potřebné finanční prostředky na krytí lékařského ošetření, jsou:
- originál pozvání,
- pojištění platné na území Polska.
Cizinec vstupující na státní území za účelem studia nebo pokračování ve studiu, účasti na vědeckém výzkumu nebo odborné přípravy musí mít:
- 1600 PLN nebo ekvivalent této částky v zahraniční měně ke krytí nákladů na ubytování, stravování po dobu prvních dvou měsíců pobytu na území Polské republiky,
- 300 PLN nebo ekvivalent této částky v zahraniční měně ke krytí nákladů na lékařské ošetření na každý den pobytu po dobu jednoho měsíce ode dne vstupu.
PORTUGALSKO
Chtějí-li cizinci vstoupit na území Portugalska nebo v něm zůstat, musejí mít k dispozici tyto částky:
- 75 EUR na každý vstup,
- 40 EUR na každý den pobytu.
Cizinci, kteří mohou prokázat, že mají po dobu svého pobytu zajištěné ubytování a stravování, mohou být osvobozeni od povinnosti shora uvedené částky zaplatit.
SLOVINSKO
Podle článku 7 pokynů pro odepření vstupu cizincům, k podmínkám udělování víz na hraničních přechodech, podmínkám udělování víz z humanitárních důvodů a o postupu při zrušení víz (Úřední věstník Slovinské republiky č. 2/01 – dále jen "pokyny") musí cizinec před vstupem do země poskytnout na žádost příslušníka policie informace o způsobu zabezpečení prostředků na obživu a návrat do vlasti nebo na cestu do třetí země po dobu svého pobytu v Republice Slovinsko.
Na důkaz existence požadovaných prostředků na obživu musí cizinec předložit stanovenou částku v hotovosti nebo cestovní šeky, mezinárodně uznávané debetní nebo kreditní karty, akreditivy nebo jiný ověřený důkaz o existenci těchto prostředků v Republice Slovinsko.
Jako přiměřený důkaz toho, že se může vrátit do své vlasti nebo že může cestovat do třetí země, musí cizinec předložit buď zaplacené jízdenky, nebo prostředky potřebné na jejich zaplacení.
Přiměřená částka v hotovosti se vypočte vynásobením výše prostředků potřebných na obživu na den počtem dní pobytu cizince v Republice Slovinsko.
Nemá-li cizinec zajištěné prostředky na obživu (rodina, ubytování hrazené v rámci zájezdu atd.), je výše prostředků na obživu stanovena na 70 EUR v přepočtu na SIT podle platného denního směnného kursu.
Částka stanovená pro nezletilé děti v doprovodu rodičů nebo zákonných zástupců představuje 50 % částky uvedené v předchozím odstavci.
SLOVENSKO
Podle čl. 4 odst. 2 písm. c) zákona č. 48/2002 Sb. o pobytu cizinců je cizinec povinen na požádání na každý den pobytu prokázat finanční prostředky ve volně směnitelné měně ve výši nejméně jedné poloviny minimální mzdy na Slovensku, která je stanovená zákonem č. 90/1996 Sb. o minimální mzdě ve znění pozdějších změn a doplňků. Cizinec mladší 16 let je povinen prokázat finanční prostředky na pobyt v poloviční výši této částky.
Částka odpovídající minimální mzdě na Slovensku představuje v současnosti 6900 SKK.
FINSKO
Podle zákona o cizincích (301/2004 odstavec 11) cizinec při vstupu prokazuje, že má dostatek finančních prostředků na obživu s ohledem na délku plánovaného pobytu a návrat do země, ze které přijel, nebo na tranzit do třetí země, do které je oprávněn vstoupit, nebo že je schopen si tyto prostředky zákonným způsobem opatřit.
Tyto prostředky jsou posuzovány individuálně.
Kromě finančních prostředků nebo jízdenek potřebných k návratu a na ubytování se za potřebnou výši prostředků považuje částka 30 EUR na den v závislosti na zajištění ubytování a možném sponzorování.
ŠVÉDSKO
Od 1. října 2006 bude referenční částka potřebná pro překročení hranic stanovená ve švédských právních předpisech činit 370 SEK na den.
ISLAND
Podle islandského práva musí cizinec prokázat, že má dostatek finančních prostředků na svůj pobyt na Islandu i na zpáteční cestu.
V praxi je uplatňována referenční částka 4000 ISK na osobu.
Hradí-li náklady spojené s pobytem třetí strana, referenční částka je poloviční.
Celková minimální částka při každém vstupu činí 20000 ISK.
NORSKO
Podle čl. 27 písm. d) norského přistěhovaleckého zákona může být na hranicích odepřen vstup každému cizímu státnímu příslušníku, který není schopen prokázat, že má přiměřenou výši prostředků na svůj pobyt v království a na zpáteční cestu a nebo že si může tyto prostředky zajistit.
Výše prostředků považovaných za dostatečné je stanovena individuálně případ od případu.
Zohledňuje se délka pobytu, skutečnost, zda cizí státní příslušník bude ubytován v rodině nebo u přátel, zda má zpáteční jízdenku a zda byla poskytnuta záruka za převzetí úhrady pobytu (orientační částka, která se považuje za přiměřenou v případě, kdy je cizinec ubytován u příbuzných, představuje 500 NOK na den).
--------------------------------------------------
Vzory průkazů vydávaných ministerstvy zahraničních věcí členských států akreditovaným členům diplomatických misí a konzulárních úřadů a jejich rodinným příslušníkům, jež jsou uvedené v čl. 19 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex)
(2006/C 247/05)
BELGIE
Carte d'identité diplomatique
Diplomatieke identiteitskaart
Diplomatischer Personalsausweis
Diplomatický průkaz totožnosti
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
Carte d'identité consulaire
Consulaire identiteitskaart
Konsularer Personalsausweis
Konzulární průkaz totožnosti
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
Carte d'identité spéciale (bleue)
Bijzondere identiteitskaart (blauw)
Besonderer Personalsausweis (blau)
Zvláštní průkaz totožnosti (modrý)
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
Carte d'identité spéciale (rouge)
Bijzondere identiteitskaart (rood)
Besonderer Personalsausweis (rot)
Zvláštní průkaz totožnosti (červený)
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
Pièce d'identité pour enfant d'étranger privilégié
Identiteitsbewijs voor een kind van een bevoorrecht vreemdeling
Identitätsdokument für ein Kind eines bevorrechtigten Ausländers
Průkaz totožnosti pro děti cizinců s výsadním postavením
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
ČESKÁ REPUBLIKA
Průkazy totožnosti jsou vydávány osobám s výsadním postavením z diplomatických a konzulárních úřadů a mezinárodních organizací, a jejich rodinným příslušníkům v České republice.
Status osoby s výsadním postavením je na průkazu totožnosti vyznačen kódem.
Užívají se tyto kódy:
Velvyslanectví
STATUS _BAR_ KÓD _BAR_
diplomatický personál _BAR_ D _BAR_
technický a administrativní personál _BAR_ ATP _BAR_
obslužný personál _BAR_ SP _BAR_
soukromý domácí personál _BAR_ SSO _BAR_
Konzuláty
STATUS _BAR_ KÓD _BAR_
konzulární pracovníci _BAR_ K _BAR_
technický a administrativní personál _BAR_ KZ _BAR_
obslužný personál _BAR_ SP/K _BAR_
soukromý domácí personál _BAR_ SP/K _BAR_
Honorární konzuláty
STATUS _BAR_ KÓD _BAR_
honorární konzul _BAR_ HK _BAR_
Mezinárodní organizace v České republice
STATUS _BAR_ KÓD _BAR_
personál se statusem diplomatického personálu _BAR_ MO/D _BAR_
úřední personál _BAR_ MO _BAR_
technický a administrativní personál _BAR_ MO/ATP _BAR_
Průkaz totožnosti je ve formě papírové karty zatavené do fólie o rozměrech 105 × 74 mm.
Na přední straně je fotografie držitele a údaje týkající se jména, státní příslušnosti, data narození, pohlaví, funkce, adresy a data platnosti průkazu.
Na zadní straně se uvádí, že tento průkaz totožnosti je oficiálním dokumentem a dokladem totožnosti, platným pouze v České republice.
Přední strana
+++++ TIFF +++++
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
Je třeba upozornit, že tento průkaz totožnosti neopravňuje ke vstupu na území České republiky bez víza, jelikož tento průkaz neprokazuje, že osoba je držitelem českého povolení k pobytu.
DÁNSKO
Lepící štítky:
- Štítek E (růžovo-bílý štítek)
Diplomatisk visering/Diplomatic Residence Permit – vydávaný akreditovaným diplomatům a jejich rodinným příslušníkům a pracovníkům mezinárodních organizací v Dánsku se stejným postavením.
Platný pro pobyt a vícečetné vstupy po dobu, kdy má osoba diplomatickou akreditaci v Kodani.
+++++ TIFF +++++
- Štítek F (růžovo-bílý štítek).
Opholdstilladelse/Residence Permit – vydávaný pracovníkům vykonávajícím technické nebo administrativní funkce a jejich rodinným příslušníkům a pracovníkům v domácnostech diplomatů, kteří jsou držiteli služebních pasů vydaných ministerstvem zahraničí vysílající země.
Vydává se rovněž pracovníkům mezinárodních organizacích v Dánsku se stejným postavením.
Platný pro pobyt a vícečetné vstupy po dobu vyslání.
+++++ TIFF +++++
- Štítek S (růžovo-bílý štítek)(kombinovaný se štítkem E nebo F).
Povolení k pobytu pro blízké příbuzné, jsou-li uvedeni v cestovním pasu.
+++++ TIFF +++++
Průkazy totožnosti
— Červené průkazy:
Číslo R = číslo průkazu totožnosti
Číslo D = identifikační číslo diplomata
Číslo I = identifikační číslo nejvýše postavených činitelů mezinárodních organizací
+++++ TIFF +++++
— Zelené průkazy:
Číslo G = identifikační číslo průkazu
Číslo T = identifikační číslo technického nebo administrativního pracovníka velvyslanectví
Číslo I = identifikační číslo technického nebo administrativního pracovníka mezinárodní organizace
+++++ TIFF +++++
— Bílé průkazy:
Číslo H = identifikační číslo průkazu
Číslo L = identifikační číslo místních zaměstnanců velvyslanectví
Číslo I = identifikační číslo místních zaměstnanců mezinárodních organizací
Číslo S = identifikační číslo pomocných pracovníků (řidiči, pomocníci v domácnosti apod.)
+++++ TIFF +++++
Je třeba upozornit, že průkazy totožnosti vydávané ministerstvem zahraničí cizím diplomatům, technickým a administrativním pracovníkům, personálu v soukromých domácnostech apod. neopravňují držitele ke vstupu bez víza, jelikož tyto průkazy totožnosti neprokazují, že osoba je držitelem dánského povolení k pobytu.
NĚMECKO
1. Ministerstvo zahraničních věcí (odbor protokolu) vydává na požádání diplomatickým pracovníkům následující průkazy totožnosti:
a) Červené diplomatické průkazy totožnosti
Tyto průkazy totožnosti se vydávají diplomatům a členům jejich rodin, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti:
+++++ TIFF +++++
b) Modré průkazy totožnosti
Tyto průkazy totožnosti se vydávají technickým a administrativním pracovníkům a pracovníkům oddělení diplomatických misí a jejich rodinným příslušníkům, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti:
+++++ TIFF +++++
c) Zelené průkazy totožnosti
Tyto průkazy se vydávají personálu v soukromých domácnostech pracovníků diplomatických misí, pokud tito nemají trvalé bydliště ve Spolkové republice Německo:
+++++ TIFF +++++
d) Žluté průkazy totožnosti
Tyto průkazy se vydávají zaměstnancům diplomatických zastupitelských úřadů, kteří mají trvalé bydliště ve Spolkové republice Německo a jejich rodinným příslušníkům, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti, pokud nemají německou státní příslušnost ve smyslu základního zákona (Grundgesetz).
Žluté průkazy totožnosti se též vydávají osobám, které vstoupily na území Spolkové republiky Německo na základě platného víza, aby tam pracovaly pro diplomatické zastupitelské úřady, které však nebyly akreditovány svými vládami.
+++++ TIFF +++++
2. Ministerstvo zahraničních věcí (odbor protokolu) též vydává na požádání následující doklady:
a) Růžové průkazy totožnosti
Tyto průkazy totožnosti se vydávají pracovníkům bez výsad, působícím na obchodním zastupitelství Ruské federace a obchodních odděleních českého a slovenského velvyslanectví jakož i jejich rodinným příslušníkům, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti.
+++++ TIFF +++++
b) Zvláštní rudé průkazy totožnosti
Tyto průkazy totožnosti se vydávají zahraničním zaměstnancům mezinárodních a nadnárodních organizací a institucí, jakož i mezivládních organizací, kteří pracují trvale v Německu, jakož i jejich rodinným příslušníkům, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti a jsou cizími státními příslušníky.
+++++ TIFF +++++
3. Příslušné orgány na úrovni spolkových zemí vydávají na požádání následující doklady:
a) Bílé průkazy totožnosti
Tyto průkazy totožnosti se vydávají pracovníkům konzulárního sboru, zaměstnancům konzulárních úřadů a jejich rodinným příslušníkům, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti.
+++++ TIFF +++++
b) Šedé průkazy totožnosti
Tyto průkazy totožnosti se vydávají dalším zaměstnancům a jejich rodinným příslušníkům, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti.
+++++ TIFF +++++
c) Bílé průkazy totožnosti přeškrtnuté zelenou čarou
Tyto průkazy totožnosti se vydávají honorárním konzulárním činitelům.
+++++ TIFF +++++
d) Žluté průkazy totožnosti
Tyto průkazy totožnosti jsou určeny zaměstnancům konzulárních zastoupení (místnímu personálu), kteří mají trvalé bydliště ve Spolkové republice Německo a jejich rodinným příslušníkům, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti, pokud takové osoby nemají německou státní příslušnost ve smyslu základního zákona (Grundgesetz).
+++++ TIFF +++++
e) Zelené průkazy totožnosti
Tyto průkazy totožnosti se vydávají personálu v soukromých domácnostech akreditovaných konzulárních úředníků, pokud tito nemají trvalé bydliště ve Spolkové republice Německo.
+++++ TIFF +++++
Vzhledem k tomu, že výše uvedené kategorie osob nemají trvalé bydliště na území Spolkové republiky Německo, musí mít ke vstupu na německé území platné povolení k pobytu ve formě víza, které je opravňuje pracovat pouze pro akreditovaného konzulárního úředníka.
Povolení k pobytu se vydává pouze na tomto základě a na dobu jednoho roku.
Může být několikrát prodlouženo, nemůže však překročit dobu trvání akreditace zaměstnavatele.
Po vypršení platnosti povolení k pobytu musí zaměstnanec soukromé domácnosti opustit zemi, přičemž nemůže změnit zaměstnavatele, aniž by předtím v zahraničí nepodal novou žádost.
- Nová povolení k pobytu, která mají formát karty, vydávaná ministerstvem zahraničních věcí:
- Diplomatenausweis (diplomatický průkaz totožnosti) and – Diplomatenausweis Art. 38 WÜD (diplomatický průkaz totožnosti podle článku 38 Vídeňské úmluvy o diplomatických vztazích)
- Tyto doklady jsou rovnocenné bývalým červeným diplomatickým průkazům, na zadní straně jsou označeny písmenem "D".
- Protokollausweis für Verwaltungspersonal (protokolární průkaz pro administrativní pracovníky)
- Tento doklad je rovnocenný bývalému modrému průkazu pro podpůrný technický a administrativní personál zastupitelských úřadů a na zadní straně je označen písmeny "VB".
- Protokollausweis für Hauspersonal (protokolární průkaz pro služební personál)
- Tento doklad je rovnocenný bývalému modrému průkazu pro podpůrný personál diplomatických misí a je na zadní straně označen písmeny "DP".
- Protokollausweis für Ortskräfte (protokolární průkaz pro místní zaměstnance)
- Tento doklad je rovnocenný bývalému žlutému průkazu pro místně najaté zaměstnance diplomatických misí a je na zadní straně označen písmeny "OK".
- Protokollausweis für Hauspersonal (protokolární průkaz pro služební personál)
- Tento doklad je rovnocenný bývalému zelenému průkazu pro pracovníky soukromých domácností akreditovaných příslušníků misí a je na zadní straně označen písmeny "PP".
- Sonderausweis für Mitarbeiter internationaler Organisationen (Zvláštní průkaz, který se vydává personálu mezinárodních organizací)
- Tento doklad je rovnocenný bývalému tmavě rudému zvláštnímu průkazu pro pracovníků mezinárodních organizací a je na zadní straně označen písmeny "IO".
Příslušné výsady jsou uvedeny na zadní straně průkazu.
ESTONSKO
Diplomatické a služební průkazy
1) pro diplomaty a konzulární úředníky a jejich rodinné příslušníky – MODRÉ:
- kat A – vedoucí mise
- kat.
B – pracovníci s diplomatickým statutem
+++++ TIFF +++++
2) Administrativní a techničtí pracovníci a jejich rodinní příslušníci – ČERVENÉ:
- kat.
C – administrativní a techničtí pracovníci
+++++ TIFF +++++
3) Pomocní pracovníci, služebnictvo a jejich rodinní příslušníci a místní zaměstnanci – ZELENÉ:
- kat.
D – služební personál, kat.
E – soukromé služebnictvo, kat.
F – místní zaměstnanci (estonští občané nebo osoby se stálým bydlištěm)
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
4) Honorární konzulové cizích států v Estonské republice – ŠEDÉ:
- kat.
HC – honorární konzulové.
+++++ TIFF +++++
Přední strana diplomatických a služebních průkazů obsahuje následující údaje:
- typ průkazu (diplomatický nebo služební)
- jméno držitele
- datum narození
- fotografie
- podpis
- razítko protokolárního odboru.
Zadní strana průkazu obsahuje následující údaje:
- vydáno kým (ministerstvo zahraničních věcí)
- název velvyslanectví
- funkce držitele průkazu
- rozsah imunity
- datum vydání
- platnost do
- sériové číslo.
Obecné vlastnosti všech průkazů vydávaných v Estonsku:
Průkaz je zatavený do plastové fólie.
Fotografie a podpis jsou naskenované na přední stranu.
Na zadní straně je vodotisk státního znaku.
Rodinnými příslušníky jsou osoby závislé na diplomatovi, které s ním sdílí společnou domácnost:
1. manžel, manželka,
2. svobodné dítě mladší 21 let,
3. svobodné dítě mladší 23 let, které studuje na vysoké škole,
4. ve zvláštních případech další rodinní příslušníci.
Diplomatický nebo služební průkaz se nevydává, jestliže doba pověření je kratší než šest (6) měsíců.
ŘECKO
1. Diplomatický personál
+++++ TIFF +++++
2. Administrativní a technický personál diplomatických misí
+++++ TIFF +++++
3. Personál v soukromých domácnostech
+++++ TIFF +++++
4. Konzulové
+++++ TIFF +++++
5. Zaměstnanci konzulárních úřadů
+++++ TIFF +++++
6. Honorární konzulové
+++++ TIFF +++++
7. Zaměstnanci mezinárodních organizací
+++++ TIFF +++++
ŠPANĚLSKO
Průkaz 1 (červený)
Zvláštní průkaz s následujícím označením
"Cuerpo Diplomático" "Diplomatický sbor"
"Embajador" "Velvyslanec"
"Documento de Identidad" "Průkaz totožnosti"
vydávaný ministerstvem zahraničních věcí všem velvyslancům akreditovaným ve Španělském království.
+++++ TIFF +++++
Průkazy 2 a 3 (červené)
Zvláštní průkazy s následujícím označením
"Cuerpo Diplomático" "Diplomatický sbor"
"Documento de Identidad" "Průkaz totožnosti"
vydávané ministerstvem zahraničních věcí pracovníkům akreditovaným pro diplomatické mise, kteří mají diplomatický status.
+++++ TIFF +++++
Průkaz manžela (manželky) a dětí ve věku od 12 do 23 let je označen písmenem F.
+++++ TIFF +++++
Průkazy 4 a 5 (žluté)
Zvláštní průkazy s následujícím označením
"Misiones Diplomáticas" "Diplomatické mise"
"Personal administrativo y técnico" "Administrativní a technický personál"
"Documento de Identidad" "Průkaz totožnosti"
vydávané ministerstvem zahraničních věcí administrativním pracovníkům všech diplomatických misí s výjimkou španělských státních příslušníků a osob s BĚŽNÝM povolením k pobytu.
+++++ TIFF +++++
Průkaz manžela (manželky) a dětí ve věku od 12 do 23 let je označen písmenem F.
+++++ TIFF +++++
Průkazy 6 a 7 (červené)
Zvláštní průkazy s následujícím označením
"Tarjeta de Identidad" "Průkaz totožnosti"
vydávané ministerstvem zahraničních věcí akreditovaným pracovníkům kanceláře Palestinského všeobecného zastoupení, na které se vztahují některé výsady.
+++++ TIFF +++++
Průkaz manžela (manželky) a dětí ve věku od 12 do 23 let je označen písmenem F.
+++++ TIFF +++++
Průkazy 8 a 9 (červené)
Zvláštní průkazy s následujícím označením
"Tarjeta Diplomática de Identidad" "Diplomatický průkaz totožnosti"
vydávané ministerstvem zahraničních věcí pracovníkům s diplomatickým statutem při zastoupení Ligy arabských zemí.
+++++ TIFF +++++
Průkaz manžela (manželky) a dětí ve věku od 12 do 23 let je označen písmenem F.
+++++ TIFF +++++
Průkazy 10 a 11 (červené)
Zvláštní průkazy s následujícím označením
"Organismos Internacionales" "Mezinárodní organizace"
"Estatuto Diplomático" "Diplomatický status"
"Documento de Identidad" "Průkaz totožnosti"
vydávané ministerstvem zahraničních věcí pracovníkům akreditovaným u mezinárodních organizací, kteří mají diplomatický status.
+++++ TIFF +++++
Průkaz manžela (manželky) a dětí ve věku od 12 do 23 let je označen písmenem F.
+++++ TIFF +++++
Průkazy 12 a 13 (modré)
Zvláštní průkazy s následujícím označením
"Organismos Internacionales" "Mezinárodní organizace"
"Personal administrativo y técnico" "Administrativní a techničtí pracovníci"
"Documento de Identidad" "Průkaz totožnosti"
vydávané ministerstvem zahraničních věcí pracovníkům akreditovaným u mezinárodních organizací.
+++++ TIFF +++++
Průkaz manžela (manželky) a dětí ve věku od 12 do 23 let je označen písmenem F.
+++++ TIFF +++++
Průkazy 14 a 15 (zelené)
Zvláštní průkazy s následujícím označením
"Funcionario Consular de Carrera" "Profesionální konzulární úředník"
"Documento de Identidad" "Průkaz totožnosti"
vydávané ministerstvem zahraničních věcí profesionálním konzulárním úředníkům akreditovaným ve Španělsku.
+++++ TIFF +++++
Průkaz manžela (manželky) a dětí ve věku od 12 do 23 let je označen písmenem F.
+++++ TIFF +++++
Průkazy 16 a 17 (zelené)
Zvláštní průkazy s následujícím označením
"Empleado consular" "Zaměstnanec konzulátu"
"Expedido a favor de …" "Vydáno (komu)…"
"Documento de Identidad" "Průkaz totožnosti"
vydávané ministerstvem zahraničních věcí administrativním pracovníkům konzulátů akreditovaným ve Španělsku.
+++++ TIFF +++++
Průkaz manžela (manželky) a dětí ve věku od 12 do 23 let je označen písmenem F.
+++++ TIFF +++++
Průkazy 18 a 19 (šedé)
Zvláštní průkazy s následujícím označením
"Personal de Servicio" "Služební personál"
"Misiones Diplomáticas, Oficinas Consulares y Organismos Internacionales" "Diplomatické mise, konzulární zastoupení a mezinárodní organizace"
"Expedido a favor de …" "Vydáno (komu)…"
"Documento de Identidad" "Průkaz totožnosti"
vydávané ministerstvem zahraničních věcí služebnímu personálu diplomatických misí, konzulárních úřadů a mezinárodních organizací a profesionálním diplomatickým nebo konzulárním zaměstnancům (personál v soukromých domácnostech).
+++++ TIFF +++++
Průkaz manžela (manželky) a dětí ve věku od 12 do 23 let je označen písmenem F.
+++++ TIFF +++++
OBECNÉ CHARAKTERISTIKY
1. Doklady 1 až 15:
Tvrdé desky (vzhled imitace kůže) s trojdílnou skládací částí pro prodloužení.
Na přední straně v horní části je státní znak Španělska, ve střední části a směrem k spodní části jsou různé nápisy, všechny raženy zlatým písmem.
Obvyklá velikost státního znaku je 25 × 25 mm, s výjimkou dokladů 4, 5, 12 a 13, kde je velikost 17 × 17 mm.
Tyto doklady se vydávají ručně a jsou vyplněny ručně.
Dovnitř je vlepena fotografie držitele, v jednom rohu opatřená razítkem Dirección General de Protocolo (Generální ředitelství pro protokol).
Platnost dokumentů je dva až tři roky (uvedeno v dokladu) a může být třikrát od prvního data skončení platnosti každoročně prodlužována.
Doklady nemají žádné zvláštní bezpečnostní znaky.
Rozměry dokladů:
Doklady 1 až 5 a 7 až 15 mají rozměry 115 × 77 mm.
Mohou být též vydány nezletilým osobám mladším 12 let, pokud tyto osoby mají vlastní pasy.
2. Doklady 16 až 19
V středu přeložená karta, která má celkem čtyři oddíly.
Na přední straně je státní znak Španělska (17 × 17 mm) a pod ním natištěný text. Jméno držitele je na tečkované čáře.
Všechny zápisy jsou psané černým inkoustem.
Tyto doklady se vydávají ručně a jsou vypsané buď ručně anebo na psacím stroji.
Dovnitř je vlepena fotografie držitele s razítkem Dirección General de Protocolo (Generální ředitelství pro protokol).
Platnost dokladů je dva roky (uvedeno v dokladu) a může být nanejvýš dvakrát každoročně prodloužena.
Na zadní straně je místo pro prodloužení.
Doklady 18 a19 se vydávají jak soukromému domácímu personálu tak služebním pracovníkům.
Postavení držitele je vyznačeno na vnitřní straně vlevo.
Rozměry dokladů:
Doklady 16 až 19 mají rozměr 115 × 75 mm.
FRANCIE
bílé
+++++ TIFF +++++
oranžové
+++++ TIFF +++++
bílé
+++++ TIFF +++++
modré
+++++ TIFF +++++
zelené
+++++ TIFF +++++
zelené
+++++ TIFF +++++
béžové
+++++ TIFF +++++
šedé
+++++ TIFF +++++
šedé
+++++ TIFF +++++
modrošedé
+++++ TIFF +++++
ITÁLIE
Průkaz totožnosti č. 1
Průkaz totožnosti – diplomatický sbor
Tento průkaz totožnosti vydává ministerstvo zahraničních věcí (odbor protokolu) členům diplomatického sboru.
Tento průkaz totožnosti, který nese fotografii držitele a jehož platnost je uvedena na zadní straně, je dokladem prokazujícím totožnost ve všech případech stanovených zákonem a svého držitele osvobozuje od povinnosti registrovat se k pobytu na příslušném úřadě.
+++++ TIFF +++++
Průkaz totožnosti č. 2
Průkaz totožnosti – mezinárodní organizace a zvláštní zahraniční mise
Tento průkaz totožnosti vydává ministerstvo zahraničních věcí (odbor protokolu) pracovníkům mezinárodních organizací a zvláštních zahraničních misí.
Tento průkaz totožnosti, který nese fotografii držitele a jehož platnost je uvedena na zadní straně, pokrývá dobu trvání pověření a vydává se na dobu nejvýše pěti let; tímto dokladem se prokazuje totožnost ve všech situacích stanovených zákonem a svého držitele osvobozuje od povinnosti registrovat pobyt u příslušných úřadů.
+++++ TIFF +++++
Průkaz totožnosti č. 3
Průkaz totožnosti – diplomatické zastupitelské úřady
Tento průkaz totožnosti vydává ministerstvo zahraničních věcí (odbor protokolu) pracovníkům diplomatických zastupitelských úřadů.
Tento průkaz totožnosti, který nese fotografii držitele a jehož platnost je uvedena na zadní straně, pokrývá dobu trvání pověření a vydává se na dobu nejvýše dvou let; tímto dokladem se prokazuje totožnost ve všech situacích stanovených zákonem a svého držitele osvobozuje od povinnosti registrovat pobyt u příslušných úřadů.
+++++ TIFF +++++
Průkaz totožnosti č. 4
Průkaz totožnosti – konzulární sbor
Tento průkaz totožnosti vydává ministerstvo zahraničních věcí (odbor protokolu) pracovníkům konzulárního sboru.
Tento průkaz totožnosti, který nese fotografii držitele a jehož platnost je uvedena na zadní straně, pokrývá dobu trvání pověření a vydává se na dobu nejvýše pěti let; tímto dokladem se prokazuje totožnost ve všech situacích stanovených zákonem a svého držitele osvobozuje od povinnosti registrovat pobyt u příslušných úřadů.
+++++ TIFF +++++
Průkaz totožnosti č. 5
Průkaz totožnosti – Konzuláty (konzulární personál)
Tento průkaz totožnosti vydává ministerstvo zahraničních věcí (odbor protokolu) zaměstnancům zahraničních konzulátů.
Tento průkaz totožnosti, který nese fotografii držitele a jehož platnost je uvedena na zadní straně, je dokladem prokazujícím totožnost ve všech případech stanovených zákonem a svého držitele osvobozuje od povinnosti registrovat se k pobytu na příslušném úřadě.
+++++ TIFF +++++
Carta d'identità M.A.E.
(Průkaz totožnosti vydaný ministerstvem zahraničních věcí)
- Mod.
1 (blu) Corpo diplomatico accreditato e consorti titolari di passaporto diplomatico
(Vzor 1 (modrý) Akreditovaní členové diplomatických sborů a jejich manželé (manželky), kteří jsou držiteli diplomatického pasu)
- Mod.
2 (verde) Corpo consolare titolare di passaporto diplomatico
(Vzor 2 (zelený) Členové konzulárních sborů, kteří jsou držiteli diplomatického pasu)
- Mod.
3 (arancione) Funzionari II FAO titolari di passaporto diplomatico, di servizio o ordinario
(Vzor 3 (oranžový) Úředníci FAO kategorie II, kteří jsou držiteli diplomatického, služebního nebo obyčejného pasu)
- Mod.
4 (arancione) Impiegati tecnico-amministrativi presso Rappresentanze diplomatiche titolari di passaporto di servizio
(Vzor 4 (oranžový) Členové technického a administrativního personálu diplomatických zastoupení, kteří jsou držiteli služebního pasu)
- Mod.
5 (arancione) Impiegati consolari titolari di passaporto di servizio
(Vzor 5 (oranžový) Pracovníci konzulárního úřadu, kteří jsou držiteli služebního pasu)
- Mod.
7 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze diplomatiche titolare di passaporto di servizio
(Vzor 7 (šedý) Členové obslužného personálu diplomatických zastoupení, kteří jsou držiteli služebního pasu)
- Mod.
8 (grigio) Personale di servizio presso Rappresentanze Consolari titolare di passaporto di servizio
(Vzor 8 (šedý) Členové obslužného personálu konzulárních zastoupení, kteří jsou držiteli služebního pasu)
- Mod.
11 (beige) Funzionari delle Organizzazioni internazionali, Consoli Onorari, impiegati locali, personale di servizio assunto all'estero e venuto al seguito, familiari Corpo Diplomatico e Organizzazioni Internazionali titolari di passaporto ordinario
(Vzor 11 (béžový) Úředníci mezinárodních organizací, honorární konzulové, místní zaměstnanci, personál v soukromých domácnostech najatý v zahraničí, který následuje svého zaměstnavatele, rodiny členů diplomatických sborů a mezinárodních organizací, kteří jsou držiteli obyčejného pasu)
Poznámka: Vzory 6 (oranžový) a 9 (zelený) pro personál mezinárodních organizací, na které se nevztahuje imunita, a zahraniční honorární konzuly se již nevydávají a byly nahrazeny vzorem 11.
Tyto doklady však zůstávají v platnosti do data, které je v nich uvedeno.
KYPR
+++++ TIFF +++++
Průkaz totožnosti diplomatického sboru Kypru se vydává diplomatům a jejich rodinným příslušníkům. Je uprostřed přeložený (vypsaný uvnitř), barvy tmavomodré, o rozměrech 11 cm × 14,5 cm.
Zadní strana dokladu je tmavomodrá.
+++++ TIFF +++++
Průkaz totožnosti členů dalších zahraničních zastupitelských úřadů na Kypru se vydává pracovníkům OSN na Kypru a jejich rodinným příslušníkům. Je uprostřed přeložený (přední strana je uvedena v horní části výše uvedeného vzoru, zadní část je uvedena níže). Je světle zelené barvy o rozměrech 20,5cm × 8cm.
+++++ TIFF +++++
Průkaz totožnosti nediplomatických pracovníků zahraničních zastupitelských úřadů na Kypru se vydává technickým a služebním zaměstnancům zahraničních diplomatických zastoupení na Kypru a jejich rodinným příslušníkům. Je uprostřed přeložený (přední strana je uvedena v horní části výše uvedeného vzoru, zadní část je uvedena níže). Je světlemodré barvy o rozměrech 20,5cm × 8cm.
LOTYŠSKO
1. Průkaz totožnsoti velvyslance
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
Podle Vídeňské úmluvy o diplomatických vztazích (ze dne 18. dubna 1961) požívá držitel tohoto průkazu všech výsad a imunit.
2. Průkaz totožnsoti řidiče
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
Podle čl. 37 odst. 3 Vídeňské úmluvy o diplomatických vztazích (ze dne 18. dubna 1961) požívá držitel tohoto průkazu částečných výsad a imunit udělených služebnímu personálu velvyslanectví.
3. Průkaz totožnosti generálního konzula
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
Podle Vídeňské úmluvy o diplomatických vztazích (ze dne 18. dubna 1961) požívá držitel tohoto průkazu všech výsad a imunit.
4. Průkaz totožnosti generálního honorárního konzula
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
Držitel této karty požívá těchto výsad a imunit: soudní imunita, právo kontaktovat občany zastoupené země, právo kontaktovat orgány země v souladu se zákony země pobytu, právo vybírat poplatky v souladu se zákony zastoupené země i země pobytu.
Kromě toho se veškeré zboží importované z důvodu potřeb konzulárních úřadů osvobozuje od cel a budovy konzulárních úřadů jsou osvobozeny od daní.
5. Průkaz totožnsoti zaměstnance v soukromých domácnostech
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
Podle čl. 37 odst. 4 Vídeňské úmluvy o diplomatických vztazích (ze dne 18. dubna 1961) požívá držitel tohoto průkazu částečných výsad a imunit udělených služebnímu personálu velvyslanectví.
6. Průkaz totožnsoti pracovníka sekretariátu
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
Podle čl. 37 odst. 2 Vídeňské úmluvy o diplomatických vztazích (ze dne 18. dubna 1961) požívá držitel tohoto průkazu částečných výsad a imunit udělených administrativním a technickým pracovníkům.
7. Průkaz totožnosti vedoucího pracovníka (mezinárodní instituce)
Přední strana
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
Držitel tohoto průkazu požívá veškerých výsad a imunit v souladu s dohodou mezi Lotyšskou republikou a danou mezinárodní organizací.
LITVA
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
LUCEMBURSKO
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
MAĎARSKO
Ministerstvo zahraničních věcí vydává níže uvedené průkazy totožnosti členům cizích zastupitelských úřadů.
Různé kategorie označuje barevný proužek napříč průkazem totožnosti:
a) Modrý proužek
Tyto průkazy totožnosti se vydávají diplomatům a jejich rodinným příslušníkům a pracovníkům mezinárodních organizací, kteří mají diplomatický status, a jejich rodinným příslušníkům.
+++++ TIFF +++++
b) Zelený proužek
Tyto průkazy totožnosti se vydávají technickým a administrativním zaměstnancům diplomatických misí a jejich rodinným příslušníkům a pracovníkům mezinárodních organizací, kteří mají technickou nebo administrativní funkci, a jejich rodinným příslušníkům.
+++++ TIFF +++++
c) Růžový proužek
Tyto průkazy totožnosti se vydávají pracovníkům konzulárních zastoupení a jejich rodinným příslušníkům.
+++++ TIFF +++++
d) Žlutý proužek
Tyto průkazy se vydávají služebním zaměstnancům diplomatických nebo konzulárních zastupitelských úřadů nebo zastoupení mezinárodních organizací a jejich rodinným příslušníkům.
+++++ TIFF +++++
e) Světle zelený proužek
Tyto průkazy se vydávají členům zastupitelství cizích států a mezinárodních organizací a jejich rodinným příslušníkům a potvrzují omezené diplomatické výsady a imunitu.
+++++ TIFF +++++
Přední strana průkazů totožnosti obsahuje následující údaje:
- Jméno
- Zastupitelský úřad
- Funkce
- Sériové číslo
- Platnost
- Fotografie
Zadní strana průkazu obsahuje následující údaje:
- Průkaz totožnosti
- Datum narození
- Adresa
- Poznámky:
1. Poznámka týkající se imunity
2. Datum nástupu do funkce
- Místo pro čárový kód (čárový kód se zatím nepoužívá)
- Identifikační číslo v rejstříku dat
- Obecné vlastnosti průkazů:
Doklad je zatavený ve fólii (obrázek fólie je uveden níže).
Je vodotěsný, nelze ho pozměnit bez poškození a má následující bezpečnostní prvky: ultrafialový obsah, ochrana mikropísmem, metalizovaný papír.
+++++ TIFF +++++
MALTA
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
Žádosti o vydání průkazu totožnosti se podávají písemně odboru protokolu, konzulární a informační oddělení ministerstva zahraničních věcí, společně s dvěma aktuálními fotografiemi dotyčné osoby.
Doprovodný dopis uvede jasně funkci žadatele a výslovně sdělí, zda je žadatel diplomat nebo člen technického personálu.
Průkazy totožnosti se vrací odboru protokolu, konzulární a informační oddělení, při ukončení služebního období dotyčné osoby.
Odbor protokolu, konzulární a informační oddělení používá pět různých průkazů totožnosti pro označení, zda držitel je diplomat, člen technického personálu, honorární konzul Malty, honorární konzul jiného státu zastoupeného na Maltě nebo pracovník mezinárodní organizace.
Všechny průkazy totožnosti mají platnost čtyři roky.
1. Diplomaté
Černé průkazy totožnosti prokazující, že jejich držitel je diplomat.
Tento průkaz totožnosti se vydává diplomatickým pracovníkům zahraničních zastupitelských úřadů a jejich manželům (manželkám) a dětem starším 18 let, které s nimi stale žijí ve společné domácnosti.
2. Konzulové
Existují dva typy konzulárních průkazů totožnosti: zelený a hnědý.
Zelený průkaz totožnosti se vydává honorárním konzulům Malty v zahraničí, hnědý průkaz se vydává honorárním konzulům zastupujícím cizí státy na Maltě.
3. Administrativní a technický personál
Technickým a administrativním pracovníkům zastupitelských úřadů akreditovaných na Maltě a jejich rodinným příslušníkům se vydávají modré průkazy totožnosti.
4. Zaměstnanci mezinárodních organizací
Zaměstnancům mezinárodních organizací a jejich rodinným příslušníkům, kteří s nimi žijí ve společné domácnosti, se vydávají kaštanově hnědé průkazy.
Technické znaky průkazů totožnosti vydávaných ministerstvem zahraničních věcí jsou:
a) registrované číslo průkazu totožnosti,
b) podpis oprávněného protokolárního úředníka, a
c) laminování průkazů totožnosti pro zmenšení rizika padělání.
NIZOZEMSKO
Postavení
Každé osobě s výsadami je přidělen status označující typ kategorie osob s výsadami, do které patří.
Tento status je vyznačen v dokladu osoby s výsadami pomocí kódu.
Užívají se tyto kódy:
Velvyslanectví
STATUS _BAR_ KÓD _BAR_
diplomatický personál _BAR_ AD _BAR_
technický a administrativní personál _BAR_ BD _BAR_
služební zaměstnanci _BAR_ ED _BAR_
personál v soukromých domácnostech _BAR_ PD _BAR_
Konzuláty
STATUS _BAR_ KÓD _BAR_
konzulární pracovníci _BAR_ AC _BAR_
technický a administrativní personál _BAR_ BC _BAR_
služební zaměstnanci _BAR_ EC _BAR_
personál v soukromých domácnostech _BAR_ PC _BAR_
Mezinárodní organizace v Nizozemsku
STATUS _BAR_ KÓD _BAR_
pracovníci považovaní za diplomatické pracovníky _BAR_ AO _BAR_
technický a administrativní personál _BAR_ BO _BAR_
služební zaměstnanci _BAR_ EO _BAR_
personál v soukromých domácnostech _BAR_ PO _BAR_
Zvláštní případy
Jestliže se průkazy totožnosti vydávají nizozemským státním příslušníkům nebo cizincům s trvalým pobytem v Nizozemsku, přidávají se následující kódy pro vyznačení postavení osoby s trvalým pobytem:
- NL pro nizozemské státní občany,
- DV pro osoby s trvalým pobytem.
+++++ TIFF +++++
RAKOUSKO
Průkazy totožnosti osob, které požívají zvláštních výsad a imunity
Spolkové ministerstvo zahraničních věcí vydává průkazy totožnosti v následujících barvách:
- červené průkazy totožnosti osobám, které mají v Rakousku diplomatický status, a jejich rodinným příslušníkům,
- žluté průkazy totožnosti konzulům a jejich rodinným příslušníkům,
- modré průkazy totožnosti všem ostatním osobám, na které se vztahují zvláštní výsady a imunita, a jejich rodinným příslušníkům.
Červený průkaz totožnosti osobám, které mají v Rakousku diplomatický status, a jejich rodinným příslušníkům
+++++ TIFF +++++
Žlutý průkaz totožnosti konzulům a jejich rodinným příslušníkům
+++++ TIFF +++++
Modrý průkaz totožnosti vydávaný všem ostatním osobám, na které se vztahují zvláštní výsady a imunita, a jejich rodinným příslušníkům.
+++++ TIFF +++++
Nové formáty karet (šedý, hnědý, modrý, zelený, žlutý, oranžový a červený):
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
POLSKO
+++++ TIFF +++++
Obecné charakteristiky
DOKLAD: PRŮKAZ TOTOŽNOSTI DIPLOMATA VYDANÝ MINISTERSTVEM ZAHRANIČNÍCH VĚCÍ (MSZ)
ROZMĚRY: 100 mm × 71 mm
POČET STRAN: 2 (dvě)
OSOBNÍ ÚDAJE:
- OCHRANA FOTOGRAFIÍ PŘED ZÁMĚNOU:
bezpečnostní prvky se nezveřejňují, fotografie se umisťuje v levém spodním rohu přední strany dokladu.
JINÉ VLASTNOSTI:
- Na pozadí vodorovných čar narýsovaných v kruhu o průměru 29 mm je vyznačen znak ministerstva zahraničních věcí.
- Kresba písmene "M" nemá gilošovanou úpravu.
Prostory mezi obrysy písmene "S" a "Z" jsou linkované, přičemž čáry uvnitř písmene "S" mají sklon doleva, zatímco čáry uvnitř písmene "Z" doprava.
PSANÍ PÍSMA:
Všechny nápisy v polích a informace na zadní straně dokladu jsou tištěny ofsetem černým inkoustem.
PORTUGALSKO
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
SLOVINSKO
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
SLOVENSKO
+++++ TIFF +++++
Průkazy totožnosti oprávněných osob akreditovaných ve Slovenské republice vydává diplomatický protokol Ministerstva zahraničních věcí Slovenské republiky.
Typy průkazů totožnosti:
1. Typ "D" – (červený) průkaz totožnosti vydávaný diplomatům a jejich rodinným příslušníkům.
2. Typ "ATP" – (modrý) průkaz totožnosti vydávaný administrativním a technickým pracovníkům a jejich rodinným příslušníkům.
3. Typ "SP" – (zelený) průkaz totožnosti vydávaný služebnímu personálu a jejich rodinným příslušníkům a zaměstnancům v soukromých domácnostech.
4. Typ "MO" – (fialový) průkaz totožnosti pracovníkům mezinárodních organizací a jejich rodinným příslušníkům.
5. Typ "HK" – (šedý) průkaz totožnosti vydávaný honorárním konzulům.
Na přední straně průkazu totožnosti je uvedeno:
a) název, typ, číslo a platnost průkazu totožnosti,
b) jméno, příjmení, datum narození, státní příslušnost, pohlaví a funkce držitele průkazu totožnosti,
c) strojem čitelný čárový kód (podobné občanským průkazům a pasům používaným policejními orgány pro účely zjištění totožnosti).
Na zadní straně průkazu totožnosti je uvedeno:
a) vysvětlení,
b) adresa držitele průkazu totožnosti,
c) datum vydání,
d) podpis držitele průkazu,
e) podpis ředitele diplomatického protokolu,
f) razítko Ministerstva zahraničních věcí Slovenské republiky.
Rozměry tištěné formy jsou 99 × 68 mm. Tisk je proveden na bílém papíru, který je bezpečnostně zajištěn přesně umístěným multitónovým vodoznakem, zabudovaným ochranným plastovým proužkem a ochrannými vlákny.
Průkaz je chráněn ochrannou termoplastovou fólií o rozměrech 105 × 74 mm provedenou horkým laminováním.
Průkaz totožnosti obsahuje tyto ochranné prvky:
a) vodoznak,
b) plastový proužek,
c) ochranná vlákna,
d) ochranné podtisky,
e) ochrana v infračerveném poli,
f) opticky proměnlivý prvek,
g) číslování.
FINSKO
Ministerstvo zahraničních věcí vydává průkazy totožnosti členům zastupitelských úřadů a personálu v soukromých domácnostech na dobu trvání mise nebo pobytu ve Finsku, pokud tato doba je nejměné šest měsíců.
Průkaz totožnosti se ve Finsku nepovažuje za oficiální doklad prokazující totožnost držitele. Slouží k prokázání funkce a statutu osoby pracující na zastupitelském úřadu.
Existují tyto typu průkazů:
- A-diplomati,
- B – administrativní a techničtí pracovníci,
- C-služební personál zahraničních zastupitelských úřadů (řidiči, hospodyně a kuchaři),
- D-zaměstnanci v soukromých domácnostech členů mise a místní řidiči mise.
Společně s platným povolením k pobytu:
Povolení k dočasnému pobytu (B) v podobě štítku vydávané ministerstvem zahraničních věcí, na němž je uvedeno "diplomatické" (diplomaattileimaus) nebo "služební" (virkaleimaus). Povolení může rovněž být bez specifického označení.
A. Diplomatičtí pracovníci a jejich rodinní příslušníci (modré)
Přední strana
+++++ TIFF +++++
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
B. Administrativní a techničtí pracovníci zahraničních zastupitelských úřadů a jejich rodinní příslušníci (červené)
Přední strana
+++++ TIFF +++++
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
C. Služební personál zahraničních zastupitelských úřadů (řidiči, hospodyně, kuchaři apod.) (žluté)
Přední strana
+++++ TIFF +++++
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
D. Ostatní (hnědé)
Přední strana
+++++ TIFF +++++
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
ŠVÉDSKO
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
ISLAND
Ministerstvo zahraničních věcí vydává níže uvedené průkazy totožnosti členům diplomatického sboru a konzulárních úřadů:
Modrý průkaz totožnosti (viz vzor)
Tento průkaz totožnosti se vydává administrativním, technickým a služebním zaměstnancům zahraničních velvyslanectví na Islandu a jejich rodinným příslušníkům (manželům a manželkám a dětem ve věku od 12 do 18 let).
Průkaz totožnosti je laminovaná plastová karta (8,2 cm × 5,4 cm).
Na přední straně je fotografie držitele a je uvedeno jméno, státní příslušnost a doby platnosti.
Na zadní straně se v islandštině a v angličtině uvádí, že průkaz totožnosti musí být při odjezdu držitele vrácen ministerstvu zahraničních věcí.
Přední strana
+++++ TIFF +++++
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
Žlutý průkaz totožnosti diplomata (viz vzor)
Tento průkaz totožnosti se vydává cizím diplomatům a jejich rodinným příslušníkům (manželům a manželkám a dětem ve věku od 12 do 18 let.
Průkaz totožnosti je laminovaná plastová karta (8,2 cm × 5,4 cm).
Na přední straně je fotografie držitele a je uvedeno jméno, státní příslušnost a doby platnosti.
Na zadní straně je v islandštině uvedeno, že držitel průkazu totožnosti má diplomatickou imunitu a proto nemůže být nijak omezen v pohybu.
Rovněž se tam v islandštině a v angličtině uvádí, že průkaz totožnosti musí být při odjezdu držitele vrácen ministerstvu zahraničních věcí.
Přední strana
+++++ TIFF +++++
Zadní strana
+++++ TIFF +++++
NORSKO
+++++ TIFF +++++
+++++ TIFF +++++
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 248/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora číslo _BAR_ XS 7/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Durynsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice na podporu výzkumných zařízení úzce spjatých s hospodářstvím _BAR_
Právní základ _BAR_ Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21.6.1999 (ABl.
L 161 vom 26.6.1999, S. 1) mit den allgemeinen Bestimmungen über die Strukturfonds sowie Operationelles Programm Thüringen (EFRE) Verordnung (EG) Nr. 364/2004 der Kommission vom 25. Februar 2004 (ABl.
L 63 vom 28.2.2004, S. 22) zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 (ABl.
L 10 vom 13.1.2001, S. 33) Mittelstandsförderungsgesetz und Haushaltsgesetz des Freistaates Thüringen (in der jeweils gültigen Fassung) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 10 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 5a) – c) nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Doručení žádostí po 1. lednu 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Od 1. ledna 2006 do 30. června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Thüringer Ministerium für Wirtschaft, Technologie und Arbeit (TMWTA) _BAR_
Max-Reger-Straße 4-8 D-99096 Erfurt _BAR_
Další informace: TMWTA Referatsleiter Technologie und wirtschaftsnahe Infrastruktur pan Dr. Walter Möbus Tel: (49-361) 379 75 31 Fax: (49-361) 379 75 09 E-mail: Walter.Moebus@tmwta.thueringen.de _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s čl. 6 a 6a nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 8/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Molise, s různou měrou podpory podle území, na němž se podpora uskutečňuje _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Víceletý režim přímých podpor na oživení výroby regionu Molise po kalamitních událostech – Nabídkové řízení na poskytnutí podpory řemeslné výrobě _BAR_
Právní základ _BAR_ Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri n. 3268 del 12 marzo 2003, e successive, che ha nominato il Presidente della Regione Molise, Commissario Delegato per gli eccezionali eventi sismici del 31 ottobre 2002 e per quelli meteorologici del gennaio 2003 ed ha previsto, all'art.
15, la predisposizione di un Programma pluriennale d'interventi diretti a favorire la ripresa produttiva nel territorio della Regione Molise. _BAR_
Tale Programma è stato approvato dalla Giunta regionale del Molise con Deliberazione n. 841 del 9 giugno 2004 e dal Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, con Deliberazione n. 32 del 29 settembre 2004 (pubblicata nella Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana n. 289 del 10 dicembre 2004). _BAR_
Text právního základu je k dispozici na oficiálních internetových stránkách regionu Molise na adrese www.regione.molise.it ve zvláštní sekci věnované víceletému programu opatření na podporu hospodářského oživení na území regionu Molise _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka Průměrná hodnota za tři roky _BAR_ 4 miliony EUR _BAR_
z toho: Zajištěné půjčky Průměrná hodnota za tři roky _BAR_ 0,17 milionu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 6. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům působícím v řemeslné výrobě – rovněž prostřednictvím založení – včetně družstev a služeb _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Commissario Delegato per l'Attuazione Operativa del Programma ex art.
15 _BAR_
via XXIV Maggio, 130 I-86100 Campobasso _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 21/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Yorkshire a Humber _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Country Lanes Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ The statutory authority for the DEFRA Sustainable Development Fund is Section 72 of the Environment Act 1995 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 13688 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 2. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 3. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Yorkshire Dales Millennium Trust _BAR_
The Old Post Office Main Street Clapham Lancs LA2 8DP United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 23/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ TWI Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ 1)Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (SI 2000/906); Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000.2)Section 5, Science and Technology Act 1965 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 1113014 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 27. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 30. června 2008(v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (výzkum a vývoj) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ 1)National Assembly for Wales _BAR_
C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
2)Department of Trade and Industry _BAR_
151, Buckingham Palace Road London SW1W 9SS United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 47/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Carmarthenshire County Council – Llanelli grant na přeměnu města _BAR_
Právní základ _BAR_ Nařízení (ES) 1260/99 _BAR_
The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No 906/2000) Local Government Act 2000 Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1667500 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 9. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Odpovídající platby lze vyplácet až do 31. prosince 2007 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ National Assembly for Wales _BAR_
C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 50/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ East Midlands _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Flamstead Investments LLP _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,45 milionu GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 14. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 3. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl (vytlačované plasty) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Derby and Derbyshire Economic Partnership _BAR_
PO Box 6512 Town Hall Ripley Derbyshire DE5 3YS United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 57/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Comunidad de Madrid _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na modernizaci podniků působících v oblasti dopravy a podniků poskytujících přidružené a doplňkové služby, a to na investice směřující k zaměstnávání žen _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 7 de abril de 2006 de la Consejería de transportes e infraestructuras _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,075 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 23. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Consejería de transportes e infraestructuras _BAR_
C/ Orense 60 E-28020 Madrid _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 75/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Miasto Wrocław PL 514 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory podle blokové výjimky nařízení o vytváření pracovních míst malými a středními podniky na podporu nových investic v průmyslových zónách, technologických parcích a zvláštních ekonomických zónách ve Vratislavi (Wrocław) _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała nr XLIX/3110/06 Rady Miejskiej Wrocławia z dnia 6 kwietnia 2006 roku.
Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (j.t.
Dz.U. z 2002 r., nr 9, poz.
84 ze zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,184 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 6. 4. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Prezydent Miasta Wrocławia _BAR_
Sukiennice 9 PL-50-107 Wrocław _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 89/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Slovenská republika _BAR_
Region _BAR_ Východné Slovensko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ URANPRES, spol. s r.o. se sídlem na adrese Fraňa Kráľa 2 SK-052 01 Spišská Nová Ves _BAR_
Právní základ _BAR_ 1.Ust. § 240 ods.
3, § 241, § 277 a § 277a zákona č.
461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č.
721/2004 Z. z., internetové spojenie www.socpoist.sk _BAR_
2.Ust. § 5 ods.
2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zák. č.
434/2001 Z. z., internetové spojenie www.finance.gov.sk _BAR_
3.Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č.
30/2005 _BAR_
4.Nariadenie komisie (ES) 70/2001 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci programu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 0,225 milionu EUR 8457370 SKK _BAR_
Zaručené půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano 47,25 % _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Rozhodnutí č. 1100-600/05-GC13/2006 ze dne 18. května 2006, pravomocné dne 18. května 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ květen 2006 – jednorázově _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Příslušné hospodářské odvětví _BAR_ Omezeno na konkrétní odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano stavebnictví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Sociálna poisťovňa Bratislava, pobočka Spišská Nová Ves _BAR_
Elektrárenská 10, SK-052 01 Spišská Nová Ves _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2006/C 248/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 73/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Calabria _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Celoživotní vzdělávání a vzdělávání, jhož cílem je vyšší zaměstnanost _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreto n. 9080 del 1o luglio 2003 — Avviso pubblico per la presentazione di progetti di Formazione Professionale riservati alle imprese della Regione Calabria.
Formazione continua e interventi progettuali di formazione professionale finalizzati all'occupazione.
Asse III — Risorse Umane (FSE) Complemento di programmazione POR Calabria 2000/2006.
Azioni: 3.2 C, 3.3C, 3.4C, 3.9 A, 3.13 C _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 18800000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení č. 68/2001 _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 6. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ne _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Automobilový průmysl _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ne _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Calabria _BAR_
Via Massara, n.2 I-88100 Catanzaro _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ _BAR_ Ne _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2006/C 248/08)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 19/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarská republika _BAR_
Region _BAR_ Celé Maďarsko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Iniciativa Společenství EQUAL _BAR_
Právní základ _BAR_ Az EQUAL Közösségi Kezdeményezés fejezeti kezelésű előirányzat felhasználásával kapcsolatos szabályokról szóló 33/2004.
(XII. 23.)
FMM rendelet _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ na rok 2005: 13649200 EUR [1] _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Hrubá intenzita všech podpor pro zaměstnávání znevýhodněných nebo zdravotně postižených pracovníků, vyjádřená jako procento mzdových nákladů v průběhu jednoho roku po přijetí do zaměstnání, nesmí přesáhnout u znevýhodněných pracovníků 50 % a u zdravotně postižených pracovníků 60 %.
V případě, že zaměstnávání osob se sníženou pracovní schopností vyžaduje další náklady, je možné společnosti, která osobu se zdravotním postižením zaměstná, podporu až do výše 100 % těchto dalších nákladů _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Zahájení režimu podpory: 1. leden 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Ukončení režimu podpory: 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Cílem iniciativy Společenství EQUAL je vyvinout inovativní metody zaměřené na řešení diskriminace a nerovností na pracovním trhu prostřednictvím rozvojového partnerství a ve spolupráci s hospodářskými subjekty, včetně podniků. Podpora na přijímání a zaměstnávání znevýhodněných pracovníků a pracovníků se zdravotním postižením hraje důležitou roli při dosahování tohoto cíle.
E cél elérésében fontos szerepe van a hátrányos helyzetű vagy fogyatékossággal élő munkavállalók felvétele és foglalkoztatása támogatásának. Iniciativa EQUAL přispívá k provádění Evropské strategie zaměstnanosti. _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [2] _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium Humánerőforrás-fejlesztési Operatív Program és EQUAL Program Irányító Hatóság _BAR_
Alkotmány u. 3 H-1054 Budapest _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 21/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Galicia _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Pomoc na účely zaměstnání osob na farmách a v potravinářském průmyslu _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de la Conselleria do Medio Rural por la que se convocan ayudas a empresas para la promoción y mejora de la comercialización de productos agrarios y agroalimentarios gallegos en el año 2006 (DOG 75, 19.4.2006) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,3 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 5. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31.12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [3] _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví [3] _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby [3] _BAR_ Ne _BAR_
—Ostatní: zemědělství _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Conselleria do Medio Rural _BAR_
San Caetano s/n Santiago de Compostela E-A Coruña _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Údaj představuje celkový rozpočet programu EQUAL na rok 2005.
Rozpočet rovněž zahrnuje opatření, která napředstavují státní podporu. (podle přepočítacího kurzu 1 EURO = 250 HUF).
[2] S výjimkou odvětví stavby lodí a dalších odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[3] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
--------------------------------------------------
Sdělení podle čl. 3 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 802/2004 [1], kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 [2] o kontrole spojování podniků
(2006/C 251/02)
(Text s významem pro EHP)
Úvod
Tímto sdělením stanoví Komise podle čl. 3 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 802/2004 [3] formát, v němž je třeba předkládat oznámení a odůvodněné návrhy. Ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení č. 802/2004 požaduje, aby se oznámení a odůvodněné návrhy předkládaly v podobě originálu a 35 kopií.
Oznámení: Formulář CO a zkrácený formulář CO (Příloha I a II nařízení Komise (ES) č. 802/2004)
1. Podepsaný originál v listinné podobě (výtisk na papíře).
2. Pět kopií celého formuláře CO nebo zkráceného formuláře CO a jeho příloh v listinné podobě ("oznámení").
3. Třicet kopií oznámení uložených na nosiči CD-ROM nebo DVD-ROM ("médium").
Je třeba dodržet tyto požadavky:
a) Soubory obsahující sdělení, které jsou uložené na uvedeném nosiči, musí být uchovány ve formátu Portable Document Format (*.pdf); velikost jednotlivých souborů by neměla převýšit 5 MB (megabytů).
Kopie oznámení mohou být uloženy na několika nosičích CD-ROM nebo DVD-ROM.
Dokumenty, které byly původně vytvořeny ve formátech *.doc, *.xls a *.ppt, by měly být uloženy na témže nosiči v původním formátu.
b) Soubory by měly být pojmenovány tak, aby bylo možno bez obtíží nalézt určitý odstavec formuláře CO nebo zkráceného formuláře CO.
c) Seznam všech souborů uložených na nosiči je třeba předložit ve formě zvláštního souboru uloženého na témže nosiči.
d) Každý soubor musí obsahovat číslo a název řízení, ohledně něhož se oznámení podává.
Odůvodněná podání [4]: Formulář RS (příloha III nařízení Komise (ES) č. 802/2004)
1. Podepsaný originál v listinné podobě.
2. Pět kopií celého formuláře RS i jeho příloh vytištěných na papíře ("odůvodněná podání").
3. Jedno CD-ROM nebo DVD-ROM ("nosič") obsahující celé odůvodněné podání.
Je třeba dodržet tyto požadavky:
a) Soubory obsahující odůvodněné podání uložené na tomto nosiči musí být uloženy ve formátu Portable Document Format (*.pdf) a jejich velikost nesmí převýšit hodnotu 1 MB (megabyte).
Dokumenty, které byly původně vytvořeny ve formátech *.doc, *.xls a *.ppt, by měly být uloženy na témže nosiči v původním formátu.
b) Soubory by měly být pojmenovány tak, aby bylo možno bez obtíží nalézt určitý odstavec formuláře RS.
c) Seznam všech souborů uložených na nosiči je třeba předložit ve formě zvláštního souboru uloženého na témže nosiči.
d) Každý soubor musí obsahovat číslo a název řízení, ohledně něhož se odůvodněné podání předkládá.
4. Nelze-li dodržet požadavek, aby velikost jednotlivých souborů uložených na CD-ROM nebo DVD-ROM nepřesáhla hodnotu 1MB (megabyte) a aby celková velikost všech souborů uložených na CD-ROM nebo DVD-ROM nepřevýšila hodnotu 5MB, je třeba se řídit pokyny pro předkládání formuláře CO, tj. předložit 30 kopií ve formátu CD-ROM nebo DVD-ROM.
Datum použitelnosti tohoto sdělení
Pokyny obsažené v tomto sdělení jsou použitelné počínaje dvacátým dnem po jejich zveřejnění
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 251/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 10/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Navarra _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na investice do infrastruktury týkající se cestovního ruchu v období let 2004 – 2007 _BAR_
Právní základ _BAR_ Bases reguladorass: Orden Foral 374/2004, de 10 de diciembre (BON no 154, de 24/12/04) Convocatoria (presupuesto y plazos de presentación): Orden Foral 388/2004 de 24 de diciembre (BON no 157 de 31/12/04) modificado por OF 24/2005, de 4 de marzo (BON no 44 de 13 de abril de 2005) OF 511/2005, de 17 de noviembre (BON no 151, de 19.12.2005) por el que autoriza un incremento de gasto _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka: _BAR_
2005 _BAR_ 1173975,00 EUR _BAR_
2006 _BAR_ 1727556,09 EUR _BAR_
2007 _BAR_ 2449878,60 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2004 – 2007 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 (mezní termín pro uskutečnění) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (v cestovním ruchu) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Departamento de Cultura y Turismo Institución Príncipe de Viana Dirección general de turismo _BAR_
Navarreria 39 E-31001 Pamplona (Navarra) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora číslo _BAR_ XS 13/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Berlín _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Konzultace zaměřené na zvyšování potenciálu určené malým a středním podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Richtlinien über die Förderung von Potentialberatungen im verarbeitenden Gewerbe (Grund- und Aufbauberatung ) kofinanziert aus Mitteln des Europäischen Fonds für regionale Entwicklung _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 250000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. ledna 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Senatsverwaltung für Wirtschaft, Arbeit und Frauen _BAR_
Referat III D Martin-Luther Str.
105 D-10820 Berlin _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 16/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Knowledge Bank for Business (Znalostní banka pro podniky) – Podpora malým a středním podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 126 of the Housing Grants, Construction and Regeneration Act 1996; sections 7 and 8 of the Industrial Development Act 1982; section 5 of the Science and Technology Act 1965; section 4 of the Development of Tourism Act 1969; the WDA Act 1975, together with sections 40 and 85 of the Government of Wales Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 miliony GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 26. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Welsh Assembly Government _BAR_
Cathays Park Cardiff CF10 3NQ United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 26/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ celé Maďarsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora pro zřizování technického zázemí k zajištění provozu pro neziskové a veřejné provozovatele vysílání _BAR_
Právní základ _BAR_ A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 78. §-ának (1) bekezdése, és az Országos Rádió és Televízió Testület 79/2006.
(I. 11.) számú határozata _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,72 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 10. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Országos Rádió és Televízió Testület _BAR_
Reviczky u. 5. H-1088 Budapest _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 40/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Všechny regiony _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim na podporu špičkových inovačních projektů _BAR_
Právní základ _BAR_ Kaderwet EZ-subsidies _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 12,2 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 2. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 15. 2. 2011 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ministerie van Economische Zaken _BAR_
Bezuidenhoutseweg 20 2500 EC Den Haag Nederland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Neuplatňuje se _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 42/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ Dél-Dunántúl _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Dekret zastupitelského orgánu místní samosprávy města Paks o pravidlech pro využití a správu rozpočtových prostředků, které jsou považovány za ustanovení pro hospodářský rozvoj _BAR_
Právní základ _BAR_ 4/2006 (II.10) sz. önkormányzati rendelet _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,04 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 10. února 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malých a středních podniků _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Paks Város Önkormányzata _BAR_
Dózsa Gy. u. 55-61 H-7030 Paks _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 59/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ La Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Regulační základ pro poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení na investice určené malým a středním podnikům v odvětví průmyslu, velkoobchodu a služeb _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja de 17 de marzo de 2006 (BOR no 37/2006, de 18 de marzo), por la que se modifican las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas (pymes) aprobadas por Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005 (B.O.R. no 24/2005, de 17 de febrero), y se fija su texto definitivo _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 18. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní průmyslová odvětví (podpora se poskytuje pouze těžebnímu a zpracovatelskému průmyslu, s výjimkou zemědělsko-potravinářského průmyslu) _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby: Získat podporu je způsobilý pouze velkoobchod, s výjimkou motorových vozidel, zemědělsko-potravinářského průmyslu a následujících technických služeb, které souvisí s průmyslovým odvětvím: ŽelezniceManipulace se zbožím a skladováníČinnosti v oblasti informačních technologiíPrůzkumy trhu a průzkumy veřejného míněníTechnické inženýrské službyTechnické testy a analýzyReklamaNábor řídících a výkonných pracovníkůAgentury zprostředkující práciVyšetřovací a bezpečnostní službyNávrhy neprůmyslové povahyOrganizování obchodních veletrhů, výstav a konferencíVýroba filmů a videodokumentaceVýroba a distribuce elektřiny, plynu a vodyVýstavba, s výjimkou kapitoly F-45.211 Výstavba budovČinnosti v oblasti zdraví, veterinární činnosti a společenské službyRůzné společenské služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja _BAR_
C/Muro de la Mata 13-14 E-26071 Logroño (La Rioja) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 74/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Miasto Wrocław PL 514 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory podle blokové výjimky nařízení o vytváření pracovních míst malými a středními podniky v souvislosti s novými investicemi ve Vratislavi (Wrocław) _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała nr XLVIII/3067/06 Rady Miejskiej Wrocławia z dnia 16 marca 2006 roku.
Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (j.t.
Dz.U. z 2002 r., nr 9, poz.
84 ze zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,184 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 16. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Prezydent Miasta Wrocławia _BAR_
Sukiennice 9 PL-50-107 Wrocław _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Výzva k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku P1 nizozemského kontinentálního šelfu
(2006/C 252/02)
Ministr hospodářství Nizozemského království sděluje, že byla obdržena žádost o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku P1 na mapě, která je přiložena jako příloha 3 vyhlášky o těžbě (úřední věstník (Staatscourant) 2002, č.245).
S odvoláním na čl. 3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků a na zveřejnění popsané v článku 15 zákona o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542) vyzývá ministr hospodářství zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v bloku P1.
Ministr hospodářství představuje příslušný orgán pro udělování povolení. Kritéria, podmínky a požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1, čl. 5 odst. 2 a v čl. 6 odst. 2 dané směrnice jsou uvedeny v zákonu o těžbě (sbírka zákonů (Staatsblad) 2002, č. 542).
Žádosti je možné podávat po dobu 13 týdnů od zveřejnění této výzvy
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 253/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 9/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Molise, s různou měrou podpory podle území, na němž se podpora uskutečňuje _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Víceletý režim přímých podpor na oživení výroby regionu Molise po kalamitních událostech – Nabídkové řízení na poskytnutí podpory obchodním společnostem _BAR_
Právní základ _BAR_ Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri n. 3268 del 12 marzo 2003, e successive, che ha nominato il Presidente della Regione Molise, Commissario Delegato per gli eccezionali eventi sismici del 31 ottobre 2002 e per quelli meteorologici del gennaio 2003 ed ha previsto, all'art.
15, la predisposizione di un Programma pluriennale d'interventi diretti a favorire la ripresa produttiva nel territorio della Regione Molise. _BAR_
Tale Programma è stato approvato dalla Giunta regionale del Molise con Deliberazione n. 841 del 9 giugno 2004 e dal Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, con Deliberazione n. 32 del 29 settembre 2004 (pubblicata nella Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana n. 289 del 10 dicembre 2004). _BAR_
Text právního základu je k dispozici na oficiálních internetových stránkách regionu Molise na adrese www.regione.molise.it ve zvláštní sekci věnované víceletému programu opatření na podporu hospodářského oživení na území regionu Molise _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka Průměrná hodnota za tři roky _BAR_ 4 miliony EUR _BAR_
Výdaje plánované na celou dobu trvání režimu _BAR_ z toho: Zajištěné půjčky Průměrná hodnota za tři roky _BAR_ 0,17 milionu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům působícím jako obchodní společnosti – rovněž prostřednictvím založení _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Ostatní obchod _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Commissario Delegato per l'Attuazione Operativa del Programma ex art.
15 _BAR_
via XXIV Maggio, 130 I-86100 Campobasso _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 18/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království Velké Británie a Severního Irska _BAR_
Region _BAR_ Skotsko (Místní orgány) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Support for SMEs for consultancy and research and development _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 20 of Local Government in Scotland Act 2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Scottish Executive _BAR_
State Aid Unit Meridian Court 5 Cadogan Street Glasgow G2 6AT United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 58/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ La Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Pravidla pro poskytování podpory formou úrokových úlev z úvěrů určených k financování společných investic u malých a středních podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja de 17 de marzo de 2006 (BOR No 40/2006, de 23 de marzo), por la que se modifican las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas (pymes) aprobadas por Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja, de 11 de febrero de 2005 (B.O.R. no 24/2005, de 17 de febrero), y se fija su texto definitivo _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,00 milion EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 23. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní průmyslová odvětví (podpora se poskytuje pouze těžebnímu a zpracovatelskému průmyslu, s výjimkou zemědělsko-potravinářského průmyslu) _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (podpora se poskytuje pouze na výrobu a distribuci energie, výstavbu, s výjimkou výstavby budov, obchodování, s výjimkou zemědělsko-potravinářských výrobků, dopravu, skladování a komunikace, pronájem strojů a přístrojů bez obsluhy, informační technologie, činnosti v oblasti výzkumu a vývoje, ostatní obchodní činnosti, činnosti v oblasti zdraví a veterinární činnosti, společenské služby a různé další osobní služby) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja _BAR_
C/Muro de la Mata 13-14 E-26071 Logroño (La Rioja) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 73/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Województwo Dolnośląskie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Horizontální režim podpory na rozvoj malých a středních podniků v katastru obce Legnica _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała Rady Miejskiej nr XL/409/05 z dnia 28 listopada 2005 r. w sprawie przyjęcia programu pomocy horyzontalnej na rozwój małych i średnich przedsiębiorstw na terenie miasta Legnicy.
Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (j.t.
Dz.U. z 2002 r., nr 9, poz.
84 ze zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,642 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 22. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Prezydent miasta Legnicy /076/ 72 12 215 _BAR_
PL-59-220 Legnica, pl.
Słowiański 8 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2006/C 254/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 6/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Województwo Świętokrzyskie — 2607053 _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Regionální podpora pro rozvoj podnikání v Kunówě _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84, z poz.
84 z późn. zm.), § 2 i § 5 Uchwały nr VI/35/2003 Rady Miejskiej w Kunowie z dnia 24 stycznia 2003 r. w sprawie zwolnień od podatku od nieruchomości dla przedsiębiorców na terenie gminy Kunów (Dz.
Urz.
Woj.
Św. nr 48 poz.
576) oraz Uchwały nr VII/48/03 Rady Miejskiej w Kunowie z dnia 21 lutego 2003 r. w sprawie zmian do Uchwały nr VI/35/03 z dnia 24 stycznia 2003 r. w sprawie zwolnień od podatku od nieruchomości dla przedsiębiorców na terenie gminy Kunów (Dz.
Urz.
Woj.
Św. nr 48 poz.
579) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,1 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 29. 12. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [1] _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Urząd Miasta i Gminy w Kunowie _BAR_
ul.
Warszawska 45B PL-27-495 Kunów _BAR_
Další informace _BAR_ — _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 14/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora investic v oblasti zaměstnanosti _BAR_
Právní základ _BAR_ 1.A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 18. §-a, valamint2.A foglalkoztatást elősegítő támogatásokról, valamint a Munkaerőpiaci Alapból foglalkoztatási válsághelyzetek kezelésére nyújtható támogatásról szóló 6/1996.
(VII. 16.)
MüM rendelet 18. § (3) bekezdése _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,8 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 28. 2. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [2] způsobilá pro podporu zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ministère de l'Emploi et du Travail _BAR_
Alkotmány u. 3, H-1054 Budapest _BAR_
Ostatní informace _BAR_ — _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví
[2] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2006/C 254/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 7/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Podregion 1 — jeleniogórsko-wałbrzyski — 3.02.01.02 _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Státní podpora pro zaměstnanost ve formě výjimek udělených určité kategorii – Dzierżoniów _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała nr XLIII/297/05 Rady Miejskiej Dzierżoniowa z dnia 27 czerwca 2005 r. Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84, z poz.
84 z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,125 milionu EUR – 0,5 milionu PLN _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 11. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [1] _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Urząd Miasta _BAR_
Rynek 1, PL-58-200 Dzierżoniów _BAR_
Další informace _BAR_ — _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 22/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ "Podpora k posílení zaměstnanosti určená podnikům, které působí v regionu Toskánsko a které jsou vystaveny mezinárodní konkurenci" _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera della Giunta Regionale della Toscana n. 1233 del 6 dicembre 2004, così come modificata dalla DGRT n. 1351 del 20 dicembre 2004, e relativo Allegato "A" _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3,28 milionu EUR pro každý z roků 2005 a 2006, což celkem představuje 6,56 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano, s výjimkou zaměstnávání na základě smlouvy na dobu určitou; v těchto případech je míra podpory snížena na polovinu _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Schválený režim podpory předpokládá vyhlášení nabídkových řízení, a to na základě právního aktu, který je právním základem režimu podpory _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství [2] způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Toscana, Settore FSE e Sistema della Formazione della Direzione Generale delle Politiche Formative e dei Beni Culturali _BAR_
Piazza della Libertà, n. 15, Firenze Tel.
(39) 055 438 23 57 Fax.
(39) 055 438 23 55 Email: l.falchini@mail.regione.toscana.it _BAR_
Další informace _BAR_ Režim podpory je spolufinancován z Evropského sociálního fondu jako součást Cíle 3 operačního programu pro Toskánsko, 2000 – 2006, priorit A, B, D a E _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ne _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[2] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic upravujících všechny státní podpory v daném odvětví.
--------------------------------------------------
Oznámení a zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy plochých válcovaných výrobků z křemíkové elektrotechnické oceli s orientovanou strukturou (GOES) pocházejících ze Spojených států amerických a z Ruska
(2006/C 254/06)
Komise z vlastního podnětu rozhodla zahájit částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1]. Tento přezkum se omezuje na oblast působnosti dotčených výrobků, a zejména na možnost vyloučit z ní GOES o velmi malé tloušťce.
1. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou ploché válcované výrobky z křemíkové elektrotechnické oceli s orientovanou strukturou pocházející ze Spojených států amerických a z Ruska (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódů KN 72251100 a 72261100.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
2. Stávající opatření
V současnosti platná opatření spočívají v konečném antidumpingovém clu uloženém nařízením Rady (ES) č. 1371/2005 [2] z dovozu plochých válcovaných výrobků z křemíkové elektrotechnické oceli s orientovanou strukturou pocházejících ze Spojených států amerických a z Ruska.
3. Odůvodnění přezkumu
Informace, které má Komise k dispozici, uvádějí, že některé GOES mimo jiné z důvodu jejich vysoké elektromagnetické účinnosti, nízké váhy a nízkého vývoje tepla spojeného s jejich užitím mají vlastnosti, které neposkytují ostatní druhy GOES.
Z toho vyplývá, že užití těchto výrobků (jejichž tloušťka je obecně menší nebo se rovná 0,1 mm) jsou rovněž různá (specializovaná použití jako např. v letadlech a lékařském inženýrství).
Je proto vhodné přezkoumat tento případ, pokud jde o oblast působnosti dotčeného výrobku.
4. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení přezkum omezený na oblast definice dotčeného výrobku.
Šetřením se stanoví, zda je nutné změnit oblast působnosti stávajících opatření.
a) Shromažďování informací a pořádání slyšení
S cílem získat informace a příslušné důkazy, které pro své šetření považuje za nezbytné, obrátí se Komise na výrobní odvětví Společenství, dovozce, uživatele, ostatní známé výrobce ve Společenství a vývozce/výrobce v Rusku a ve Spojených státech amerických.
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. b).
5. Lhůty
a) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska, informace a příslušné důkazy do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak..
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
6. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [3] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
7. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a podle článku 18 základního nařízení se bude vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně a použijí-li se dostupné informace, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
8. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2006/C 255/04)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Výrobek _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Vnitřní převodové náboje jízdních kol _BAR_ Japonsko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) (Úř. věst. L 282, 26.10.2001, s. 1). _BAR_ 26. 10. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 30, 7.2.2006, s. 2.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
--------------------------------------------------
Uložení závazků veřejné služby v souvislosti s pravidelnými leteckými službami poskytovanými mezi Kanárskými ostrovy podle nařízení (EHS) č. 2408/92 Rady ze dne 23. července 1992
(2006/C 255/06)
(Text s významem pro EHP)
I. Dotčené letecké linky
Vyhlašují se závazky veřejné služby v pravidelných leteckých službách poskytovaných na těchto linkách:
a) Gran Canaria – Tenerife Norte
b) Gran Canaria – Tenerife Sur
c) Gran Canaria – Lanzarote
d) Tenerife Norte – Lanzarote
e) Gran Canaria – Fuerteventura
f) Gran Canaria – El Hierro
g) Gran Canaria – La Palma
h) Tenerife Norte – Fuerteventura
i) Tenerife Norte – El Hierro
j) Tenerife Norte – La Palma
k) La Palma – Lanzarote
l) Gran Canaria – La Gomera
m) Tenerife Norte – La Gomera
II. Všeobecné podmínky
1. Letečtí dopravci Společenství, kteří si přejí provozovat pravidelné letecké služby v souladu se závazky veřejného služby řízenými touto dohodou, musí vlastnit platnou provozní licenci v souladu s ustanovením nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 ze dne 23. července 1992 o udělování licencí leteckým společnostem.
2. Každá společnost musí předložit Generálnímu ředitelství civilního letectví ve lhůtě stanovené v oddíle 3 této listiny program provozu na linkách podléhajících závazkům veřejné služby, který bude zahrnovat minimální období dvanácti po sobě následujících měsíců.
Tento program provozu bude předložen individuálně vzhledem k programu letů, které by byly případně provozovány na jiných linkách.
Program provozu na linkách podléhajících závazkům veřejné služby bude zahrnovat následující informace:
a) Linky, které si přeje provozovat.
b) Provozní období příslušných dopravních sezón, stanovených Mezinárodním sdružením leteckých dopravců (IATA).
c) Identifikační číslo letu.
d) Letový řád.
e) Nabídku kapacity.
f) Provozní období a dny.
g) Druh letadla/počet míst/nosnost.
h) Případně umístění kabiny pro pasažéry.
i) Písemné uznání a přijetí podmínek kontinuity a poskytování programu služeb, které spadají do rámce závazků veřejné služby podle této dohody.
Jakákoliv stálá úprava programu letů schválená pro každou společnost bude vyžadovat schválení Generálního ředitelství civilního letectví.
Dále bude informována vláda Kanárských ostrovů.
Kromě toho musí společnost zaslat podrobný rozpis cen a platných tarifních podmínek podle specifických požadavků stanovených v odstavci 2 části III této přílohy.
3. Při předložení letových programů je třeba mít na zřeteli následující:
3.1 Každá letecká společnost předloží program provozu rozdělený podle zimní a letní dopravní sezóny ve lhůtách a za podmínek stanovených níže:
a) Jestliže se bezprostřední zahájení programu provozu shoduje se zahájením letní dopravní sezóny, musí být program předložen do 1. března a musí zahrnovat program na následující zimní dopravní sezónu.
b) Jestliže se bezprostřední zahájení programu provozu shoduje ze zahájením zimní dopravní sezóny, musí být program předložen do 1. října a musí obsahovat program na následující letní dopravní sezónu.
3.2 V případě vstupu na trh v jakékoliv jiné datum společnost předloží svůj program provozu s minimálním předstihem třiceti kalendářních dní před předpokládaným zahájením provozu. Program bude obsahovat služby pro příslušnou část sezóny, kdy budou operace zahájeny, a program předpokládaný pro zbývající období až do dosažení dvanácti měsíců provozu.
Od následující sezóny bude společnost postupovat podle odstavce 3.1.
3.3 Programy služeb budou považovány za schválené, pokud se k nim Generální ředitelství civilního letectví nevyjádří do data plánovaného zahájení provozu.
Provoz může být nicméně zahájen až po výslovném povolení Generálního ředitelství civilního letectví.
Uvedené schválení musí být podrobeno kontrole vhodnosti programu s obsahem závazků veřejné služby, přičemž jako reference slouží soubor programů zúčastněných provozovatelů.
4. Letecké společnosti se zavazují provozovat svůj program služeb po minimální období dvanácti po sobě jdoucích měsíců.
Při novém vstupu nebo výrazném nárůstu počtu letů jednoho provozovatele na určité lince se ostatní společnosti provozující tuto linku mohou rozhodnout, zda budou pokračovat ve svém programu nebo přizpůsobí svůj provoz, aniž by tím bylo narušeno jejich plnění závazků veřejné služby. Společnost může nicméně definitivně ukončit poskytování služeb poté, co své rozhodnutí oznámí Generálnímu ředitelství civilního letectví s minimálním předstihem šesti měsíců před datem předpokládaného ukončení daného období.
5. V případě, že koeficienty obsazenosti zaznamenané na jedné lince v letním nebo zimním období za soubor společností provozovatelů kromě sezónního využívání linek trvale překročí 75 %, musí dopravci s programy provozu přijmout vhodná opatření s cílem zvýšit nabídku kapacity s cílem snížit tuto hodnotu.
Výše stanovené omezení nebude platné za podmínek stanovených v odst. 2.3 písm. a) Tarify v oddíle III této přílohy.
6. Pro účely této dohody se použijí tyto termíny:
a) Letecký tarif: cena vyjádřená v eurech, kterou cestující musí zaplatit leteckým společnostem nebo jejich agentům za svou přepravu a za přepravu svých zavazadel v leteckém provozu podle příslušných platných podmínek.
Tarif zahrnuje odměnu a provize agenturám, dále poplatky a daně s výjimkou poplatku za použití infrastruktury a poplatku za bezpečnost.
Celková cena přepravní smlouvy bude mít rozepsané následující položky: tarifní cenu, poplatek za použití infrastruktury a poplatek za bezpečnost.
b) Referenční tarif: nejnižší tarif bez podmínek, jehož ceny jsou stanoveny v odstavci 2.1 oddílu III.
c) Propagační tarif: tarif stanovený společností se slevou minimálně deset procent z referenčního tarifu, jehož použití podléhá podmínkám stanoveným společností.
d) Pružný tarif: tarif, který může zahrnout dodatečné plnění nebo služby k referenčnímu tarifu, a jehož cena nesmí překročit procenta stanovená v odst. 2.3. písm. b) oddílu III, této přílohy.
e) Sociální tarif: takový tarif, který stanoví společnosti pro určitě kategorie cestujících s podmínkami a cenami uvedenými v odst. 2.3. písm. c) oddílu III této přílohy.
III. Zvláštní podmínky
1. Zvláštní podmínky závazků veřejné služby pro linky uvedené v oddíle I jsou následující:
1.1 Provozní období, minimální frekvence, letový řád a poskytovaná kapacita.
1.1.1 Pro lety z ostrovů Gran Canaria a Tenerife Norte, s výjimkou letů na ostrov La Gomera, se zajistí spojení s odlety mezi 7.00 a 8.30 hod. s návratem na konci dne podle omezení danými provozní dobou letišť.
1.1.2 U linek uvedených v písmenech c), e), a j) níže se letecké společnosti zavazují v době mezi 7.00 a 8.30 hod. v případě potřeby posílit služby, aby byly uspokojeny požadavky na přepravu.
Pokud jde o nákladní dopravu, společnosti budou dávat přednost přepravě produktů podléhajících zkáze a vyžadujících urgentní přepravu, jako je denní tisk a léky, na linkách s odletem z ostrovů Gran Canaria a Tenerife.
V případě využití těchto leteckých tras s kapacitou vyšší než 72 míst se počet minimální frekvence může snížit až na 70 % stanovených denních zpátečních letů, přičemž se musí zachovat minimální nabídka míst stanovených v příslušných odstavcích.
a) Mezi Gran Canaria a Tenerife Norte
Od 1. ledna do 30. června a od 1. října do 31. prosince bude minimální frekvence čtrnáct (14) zpátečních letů denně.
Od 1. července do 30. září bude minimální frekvence dvanáct (12) zpátečních letů denně.
Letový řád musí uživatelům umožňovat let i návrat v jednom dni s dobou pobytu v destinaci osm hodin, s lety rozloženými mezi 7.00 a 22.30 hodinou, přičemž služby se v prvních a posledních hodinách musí přizpůsobit poptávce.
Minimální poskytovaná kapacita v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 295000 míst
- Během letní sezóny IATA: 393000 míst
b) Mezi Gran Canaria a Tenerife Sur
Služby se musí poskytovat po celý rok.
Minimální frekvence bude dva (2) zpáteční lety denně, přičemž letecká společnost může používat model letadla přizpůsobený existující poptávce, který však musí mít minimálně 19 míst.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 19000 míst
- Během letní sezóny IATA: 38000 míst
c) Mezi Gran Canaria a Lanzarote
Od 1. ledna do 30. června a od 1. října do 31. prosince bude minimální frekvence jedenáct (11) zpátečních letů denně.
Od 1. července do 30. září bude minimální frekvence čtrnáct (14) zpátečních letů denně.
Letový řád musí uživatelům umožňovat let i návrat v jednom dni s dobou pobytu v destinaci osm hodin, s lety rozloženými mezi 7.00 a 22.30 hodinou, přičemž služby se v prvních a posledních hodinách musí přizpůsobit poptávce.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 240000 míst
- Během letní sezóny IATA: 378000 míst
d) Mezi Tenerife Norte a Lanzarote
Od 1. ledna do 30. června a od 1. října do 31. prosince bude minimální frekvence pět (5) zpátečních letů denně.
Od 1. července do 30. září bude minimální frekvence sedm (7) zpátečních letů denně.
Letový řád musí uživatelům umožňovat let i návrat v jednom dni s dobou pobytu v destinaci osm hodin, s lety rozloženými mezi 7.00 a 22.30 hodinou, přičemž služby se v prvních a posledních hodinách musí přizpůsobit poptávce.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 108000 míst
- Během letní sezóny IATA: 180000 míst
e) Mezi Gran Canaria a Fuerteventura
Od 1. ledna do 30. června a od 1. října do 31. prosince bude minimální frekvence třináct (13) zpátečních letů denně.
Od 1. července do 30. září bude minimální frekvence čtrnáct (14) zpátečních letů denně.
Letový řád musí uživatelům umožňovat let i návrat v jednom dni s dobou pobytu v destinaci osm hodin, s lety rozloženými mezi 7.00 a 22.30 hodinou, přičemž služby se v prvních a posledních hodinách musí přizpůsobit poptávce.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 274000 míst
- Během letní sezóny IATA: 402000 míst
f) Mezi Gran Canaria a El Hierro
Od 1. ledna do 30. června a od 1. října do 31. prosince bude minimální frekvence jeden (1) zpáteční let denně.
Od 1. července do 30. září bude minimální frekvence dva (2) zpáteční lety denně.
Letecká společnost může používat v každé sezóně model letadla přizpůsobený existující poptávce, který však musí mít minimálně 19 míst.
V případě použití letadel s kapacitou vyšší než 19 míst v sezóně od července do září se může minimální frekvence snížit až na 50 % stanovených zpátečních letů, přičemž se musí zachovat minimální stanovená kapacita míst.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 6000 míst
- Během letní sezóny IATA: 16000 míst
g) Mezi Gran Canaria a La Palma
Od 1. ledna do 30. června a od 1. října do 31. prosince bude minimální frekvence dva (2) zpáteční lety denně, jeden ráno a druhý odpoledne.
Od 1. července do 30. září bude minimální frekvence tři (3) zpáteční lety denně.
Letový řád musí uživatelům umožňovat let i návrat v jednom dni s dobou pobytu v destinaci sedm hodin, mezi 7.00 a 20.00 hodinou s provozem ráno a odpoledne.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 43000 míst
- Během letní sezóny IATA: 74000 míst
h) Mezi Tenerife Norte a Fuerteventura
Od 1. ledna do 30. června a od 1. října do 31. prosince bude minimální frekvence tři (3) zpáteční lety denně.
Od 1. července do 30. září bude minimální frekvence šest (6) zpátečních letů.
Letový řád musí uživatelům umožňovat let i návrat v jednom dni s dobou pobytu v destinaci sedm hodin, mezi 7.00 a 20.00 hodinou s provozem ráno, v poledne a odpoledne.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 65000 míst
- Během letní sezóny IATA: 132000 míst
i) Mezi Tenerife Norte a El Hierro
Od 1. ledna do 30. června a od 1. října do 31. prosince bude minimální frekvence tři (3) zpáteční lety denně.
Od 1. července do 30. září bude minimální frekvence čtyři (4) zpáteční lety denně.
Letový řád musí uživatelům umožňovat let i návrat v jednom dni s dobou pobytu v destinaci sedm hodin, mezi 7.00 a 20.00 hodinou s provozem ráno, v poledne a odpoledne.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 60000 míst
- Během letní sezóny IATA: 100000 míst
j) Mezi Tenerife Norte a La Palma
Od 1. ledna do 30. června a od 1. října do 31. prosince bude minimální frekvence třináct (13) zpátečních letů denně.
Od 1. července do 30. září bude minimální frekvence čtrnáct (14) zpátečních letů denně.
Letový řád musí uživatelům umožňovat let i návrat v jednom dni s dobou pobytu v destinaci osm hodin, s lety rozloženými mezi 7.00 a 22.30 hodinou, přičemž služby se v prvních a posledních hodinách musí přizpůsobit poptávce.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 274000 míst
- Během letní sezóny IATA: 402000 míst
k) Mezi La Palma a Lanzarote
Během měsíce července, srpna a září bude minimální frekvence tři (3) zpáteční lety týdně.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude 6800 míst.
l) Mezi Gran Canaria a La Gomera
Minimální frekvence bude dva (2) zpáteční lety denně po celý rok.
Letecké společnosti mohou v každé sezóně používat model letadla vhodný pro stávající poptávku, který však musí mít minimálně 19 míst.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 11000 míst
- Během letní sezóny IATA: 16000 míst
m) Mezi Tenerife Norte a La Gomera
Minimální frekvence bude dva (2) zpáteční lety denně po celý rok.
Letecké společnosti budou moci v každé sezóně používat model letadla vhodný pro stávající poptávku, který však musí mít minimálně 19 míst.
Minimální kapacita poskytovaná v obou směrech bude následující:
- Během zimní sezóny IATA: 11000 míst
- Během letní sezóny IATA: 16000 míst
2. Tarify
2.1 V rámci stanovených závazků veřejné služby se referenční tarif pro jednotlivé linky za jeden let stanoví takto:
Gran Canaria – Tenerife Norte : 52 EUR
Gran Canaria – Tenerife Sur : 52 EUR
Gran Canaria – Fuerteventura : 60 EUR
Gran Canaria – El Hierro : 88 EUR
Gran Canaria – Lanzarote : 67 EUR
Gran Canaria – La Palma : 82 EUR
Tenerife Norte – Fuerteventura : 83 EUR
Tenerife Norte – El Hierro : 60 EUR
Tenerife Norte – Lanzarote : 88 EUR
Tenerife Norte – La Palma : 55 EUR
La Palma – Lanzarote : 88 EUR
Gran Canaria – La Gomera : 82 EUR
Tenerife Norte – La Gomera : 60 EUR
2.2 Generální ředitelství civilního letectví schválí v měsíci lednu každého roku aktualizaci výše uvedených referenčních tarifů.
Pokud bude úprava předpokládat zvýšení uvedených tarifů, bude schválena z podnětu leteckých společností, které provozují linky podléhající závazkům veřejné služby, po zaznamenání v souladu s ustanovením odstavce 2.4 tohoto oddílu.
Výše úpravy cen letů bude odpovídat částce, která je výsledkem převodu účinků použití odpovídajícího ročního nárůstu, případně poklesu, všeobecného národního ukazatele indexu systému spotřebitelských cen na náklady, které jsou touto roční změnou bezprostředně postiženy, na referenční tarify. Odhadem se jedná přibližně o 73 % celkových nákladů letecké společnosti.
Pro soubor leteckých poplatků, které zahrnují poplatek za přistání, poplatek za přepravu a poplatek za využití pomocné sítě letecké navigace, se bude brát v úvahu zvýšení nebo případně snížení schválené pro jeden každý poplatek za příslušný rok v zákoně o obecném státním rozpočtu nebo v jeho prováděcích předpisech, přičemž tyto výkyvy mohou dosahovat maximálně čtyř procent podílu na struktuře nákladů pro každý ze tří výše uvedených pojmů.
Návrh úpravy tarifů podle druhého odstavce, který v žádném případě nemůže být předložen dříve než 1. ledna každého roku, se bude považovat za přijatý, pokud do 15 dní od předložení žádosti nedojde k jejímu výslovnému zamítnutí.
Předpokládaným odhadem nejsou dotčeny úpravy provedené v důsledku konečného stanovení odchylky všeobecného národního systému indexu spotřebních cen.
Dále v případě abnormálního neočekávaného a dopravci neovlivněného vzestupu cen nákladových položek, které postihnou provozování leteckých služeb, bude po návrhu leteckých společností na příkaz ministra pro místní rozvoj možné upravit referenční tarify v souladu se zvýšením nákladů, přičemž se vezme v úvahu meziroční kumulativní účinek.
Upravený tarif bude oznámen dopravcům, kteří provozují uvedené služby.
Tento tarif se také oznámí Evropské komisi pro účely jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
2.3 Při stanovení pružných, propagačních a sociálních tarifů se letecké společnosti budou řídit následujícími kritérii a postupy:
a) Koeficient obsazenosti 75 % v odstavci 5 oddílu II může být překročen za podmínky, že cena propagačních a sociálních tarifů aplikovaných na tuto dodatečnou nabídku bude minimálně o 15 % nižší než cena referenčního tarifu.
b) Společnosti budou moci požádat Generální ředitelství civilního letectví o stanovení pružných tarifů, pokud cena výsledného tarifu nepřekročí procento referenčního tarifu, které se dále uvádí. Během roku 2006 nesmí překročit 20 %; od roku 2007 25 %.
V každém případě počet míst obsazených při každém letu s těmito tarify nepřekročí 50 % nabídnutých míst.
c) Společnosti jsou povinny stanovit sociální tarify se sníženými cenami vzhledem k cenám referenčního tarifu minimálně pro následující kategorie cestujících: mladší dvaceti dvou let, studenti mladší dvaceti sedmi let sídlící na ostrovech mimo hlavní město, osoby starší šedesáti pěti let a družstva účastnící se oficiálních závodů v samosprávné oblasti Kanárských ostrovů.
Slevy aplikované na ceny těchto tarifů nebudou nižší než 10 % referenčního tarifu.
V případě slev pro početné rodiny se bude postupovat podle platného zákona.
Používání těchto slev podléhá podmínkám, které stanoví společnost, a které jsou v každém případě podobné podmínkám platným u propagačních tarifů.
d) Za účelem usnadnění mobility obyvatel Kanárských ostrovů, pokud nebudou existovat přímé provozy bez mezipřistání mezi dvěma ostrovy patřícími k různým provinciím, nabídnou letecké společnosti na tyto lety tarify, které nepřekročí 60 % součtu referenčních tarifů na jednotlivých úsecích zaokrouhleno nahoru nebo dolů na nejbližší jednotku.
Tyto tarify nesmí v žádném případě překročit cenu referenčního tarifu, který se vždy bude aplikovat na přímý let mezi Lanzarote a La Palma.
e) Částka flexibilních tarifů nabízená každou společností bude omezená průměrným příjmem za cestujícího vypočítaným za roční období pro každou provozovanou linku každou společností, která bude maximálně stejná jako referenční tarif stanovený pro linku podle platného období.
Společnosti jsou povinny poskytnout Generálnímu ředitelství civilního letectví potřebné informace, které budou požadovány pro vhodné potvrzení.
f) Generální ředitelství civilního letectví zaručuje důvěrnost získaných údajů.
V případě, že roční průměrný příjem na cestujícího přepraveného každou společností a každou linkou překročí referenční tarif, má společnost povinnost kompenzovat cestující následující roční období částkou odpovídající celkové sumě odvozené z průměrného příjmu nad referenční tarif podle všech přepravených cestujících.
Pokud by k této kompenzaci nedošlo, použije se článek 45.3.1a zákona 21/2003 ze dne 7. července 2003 o letecké bezpečnosti.
Výše uvedené roční období se použije od okamžiku, kdy společnost zahájí provoz za podmínek podle této dohody.
2.4 Letecké společnosti budou povinny registrovat na Generálním ředitelství civilního letectví své referenční, pružné a sociální tarify a případně tarify platné pro početné rodiny ve lhůtě minimálně třiceti kalendářních dní před dnem jejich vstupu v platnost.
Tyto tarify se budou považovat za schválené, pokud se k nim Generální ředitelství civilního letectví nevyjádří.
Tarify vstoupí v platnost po schválení, o čemž bude informována vláda Kanárských ostrovů.
Propagační tarify podle odst. 2.3 písm. a) mohou být předloženy k registraci s předstihem 48 hodin před vstupem v platnost a budou považovány za schválené, pokud nebude oznámeno zamítnutí.
Schválení tarifů se omezuje na prokázání jejich vhodnosti s omezením a v rámci závazků veřejné služby.
2.5 Výhody stanovené právními předpisy pro občany Španělska, ostatních členských států Evropské unie, Evropského hospodářského prostoru a Švýcarska trvale sídlící na Kanárských ostrovech se budou řídit tarify pravidelných leteckých linek podle oddílu I této přílohy.
2.6 Podmínky akreditace rezidentů a vyrovnání s leteckými společnostmi za předem použité výhody musí být provedeno podle norem, které regulují tento druh veřejné pomoci.
2.7 Kontinuita provozu.
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodu přímo zaviněných dopravcem v každé sezóně IATA překročit 1,5 % počtu plánovaných letů.
S výjimkou případu vyšší moci nesmí být zpoždění v 90 % letů větší než 15 minut.
V případě přerušení provozu z výjimečných důvodů mají letecké společnosti poskytující služby podle těchto závazků veřejné služby povinnost vyvinout veškeré úsilí k co nejrychlejšímu obnovení provozu ve spolupráci s výborem podle třetího oddílu této přílohy.
2.8 Prodej letů.
Prodej míst a služeb se bude provádět distribučními kanály, které berou na zřetel charakter služby a potřebu zaručit co nejpřesnější informace pro uživatele za co nejnižší možnou cenu.
--------------------------------------------------
Zveřejnění návrhu změny podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 256/02)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti návrhu změny námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006.
Vznesené námitky se musí Komisi doručit do šesti měsíců od data tohoto zveřejnění.
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Návrh změny podle článku 9 a čl. 17 odst. 2
"ESROM"
č. ES: DK/PGI/117/0329
CHOP ( ) CHZO ( X )
Požadované změny:
Nadpis (nadpisy) ve specifikaci:
+++++ TIFF +++++
Název
X Popis
+++++ TIFF +++++
Zeměpisná oblast
X Důkaz původu
+++++ TIFF +++++
Způsob produkce
X Souvislost
X Značení
X Vnitrostátní požadavky
Změna (změny):
Popis
Esrom 20+ a Esrom 30+ se vyráběly již dříve, avšak pouze v malém množství a téměř výhradně jako zboží na objednávku.
Vzhledem k tomu, že výroba Esromu 20+ a 30+ byla takto omezená, nebyly tyto výrobky zahrnuty do původní žádosti.
Evropský trh, v tomto případě konkrétně trh Dánska, Německa a Rakouska, se v posledních letech značně změnil a zaměřil se zejména na sýr s nízkým obsahem tuku.
Proto je nutné zahrnout také Esrom 20+ a 30+ do úředního a chráněného sortimentu.
Je-li sýr o minimální hmotnosti 2 kg až 7 cm vysoký, je dosaženo lepší jakosti, a proto je vhodné vyrábět Esrom o něco vyšší.
Důkaz původu
Byl doplněn oddíl týkající se důkazu původu, aby se vysvětlily požadavky na sledovatelnost.
Souvislosti
Historický vývoj byl přemístěn z oddílu o důkazu původu do oddílu o souvislostech.
Kontrolní orgán
Byly doplněny údaje o akreditaci EN45011 soukromého kontrolního orgánu.
Značení
Byla opravena chyba v oddílu týkajícím se značení, která se týkala chráněného zeměpisného označení (CHZO), a byla doplněna ustanovení o označování lehčích druhů sýra.
Vnitrostátní požadavky
Vnitrostátní požadavky byly změněny výhradně z toho důvodu, že byl změněn dánský zákon, a proto byl změněn také odkaz na tento právní předpis.
Ustanovení týkající se Esromu zůstávají beze změn.
AKTUALIZOVANÉ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
"ESROM"
č. ES: DK/PGI/117/0329
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Úplné údaje lze nalézt v plném znění specifikace výrobku, které lze získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddílu 1 nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Fødevarestyrelsen _BAR_
Adresa: _BAR_ Mørkhøj Bygade 19 DK-2860 Søborg _BAR_
Telefon: _BAR_ (45) 33 95 60 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (45) 33 95 60 01 _BAR_
E-mail: _BAR_ fvst@fvst.dk _BAR_
2. Skupina žadatelů:
Název: _BAR_ Foreningen af Danske Osteproducenter _BAR_
Adresa: _BAR_ Frederiks Allé 22 DK-8000 Århus C _BAR_
Telefon: _BAR_ (45) 87 31 20 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (45) 87 31 20 01 _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) jiné ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Skupina 1.3. Sýry
4. Specifikace: (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Esrom"
Popis - Esrom 20+: minimální obsah tuku v sušině 20 %, minimální obsah sušiny 47 %.
- Esrom 30+: minimální obsah tuku v sušině 30 %, minimální obsah sušiny 48 %.
- Esrom 45+: minimální obsah tuku v sušině 45 %, minimální obsah sušiny 50 %.
- Esrom 60+: minimální obsah tuku v sušině 60 %, minimální obsah sušiny 57 %.
a) obdélníkový tvar, délka přibližně dvojnásobek šířky.
1: výška 3,5 – 4,5 cm, hmotnost 0,2 – 0,5 kg.
2: výška 4,0 – 7,0 cm, hmotnost 1,3 – 2,0 kg.
b) obdélníkový tvar: výška 4,0 – 7,0 cm, minimální hmotnost 2 kg.
Povrch: tenký, pružný, žlutá až oranžově žlutá jedlá kůra s čistou a téměř suchou tenkou a rovnoměrnou žlutohnědou až červenohnědou vrstvou mazu.
Starší sýr má mírně mastný povrch vzhledem k regenerovanému mazu.
Barva: rovnoměrně žlutá až bílá.
Tvar: rovnoměrně rozmístěné nepravidelné otvory velikosti rýže.
Konzistence: rovnoměrná v celém sýru.
Měkká, avšak sýr lze krájet.
Vůně a chuť: jemná, nakyslá, aromatická s nádechem povrchového zrání.
S rostoucím stářím se vůně a chuť povrchového zrání stávají dominantními.
Doba zrání: nejméně 2 týdny.
Zeměpisná oblast : Dánsko
Osvědčení původu : Esrom se vyrábí výhradně z mléka z určené zeměpisné oblasti a dokumentaci kontroluje kontrolní orgán, jenž předkládá akreditačnímu orgánu důkaz o této kontrole.
O všech dodavatelích mléka jsou vedeny pečlivé záznamy, neboť tyto záznamy tvoří základ pro platby za mléko.
Před odesláním z mlékárny se zásilka označí v souladu se stávajícími právními předpisy, aby se zajistila sledovatelnost zásilky.
Označování je kontrolováno příslušnými orgány.
Způsob výroby : Syrové dánské kravské mléko se standardizuje, pokud jde o obsah tuku, a nízkopasterizuje. Přidají se zákysová kultura a syřidlo.
Po dosažení požadované pevnosti se sýřenina odkrojí nožem. Poté probíhá míchání, odstranění syrovátky a zahřívání.
Granule sýra se dají do formy a podrobí se lehkému tlaku.
Sýr se zchladí, posolí a povrchově upraví pomocí tvarovatelné kultury.
Uskladní se na velmi dobře větraném místě.
Po dozrání se sýr umyje, usuší a zabalí.
Souvislosti :
Původně vyráběn mnichy v klášteře Esrom v 11. a 12. století.
Poté vyráběn státní experimentální mlékárnou (Statens Forsøgsmejeri) v polovině 30. let 20. století.
Výrobu zahájila mlékárna Midt-sjællands Herregårdsmejeri a později i další mlékárny.
Jak ve Společenství, tak mimo ně má Esrom pověst dánské speciality.
Této pověsti bylo dosaženo pomocí legislativních iniciativ a díky čtyřicetileté kvalitní práci sdružení výrobců, která zaručila zachování tradičních typických vlastností.
Název: _BAR_ Steins Laboratorium A/S, Mejeridivisionen _BAR_
Adresa: _BAR_ Hjaltesvej 8 DK-7500 Holstebro _BAR_
Telefon: _BAR_ (45) 76 60 40 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (45) 76 60 40 66 _BAR_
E-mail: _BAR_ info@steins.dk _BAR_
Kontrolní orgán Značení : Esrom 20+, Esrom 30+, Esrom 45 + nebo Esrom 60+ podle obsahu tuku, doplněno slovy "chráněné zeměpisné označení" nebo "CHZO".
Vnitrostátní požadavky : Norma týkající se Esromu je obsažena v úředním příkaze č.
335 ze dne 10. května 2004 o mléčných výrobcích.
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství, Politika jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013 [1] – Národní mapa regionální podpory : Slovinsko, Slovenská republika, Maďarsko, Polsko
(2006/C 256/03)
(Text s významem pro EHP)
N434/06 – SLOVINSKO
Národní mapa regionální podpory 1. 1. 2007 – 31. 12. 2013
(Schválena Komisí dne 13. 9. 2006)
Kód zóny _BAR_ Název zóny _BAR_ Strop regionální investiční podpory [2] (pro velké podniky) _BAR_
1.Regiony způsobilé pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES do 31. 12. 2013
SI00 _BAR_ Slovinsko _BAR_ 30 % _BAR_
N469/06 – SLOVENSKÁ REPUBLIKA
Národní mapa regionální podpory 1. 1. 2007 – 31. 12. 2013
(Schválena Komisí dne 13. 9. 2006)
(REGION NUTS ΙΙ) (REGION NUTS IΙΙ) _BAR_ Strop regionální investiční podpory [3] (Pro velké podniky) _BAR_
1.Regiony způsobilé pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES na období od 1. 1. 2007 – 31. 12. 2013
SK02 _BAR_ Západné Slovensko _BAR_ 40 % _BAR_
SK03 _BAR_ Stredné Slovensko _BAR_ 50 % _BAR_
SK04 _BAR_ Východné Slovensko _BAR_ 50 % _BAR_
2.Regiony způsobilé pro přechodné podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES na období od 1. 1. 2007 – 1. 12. 2008
SK01 _BAR_ Bratislavský kraj _BAR_ _BAR_
LAU1-102 Okres Bratislava II _BAR_ 10 % _BAR_
LAU1-103 Okres Bratislava III _BAR_ 10 % _BAR_
LAU1-104 Okres Bratislava IV _BAR_ 10 % _BAR_
LAU2-529435 Bratislava-mestská časť Čunovo _BAR_ 10 % _BAR_
LAU2-529443 Bratislava-mestská časť Jarovce _BAR_ 10 % _BAR_
LAU2-529494 Bratislava-mestská časť Rusovce _BAR_ 10 % _BAR_
LAU1 – 106 Okres Malacky _BAR_ 10 % _BAR_
LAU1 – 108 Okres Senec _BAR_ 10 % _BAR_
N487/06 – MAĎARSKO
Národní mapa regionální podpory 1. 1. 2007 – 31. 12. 2013
(Schválená Komisí dne 13. 9. 2006)
(REGION NUTS ΙΙ ) (REGION NUTS IΙΙ ) _BAR_ Strop regionální investiční podpory [4] (Pro velké podniky) _BAR_
1. 1. 2007 – 31. 12. 2010 _BAR_ 1. 1. 2011 – 31. 12. 2013 _BAR_
1.Regiony způsobilé pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES
HU23 _BAR_ DÉL-DUNÁNTÚL _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
HU31 _BAR_ ÉSZAK-MAGYARORSZÁG _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
HU32 _BAR_ ÉSZAK-ALFÖLD _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
HU33 _BAR_ DÉL-ALFÖLD _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
HU21 _BAR_ KÖZÉP-DUNÁNTÚL _BAR_ 40 % _BAR_ 40 % _BAR_
HU22 _BAR_ NYUGAT-DUNÁNTÚL _BAR_ 30 % _BAR_ 30 % _BAR_
2.Regiony způsobilé pro podporu jako regiony, které se hospodářsky rozvíjejí, podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES
HU10 _BAR_ KÖZÉP-MAGYARORSZÁG _BAR_ _BAR_ _BAR_
HU101 BUDAPEST _BAR_ 25 % _BAR_ 10 % _BAR_
HU102 PEST _BAR_ 30 % _BAR_ 30 % _BAR_
N531/06 – POLSKO
Národní mapa regionální podpory 1. 1. 2007 – 31. 12. 2013
(Schválena Komisí dne 13. 9. 2006)
(NUTS ΙΙ REGION) (NUTS ΙIΙ REGION) _BAR_ Strop regionální investiční podpory [5] (pro velké podniky) _BAR_
1. 1. 2007 – 31. 12. 2010 _BAR_ 1. 1. 2011 – 31. 12. 2013 _BAR_
Regiony způsobilé pro podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES do 31. 12. 2013
PL11 _BAR_ Łódzkie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL21 _BAR_ Małopolskie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL31 _BAR_ Lubelskie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL32 _BAR_ Podkarpackie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL33 _BAR_ Świętokrzyskie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL34 _BAR_ Podlaskie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL43 _BAR_ Lubuskie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL52 _BAR_ Opolskie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL61 _BAR_ Kujawsko-Pomorskie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL62 _BAR_ Warmińsko-Mazurskie _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
PL22 _BAR_ Śląskie _BAR_ 40 % _BAR_ 40 % _BAR_
PL41 _BAR_ Wielkopolskie _BAR_ 40 % _BAR_ 40 % _BAR_
PL42 _BAR_ Zachodniopomorskie _BAR_ 40 % _BAR_ 40 % _BAR_
PL51 _BAR_ Dolnośląskie _BAR_ 40 % _BAR_ 40 % _BAR_
PL63 _BAR_ Pomorskie _BAR_ 40 % _BAR_ 40 % _BAR_
PL12 _BAR_ Mazowieckie _BAR_ _BAR_ _BAR_
PL121 Ciechanowsko-płocki _BAR_ 40 % _BAR_ 30 % _BAR_
PL122 Ostrołęcko-siedlecki _BAR_ 40 % _BAR_ 30 % _BAR_
PL124 Radomski _BAR_ 40 % _BAR_ 30 % _BAR_
PL126 Warszawski _BAR_ 40 % _BAR_ 30 % _BAR_
PL127 Miasto Warszawa _BAR_ 30 % _BAR_ 30 % _BAR_
[1] Úř. věst.
C 54, 4.3.2006, s. 13.
[2] U investičních projektů se způsobilými náklady nepřesahujícími 50 milionů EUR je tento strop navýšen o 10 procentních bodů v případě středních podniků a o 20 procentních bodů v případě malých podniků, jak je vymezeno doporučením Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (Úř. věst.
L 124, 20.5.2003, s. 36).
U velkých investičních projektů se způsobilými náklady přesahujícími 50 milionů EUR je tento strop upraven v souladu s odstavcem 67 Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013.
[3] U investičních projektů se způsobilými náklady nepřesahujícími 50 milionů EUR je tento strop navýšen o 10 procentních bodů v případě středních podniků a o 20 procentních bodů v případě malých podniků, jak je vymezeno doporučením Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (Úř. věst.
L 124, 20.5.2003, s. 36).
U velkých investičních projektů se způsobilými náklady přesahujícími 50 milionů EUR je tento strop upraven v souladu s odstavcem 67 Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013.
[4] U investičních projektů se způsobilými náklady nepřesahujícími 50 milionů EUR je tento strop navýšen o 10 procentních bodů v případě středních podniků a o 20 procentních bodů v případě malých podniků, jak je vymezeno doporučením Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (Úř. věst.
L 124, 20.5.2003, s. 36).
U velkých investičních projektů se způsobilými náklady přesahujícími 50 milionů EUR je tento strop upraven v souladu s odstavcem 67 Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013.
[5] U investičních projektů se způsobilými náklady nepřesahujícími 50 milionů EUR je tento strop navýšen o 10 procentních bodů v případě středních podniků a o 20 procentních bodů v případě malých podniků, jak je vymezeno doporučením Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (Úř. věst.
L 124, 20.5.2003, s. 36).
U velkých investičních projektů se způsobilými náklady přesahujícími 50 milionů EUR je tento strop upraven v souladu s odstavcem 67 Pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007 – 2013.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2006/C 257/03)
(Text s významem pro EHP)
RAKOUSKO
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
HELI-RENT Helicopter Service GmbH & Co KG _BAR_ Waaggasse 14/1 A-9020 Klagenfurt _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 14. 9. 2006 _BAR_
DÁNSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Danish Air Transport a/S _BAR_ Postbox 80 Kolding/Vamdrup Flyveplads DK-6580 Vamdrup _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 7. 9. 2006 _BAR_
NĚMECKO
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Heli-Aircraft-Charter GmbH _BAR_ Entenmoos 343 _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 15. 8. 2006 _BAR_
ŠPANĚLSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
CATAIR LINEAS AEREAS S.A. _BAR_ C/ Solsones 2 Parc de Negocis Mas Blau E-08820 El Prat de Llobregat (Barcelona) _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 27. 9. 2006 _BAR_
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
CAT HELICOPTERS S.L _BAR_ Passeig de l'Escullera Moll Adossat S/N E-08039 Barcelona _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 11. 8. 2006 _BAR_
LITVA
Provozní licence zrušené
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
JSC APATAS _BAR_ Chemijos str.
5A LT-51327 Kaunas _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 29. 9.
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2006/C 257/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 13/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Zvýhodněné prémie v souvislosti s vytvářením pracovních míst _BAR_
Právní základ _BAR_ 1.2005. évi CLXXX. törvény amely "a foglalkoztatás bővítése és rugalmasabbá tétele érdekében szükséges intézkedésekről" szól, 1-3 §-a, 13. §, 14. §, 15. § és 17 §-a alapján.2.55/2005.
(XII.29.)
PM-FMM együttes rendelete _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [1] způsobilá pro podporu zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium _BAR_
Alkotmány u. 3 H-1054 Budapest _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 15/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Provádění zákona o službách zaměstnanosti a poskytování dotací (the Employment Services and Subsidies Act) _BAR_
Právní základ _BAR_ Tööturuteenuste ja- toetuste seaduse § 18, 20 ja 23 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Celková roční částka _BAR_ do výše 650000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ne _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [2] způsobilá pro podporu zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví [2] _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby [2] _BAR_ Ano _BAR_
—Ostatní _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Tööturuamet _BAR_
Gonsiori 29 EE-15156 Tallinn _BAR_
Ostatní informace: _BAR_ Služby zaměstnanosti poskytované podle zákona o službách zaměstnanosti a poskytování dotací jsou financovány z vnitrostátního rozpočtu _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 16/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ Dél-Alföld _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpora na posílení zaměstnanosti v obci Békéscsaba _BAR_
Právní základ _BAR_ Békéscsaba Megyei Jogú Város Közgyűlése 645/2005.(XII.15.) sz. közgy. határozata48/2006.(II.13.) közgy. sz. határozat Békéscsaba Megyei Jogú Város foglalkoztatási helyzetének javítását szolgáló támogatási program elfogadásáról _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 112000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 13. 2. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Konec programu: 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Ostatní: finanční, IT a správní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzata _BAR_
Szent István tér 7 H-5600 Békéscsaba _BAR_
Další informace _BAR_ Je-li daný režim spolufinancován z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím následující větu: Tento režim je spolufinancován podle (odkaz) _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 17/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Katalánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program podpory zaměřený na vytváření pracovních míst v souvislosti s novými investicemi podniků má strategický význam pro katalánské hospodářství _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden TRI/68/2006, de 23 de febrero, por la que se aprueban las bases reguladoras del programa de incentivos para la creación de ocupación ligada a proyectos de nueva inversión empresarial considerados estratégicos para la economía catalana y se abre la convocatoria para el año 2006 (DOGC núm.
4586 de 6.3.2006) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 miliony EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 7. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Čl. 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Čl. 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Čl. 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti [3] _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) _BAR_
Paseo de Grácia, 129 E-08008 Barcelona _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 26/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Południowo-Zachodni _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Osvobození podniků od daně z nemovitostí v rámci horizontální podpory – Lwówek Ślaski _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz.
84 ze zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,13 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 4. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [4] způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Burmistrz Gminy i Miasta Lwówek Śląski _BAR_
Aleja Wojska Polskiego 25 a PL-59-600 Lwówek Śląski _BAR_
Další informace _BAR_ Je-li daný program spolufinancován také z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím tuto větu: Režim podpory je spolufinancovaný na základě (odkaz) _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[2] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[3] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[4] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
--------------------------------------------------
Přijetí tří referenčních dokumentů pro účely směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění [1]
(2006/C 257/06)
Dne 16. srpna 2006 přijala Komise úplná znění referenčních dokumentů týkajících se:
- nejlepších dostupných technik pro spalování odpadů
- nejlepších dostupných technik pro zpracování odpadů
- nejlepších dostupných technik pro povrchovou úpravu kovů a plastických hmot
- nejlepších dostupných technik pro organické čisté chemické látky
- nejlepších dostupných technik pro potravinářské odvětví, odvětví nápojů a mléka
Tyto dokumenty jsou k dispozici na internetové stránce http://eippcb.jrc.es.
[1] Úř. věst.
L 257, 10.10.1996, s. 26.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
(2006/C 258/04)
Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č.
510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.
PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006
Žádost o zápis podle článku 5 a čl. 17 odst. 2
"ARANCIA DEL GARGANO"
Č. ES: IT/PGI/005/0296/ 10.06.2003
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Zúčastněné strany naleznou veškeré údaje v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Ministero delle Politiche Agricole e Forestali _BAR_
Adresa: _BAR_ Via XX Settembre, 20 I-00187 Roma _BAR_
Telefon: _BAR_ 06481 99 68 _BAR_
Fax: _BAR_ 06 42 01 31 26 _BAR_
e-mail: _BAR_ qtc3@politicheagricole.it _BAR_
2. Skupina:
Název: _BAR_ Consorzio di tutela e valorizzazione "Gargano Agrumi" _BAR_
Adresa: _BAR_ Via Salita della Bella I-71018 Vico del Gargano (FG) _BAR_
Telefon: _BAR_ 0884–96 62 29 _BAR_
Fax: _BAR_ 0884–96 63 99 _BAR_
e-mail: _BAR_ — _BAR_
Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( ) jiné ( X ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.6 – Ovoce, zelenina a obiloviny čerstvé nebo zpracované
4. Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Arancia del Gargano"
Popis - kulatý nebo hruškovitý tvar;
- kůra je docela tenká, má poměrně hladkou strukturu a jasnou zlato-žlutou barvu;
- v průměru měří minimálně 60 mm;
- při ručním vymačkání se získá minimálně 35 % šťávy
- kulatý až oválný tvar, v daném místě je v návaznosti na tvar označován jako "duretta tonda" nebo "a viso lungo";
- kůra má světle oranžovou barvu s různými odstíny, je hladká a jemně bradavičnatá;
- dužina má jemnou strukturu s malými váčky, má jantarovou barvu, většinou je křupavá a obsahuje jen velmi málo semen, případně žádná semena, její kyselost je maximálně 1,2 %;
- v průměru měří 55 – 60 mm;
- při ručním vymačkání se získá minimálně 35 % šťávy;
- obsahuje minimálně 10 % cukru;
- obsah cukru vyjádřený ve stupních Brix je minimálně 11 a index zralosti (poměr mezi stupni Brix a obsahem kyseliny citrónové) je minimálně 6,2.
Plod výše uvedených typů musí být těžký, vážit minimálně 100 g a mít rovnoměrně zabarvenou kůru a spodní část stopky jasně zelené barvy.
"Arancia del Gargano" musí být ke spotřebě dodávána v uzavřeném a pevném balení z materiálů rostlinného původu, jako je například dřevo nebo lepenka, s nosností od 1 kg do 25 kg. V rámci balení je třeba zajistit, že minimálně 80 % plodů, ať již jednotlivě balených do papíru či nikoli, nese značku "CHZO – Arancia del Gargano".
Pokud je ovoce prodáváno jednotlivě, musí tuto značku obsahovat.
Zeměpisná oblast : Zeměpisná oblast, ve které se ovoce produkuje i balí, se nachází v provincii Foggia (region Apulie) a zahrnuje území obcí Vico del Gargano, Ischitella a Rodi Garganico, přesněji pobřežní a přípobřežní část na severu poloostrova Gargano, která sahá od obce Vico del Gargano a Rodi Garganico až k obci Ischitella.
Důkaz původu :
Každé stádium produkčního procesu je nepřetržitě monitorováno kontrolními orgány, které vedou rejstříky producentů a balíren, což zaručuje možnost zpětného vysledování produktu.
Zpětné vysledování produktu a důkaz o jeho původu rovněž zajišťuje zápis všech pomerančovníkových hájů do příslušného rejstříku, který vede a aktualizuje kontrolní orgán a v němž jsou uvedeny podrobnosti o umístění sadů a množství produkce oznámené kontrolnímu orgánu.
Všechny fyzické i právnické osoby, které jsou zapsány do příslušných rejstříků, jsou kontrolovány ze strany kontrolního orgánu v souladu s ustanoveními specifikací a příslušným plánem kontroly.
Způsob produkce :
Specifikace kromě jiného stanoví, že pomerančovníkový háj musí být osázen v souladu s orografickými a půdními vlastnostmi, kterými se oblast produkce vyznačuje. Na svazích se půda upravuje do teras, tvoří se zídky ze suchého kamene a hráze.
Podle tradičního postupu se používá sazenice "melangolo" (citrus mearda), která má osvědčení podle platných právních předpisů.
Pomerančovníky mají tvar polokoule, což je pro tuto oblast typické a označované jako "cupola". Strukturu stromu představují dvě hlavní a dvě vedlejší větve, které umožňují, aby listy rostly do kruhového tvaru ve čtvercovém rámci. Tento tvar, který je uvnitř dutý, usnadňuje provzdušňování a sklizeň úrody.
Pomerančovníkové háje jsou osázeny v tradičním tvaru pětiúhelníku, s hustotou osázení mezi 250 až 400 stromů na hektar.
Půda se zavlažuje od května do října.
Produkce pomerančů nesmí v případě typu "Biondo comune del Gargano" překročit 30 tun na hektar a v případě "Duretta del Gargano" 25 tun na hektar.
S ohledem na přirozeně odstupňované dozrávání ekotypu "Arancia del Gargano" trvá období sklizně v případě "Biondo comune del Gargano" od 15. dubna do 31. srpna a v případě "Duretta del Gargano" od 1. prosince do 30. dubna.
Sklizeň probíhá ručně a používají se při ní nůžky.
Umělé dozrávání plodů je zakázáno.
K balení produktu s CHZO "Arancia del Gargano" dochází, jak je uvedeno v bodě 4.3, výlučně v oblasti produkce, aby byla zajištěna možnost zpětného vysledování produktu.
Souvislosti :
Žádost o registraci tohoto CHZO vychází z dobré pověsti tohoto citrusového plodu.
Klimatické podmínky, ve kterých jsou plody pěstovány, jim dávají zjevné charakteristické vlastnosti: klima především není příliš teplé, což zabraňuje vzniku vážných chorob napadajících plody nebo stromy.
Druhým aspektem, který rovněž souvisí s klimatickými podmínkami, je skutečnost, že v období dozrávání získávají plody z Gargana specifické vlastnosti. Plody nedozrávají v lednu, únoru nebo v březnu, ale až na konci dubna a v květnu a někdy dozrávají až v srpnu, tj. několik měsíců po období dozrávání jiných citrusových plodů v Itálii.
V neposlední řadě je významným aspektem tohoto plodu jeho konzervační kapacita, díky níž byl v minulosti ekotyp Arancia del Gargano přepravován po dobu 30 až 40 dní a dorazil nedotčen do Chicaga nebo do New Yorku.
Významným faktorem pro růst a dobrou pověst tohoto citrusového plodu je, kromě bezchybných organoleptických vlastností ekotypu Arancia del Gargano a jeho specifického tvaru, kombinace klimatických a půdních podmínek v oblasti produkce (červená vápenitá půda, bohatá na železo a mangan, většinou strmá, na svazích kopců nebo na úpatí dolin, která je vystavena větrům způsobujícím náhlé poklesy teplot) a neustálé úsilí lidí, kteří v průběhu času vytvořili tradici zemědělských dovedností.
Dobrá pověst ekotypu Arancia del Gargano překročila regionální hranice již ve starověku a byla uvedena v dílech několika autorů, jako například v díle Garbriela d' Annunzio.
Od roku 1700 byly citrusové plody z poloostrova Gargano důvodem pořádání významného procesí, které se až dodnes každoročně koná v únoru na počest Svatého Valentýna, svatého patrona citrusových hájů, během něhož se blahořečí stromy a plody citrónovníků a pomerančovníků.
Zachoval se značný počet záznamů, fotografií, plakátů a reklamních tiskovin, které dokládají výjimečnou, dokonce i mezinárodní, pověst tohoto jedinečného ovoce z Gargana.
První historický záznam o pěstování citrusových plodů v této oblasti se datuje přibližně do roku 1003 a pochází od Mela, pána z Bari, který zaslal místní "pomi citrini" do Normandie, tj. plody melangolo (hořkého pomeranče), aby Normanům doložil bohatou produkci regionu Gargano.
V 17. století se zintenzivnil obchod s citrusovými plody mezi obcemi Vico del Gargano a Rodi Garganico s Benátkami.
Tyto intenzivní obchodní styky přetrvaly až do 19. století a dobrá pověst Arancia del Gargano se rozšířila i do ostatních evropských a amerických států.
Název: _BAR_ C.C.I.A.A. di Foggia _BAR_
Adresa: _BAR_ via Dante, 27 I-71100 Foggia _BAR_
Telefon: _BAR_ 0881797111 _BAR_
Fax: _BAR_ 0881726046 _BAR_
e-mail: _BAR_ — _BAR_
Kontrolní subjekt :
Kontrolní subjekt je určeným orgánem veřejné správy.
Označování - produkt s chráněným označením potvrzeným jako takové je výhradní složkou příslušné kategorie zboží;
- uživatelé produktu s chráněným označením získali povolení od držitelů práv duševního vlastnictví vyplývajících ze zápisu do rejstříku CHZO, kteří jsou členy sdružení na ochranu CHOP uznaného ministerstvem zemědělství.
Sdružení je rovněž pověřeno zápisem do příslušného rejstříku a dohledem nad správným používáním CHOP.
Pokud takové uznané sdružení neexistuje, provádí uvedené činnosti ministerstvo zemědělství jakožto vnitrostátní orgán zodpovědný za provádění nařízení (EHS) č. 2081/92.
Logo je stylizováno do obrázku dvou pomerančů s větvičkou listí uvnitř elipsovité koruny.
Na koruně je nápis "Arancia del Gargano", pod nímž jsou ve středu uvedena slova "Indicazione Geografica Protetta" (chráněné zeměpisné označení).
Pomeranče uvedené v logu mají oranžovou barvu, nápis "Arancia del Gargano" je bílý na oranžovém podkladě, větvička a listy mají zelenou barvu a nápis "Indicazione Geografica Protetta" tvoří obrácený oblouk s vystínovanými okraji.
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček
(2006/C 258/07)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů harmonizovaných norem a odkazů na ně v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz na harmonizovanou normu a její název (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení předpokladu shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-1:1998 [2] [3] 1998 Bezpečnost hraček – Část 1: Mechanické a fyzikální vlastnosti _BAR_ EN 71-1:1998 _BAR_ Konec platnosti ( 31. 1. 2001) _BAR_
EN 71-1:1998/A5:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Konec platnosti ( 31.
5. 2001) _BAR_
EN 71-1:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Konec platnosti ( 31.
7. 2001) _BAR_
EN 71-1:1998/A2:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Konec platnosti ( 31.
8. 2002) _BAR_
EN 71-1:1998/A6:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Konec platnosti ( 30.
9. 2002) _BAR_
EN 71-1:1998/A7:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Konec platnosti ( 30.
11. 2002) _BAR_
EN 71-1:1998/A8:2003 [4] _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Konec platnosti ( 31.
3. 2004) _BAR_
EN 71-1:1998/A4:2004 _BAR_ Pozn.
3 _BAR_ Konec platnosti 31. 12.
EN 71-1:1998/A10:2004 _BAR_ Pozn.
3 _BAR_ Konec platnosti 31. 12.
EN 71-1:1998/A11:2004 _BAR_ Pozn.
3 _BAR_ Konec platnosti 31. 12.
CEN _BAR_ EN 71-2:2006 Bezpečnost hraček – Hořlavost _BAR_ EN 71-2:2003 _BAR_ Konec platnosti 31. 7. 2006 _BAR_
EN 71-2:2006/AC:2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-3:1994 Bezpečnost hraček – Část 3: Migrace určitých prvků _BAR_ EN 71-3:1988 _BAR_ Konec platnosti ( 30. 6. 1995) _BAR_
EN 71-3:1994/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Konec platnosti ( 31.
10. 2000) _BAR_
EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 71-3:1994/AC:2002 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-4:1990 Bezpečnost hraček – Část 4: Soupravy pro chemické pokusy a podobné činnosti _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 71-4:1990/A1:1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Konec platnosti ( 31.
10. 1998) _BAR_
EN 71-4:1990/A2:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Konec platnosti ( 31.
1. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-5:1993 Bezpečnost hraček – Část 5: Chemické hračky (soupravy) jiné než soupravy pro pokusy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 71-5:1993/A1:2006 _BAR_ Pozn.
3 _BAR_ Konec platnosti 31. 7.
CEN _BAR_ EN 71-6:1994 Bezpečnost hraček – Část 6: Grafická značka pro varovné označení věkové skupiny _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-7:2002 Bezpečnost hraček – Část 7: Barvy nanášené prsty – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-8:2003 Bezpečnost hraček – Část 8: Houpačky, skluzavky a obdobné hračky pro pohybovou aktivitu, určené pro domácí použití uvnitř i venku _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 71-8:2003/A1:2006 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 30.
11. 2006 _BAR_
Pozn.
1 Datum ukončení předpokladu shody je obvykle datum zrušení stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn.
3 Dochází-li ke změnám, je referenční normou norma EN CCCCC:RRRR, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:RRRR a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
Poznámka:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od evropských organizací pro normalizaci nebo od vnitrostátních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je uveden v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [5], ve znění směrnice 98/48/ES [6].
- Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.
Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na internetové adrese:
http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/
[1] ESO: Evropská organizace pro normalizaci:
- CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)
- CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)
- ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)
[2] Upozornění: V souladu s rozhodnutím Komise ze dne 30. července 2001 (Úř. věst.
L 205, 31.7.2001, s. 39) bod 4.20 písm. d) normy EN 71-1:1998, týkající se špičkové emisní hladiny akustického tlaku C, LpC peak, vytvářeného hračkou používající kapsle, poskytuje předpoklad shody až ode dne 1. srpna 2001.
[3] Upozornění: V souladu s rozhodnutím Komise ze dne 9. března 2005 (Úř. věst.
L 63, 10.3.2005, s. 27) bod 4.6 normy EN 71-1:1998 a bod 8.14, pokud jde o dobu 24 hodin, po kterou musí být hračka ponořena v nádobě, nepokrývá všechna rizika, která hračky a jejich části vyrobené z rozpínavých materiálů představují.
Norma není v daném ohledu předpokladem shody.
[4] Upozornění: Norma EN 71-1:1998/A8:2003 se týká pouze rizik vyvolaných "malými koulemi" (definovanými v normě jako "kulovité, vejčité nebo elipsoidní předměty"), které jsou navrženy nebo určeny k házení, tlučení, kopání, kutálení, pouštění na zem nebo odrážení.
Hračky obsahující malé koule, na které se nevztahuje tato norma, se musí před uvedením na trh podrobit přezkoušení typu pro získání EC certifikátu.
[5] Úř. věst.
L 204, 21.7.1998, s. 37.
[6] Úř. věst.
L 217, 5.8.1998, s. 18.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise týkající se prodloužení platnosti Rámce pro státní podporu pro stavbu lodí
(2006/C 260/03)
(Text s významem pro EHP)
Platnost rámce pro státní podporu pro stavbu lodí [1] (dále jen "Rámec") uplyne dne 31. prosince 2006.
Rámec se používá od 1. ledna 2004, což představuje relativně krátkou dobu.
Na jeho základě byl zhodnocen pouze omezený počet případů.
Rámec obsahuje zejména ustanovení o inovační podpoře, která jsou pro toto průmyslové odvětví jedinečná a se kterými má Komise zatím omezenou zkušenost.
Komise proto rozhodla pokračovat v používání Rámce do 31. prosince 2008.
Komise očekává, že bude během tohoto období na základě dalších poznatků schopna zhodnotit, zda je vhodné zachovat odvětvová pravidla pro stavbu lodí.
Jelikož platnost nařízení Rady (ES) č.
1177/2002 ze dne 27. června 2002 o dočasném obranném mechanismu pro stavbu lodí [2] uplynula 31. března 2005, odkazy
Uložení závazků veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na trasách v Řecku v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2408/92
(2006/C 260/05)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 2408/92 rozhodla řecká vláda uložit závazek veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na těchto trasách:
- Atény — Kalymnos
- Soluň — Kalamata
- Soluň —Lemnos — Ikaria
2. Na dotyčných trasách jde o tyto závazky veřejné služby:
A) Minimální četnost letů a minimální počet míst nabízených týdně pro jednotlivé trasy:
Atény — Kalymnos
- Šest zpátečních letů týdně, celkem tedy 120 míst týdně v každém směru v průběhu zimního období.
- Osm zpátečních letů, celkem tedy 160 míst týdně v každém směru v průběhu letního období.
Soluň — Kalamata
- Dva zpáteční lety týdně, celkem tedy 30 míst týdně v každém směru v průběhu zimního období.
- Tři zpáteční lety, celkem tedy 45 míst týdně v každém směru v průběhu letního období.
Soluň —Lemnos — Ikaria
- Dva zpáteční lety týdně, celkem tedy 40 míst týdně v každém směru v průběhu zimního období.
- Tři zpáteční lety týdně, celkem tedy 60 míst týdně v každém směru v průběhu letního období.
"Zimním obdobím" a "letním obdobím" se rozumí období tak, jak je určila IATA.
Pokud průměrná obsazenost všech letů uskutečněných na jedné trase v uplynulém období přesáhla 75 %, je možno podle zjištěného navýšení zvýšit minimální týdenní četnost nebo minimální týdenní počet nabízených míst.
Toto zvýšení se šest měsíců před vstupem v platnost oznámí doporučeným dopisem leteckému dopravci, který provozuje dané spojení, a vstoupí v platnost po zveřejnění Evropskou komisí v Úředním věstníku Evropské unie.
Pokud používané stroje nemají dostatečnou kapacitu, aby pokryly minimální počet míst nabízených týdně (stanovený v odst. 2A), je možno náležitě zvýšit četnost letů.
Pokud se lety zruší z důvodu nepříznivých povětrnostních podmínek, musí se uskutečnit v bezprostředně následujících dnech, aby byl splněn týdenní požadavek s ohledem na minimální počet nabízených míst podle odst. 2A.
B) Tarify
Jednosměrný tarif v ekonomické třídě nesmí překročit tyto částky:
Atény — Kalymnos: : 60 EUR
Soluň — Kalamata: : 70 EUR
Soluň — Lemnos: : 60 EUR
Soluň — Ikaria: : 70 EUR
Lemnos — Ikaria: : 40 EUR
Výše uvedené částky mohou být zvýšeny v případě nepředvídaného zvýšení nákladů na provozování dopravy, které nesouvisí s odpovědností leteckého dopravce.
Toto zvýšení se oznámí leteckému dopravci, který provozuje dané spojení, ale vstoupí v platnost až po zveřejnění Evropskou komisí v Úředním věstníku Evropské unie.
C) Záruka kontinuity letů
V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. c nařízení (EHS) č. 2408/92 musí letecký dopravce, který zamýšlí provozovat pravidelnou leteckou dopravu na uvedených trasách, zaručit, že bude dotyčnou trasu provozovat bez přerušení nejméně po dobu dvanácti po sobě následujících měsíců.
Počet letů zrušených z důvodů spadajících do odpovědnosti leteckého dopravce nesmí překročit 2 % celkového ročního počtu letů, s výjimkou případů vyšší moci.
Úmysl zastavit provozování kterékoli z výše uvedených tras musí letecký dopravce oznámit s předstihem šesti měsíců oddělení dvoustranných dohod v oblasti letecké dopravy Ředitelství letového provozu Úřadu pro civilní letectví.
3. Užitečné informace
Na každého dopravce Společenství, který provozuje lety a nedodržuje přitom závazky veřejné služby, mohou být uvaleny správní nebo/a jiné sankce.
Co se týká typů letadel, která se mají používat, letečtí dopravci se vyzývají, aby konzultovali Aeronautical Information Publications of Greece (AIP Greece), pokud jde o technické a obchodní údaje a postupy týkající se letišť.
Co se týká letových řádů, přílety/odlety letadel se v souladu s rozhodnutím ministra dopravy a spojů musí naplánovat na provozní dobu letišť.
Pokud žádný letecký dopravce neohlásí Ředitelství letového provozu Úřadu pro civilní letectví záměr provozovat ode dne 1. května 2007 pravidelnou leteckou dopravu na jedné nebo několika z výše uvedených tras bez finančního vyrovnání, Řecko rozhodlo v souladu s postupem podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EHS) č. 2408/92, že omezí přístup na každou nebo několik z výše uvedených tras na jediného leteckého dopravce na období tří let a po nabídkovém řízení udělí oprávnění provozovat uvedené trasy ode dne 1. května 2007.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004
(2006/C 260/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 27/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Nordrhein-Westfalen _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ "Podpora dalšího vzdělávání zaměstnanců prostřednictvím vzdělávacích šeků" Vzdělávací šeky slouží ke zlepšení mezipodnikové schopnosti profesního zařazení zaměstnanců a budou vydávány k částečnému hrazení nákladů na všeobecná vzdělávací opatření týkající se dalšího profesního vzdělávání _BAR_
Právní základ _BAR_ § 44 Landeshaushaltsordnung des Landes NRW und Durchführungsbestimmungen _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 10 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2007 s prodloužením doby vyplácení do 31. března 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Versorgungsamt Aachen, Schenkendorfstr.
2-6, D-52066 Aachen Versorgungsamt Bielefeld, Stappenhorststr.
62, D-33615 Bielefeld Versorgungsamt Dortmund, Rheinische Str.
173, D-44137 Dortmund Versorgungsamt Düsseldorf, Erkrather Str.
339, D-40231 Düsseldorf Versorgungsamt Duisburg, Ludgeristr.12, D-47057 Duisburg Versorgungsamt Essen, Kurfürstenstr.
33, D-45138 Essen Versorgungsamt Gelsenkirchen, Vattmannstr.
2-8, D-45879 Gelsenkirschen Versorgungsamt Köln, Boltensternstr.
10, D-50735 Köln Versorgungsamt Soest, Heinsbergplatz 13, D-59494 Soest _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Nevztahuje se na tento návrh, neboť na jeden vzdělávací šek je poskytováno max. 750 EUR _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 32/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království (a Irsko) _BAR_
Region _BAR_ 32 hrabství v Irsku – Severní Irsko a Irsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Focus Roll-out _BAR_
Právní základ _BAR_ British/Irish Agreement Act 1999 Section 2.3 Part 7 of Annex 2 of the Act empowers InterTradeIreland to invest, lend or grant aid for the purpose of its function _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka na rok 2006 _BAR_ 0,422 milionu GBP _BAR_
Celková roční částka na rok 2007 _BAR_ 0,253 milionu GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 0,675 milionu GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Červen 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Červen 2007 Podpora se poskytuje do 31. prosince 2006 a platby, které z tohoto závazku plynou, budou pravděpodobně pokračovat do 31. prosince 2007.
Podpora je poskytnuta od roku 2006 do roku 2007. (Jednotlivé společnosti jsou způsobilé pro pobírání podpory pro období 18 měsíců.) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ InterTradeIreland _BAR_
The Old Gasworks Kilmorey Street Newry Co.Down BT34 2DE United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 34/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ (Spojené království Velké Británie a) Severního Irska _BAR_
Region _BAR_ 32 hrabství v Irsku – Severní Irsko a Irsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Focus Roll-out _BAR_
Právní základ _BAR_ British/Irish Agreement Act 1999 Section 2.3 Part 7 of Annex 2 of the Act empowers InterTradeIreland to invest, lend or grant aid for the purpose of its function _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka na rok 2006 _BAR_ 0,422 milionu GBP _BAR_
Celková roční částka na rok 2007 _BAR_ 0,253 milionu GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 0,675 milionu GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Červen 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Červen 2007 Podpora se poskytuje do 31. prosince 2006 a platby, které z tohoto závazku plynou, budou pravděpodobně pokračovat do 31. prosince 2007.
Podpora je poskytnuta od roku 2006 do roku 2007. (Jednotlivé společnosti jsou způsobilé pro pobírání podpory pro období 18 měsíců.) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ InterTradeIreland _BAR_
The Old Gasworks Kilmorey Street Newry Co.Down BT34 2DE United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 36/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Lotyšsko _BAR_
Region _BAR_ Celé území Lotyšska _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Národní program "Podpora vzdělávání, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace zaměstnanců" _BAR_
Právní základ _BAR_ 1)Vienotais programmdokuments, 2004.-2006. (www.esfondi.lv);2)Vienotā programmdokumenta papildinājums, 2004.-2006. (www.esfondi.lv) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2006: 802797 EUR 2007: 2309031 EUR 2008: 427781 EUR Celkem: 3539609 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. července 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. července 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Zpracování dřeva, výroba dřevěných výrobků (sekce NACE DD), Lesnictví a těžba dřeva (sekce NACE A 02.01) _BAR_ Ano _BAR_
Výroba základních kovů, hutních a kovodělných výrobků (sekce NACE DJ), Výroba strojů a zařízení j.n. (sekce NACE DK) _BAR_ Ano _BAR_
Výroba elektrických a optických přístrojů a zařízení (sekce NACE DK), Telekomunikace (sekce NACE I 64.20) _BAR_ Ano _BAR_
Stavebnictví (sekce NACE F) _BAR_ Ano _BAR_
Činnosti v oblasti výpočetní techniky (sekce NACE K 72) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Latvijas Investīciju un attīstības aģentūra _BAR_
Pērses iela 2 LV-1042 Rīga _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 37/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Provincia Autonoma di Trento _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Financování vzdělávacích akcí pro pracovníky v zaměstnaneckém poměru v rámci cíle 3, opatření D1 Evropského sociálního fondu – rok 2006 _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Provinciale n. 1354 di data 30.6.2006, pubblicata sul Bollettino della Regione Trentino Alto Adige dell' 11.7.2006 n. 28 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka na rok 2006 _BAR_ 4,48 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 11. 7. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Provincia Autonoma di Trento Dipartimento Politiche Sociali e del Lavoro Ufficio Fondo Sociale Europeo _BAR_
via Giusti, 40 I-38100 Trento _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno v případech, kdy částka podpory, která byla podniku poskytnuta na jednotlivý vzdělávací projekt, překračuje 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 61/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ INTERREG 111A – velšské NUTS 111 způsobilá hrabství Gwynedd, Anglesey, Carmarthenshire, Ceredigion, Conwy & Pembrokeshire _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ WIRED – Rozvoj e-podnikání ve Walesu a Irsku _BAR_
Právní základ _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 1260/99 _BAR_
The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) _BAR_
The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 131484 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 5. 10. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ National Assembly for Wales _BAR_
C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 63/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Irsko _BAR_
Region _BAR_ INTERREG 111A – velšské NUTS 111 způsobilá hrabství Gwynedd, Anglesey, Carmarthenshire, Ceredigion, Conwy & Pembrokeshire _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ WIRED – Rozvoj e-podnikání ve Walesu a Irsku _BAR_
Právní základ _BAR_ Nařízení (ES) č. 1260/1999 _BAR_
The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) _BAR_
The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 131400 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 9. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ National Assembly for Wales _BAR_
C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 262/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 12/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ North West – England _BAR_
Název režimu podpory nebo při individuální podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Společnost: Equine Research & Information Centre _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agencies Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 190000 GBP po dobu 2 let _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Cheshire & Warrington Rural Enterprise Programme _BAR_
Reaseheath College The Philip Leverhulme Centre Reaseheath Nantwich CW5 6DF United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vyžaduje, aby Komise předběžně oznámila poskytnutí podpory, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 % nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 38/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Integrovaný pilotní projekt pro motorová vozidla a odvětví motocyklistických dílů (2, 3 a 4 kola) – Podpora pro pilotní projekty týkající se strategických průmyslových seskupení nebo sdružení podniků (opatření 7) _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera G. R. n. 616 del 23.6.2003 Delibera G. R. n. 1167 del 5.12.2005 Decreto n. 77 del 17.1.2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,5 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a články 5, 5a, 5b a 5c nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 17. ledna 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Automobilový průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Toscana _BAR_
Via di Novoli, 26 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 70/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Knowledge Exploitation Fund (prodloužení současného režimu XS 66/03) _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 68 of the Further and Higher Education Act 1992 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 4. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Welsh Assembly Government _BAR_
Department of Education, Innovation and Networks Cathays Park Cardiff CF10 3NQ United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 92/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lazio _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpora družstvům v regionu Lazio _BAR_
Právní základ _BAR_ Disciplina per la promozione e il sostegno alla cooperazione Legge regionale del 21 luglio 2003, n. 20 Piano triennale 2006-2008 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 3000000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Podpora je určena subjektům uvedeným v čl. 3 odst. 1 písm. a) v míře vyplývající z nařízení (ES) č. 70/2001 _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. září 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Neomezená; na režim podpory se však až do 31. prosince 2006 (tj. do konce platnosti nařízení 70/2001) nevztahuje oznamovací povinnost podle čl. 88 odst.
Cíl podpory _BAR_ Zvýšit kvalifikovanost a zlepšit kvalitu zaměstnanosti v družstvech v regionu Lazio _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Lazio: Direzione Regionale Attività Produttive Direttore Ing.
Igino Bergamini Tel.
(39) 06 51 68 62 60, fax (39) 06 51 68 32 10 Area Cooperazione Dr. Sergio Conti: tel.
(39) 06 51 68 37 51 fax (39) 06 51 68 37 18 Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 I-00145 Roma _BAR_
Další informace _BAR_ Pro subjetky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. b) se předpokládají podpory v režimu de minimis _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 97/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Yorkshire and the Humber _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Wykeland Properties Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,855 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. srpna 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Government Office for Yorkshire and the Humber _BAR_
25 Queen Street Leeds LS1 2TW United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 99/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené Království _BAR_
Region _BAR_ South Yorkshire _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Magna Trust Events Space _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agency Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 5 milionů GBP na období 2006/07 _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 1. 7. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 30. 6. 2007 (Podpora byla udělena před 31. prosincem 2006, odpovídající platby lze vyplácet až do 31. prosince 2007) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Government Office for Yorkshire and Humber _BAR_
Silkstone House Pioneer Close Manvers Way Wath Upon Dearne Rotherham, S63 7JZ United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 100/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Accelerate Wales – Supplier Development Network _BAR_
Právní základ _BAR_ Welsh Development Agency Act 1975, as amended Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 115071 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 23. 6. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 12.
2006 Pozn.: Podpora byla udělena před 31. prosincem 2006 (viz výše).
Odpovídající platby lze vyplácet až do 30. června 2008 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Welsh European Funding Office _BAR_
Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 102/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales a Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Integrated Business Services Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Welsh Development Agency Act 1975, as amended Council Regulation (EC) No 1260/99 The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000) The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 1590438 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. července 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do: 31. prosince 2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše).
Odpovídající platby lze vyplácet až do 30. září 2008 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Jiné služby (rozvoj podnikatelských prostor/kancelářských místností) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ National Assembly for Wales _BAR_
C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 105/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Kampánie _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Specifikace pro poskytování podpory malým a středním podnikům v oblasti výzkumu a vývoje v rámci opatření 3.17 POR CAMPANIA 2000/2006.
Podpory vyňaté z oznamovací povinnosti vůči Evropské komisi ve smyslu nařízení (ES) 364 ze dne 25. února 2004.
1. nabídkové řízení _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione di Giunta Regionale n. 2083 del 29.12.2005 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 14 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Celková částka _BAR_ 14 milionů EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. července 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Informační a komunikační technologie (I.C.T.) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ A.G.C. Ricerca Scientifica — Settore Ricerca Scientifica Controllo Gestione e Avanzamento Progetti, Dr.Luigi Gragnaniello _BAR_
via Don Bosco 9/e I-80141 Napoli tel.
(39) 08 17 96 84 49 e-mail l.gragnaniello@regione.campania.it _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 124/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Baskicko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program podpor na zavedení systémů řízení kvality a environmentálního řízení v odvětví veřejné přepravy zboží a cestujících po silnicích samosprávné oblasti Baskicko _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 7 de junio de 2006, de la Consejera de Transportes y Obras Públicas, por la que se establece un programa de ayudas para la implantación de sistemas de gestión de calidad y de gestión mediambiental en el sector del transporte público de mercancías y viajeros por carretera de la Comunidad Autónoma del País Vasco BOPV de 6 de julio de 2006 (Boletín Oficial del País Vasco) http://www.euskadi.net/cgi-bin_k54/bopv_20?c&f=20060706&a=200603489 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 150000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 7. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Iñigo Palomino Zubiaurre.
Director del Transportes del Departamento de Transportes y Obras Públicas del Gobierno Vasco _BAR_
c/ Donostia-San Sebastián no 1 CP 01010 E-Vitoria-Gasteiz _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 125/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Baskicko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program podpor na zavedení systémů spočívajících v instalaci vybavení a přístrojů na lokalizaci a kontrolu cestovních vozidel určených k veřejné přepravě cestujících v rámci samosprávné oblasti Baskicko _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 7 de junio de 2006, de la Consejera de Transportes y Obras Públicas, por la que se regula la concesión de ayudas para la implantación de sistemas consistentes en la instalación de equipos y elementos de localización y control en los vehículos de turismo destinados al transporte público de viajeros dentro de la Comunidad Autónoma del País Vasco BOPV de 6 de julio de 2006 (Boletín Oficial del País Vasco) http://www.euskadi.net/cgi-bin_k54/bopv_20?c&f=20060706&a=200603491 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 240000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 7. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Iñigo Palomino Zubiaurre.
Director del Transportes del Departamento de Transportes y Obras Públicas del Gobierno Vasco _BAR_
c/ Donostia-San Sebastián no 1 CP 01010 E-Vitoria-Gasteiz _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 130/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Południowo-zachodni, Złotoryja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Horizontální podpora rozvoje malých a středních podniků v obci Złotoryja _BAR_
Právní základ _BAR_ Uchwała Rady Miejskiej w Złotoryi nr XXXIX/257/2005 z dnia 13 grudnia 2005 r. w sprawie pomocy horyzontalnej na rozwój małych i średnich przedsiębiorstw Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. nr 9, poz.
84 z późn. zm.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,23 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Urząd Miejski w Złotoryi _BAR_
Pl.
Orląt Lwowskich 1 PL-500 Złotoryja _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2006/C 262/04)
Podpora č. : XA 57/06
Členský stát : Spojené království
Region : Highlands and Islands (Skotsko)
Název režimu podpory : Highlands and Islands Croft Entrant Scheme (Režim pro nové drobné hospodaření (Croft) v regionu Highlands and Islands)
Právní základ Název Congested Districts (Scotland) Act 1897 (Chapter LIII,):
"Zákon o poskytování finančních prostředků na zvelebení přelidněných oblastí v regionu Highlands and Islands ve Skotsku".
Název Small Landholders (Scotland) Act 1911 (Section 28(I))
Podle tohoto zákona "se v souladu s výše uvedeným delegují a převádějí na Radu a ukládají Radě všechny pravomoci a povinnosti uložené komisařům pro přelidněné oblasti (ve Skotsku) zákonem o přelidněných oblastech (ve Skotsku) z roku 1897 (Congested Districts (Scotland) Act 1897)".
Jedná se o Zemědělskou radu (Board of Agriculture), kterou v roce 1929 nahradilo Ministerstvo zemědělství Skotska (Department of Agriculture for Scotland) a v současné době Ministerstvo pro životní prostředí a venkov skotské autonomní vlády (Scotticsh Executive Environment and Rural Affairs Department).
Název Enterprise and New Towns (Scotland) 1990 (Section 8(1))
Podle tohoto zákona se musí pro skotské podniky a podniky v regionu Highlands and Islands "…dělat všechno, co by mohlo ve Skotsku nebo jinde usnadnit výkon jejich příslušných funkcí nebo toho, co s tímto výkonem souvisí či k němu přispívá;..."
Oddíl 8 odst. 1 písm. a) bod i) obsahuje zvláštní ustanovení o poskytování grantů.
Název Crofter (Scotland) Act 1993
Oddíl 42 odst. 1 tohoto zákona obsahuje ustanovení o tom, že "ministr může po konzultaci s komisí (drobných zemědělců – Crofters) a po schválení ministerstva financí vypracovat režimy pro poskytování grantů a půjček drobným zemědělcům"
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory 2005 – 2006: 137107 GBP
2006 – 2007: 85279 GBP
2007 – 2008: 17372 GBP
2008 – 2009: 34743 GBP
Celkem: 274500 GBP
Maximální míra podpory : 35 % do výše max. 3000 GBP
Datum uskutečnění : 21. července 2006
Doba trvání režimu podpory : Režim podpory bude zahájen dne 21. července 2006. Režim bude ukončen dne 31. prosince 2008 s tím, že poslední platby budou uskutečněny do 31. března 2009.
Možná však bude třeba pravidla režimu upravit před tímto termínem, aby se zohlednily změny pravidel týkajících se státní podpory v Evropě
Cíl podpory - určením vhodných budoucích mladých nováčků v drobném hospodaření
- usnadněním zahájení činnosti vhodných mladých nově začínajících drobných zemědělců
- poskytováním finanční podpory, správního poradenství a vedení budoucím mladým zemědělcům, aby mohli zahájit drobné hospodaření
Dotčená hospodářská odvětví : Zemědělství
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Scottish Executive Environment and Rural Affairs Department
Land Reform and Rural Policy Division
Area 1D
Pentland House
47 Robbs Loan
Edinburgh
EH14 1TY
United Kingdom
Internetová adresa :
Highlands and Islands Croft Entrant Scheme Leaflet:
http://www.crofterscommission.org.uk/documents/060607-HighlandsandIslandsCroftEntrantScheme-InformationBooklet2006.pdf
Další údaje Neil Marr
Agricultural State Aid Advisor
Defra
8E 9 Millbank
c/o 17 Smith Square
London
SW1P 3JR
United Kingdom
Podpora č. : XA 62/06
Členský stát : Spojené království
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Rural Enterprise Gateway's Collaboration Service
Právní základ : Section 5 of the Regional Development Agencies Act 1998
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté společnosti : Od 1. 6. 2006 do 31. 3. 2007: 60000 GBP
Maximální míra podpory : 100 %
Datum uskutečnění : 28. červenec 2006
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : Režim podpory bude pro nové žadatele ukončen dne 31. března 2007.
Posledním dnem pro podání žádostí o příspěvek je 31. květen 2007.
Vzhledem k případným změnám evropských pravidel pro státní podporu však mohou být před tímto datem upravena pravidla daného režimu podpory
Cíl podpory :
Rozvoj odvětví – cílem režimu je podněcovat, propagovat a podporovat spolupráci mezi zemědělskými a venkovskými podniky.
Způsobilými náklady jsou poradenské služby v souladu s článkem 14 nařízení č. 1/2004
Dotčená hospodářská odvětví : Režim podpory se vztahuje na veškeré zemědělské podniky včetně produkce, zpracování a uvádění na trh. Režim podpory je přístupný pro všechna pododvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu South West Regional Development Agency
Sterling House
Dix's Field
Exeter
EX1 1QA
United Kingdom
Internetová adresa :
Internetová adresa společnosti The Rural Enterprise Gateway je www.sw-gateway.com; znění režimu podpory REG Collaboration Service text lze nalézt na internetové adrese
http://www.sw-gateway.com/index.html?contact_categories.cfm~mainframe
poté, co kliknete na oddíl "Farming and Food Partnership", po jeho zobrazení se přesunete do spodní části stránky a kliknutím stáhnete příslušný dokument
Další informace Neil Marr
Agricultural State Aid Advisor
Defra
8E 9 Millbank
c/o 17 Smith Square
London
SW1P 3JR
United Kingdom
Podpora č. : XA 63/06
Členský stát : Francie
Region :
Midi-Pyrénées — département des Hautes-Pyrénées
Národní pyrenejský park (okrajové oblasti)
Název režimu podpory : Podpora určená k zachování biodiverzity, krajiny a historických budov
Právní základ - article 4 point3 d et article 5 du règlement (CE) no1/2004 de la Commission
- loi no 60-708 du 22 juillet 1960 relative à la création des parcs nationaux;
- circulaire DGFAR/SDEA/C2005-5008 du 22 février 2005 du ministère de l'agriculture, de l'alimentation, de la pêche et des affaires rurales;
- circulaire DGFAR/SDEA/C2005-5004 DPEI/SDEA/C2005-4005 du 24 janvier 2005 du ministère de l'agriculture, de l'alimentation, de la pêche et des affaires rurales;
- délibération du conseil d'administration du Parc national des Pyrénées
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 100000 EUR
Maximální míra podpory - Na investice do malých horských zařízení, které hrají úlohu při výrobním procesu a jsou nezbytné pro udržení hodnoty přirozených sečných luk:
- Maximální míra podpory je 60 % (doplňující financování státem nebo EU mezi 20 a 35 % ve výši maximálně 16000 EUR a podpora regionu Midi- Pyrénées pohybující se mezi 20 % a 25 % do výše 16000 EUR).
Tato podpora by neměla zahrnovat žádný nárůst objemu výroby, ale může napomoci při pokrývání poptávky po krmivech.
Použitá zařízení nejsou způsobilá.
- Na renovaci historických stodol, které jsou součástí architektonického a krajinného dědictví a souvisí se zpracováním přírodních luk, se použije:
- Míra podpory je maximálně 75 % na investice vyšší než 15000 EUR (doplňkové financování státem nebo EU mezi 35 % a 50 % ve výši maximálně 35000 EUR a podpora od regionu Midi- Pyrénées a EU v maximální výši 7,5 % do výše 5250 EUR).
- Míra podpory je maximálně 75 % na investice nižší než 15000 EUR (bez jakéhokoli spolufinancování).
Pokud jde o financování projektů na renovaci historických budov, jde o doplňkový národní podpůrný mechanismus, kterým se financují další náklady potřebné na pokrytí technických specifikací při renovaci historických budov.
Tato podpora musí splňovat podmínku, podle které renovace budov nezvýší objem výroby.
- maximálně 75 % na investice určené na práci na zachování povahy krajiny (bez spolufinancování)
Charakter operací způsobilých pro poskytnutí podpory - Na renovaci historických budov: interní a externí kamenné stěny s vápennou omítkou, podlahy, dřevěné rámy a konstrukce, břidlicové povrchy.
Při této renovaci se nemění velikost ani povrch budovy.
- Na investice do malých horských zařízení přizpůsobených strmým svahům nebo těžkým podmínkám (přístupnosti, výšce, velikosti parcely):
- zařízení na zpracování sena (samohybné motorizované sekačky, automatické sekačky, samonakládací přívěsy, které jsou přizpůsobené transportéru se sníženým podvozkem).
- zařízení na tahání a dopravu (transportér se sníženým podvozkem, pásové stroje, víceúčelové horské traktory se sníženým podvozkem a nosiče nástrojů, konstrukce pro bezpečnost proti převrácení traktorů v provozu)
- nástroje na řezání křovin, řezací stroje s přizpůsobitelným základem;
- mobilní nebo dovezené zařízení na rozptylování chlévského hnoje (rozdělovač, kombinovaný secí stroj, stroj na kompostování, rozmetávače pevného a kapalného hnoje, kompresor).
- Na práci s cílem udržet povahu krajiny: nízké stěny, odvodňovací příkopy, živé ploty (práce, která není financována agroenvironmentálními opatřeními)
Podmínky způsobilosti - je obsažený environmentální zájem;
- na jeho základě se nebude zvyšovat objem výroby.
Stálý výbor Národního pyrenejského parku může rozhodnout o přísnějších podmínkách.
Podporu bude monitorovat a potvrzovat ředitelství departementu Hautes-Pyrénées pro zemědělství a lesnictví
Datum uskutečnění : Po přijetí potvrzení Evropské komise o přijetí
Doba trvání :
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2006/C 262/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 11/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Yorkshire a Humber _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ North of England Civic Trust – Vývojová fáze Gayle Mill _BAR_
Právní základ _BAR_ The statutory authority for the DEFRA Sustainable Development Fund is Section 72 of the Environment Act 1995 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 65000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 12. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Yorkshire Dales Millennium Trust _BAR_
The Old Post Office Main Street Clapham Lancs LA2 8DP United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 32/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Kypr _BAR_
Region _BAR_ Οι Περιοχές του Στόχου ΙΙ _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory pro malé a střední podniky na podporu alternativních hospodářských činností v souvislosti s venkovským cestovním ruchem _BAR_
Právní základ _BAR_ Απόφαση του Υπουργικού Συμβουλίου με αριθ.
59.841 και ημερομηνία 14 Απριλίου 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 3,2 milionu CYP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano: 30 % počáteční investice _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 10. února 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 28. dubna 2006 (lhůta pro podání žádostí).
Schvalující listiny musejí být vydány příjemcům podpory nejpozději do 31. prosince 2006.
Vybrané investiční návrhy musejí být dokončeny nejpozději do 30. června 2008.
Vše musí být vyplaceno do 31. prosince 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Jiné služby _BAR_ Ano: Cestovní ruch _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως ([Département de l'urbanisme et du logement] _BAR_
Λεωφόρος Δημοσθένη Σεβέρη, 1454 ([Leoforos Dimostheni Severi, 1454) Λευκωσία (Nicosia) Κύπρος (Cyprus) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano Investiční návrh převyšující 1 milion CYP bude považován za nezpůsobilý.
Maximální výše podpory je omezena na 180000 CYP _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 39/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Toskánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Integrovaný pilotní projekt pro odvětví módního průmyslu. Projekt Hi-Tex – Podpora pro pilotní projekty strategických průmyslových seskupení nebo sdružení podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Delibera G.R. n. 305 del 21.2.2005 Delibera G.R. n. 1233 del 19.12.2005 Decreto n. 266 del 27.1.2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,5 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a články 5, 5a, 5b a 5c nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 27. ledna 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Toscana _BAR_
Via di Novoli, 26 I-50127 Firenze _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 49/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Kypr _BAR_
Region _BAR_ Oblasti v blízkosti zelené linie (městské části Nikósie – Agios Dometios) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora podnikání malých a středně velkých podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου ημερομηνίας 10.3.2006 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 600000 CYP _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano: 30 % způsobilých nákladů až do maximální výše 120000 CYP _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 14. 3. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 (všichni příjemci budou vybráni do 31. 12. 2006) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Υπουργείο Εσωτερικών (ministère de l'intérieur) _BAR_
1453 Λευκωσία (Nicosia) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano: projekt se nevztahuje na jednotlivé podpory velké výše _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 52/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Friesland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Biodero _BAR_
Právní základ _BAR_ Algemene wet bestuursrecht, titel 4.2 Algemene Subsidieverordening Provincie Fryslân 1998 Handleiding voor projectindieners van het Regionaal Innovatie Programma Fryslân (Fryslân Fernijt) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 36500 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení Celkové náklady na projekt činí 390000 EUR. Celkové náklady projektu, na něž je možné poskytnout podporu, činí 340000 EUR. Podpora, kterou má poskytnout provincie, činí 36500 EUR (míra podpory 11%). V této souvislosti se odkazuje na čl. 5a odst. 3 písm. c) nařízení Komise č. 364/2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 70/2001, pokud jde o rozšíření jeho oblasti působnosti tak, aby zahrnovala podporu pro výzkum a vývoj _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 5. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31.10. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům Cílem projektu je vyvinout a vybudovat reaktor, v němž se budou kaly do velké míry rozkládat pomocí žížal.
Díky této inovační metodě se omezí tok odpadů _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano, environmen-tální technologie _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Provincie Fryslân _BAR_
Postbus 20120 8900 HM Leeuwarden Nederland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 83/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lazio _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ TFZ Ingranaggi Srl se sídlem v Casalecchio sul Reno (BO), Via Cimabue 13, IČO a DIČ 02554441200 a místo podnikání, předmět investičního programu a s ním související podpory v Aprilii (LT), Via Nettunense 250 _BAR_
Právní základ _BAR_ Articolo 2, comma 2, della legge regionale 2 maggio 1995, n. 21, pubblicata nel Bollettino Ufficiale della Regione Lazio del 12 maggio 1995, n. 13, S.O. n. 6. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ Příspěvek v hodnotě 1512670 EUR je rozdělen následovně: a)1196170 EUR na investice do hmotného majetku ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 70/2001;b)316500 EUR na služby od externích poradců ve smyslu článku 5 nařízení (ES) č. 70/2001;Platba proběhne na základě půlročního ověření při zohlednění nákladů, které společnost TFZ Ingranaggi Srl skutečně vynaložila _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ V mezních hodnotách stanovených v nařízení (ES) č. 70/2001 _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 11. 5. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ S vyplacením zbývající části podpory se počítá do 31. prosince 2007 a ne později _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Podpora jednomu střednímu podniku na investice a poradenství _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
V klasifikačním systému ATECORI 2002, jenž je vnitřně provázán se statistickou klasifikací, kterou přijal národní statistický institut (dall'Istituto Nazionale di Statistica) (ATECO ISTAT 2002, NACE rev. 1.1), je této činnosti přidělen kód DK.
29.14.1 "Výroba, instalace, oprava a údržba ozubených převodů a převodových ústrojí" _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Lazio _BAR_
Via Cristoforo Colombo 212 I-00147 Roma _BAR_
Další informace _BAR_ Činnost, na niž je poskytována podpora, se bude týkat přesné mechaniky a konstrukcí ozubených převodů obecně. Podpora připadá na znevýhodněnou oblast ve smyslu čl.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 86/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Midlands _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Accelerate – Support for West Midlands Automotive Cluster (Urychlení – podpora automobilovému svazu ve West Midlands) _BAR_
Právní základ _BAR_ DTI — Industrial Development Act 1982, Sections 7, 8 & 11. Lottery — National Lottery Act 1998.
Local Authority and delegated from them: Section 2 of the Local Government Act 2000.
PIP and Regeneration Development Funds — Part 3 of the Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993.
Business Link — Article 93, paragraphe 2, du traité CE.
Training — Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development Act 1982, Section 11. Regional Development Act — Section 5 & 6, Regional Development Agencies Act 1998, Greater London Authority Act 1999 & Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993.
Venture Capital Funds — Industrial Development Act 1998, Reference Section 8. SRB — Section 126, Housing Grant Construction and Regeneration Act 1996 and Section 2 of the Employment and Training Act 1993.
Structural Funds Current Programme — EC Regulation 1260/1999, Section 87 3(c) of the Treaty of Rome.
Commission Regulation — EC No 70/2001. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 12 milionů GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,25 milionu GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 1. ledna 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: _BAR_ Birmingham Chamber of Commerce and Industry _BAR_
75 Harborne Road Edgbaston Birmingham, B15 3DH United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 88/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Ochre Wool Teo _BAR_
Právní základ _BAR_ (1)Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (SI 2000/906); Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation 2000. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 827796 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. července 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše).
Odpovídající platby lze vyplácet až do 31. prosince 2007 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Jiné služby (zpracovatelské odvětví) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: _BAR_ (1)National Assembly for Wales _BAR_
C/o Welsh European Funding Office Cwm Cynon Business Park Mountain Ash CF45 4ER United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 129/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polská Republika _BAR_
Region _BAR_ Województwo podkarpackie, powiat Jasielski, miasto Jasło (Podregion 25 — 3.18.25 krośnieńsko-przemyski) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Rozhodnutí městské rady v Jasło č. LXII/461/06 ze dne 5. června 2006 o osvobození od daně z nemovitostí na území města Jasła v rámci podpor nových investic nebo vytváření pracovních míst spojených s novými investicemi ve prospěch malých a středních podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 7 ust.
3 ustawy z dnia 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz.U. nr 9, poz.
84 z 2002 r. ze zm.). _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,05 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 7. 7. 2006 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Rada Miejska Jasła _BAR_
ul.
Rynek 12 PL-38-200 Jasło _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 139/06 _BAR_
Členský stát _BAR_ Nizozemsko _BAR_
Region _BAR_ Provincie Zuid-Holland, která je součástí Regio Randstad, jejíž úřad finanční správy sídlí v provincii Flevoland _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ De Uitkomst B.V. _BAR_
Právní základ _BAR_ Decentralisatie- convenant Rijk/Flevoland m.b.t. het Leader+ programma Regio Randstad 2000-2006 d.d.
11 april 2001Leader+ beschikken van de Provincie Zuid-Holland aan De Uitkomst B.V. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 190035 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst.
2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano Míra podpory činí 13 %, což odpovídá čl. 4 odst.
2 písm. a) nařízení č. 70/2001 _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Rozhodnutí vstupuje v platnost po zveřejnění
Oznámení o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy feromolybdenu pocházejícího z Čínské lidové republiky
(2006/C 262/06)
Komise rozhodla z vlastního podnětu zahájit úplný přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1].
1. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je feromolybden pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek"), v současnosti kódu KN 72027000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
2. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 215/2002 ze dne 28. ledna 2002 [2].
3. Odůvodnění přezkumu
V souvislosti s možným pozastavením opatření poskytlo několik zúčastněných stran důkazy týkající se různých aspektů vhodnosti opatření, včetně dumpingu a újmy.
Soubor důkazů, které má Komise k dispozici, celkově naznačuje, že okolnosti, na jejichž základě byla uložena stávající opatření, se změnily tak, že stávající opatření již dále nemohou být vhodná, a zdá se, že některé z těchto změn jsou trvalé povahy.
3.1 Dumping
Přímé důkazy naznačují, že pravděpodobný je opětovný výskyt značného dumpingu, ačkoliv v menší míře, než tomu bylo v případě dumpingu zjištěného v šetření, na jehož základě byla uložena stávající opatření. Toto zjevné zjištění vycházelo ze srovnání mezi běžnou hodnotou pro Čínskou lidovou republiku, určenou v souladu s ustanoveními čl.
2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (srovnatelná země), a vývozními cenami při vývozu do Společenství a rovněž do příslušných třetích zemí.
3.2 Újma
Přímé důkazy nasvědčují tomu, že řada aspektů se zřejmě změnila trvale.
Celosvětové zvyšování cen v důsledku změn rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou a aktuální cenová a nákladová situace výrobního odvětví Společenství, které má nyní dalšího výrobce, naznačují pravděpodobná rozpětí újmy, která jsou významná, avšak nedosahují výše platného cla.
Zároveň se zdá, že stávající opatření a snížení čínských dovozů umožnily výrobnímu odvětví Společenství zotavit se z dumpingu působícího újmu, nikoliv však v takové míře, jak by se na prosperujícím trhu dalo očekávat.
Z výše uvedených důvodů je úplný přezkum opatření oprávněný.
Tento přezkum by rovněž umožnil přehodnocení aspektů zájmu Společenství, včetně dopadu opatření na uživatele.
Podstatně vyšší cenové úrovně na trhu totiž mohou způsobit, že dopad opatření na uživatele bude mnohem větší, než se původně předpokládalo.
4. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise usoudila, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení prozatímního přezkumu, a zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se určí, zda je třeba, aby stávající opatření nadále platila či byla zrušena nebo změněna.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 6 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. října 2005 do 30. září 2006,
- obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. října 2005 do 30. září 2006,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [3] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.
Poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 7 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Závěrečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorku po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorku musejí ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 7.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům, všem sdružením dovozců, která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, nebo která jsou Komisi známa jiným způsobem, a orgánům dotčené země vývozu.
V každém případě by se měly všechny zúčastněné strany neprodleně prostřednictvím faxu obrátit na Komisi, aby si případně vyžádaly ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) bodě i) dotazník, neboť lhůta stanovená v odst. 5 písm. a) bodě ii) se vztahuje na všechny zúčastněné strany.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V předchozím šetření byly pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou jako vhodná země s tržním hospodářstvím použity Spojené státy americké.
Komise zamýšlí použít Spojené státy americké rovněž pro tento účel.
Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 5 písm. c) vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musejí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 5 písm. d) tohoto oznámení. Formuláře žádostí zašle Komise všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice, kteří požádali o individuální dumpingové rozpětí, a rovněž orgánům Čínské lidové republiky.
4.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti, změna či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, ve lhůtách stanovených v odst. 5 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) bodě ii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
5. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, avšak nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 4.1 písm. a) bodě i) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na svůj úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 4.1 písm. a) bodě ii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Spojených států amerických, které budou, jak bylo uvedeno v odst. 4.1 písm. d), pravděpodobně použity jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství
Řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství, jak je uvedeno v odst. 4.1 písm. e) tohoto oznámení, musí Komise obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
6. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [5] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
7. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a podle článku 18 základního nařízení se bude vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
8. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).
[2] Úř. věst.
L 35, 6.2.2002, s. 1.
[3] O individuální dumpingové rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností nezařazených do vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a o status tržního hospodářství je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[4] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Konečná účetní závěrka Evropských společenství
Účetní období 2005
Svazek I
Konsolidovaná účetní závěrka a konsolidované zprávy o plnění rozpočtu
(2006/C 264/01)
OBSAH
Hlavní účetní případy a klíčové body
Část I: Konsolidovaná účetní závěrka Evropských společenství a vysvětlivky
A. Rozvaha
B. Výsledovka (vč. Vykazování podle segmentu)
C. Tabulka peněžních toků
D. Výkaz změn čistých aktiv
E. Komentář k účetním výkazům
Část II: Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu Evropských společenství a vysvětlivky
A. Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu
B. Vysvětlivky ke konsolidovaným zprávám o plnění rozpočtu
HLAVNÍ UDÁLOSTI A KLÍČOVÉ BODY
PŘECHOD NA AKRUÁLNÍ ÚČETNICTVÍ A JEHO DOPAD
Důvod změny
Evropská společenství se zavázala, že zmodernizují své účetnictví a tím sladí svůj přístup s přístupem, který přijalo velké množství zemí a který podporovaly mezinárodní subjekty, například IFAC [1] a OECD.
Neslo to s sebou přechod od systému, který popisoval operace rozpočtových příjmů a výdajů na základě peněžních toků, k systému akruálního účetnictví.
Cílem tohoto přechodu bylo poskytovat vedoucím pracovníkům kvalitnější informace pro jejich rozhodování a zvýšit transparentnost a kvalitu každoročně vykazovaných účetních informací.
Nový systém by měl zajistit pro interní uživatele systému i externí čtenáře účtů spolehlivější a významnější informace.
Co se zatím udělalo
Práce byly fakticky zahájeny v roce 2003 spuštěním projektu "modernizace účetního systému", jehož cílem bylo postavit Evropská společenství do čela mezinárodního hnutí usilujícího o modernizaci účetnictví ve veřejném sektoru.
Nový účetní systém, spolu s novým souborem účetních pravidel a novou účtovou osnovou, se podle plánu začal používat v lednu 2005.
Zde obsažené účetní výkazy tedy představují první sadu sestavenou podle nových pravidel akruálního účetnictví (rozpočtové účty nadále vycházejí z pohybů peněžní hotovosti).
Tato nová pravidla a metody se inspirují mezinárodně uznávanými standardy pro veřejný sektor (IPSAS), a v případě účetních transakcí, na něž se standardy IPSAS dosud nevztahují, příslušnými mezinárodními účetními standardy ("IAS")/mezinárodními standardy účetního výkaznictví ("IFRS").
Účetní Komise je přijal poté, co obdržel stanovisko poradní odborné skupiny pro účetní standardy, která poskytla nezávislé odborné poradenství.
Architektura informačních technologií byla aktualizována, aby bylo možné plně zaznamenat každý účetní případ, nejen pohyby hotovosti, v okamžiku jeho uskutečnění.
Informační systémy se budou nadále rozvíjet, aby se podpořila jejich integrace a aby se zvýšila kvalita zpráv o hospodaření.
V roce 2005 se rozšíří rozsah konsolidace tím, že se poprvé zahrnou různé agentury Společenství.
V konečném výsledku byla sestavena rozvaha k 31. prosinci 2004 na základě nových účetních pravidel.
Hlavní dopad změn
Především došlo k tomu, že zde uvedená rozvaha a podrozvaha za loňský rok (2004) se budou lišit od těch, které byly zveřejněny v rámci účetní závěrky za rok 2004, jelikož byly sestaveny podle jiných pravidel.
Společenství upravilo původní čísla z roku 2004, která byla připravena podle starých pravidel, a tím je dala do souladu s novými pravidly.
Použití zásad akruálního účetnictví v podstatě znamená, že výnosy a náklady se zaznamenávají na účty v době, kdy nastaly, a nikoli v okamžiku, kdy jsou za ně přijaty či vydány peníze.
Změna účetních pravidel se účetní závěrky dotkla nejvíce v těchto čtyřech směrech:
1. Zálohy: Aktivum, které se nyní vykazuje v rozvaze Společenství pod názvem zálohy, představuje zálohy vyplacené příjemcům s úmyslem poskytnout jim počáteční hotovost.
Částka v rozvaze představuje peníze, které příjemce dosud nevyužil nebo k nimž zatím nepředložil zprávu či žádost o proplacení s podrobným popisem toho, jak byly tyto peníze vynaloženy.
K 31. prosinci 2004 činila výše záloh celkem 28 miliard EUR, což je významný přírůstek do rozvahy (viz část I, oddíl E, body 3.5 a 3.9).
2. Krátkodobé závazky: Účetní systém nyní uznává částky jako náklady nebo závazky, jakmile je schvalující útvary považují za nabyté a způsobilé. Kvůli novým nástrojům IT se v upravené rozvaze k 31. 12. 2004 vykazuje pod krátkodobými závazky částka 9,4 miliardy EUR (viz část I, oddíl E, bod 3.18.2).
3. Uzavření: Pro akruálního účetnictví je zásadní, aby se zajistilo, že výnosy a náklady se zaúčtují v tom účetním období, k němuž se vztahují.
Evropská společenství proto vyvinula značné úsilí, aby odhadla hodnotu účetních položek, které se měly zaúčtovat ke konci účetního období, a tím zajistila správné rozdělení příjmů a výdajů mezi dva roky.
Těmto transakcím se říká "přelomové" (cut-off) a jako příklad mohou posloužit náklady na elektrickou energii za prosinec 2004, které by se měly zaúčtovat do roku 2004, ačkoli faktura dorazila teprve v roce 2005 a byly uhrazeny.
Tím pádem se k 31. prosinci 2004 započetly výdaje příštích období ve výši 64,2 miliardy EUR (viz část I, oddíl E, bod 3.18.4)
4. Důchody splatné členskými státy: V rámci používání nových účetních pravidel účetní Komise po poradě a diskusi s poradní odbornou skupinou na účetní standardy rozhodl, že záruka členských států, že budou financovat důchody, nesplňuje podmínky nutné k tomu, aby byla v rozvaze vykazována jako pohledávka.
Po vynětí tohoto aktiva z rozvahy k 31. prosinci 2004 se celková aktiva snížila o 26 miliard EUR (viz část I, oddíl E, bod 3.12).
Úplné vysvětlení změn lze najít v části I oddílu E2.
Částky, které se vyžadují od členských států
Na základě nových pravidel musí Společenství ve svých účetních výkazech ohodnotit a vykázat náklady, které se mají financovat ze souhrnného rozpočtu, ale které před koncem roku nebyly nahlášeny.
Tím pádem je podle pravidel akruálního účetnictví mnoho výdajů zaúčtováno v roce N, třebaže jsou ve skutečnosti uhrazeny v roce N+1 z rozpočtu roku N+1.
Společenství však žádají členské státy o zdroje, pouze když potřebují uhradit dlužnou částku, aby poskytla členským státům maximální flexibilitu k řízení jejich veřejných financí.
Zařazení těchto výdajů do účtů závazků Společenství a skutečnost, že odpovídající částky potřebné k jejich financování jsou uznány až v příštích letech, vedly k tomu, že závazky ke konci roku značně převýšily aktiva.
V zájmu co nejsrozumitelnější prezentace těchto skutečností čtenářům účetní závěrky byla zavedena vertikální rozvaha, kde se nejdříve vykazují aktiva Společenství a poté jeho závazky.
Rozdíl představuje v podstatě částky, které se mají vyžádat od členských států.
V existenci záporných čistých aktiv se prostě promítá rozdíl mezi účetnictvím vedeným na základě peněžních toků a akruálním účetnictvím účetní jednotky, která je financována podle jejích potřeb peněžních toků.
Do úvahy se nebere povinnost členských států zajistit v budoucnosti nezbytné zdroje k úhradě vzniklých výdajů v době jejich splatnosti.
Je třeba připomenout, že Společenství nemohou platit, pokud platba nebyla předvídána v rozpočtu, a že veškeré rozpočtové výdaje jsou kryty rozpočtovými příjmy od členských států (viz část I, oddíl E, bod 3.20).
Nová struktura
Zatímco přechod na akruální účetnictví se rozpočtového výkaznictví nedotkl, v nových účetních výkazech je více informací než dříve.
K nejvýznamnějším změnám patří výsledovka, tabulka peněžních toků (cash flow) a výkaz změn čistých aktiv spolu s nově upravenou rozvahou a podrozvahou.
HLAVNÍ BODY VYSVĚTLIVEK K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE ZA ROK 2005
- Přebytek rozpočtu se dále snížil z 2,7 miliardy EUR na 2,4 miliardy EUR.
- Hospodářský výsledek (ztráta) za rok činil 7,8 miliardy EUR.
- Celková hodnota aktiv vzrostla z 53,6 miliardy EUR v roce 2004 na 58,7 miliardy EUR, přičemž celková hodnota závazků se zvýšila ze 105,2 miliardy EUR na 120,9 miliardy EUR.
ČÁST I
KONSOLIDOVANÉ ÚČETNÍ VÝKAZY EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ A VYSVĚTLIVKY
OBSAH
A. Rozvaha
B. Výsledovka (vč. vykazování podle segmentu)
C. Tabulka peněžních toků (cash flow)
D. Výkaz změn čistých aktiv
E. Příloha k účetní závěrce:
1. Účetní zásady
2. Dopad přechodu na akruální účetnictví
3. Komentáře k rozvaze.
4. Komentáře k výsledovce
5. Komentáře k tabulce peněžních toků
6. Podrozvaha a vysvětlivky k ní
7. Řízení finančních rizik
8. Zveřejnění spřízněných stran
9. Účetní případy po datu závěrky
10. Konsolidované účetní jednotky
11. Nekonsolidované účetní jednotky
A. ROZVAHA
EUR _BAR_
_BAR_ Poznámka _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 upraveno _BAR_
I. _BAR_ DLOUHODOBÁ AKTIVA: _BAR_ _BAR_ 31415180633,30 _BAR_ 30142730492,69 _BAR_
Nehmotná dlouhodobá aktiva _BAR_ 3.1 _BAR_ 26676624,50 _BAR_ 17137089,53 _BAR_
Hmotná dlouhodobá aktiva _BAR_ 3.2 _BAR_ 4141220250,32 _BAR_ 4084425922,70 _BAR_
Investice _BAR_ 3.3 _BAR_ 1874420306,00 _BAR_ 2150177300,19 _BAR_
Úvěry _BAR_ 3.4 _BAR_ 2397326503,16 _BAR_ 2298277591,00 _BAR_
Dlouhodobé předběžné financování _BAR_ 3.5 _BAR_ 22731731325,85 _BAR_ 21284928692,20 _BAR_
Dlouhodobé pohledávky _BAR_ 3.6 _BAR_ 243805623,47 _BAR_ 307783897,07 _BAR_
II. _BAR_ KRÁTKODOBÁ AKTIVA: _BAR_ _BAR_ 27291395093,09 _BAR_ 23450507504,46 _BAR_
Zásoby _BAR_ 3.7 _BAR_ 126470335,92 _BAR_ 63255048,68 _BAR_
Krátkodobé investice _BAR_ 3.8 _BAR_ 1439652311,41 _BAR_ 1442821890,84 _BAR_
Krátkodobé předběžné financování _BAR_ 3.9 _BAR_ 6633481985,52 _BAR_ 6727929511,29 _BAR_
Krátkodobé pohledávky _BAR_ 3.10 _BAR_ 7237854523,32 _BAR_ 7139062014,64 _BAR_
Peníze a ostatní likvidní prostředky _BAR_ 3.11 _BAR_ 11853935936,92 _BAR_ 8077439039,01 _BAR_
AKTIVA CELKEM _BAR_ _BAR_ 58706575726,39 _BAR_ 53593237997,15 _BAR_
III. _BAR_ DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY: _BAR_ _BAR_ 38025870323,61 _BAR_ 30556735482,10 _BAR_
Zaměstnanecké požitky _BAR_ 3.12 _BAR_ 33155884938,00 _BAR_ 26012130886,00 _BAR_
Opravné položky ke krytí rizik a poplatků _BAR_ 3.13 _BAR_ 1096842934,71 _BAR_ 1013020111,03 _BAR_
Finanční závazky _BAR_ 3.14 _BAR_ 1920492514,34 _BAR_ 1688032288,29 _BAR_
Ostatní dlouhodobé závazky _BAR_ 3.15 _BAR_ 1852649936,56 _BAR_ 1843552196,78 _BAR_
IV. _BAR_ Krátkodobé závazky: _BAR_ _BAR_ 82825446775,06 _BAR_ 74633599508,87 _BAR_
Opravné položky ke krytí rizik a poplatků _BAR_ 3.16 _BAR_ 275440997,63 _BAR_ 240240253,60 _BAR_
Finanční závazky _BAR_ 3.17 _BAR_ 22018193,71 _BAR_ 152154480,63 _BAR_
Závazky _BAR_ 3.18 _BAR_ 82527987583,72 _BAR_ 74241204774,64 _BAR_
ZÁVAZKY CELKEM _BAR_ _BAR_ 120851317098,67 _BAR_ 105190334990,97 _BAR_
_BAR_ ČISTÁ AKTIVA _BAR_ _BAR_ (62144741372,28) _BAR_ (51597096993,82) _BAR_
_BAR_ Rezervní fondy _BAR_ 3.19 _BAR_ 2808609579,99 _BAR_ 2567532141,28 _BAR_
_BAR_ Částky k vyžádání od členských států _BAR_ 3.20 _BAR_ (64953350952,27) _BAR_ (54164629135,10) _BAR_
_BAR_ Důchody zaměstnanců (dlouhodobé) [2] _BAR_ _BAR_ (33155884938,00) _BAR_ (26012130886,00) _BAR_
_BAR_ Ostatní částky [3] _BAR_ _BAR_ (31797466014,27) _BAR_ (28152498249,10) _BAR_
V. _BAR_ ČISTÁ AKTIVA [4] _BAR_ _BAR_ (62144741372,28) _BAR_ (51597096993,82) _BAR_
B. VÝSLEDOVKA (včetně vykazování podle segmentu)
EUR _BAR_
_BAR_ Poznámka _BAR_ 2005 _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY _BAR_ 4.1 _BAR_ 107890098965,56 _BAR_
Výnosy z vlastních zdrojů a příspěvků: _BAR_ _BAR_ 103964129385,85 _BAR_
Zdroje z HND _BAR_ _BAR_ 70861050698,58 _BAR_
Zdroje z DPH _BAR_ _BAR_ 16018121497,86 _BAR_
Tradiční vlastní zdroje _BAR_ _BAR_ 14264712942,61 _BAR_
Rozpočtové úpravy _BAR_ _BAR_ 2606103308,82 _BAR_
Příspěvky třetích zemí (včetně členských zemí ESVO) _BAR_ _BAR_ 214140937,98 _BAR_
Provozní výnosy _BAR_ _BAR_ 3925969579,71 _BAR_
Pokuty _BAR_ _BAR_ 719616062,54 _BAR_
Náhrada výdajjů _BAR_ _BAR_ 1385693507,89 _BAR_
Příjmy ze správní činnosti _BAR_ _BAR_ 895083199,67 _BAR_
Ostatní provozní výnosy _BAR_ _BAR_ 925576809,61 _BAR_
PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ _BAR_ 107597505955,88 _BAR_
Správní režie: _BAR_ 4.2 _BAR_ 6127531024,91 _BAR_
Náklady na zaměstnance _BAR_ _BAR_ 3612990701,52 _BAR_
Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy _BAR_ _BAR_ 320308630,81 _BAR_
Ostatní administrativní náklady _BAR_ _BAR_ 2194231692,58 _BAR_
Provozní náklady: _BAR_ 4.3 _BAR_ 101469974930,97 _BAR_
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ _BAR_ 11281191742,49 _BAR_
Nepřímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ _BAR_ 350673116,96 _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ _BAR_ 1732823172,49 _BAR_
Sdílené řízení _BAR_ _BAR_ 86925465101,27 _BAR_
Společné řízení _BAR_ _BAR_ 248168777,58 _BAR_
Ostatní provozní náklady _BAR_ 4.4 _BAR_ 931653020,18 _BAR_
PŘEBYTEK Z PROVOZNÍ ČINNOSTI _BAR_ _BAR_ 292593009,68 _BAR_
Výnosy z finančních operací _BAR_ 4.5 _BAR_ 399088528,72 _BAR_
Náklady finančních operací _BAR_ 4.6 _BAR_ (368650139,19) _BAR_
Zvýšení důchodových závazků _BAR_ 3.12 _BAR_ (8044529533,33) _BAR_
(SCHODEK) Z NEPROVOZNÍ ČINNOSTI _BAR_ _BAR_ (8014091143,80) _BAR_
PODÍL ČISTÉHO (SCHODKU) PŘIDRUŽENÝCH SUBJEKTŮ A SPOLEČNÝCH PODNIKŮ _BAR_ 4.7 _BAR_ (90966231,35) _BAR_
(SCHODEK) Z BĚŽNÉ ČINNOSTI _BAR_ _BAR_ (7812464365,47) _BAR_
HOSPODÁŘSKÝ VÝSLEDEK ZA ROK _BAR_ _BAR_ (7812464365,47) _BAR_
VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU
Tato zpráva dělí provozní výnosy a náklady podle oblastí politiky v rámci Komise na základě struktury rozpočtu sestaveného podle činností.
Tyto oblasti politiky lze seskupit pod tři větší okruhy – činnosti v rámci Evropské unie, činnosti mimo rámec Evropské unie a služby a ostatní.
"Činnosti v rámci Evropské unie" představují největší okruh, protože pokrývá řadu oblastí politiky v rámci Evropské unie.
"Činnosti mimo rámec Evropské unie" se týkají politik vedených mimo rámec Unie, například obchodu a pomoci.
"Služby a ostatní" jsou vnitřní a horizontální činnosti nutné k fungování orgánů a institucí Společenství.
Konsolidované agentury jsou začleněny do stejné oblasti politiky jako činnost Komise, od níž dostávají svou hlavní dotaci ze Společenství.
Ostatní orgány, kromě Komise, jsou seskupeny do zvláštní oblasti politiky.
Různé oblasti politiky představují hrubá čísla před eliminací dopadu konsolidace, která se provádí celkově v jednom sloupci.
Je třeba upozornit, že vlastní zdroje a příspěvky nejsou rozděleny mezi různé činnosti, jelikož je vypočítávají, inkasují a hospodaří s nimi útvary Komise v ústředí.
Jsou zde vykazovány, aby bylo možné srovnávat čistý výsledek s účtem hospodářského výsledku.
VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – SHRNUTÍ
EUR _BAR_
_BAR_ Činnosti v rámci EU _BAR_ Činnosti mimo rámec EU _BAR_ Služby a ostatní _BAR_ ESUO v likvidaci: _BAR_ Ostatní orgány _BAR_ Vyloučení z konsolidace _BAR_ CELKEM _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pokuty _BAR_ 719616062,54 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 719616062,54 _BAR_
Náhrada výdajů _BAR_ 1353084760,41 _BAR_ 36722410,81 _BAR_ 1290942,71 _BAR_ _BAR_ _BAR_ (5404606,04) _BAR_ 1385693507,89 _BAR_
Příjmy ze správní činnosti _BAR_ 89082518,18 _BAR_ 62742860,77 _BAR_ 597208561,21 _BAR_ (53875000,00) _BAR_ 261789487,91 _BAR_ (61865228,40) _BAR_ 895083199,67 _BAR_
Ostatní provozní výnosy _BAR_ 688188532,20 _BAR_ 272916001,90 _BAR_ 460493351,82 _BAR_ _BAR_ 305161,77 _BAR_ (496326238,08) _BAR_ 925576809,61 _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM _BAR_ 2849971873,33 _BAR_ 372381273,48 _BAR_ 1058992855,74 _BAR_ (53875000,00) _BAR_ 262094649,68 _BAR_ (563596072,52) _BAR_ 3925969579,71 _BAR_
Správní režie: _BAR_ 1809140421,50 _BAR_ 890182701,55 _BAR_ 1382452884,00 _BAR_ 5648,00 _BAR_ 2120615781,21 _BAR_ (74866411,35) _BAR_ 6127531024,91 _BAR_
Náklady na zaměstnance _BAR_ 1344955579,32 _BAR_ 620812260,57 _BAR_ 617749601,28 _BAR_ _BAR_ 1036675272,43 _BAR_ (7202012,08) _BAR_ 3612990701,52 _BAR_
Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy _BAR_ 59471934,18 _BAR_ 52618748,62 _BAR_ 98316368,04 _BAR_ 5648,00 _BAR_ 109895931,97 _BAR_ _BAR_ 320308630,81 _BAR_
Ostatní administrativní náklady _BAR_ 404712908,00 _BAR_ 216751692,36 _BAR_ 666386914,68 _BAR_ _BAR_ 974044576,81 _BAR_ (67664399,27) _BAR_ 2194231692,58 _BAR_
Provozní náklady: _BAR_ 94580031861,20 _BAR_ 5613725860,31 _BAR_ 1764946870,63 _BAR_ _BAR_ _BAR_ (488729661,17) _BAR_ 101469974930,97 _BAR_
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ 6548039671,23 _BAR_ 3479353565,16 _BAR_ 1493894876,89 _BAR_ _BAR_ _BAR_ (240096370,79) _BAR_ 11281191742,49 _BAR_
Nepřímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ 293199308,89 _BAR_ 298361244,31 _BAR_ 1886514,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_ (242773950,24) _BAR_ 350673116,96 _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ 378103058,75 _BAR_ 1354720113,74 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1732823172,49 _BAR_
Sdílené řízení _BAR_ 86925465101,27 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 86925465101,27 _BAR_
Společné řízení _BAR_ 21703755,76 _BAR_ 226465021,82 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 248168777,58 _BAR_
Ostatní provozní náklady _BAR_ 413520965,30 _BAR_ 254825915,28 _BAR_ 269165479,74 _BAR_ _BAR_ _BAR_ (5859340,14) _BAR_ 931653020,18 _BAR_
PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM _BAR_ 96389172282,70 _BAR_ 6503908561,86 _BAR_ 3147399754,63 _BAR_ 5648,00 _BAR_ 2120615781,21 _BAR_ (563596072,52) _BAR_ 107597505955,88 _BAR_
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ (93539200409,37) _BAR_ (6131527288,38) _BAR_ (2088406898,89) _BAR_ (53880648,00) _BAR_ (1858521131,53) _BAR_ - _BAR_ (103671536376,17) _BAR_
Příjmy z vlastních zdrojů a příspěvků: _BAR_ 103964129385,85 _BAR_
Přebytek z provozní činnosti _BAR_ 292593009,68 _BAR_
Čistý finanční příjem _BAR_ 30438389,53 _BAR_
Zvýšení důchodových závazků _BAR_ (8044529533,33) _BAR_
Podíl hosp. výsledku přidružených a společných podniků _BAR_ (90966231,35) _BAR_
Výsledek za účetní rok _BAR_ (7812464365,47) _BAR_
VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – ČINNOSTI V RÁMCI EU
EUR _BAR_
_BAR_ Hospodářské a finanční věci _BAR_ Podnikání a průmysl _BAR_ Hospodářská soutěž _BAR_ Zaměstnanost _BAR_ Zemědělství _BAR_ Doprava a energie _BAR_ Životní prostředí _BAR_ Výzkum _BAR_ Informační společnost _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pokuty _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 699616062,54 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Náhrada výdajů _BAR_ 268064,24 _BAR_ 1411811,20 _BAR_ 0,00 _BAR_ 69163331,89 _BAR_ 1095501773,52 _BAR_ 2827282,13 _BAR_ 204297,96 _BAR_ (1503012,75) _BAR_ 3613410,74 _BAR_
Příjmy ze správní činnosti _BAR_ 0,00 _BAR_ 3137099,27 _BAR_ 0,00 _BAR_ 373252,58 _BAR_ 0,00 _BAR_ 318726,24 _BAR_ 30420,36 _BAR_ 53874389,18 _BAR_ 0,00 _BAR_
Ostatní provozní výnosy _BAR_ 943047,15 _BAR_ 106245197,98 _BAR_ 6125594,59 _BAR_ 34792023,86 _BAR_ 21463750,70 _BAR_ 48081050,89 _BAR_ 37864063,91 _BAR_ 214975609,38 _BAR_ 7744634,28 _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM _BAR_ 1211111,39 _BAR_ 110794108,45 _BAR_ 705741657,13 _BAR_ 104328608,33 _BAR_ 1116965524,22 _BAR_ 51227059,26 _BAR_ 38098782,23 _BAR_ 267346985,81 _BAR_ 11358045,02 _BAR_
Správní režie: _BAR_ 46199829,19 _BAR_ 153298881,17 _BAR_ 64600631,78 _BAR_ 92340382,46 _BAR_ 104677605,13 _BAR_ 126763660,30 _BAR_ 85759340,45 _BAR_ 192972695,88 _BAR_ 111446861,32 _BAR_
Náklady na zaměstnance _BAR_ 40170815,78 _BAR_ 112782404,99 _BAR_ 60914198,97 _BAR_ 73291049,30 _BAR_ 93011388,22 _BAR_ 105529494,62 _BAR_ 63297071,72 _BAR_ 144070879,70 _BAR_ 85744021,81 _BAR_
Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy _BAR_ 0,00 _BAR_ 5333212,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 562643,68 _BAR_ 0,00 _BAR_ 492141,91 _BAR_ 620795,93 _BAR_ 0,00 _BAR_ 31272,69 _BAR_
Ostatní administrativní náklady _BAR_ 6029013,41 _BAR_ 35183264,17 _BAR_ 3686432,81 _BAR_ 18486689,48 _BAR_ 11666216,91 _BAR_ 20742023,77 _BAR_ 21841472,80 _BAR_ 48901816,18 _BAR_ 25671566,82 _BAR_
Provozní náklady: _BAR_ 59307959,45 _BAR_ 195709789,69 _BAR_ 452045,97 _BAR_ 10986548855,98 _BAR_ 54319611969,20 _BAR_ 1079402884,03 _BAR_ 226522697,46 _BAR_ 2573004377,31 _BAR_ 848420984,23 _BAR_
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ 59307959,45 _BAR_ 153040733,18 _BAR_ 452045,97 _BAR_ 179672789,83 _BAR_ 36689337,94 _BAR_ 1023432786,76 _BAR_ 193960751,76 _BAR_ 2572954268,52 _BAR_ 847440934,53 _BAR_
Nepřímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1525090,20 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5677018,73 _BAR_ 16882600,85 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 226312553,13 _BAR_ 4751688,31 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Sdílené řízení _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 10788124831,35 _BAR_ 54040432329,95 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Společné řízení _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 21703755,76 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Ostatní provozní náklady _BAR_ 0,00 _BAR_ 42669056,51 _BAR_ 0,00 _BAR_ 17226144,60 _BAR_ 16177748,18 _BAR_ 23837634,47 _BAR_ 15679344,85 _BAR_ 50108,79 _BAR_ 980049,70 _BAR_
PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM _BAR_ 105507788,64 _BAR_ 349008670,86 _BAR_ 65052677,75 _BAR_ 11078889238,44 _BAR_ 54424289574,33 _BAR_ 1206166544,33 _BAR_ 312282037,91 _BAR_ 2765977073,19 _BAR_ 959867845,55 _BAR_
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ (104296677,25) _BAR_ (238214562,41) _BAR_ 640688979,38 _BAR_ (10974560630,11) _BAR_ (53307324050,11) _BAR_ (1154939485,07) _BAR_ (274183255,68) _BAR_ (2498630087,38) _BAR_ (948509800,53) _BAR_
_BAR_ Společné výzkumné středisko _BAR_ Rybolov _BAR_ Vnitřní trh _BAR_ Regionální politika _BAR_ Daně a cla _BAR_ Vzdělávání a kultura _BAR_ Zdraví a ochrana spotřebitele _BAR_ Spravedlnost, svoboda a bezpečnost _BAR_ Činnosti v rámci EU celkem _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pokuty _BAR_ 0,00 _BAR_ 20000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 719616062,54 _BAR_
Náhrada výdajů _BAR_ 197689,90 _BAR_ (577716,70) _BAR_ 0,00 _BAR_ 123765779,64 _BAR_ 214784,18 _BAR_ 57757136,14 _BAR_ 99895,16 _BAR_ 140233,16 _BAR_ 1353084760,41 _BAR_
Příjmy ze správní činnosti _BAR_ 26916536,65 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3706530,65 _BAR_ 674748,67 _BAR_ 0,00 _BAR_ 50814,58 _BAR_ 89082518,18 _BAR_
Ostatní provozní výnosy _BAR_ 12811935,20 _BAR_ 776,79 _BAR_ 7153,49 _BAR_ 2432,19 _BAR_ 461868,81 _BAR_ 131777307,45 _BAR_ 34783584,53 _BAR_ 30108501,00 _BAR_ 688188532,20 _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM _BAR_ 39926161,75 _BAR_ 19423060,09 _BAR_ 7153,49 _BAR_ 123768211,83 _BAR_ 4383183,64 _BAR_ 190209192,26 _BAR_ 34883479,69 _BAR_ 30299548,74 _BAR_ 2849971873,33 _BAR_
Správní režie: _BAR_ 324372209,78 _BAR_ 32051379,81 _BAR_ 44690462,16 _BAR_ 57972095,34 _BAR_ 47405108,82 _BAR_ 156840485,76 _BAR_ 115039261,94 _BAR_ 52709530,21 _BAR_ 1809140421,50 _BAR_
Náklady na zaměstnance _BAR_ 191769343,19 _BAR_ 25946002,86 _BAR_ 41167654,18 _BAR_ 49647357,38 _BAR_ 39143285,61 _BAR_ 89648655,85 _BAR_ 82770631,38 _BAR_ 46051323,76 _BAR_ 1344955579,32 _BAR_
Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy _BAR_ 44625365,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4395,68 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3445604,19 _BAR_ 1330513,59 _BAR_ 2055405,38 _BAR_ 970583,93 _BAR_ 59471934,18 _BAR_
Ostatní administrativní náklady _BAR_ 87977501,40 _BAR_ 6105376,95 _BAR_ 3518412,30 _BAR_ 8324737,96 _BAR_ 4816219,02 _BAR_ 65861316,32 _BAR_ 30213225,18 _BAR_ 5687622,52 _BAR_ 404712908,00 _BAR_
Provozní náklady: _BAR_ 60714249,27 _BAR_ 697841194,30 _BAR_ 4552640,19 _BAR_ 21526122538,25 _BAR_ 31530486,25 _BAR_ 1211876717,33 _BAR_ 307247898,55 _BAR_ 451164573,74 _BAR_ 94580031861,20 _BAR_
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ (30348138,27) _BAR_ 215276482,20 _BAR_ 4552640,19 _BAR_ 94989892,49 _BAR_ 31530486,25 _BAR_ 791695562,00 _BAR_ 283223089,90 _BAR_ 90168048,53 _BAR_ 6548039671,23 _BAR_
Nepřímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ (601257,04) _BAR_ 0,00 _BAR_ 269715856,15 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 293199308,89 _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 147021849,64 _BAR_ 0,00 _BAR_ 16967,67 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 378103058,75 _BAR_
Sdílené řízení _BAR_ 0,00 _BAR_ 470531514,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 21272810053,16 _BAR_ 0,00 _BAR_ (543390,71) _BAR_ 0,00 _BAR_ 354109763,51 _BAR_ 86925465101,27 _BAR_
Společné řízení _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 21703755,76 _BAR_
Ostatní provozní náklady _BAR_ 91062387,54 _BAR_ 12033198,09 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11902000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 150991722,22 _BAR_ 24024808,65 _BAR_ 6886761,70 _BAR_ 413520965,30 _BAR_
PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM _BAR_ 385086459,05 _BAR_ 729892574,11 _BAR_ 49243102,35 _BAR_ 21584094633,59 _BAR_ 78935595,07 _BAR_ 1368717203,09 _BAR_ 422287160,49 _BAR_ 503874103,95 _BAR_ 96389172282,70 _BAR_
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ (345160297,30) _BAR_ (710469514,02) _BAR_ (49235948,86) _BAR_ (21460326421,76) _BAR_ (74552411,43) _BAR_ (1178508010,83) _BAR_ (387403680,80) _BAR_ (473574555,21) _BAR_ (93539200409,37) _BAR_
VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – ČINNOSTI MIMO RÁMEC EU
EUR _BAR_
_BAR_ Vnější vztahy _BAR_ Obchod _BAR_ Rozvoj _BAR_ Rozšíření _BAR_ Humanitární pomoc _BAR_ Činnosti mimo rámec EU celkem _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Náhrada výdajů _BAR_ 8350389,23 _BAR_ (46083,70) _BAR_ 19226652,13 _BAR_ 9131176,72 _BAR_ 60276,43 _BAR_ 36722410,81 _BAR_
Příjmy ze správní činnosti _BAR_ 60781919,99 _BAR_ 0,00 _BAR_ (1666,30) _BAR_ 1962607,08 _BAR_ 0,00 _BAR_ 62742860,77 _BAR_
Ostatní provozní výnosy _BAR_ 6204915,71 _BAR_ 12110,81 _BAR_ 1301147,76 _BAR_ 265258510,04 _BAR_ 139317,58 _BAR_ 272916001,90 _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM _BAR_ 75337224,93 _BAR_ (33972,89) _BAR_ 20526133,59 _BAR_ 276352293,84 _BAR_ 199594,01 _BAR_ 372381273,48 _BAR_
Správní režie: _BAR_ 626640536,51 _BAR_ 47074129,27 _BAR_ 131434686,78 _BAR_ 67097824,88 _BAR_ 17935524,11 _BAR_ 890182701,55 _BAR_
Náklady na zaměstnance _BAR_ 410582923,68 _BAR_ 42521599,62 _BAR_ 117424692,35 _BAR_ 37307451,22 _BAR_ 12975593,70 _BAR_ 620812260,57 _BAR_
Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy _BAR_ 51282367,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1336381,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ 52618748,62 _BAR_
Ostatní administrativní náklady _BAR_ 164775245,82 _BAR_ 4552529,65 _BAR_ 14009994,43 _BAR_ 28453992,05 _BAR_ 4959930,41 _BAR_ 216751692,36 _BAR_
Provozní náklady: _BAR_ 2082953186,40 _BAR_ 10013446,62 _BAR_ 780048497,43 _BAR_ 2205715297,71 _BAR_ 534995432,15 _BAR_ 5613725860,31 _BAR_
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ 1776530787,59 _BAR_ 9450379,12 _BAR_ 652893731,15 _BAR_ 505802026,55 _BAR_ 534676640,75 _BAR_ 3479353565,16 _BAR_
Nepřímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ 36126501,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 25091165,92 _BAR_ 237143576,50 _BAR_ 0,00 _BAR_ 298361244,31 _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ 135528670,41 _BAR_ 0,00 _BAR_ 50981058,43 _BAR_ 1168210384,90 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1354720113,74 _BAR_
Společné řízení _BAR_ 121491031,79 _BAR_ 563067,50 _BAR_ 53531324,69 _BAR_ 50879597,84 _BAR_ 0,00 _BAR_ 226465021,82 _BAR_
Ostatní provozní náklady _BAR_ 13276194,72 _BAR_ 0,00 _BAR_ (2448782,76) _BAR_ 243679711,92 _BAR_ 318791,40 _BAR_ 254825915,28 _BAR_
PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM _BAR_ 2709593722,91 _BAR_ 57087575,89 _BAR_ 911483184,21 _BAR_ 2272813122,59 _BAR_ 552930956,26 _BAR_ 6503908561,86 _BAR_
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ (2634256497,98) _BAR_ (57121548,78) _BAR_ (890957050,62) _BAR_ (1996460828,75) _BAR_ (552731362,25) _BAR_ (6131527288,38) _BAR_
VYKAZOVÁNÍ PODLE SEGMENTU – SLUŽBY A OSTATNÍ
_BAR_ Tisk a komunikace _BAR_ Úřad pro boj proti podvodům (OLAF) _BAR_ Koordinace _BAR_ Personální a administrativní agenda _BAR_ Eurostat _BAR_ Rozpočet _BAR_ Audit _BAR_ Ostatní _BAR_ Služby a ostatní celkem _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Náhrada výdajů _BAR_ 254215,17 _BAR_ 11015,16 _BAR_ 1863,82 _BAR_ 1059619,16 _BAR_ (185770,60) _BAR_ 150000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1290942,71 _BAR_
Příjmy ze správní činnosti _BAR_ 95190,18 _BAR_ 3523760,83 _BAR_ 1322227,41 _BAR_ 557920364,69 _BAR_ 352,24 _BAR_ 34346665,86 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 597208561,21 _BAR_
Ostatní provozní výnosy _BAR_ 862671,22 _BAR_ 18764,17 _BAR_ 403925,30 _BAR_ 31078188,31 _BAR_ 868179,59 _BAR_ 10585303,45 _BAR_ 19,09 _BAR_ 416676300,69 _BAR_ 460493351,82 _BAR_
PROVOZNÍ VÝNOSY CELKEM _BAR_ 1212076,57 _BAR_ 3553540,16 _BAR_ 1728016,53 _BAR_ 590058172,16 _BAR_ 682761,23 _BAR_ 45081969,31 _BAR_ 19,09 _BAR_ 416676300,69 _BAR_ 1058992855,74 _BAR_
Správní režie: _BAR_ 89419856,47 _BAR_ 40610680,45 _BAR_ 150294222,02 _BAR_ 1011508432,30 _BAR_ 58596845,23 _BAR_ 48657820,36 _BAR_ 7447379,66 _BAR_ (24082352,49) _BAR_ 1382452884,00 _BAR_
Náklady na zaměstnance _BAR_ 58300245,12 _BAR_ 29732231,14 _BAR_ 129417384,41 _BAR_ 298586990,65 _BAR_ 55477451,07 _BAR_ 39086578,59 _BAR_ 7019015,87 _BAR_ 129704,43 _BAR_ 617749601,28 _BAR_
Náklady vynaložené v souvislosti s dlouhodobými aktivy _BAR_ 1164191,40 _BAR_ 42659,29 _BAR_ 0,00 _BAR_ 97109517,35 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 98316368,04 _BAR_
Ostatní administrativní náklady _BAR_ 29955419,95 _BAR_ 10835790,02 _BAR_ 20876837,61 _BAR_ 615811924,30 _BAR_ 3119394,16 _BAR_ 9571241,77 _BAR_ 428363,79 _BAR_ (24212056,92) _BAR_ 666386914,68 _BAR_
Provozní náklady: _BAR_ 59553544,34 _BAR_ 5863831,35 _BAR_ 551345,73 _BAR_ 51155987,10 _BAR_ 70448743,57 _BAR_ 1352046593,25 _BAR_ 15995,00 _BAR_ 225310830,29 _BAR_ 1764946870,63 _BAR_
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ 57845829,45 _BAR_ 5863831,35 _BAR_ 0,00 _BAR_ 49824082,51 _BAR_ 68507973,48 _BAR_ 1313199252,25 _BAR_ 0,00 _BAR_ (1346092,15) _BAR_ 1493894876,89 _BAR_
Nepřímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ 1630514,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 256000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1886514,00 _BAR_
Ostatní provozní náklady _BAR_ 77200,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 551345,73 _BAR_ 1075904,59 _BAR_ 1940770,09 _BAR_ 38847341,00 _BAR_ 15995,00 _BAR_ 226656922,44 _BAR_ 269165479,74 _BAR_
PROVOZNÍ NÁKLADY CELKEM _BAR_ 148973400,81 _BAR_ 46474511,80 _BAR_ 150845567,75 _BAR_ 1062664419,40 _BAR_ 129045588,80 _BAR_ 1400704413,61 _BAR_ 7463374,66 _BAR_ 201228477,80 _BAR_ 3147399754,63 _BAR_
ČISTÉ PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ (147761324,24) _BAR_ (42920971,64) _BAR_ (149117551,22) _BAR_ (472606247,24) _BAR_ (128362827,57) _BAR_ (1355622444,30) _BAR_ (7463355,57) _BAR_ 215447822,89 _BAR_ (2088406898,89) _BAR_
C. TABULKA PENĚžNÍCH TOKŮ (CASH FLOW)
EUR _BAR_
_BAR_ Poznámka _BAR_ 2005 _BAR_
PENĚŽNÍ TOKY Z BĚŽNÉ ČINNOSTI
Schodek z běžné činnosti: _BAR_ _BAR_ (7812464365,47) _BAR_
Peněžní toky z provozní činnosti: _BAR_ 5.2 _BAR_ _BAR_
Amortizace _BAR_ _BAR_ 6842720,30 _BAR_
Odpisy _BAR_ _BAR_ 277733537,93 _BAR_
Snižování hodnoty finančních aktiv _BAR_ _BAR_ (11983099,95) _BAR_
(Zvýšení)/snížení investic _BAR_ _BAR_ (62602039,59) _BAR_
(Zvýšení)/snížení půjček _BAR_ _BAR_ (99048912,16) _BAR_
(Zvýšení)/snížení dlouhodobého předběžného financování _BAR_ _BAR_ (1446802633,65) _BAR_
(Zvýšení)/snížení dlouhodobých pohledávek _BAR_ _BAR_ 63978273,60 _BAR_
(Zvýšení)/snížení zásob _BAR_ _BAR_ (63215287,24) _BAR_
(Zvýšení)/snížení krátkodobého předběžného financování _BAR_ _BAR_ 94447525,77 _BAR_
(Zvýšení)/snížení krátkodobých pohledávek _BAR_ _BAR_ (98792508,68) _BAR_
Zvýšení/(snížení) dlouhodobých rezerv _BAR_ _BAR_ 83822823,68 _BAR_
Zvýšení/(snížení) dlouhodobých finančních závazků _BAR_ _BAR_ 232460226,05 _BAR_
Zvýšení/(snížení) ostatních dlouhodobých závazků _BAR_ _BAR_ 9097739,78 _BAR_
Zvýšení/(snížení) krátkodobých rezerv _BAR_ _BAR_ 35200744,03 _BAR_
Zvýšení/(snížení) krátkodobých finančních závazků _BAR_ _BAR_ (130136286,92) _BAR_
Zvýšení /(snížení) splatných dluhů _BAR_ _BAR_ 8286782809,08 _BAR_
Přebytek rozpočtu za rok 2004 vedený v roce 2005 jako nepeněžní příjem _BAR_ _BAR_ (2736707563,42) _BAR_
Jiné nepeněžní pohyby _BAR_ _BAR_ 1527550,43 _BAR_
Peněžní toky z investiční činnosti: _BAR_ 5.3 _BAR_ _BAR_
(Zvýšení)/snížení nehmotných a hmotných dlouhodobých aktiv _BAR_ _BAR_ (350910120,82) _BAR_
(Zvýšení)/snížení investic _BAR_ _BAR_ 76469510,70 _BAR_
(Zvýšení)/snížení peněžních investic _BAR_ _BAR_ 3169579,43 _BAR_
Dlouhodobých požitků zaměstnanců: _BAR_ 3.12 _BAR_ 7143754052,00 _BAR_
ČISTÉ PENĚŽNÍ TOKY Z BĚŽNÉ ČINNOSTI _BAR_ _BAR_ 3502624274,88 _BAR_
ČISTÉ ZVÝŠENÍ /(SNÍŽENÍ) PENĚŽNÍ HOTOVOSTI A OSTATNÍCH LIKVIDNÍCH PROSTŘEDKŮ _BAR_ _BAR_ 3502624274,88 _BAR_
PENÍZE A OSTATNÍ LIKVIDNÍ PROSTŘEDKY POČÁTKEM ROKU [5] _BAR_ 3.11 _BAR_ 8667335685,27 _BAR_
PENÍZE A OSTATNÍ LIKVIDNÍ PROSTŘEDKY KONCEM ROKU [5] _BAR_ 3.11 _BAR_ 12169959960,15 _BAR_
D. VÝKAZ ZMĚN ČISTÝCH AKTIV
EUR _BAR_
_BAR_ Rezervní fondy _BAR_ Akumulovaný přebytek/(schodek) _BAR_ Hospodářský výsledek za rok _BAR_ Celkem _BAR_
Fond přecenění na reálnou hodnotu _BAR_ Ostatní rezervní fondy _BAR_
ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2004 [6] _BAR_ 0,00 _BAR_ 1055268223,85 _BAR_ 9258037564,68 _BAR_ 4194018305,10 _BAR_ 14507324093,63 _BAR_
Změna účetních zásad [7] _BAR_ 88457197,90 _BAR_ 1423806719,53 _BAR_ (67616685004,88) _BAR_ 0,00 _BAR_ (66104421087,45) _BAR_
ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2004 (po úpravě) _BAR_ 88457197,90 _BAR_ 2479074943,38 _BAR_ (58358647440,20) _BAR_ 4194018305,10 _BAR_ (51597096993,82) _BAR_
Pohyb v rezervách Záručního fondu _BAR_ _BAR_ 145081942,86 _BAR_ (145081942,86) _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_
Pohyby reálné hodnoty _BAR_ (7094661,12) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ (7094661,12) _BAR_
Ostatní _BAR_ _BAR_ (450782,03) _BAR_ 9072993,58 _BAR_ _BAR_ 8622211,55 _BAR_
Rozdělení hospodářského výsledku za rok 2004 _BAR_ _BAR_ 103540939,00 _BAR_ 1353769802,68 _BAR_ (1457310741,68) _BAR_ 0,00 _BAR_
Výsledek plnění rozpočtu za rok 2004 připsaný k dobru členským státům _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ (2736707563,42) _BAR_ (2736707563,42) _BAR_
Hospodářský výsledek za účetní období (rok) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ (7812464365,47) _BAR_ (7812464365,47) _BAR_
ZŮSTATEK K 31. PROSINCI 2005 _BAR_ 81362536,78 _BAR_ 2727247043,21 _BAR_ (57140886586,80) _BAR_ (7812464365,47) _BAR_ (62144741372,28) _BAR_
E. PŘÍLOHA K ÚČETNÍ ZÁVĚRCE
1. Účetní zásady
2. Dopad přechodu na akruální účetnictví
3. Komentáře k rozvaze.
4. Komentáře k výsledovce
5. Komentáře k tabulce peněžních toků
6. Podrozvaha a komentáře k ní
7. Řízení finančních rizik
8. Zveřejnění spřízněných stran
9. Účetní případy po datu uzávěrky
10. Konsolidované účetní jednotky
11. Nekonsolidované účetní jednotky
1. ÚČETNÍ ZÁSADY
1.1 PRÁVNÍ USTANOVENÍ A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ
Účetnictví se vede v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16. 9. 2002, s. 1 s opravou v Úř. věst. L 25, 30. 1. 2003, s. 43), kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k tomuto finančnímu nařízení.
Článek 133 finančního nařízení stanoví, že účetní Komise přijímá účetní pravidla a metody pro všechny orgány a instituce.
Dne 28. prosince 2004 tedy přijal nová účetní pravidla Společenství.
Tyto nové účetní zásady založené na akruálním účetnictví vycházejí z mezinárodních standardů pro veřejný sektor (International Public Sector Standards – IPSAS) nebo konkludentně z mezinárodních standardů účetního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS), které vydává Mezinárodní rada pro účetní standardy veřejného sektoru (IPSASB) a Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB).
Účetní Komise je přijal poté, co obdržel stanovisko poradní odborné skupiny pro účetní standardy, která poskytla nezávislé odborné poradenství.
Pravidla oceňování a účtování přijatá účetním Komise se používají ve všech evropských orgánech a institucích, které v současnosti spadají pod konsolidaci, aby se tak vytvořila jednotná pravidla účetnictví, oceňování a prezentace účetních závěrek a aby se sjednotilo sestavování účetních výkazů a konsolidace.
Účetní Komise musí předkládat konsolidované prozatímní účetní závěrky Účetnímu dvoru k revizi vždy do 31. března následujícího roku.
Komise musí přijmout do 31. července konečnou konsolidovanou účetní závěrku, která je spolu s prohlášením Účetního dvora o věrohodnosti zveřejněna v Úředním věstníku před 31. říjnem.
Jak prozatímní, tak konečná roční účetní závěrka za rok 2005 se prezentuje takto: Svazek I obsahuje konsolidovanou účetní závěrku a svazek II obsahuje účetní závěrku Komise.
1.2 ÚČETNÍ ZÁSADY
Cílem účetních výkazů je poskytnout informace o finanční situaci, výkonech a peněžních tocích subjektu, které jsou užitečné pro široký okruh uživatelů.
V případě takového veřejnoprávního subjektu, jakým jsou Evropská společenství, mají výkazy poskytnout zejména informace, které lze využít v rozhodovacím procesu a jimiž lze prokázat odpovědné nakládání subjektu se zdroji, které mu byly svěřeny.
K tomu, aby účetní výkazy podávaly věrný a poctivý obraz, nestačí jen poskytnout příslušné informace, které popíší povahu a rozsah činností orgánů a agentur, vysvětlí jejich financování a poskytnou konečné informace o jejich operacích, ale je nutné podat tyto informace jasným a srozumitelným způsobem, který umožňuje provést srovnání mezi účetními obdobími.
Právě v tomto duchu byl vypracován tento dokument.
Účetní systém evropských orgánů a agentur se skládá z věcných (finančních) účtů a rozpočtových účtů. Tyto účty jsou vedeny v eurech za kalendářní rok.
Rozpočtové účty podávají podrobný obraz o plnění rozpočtu.
Věcné (finanční) účty vycházejí z upravené zásady účtování pokladních toků [8].
Věcné (finanční) účty umožňují sestavení účetní závěrky, protože vykazují všechny náklady a příjmy za účetní období a slouží ke zjištění finanční situace v podobě rozvahy ke dni 31. prosince.
Článek 124 finančního nařízení stanoví, že při sestavování účetních výkazů se používají tyto zásady:
- předpoklad trvání podniku;
- obezřetnost;
- stálost účetních metod;
- srovnatelnost informací;
- významnost;
- zákaz vzájemných zápočtů;
- přednost skutečnosti před vnějším zdáním;
- akruální účetnictví.
Vzhledem k tomu, že roční účetní závěrka za rok 2005 byla sestavena na jiném základě než za rok 2004, tedy na plně akruálním základě, bylo v souladu s účetními pravidly Společenství nutné přepracovat původní rozvahu k 31. prosinci 2004 tak, aby se dospělo k počáteční rozvaze k 31. 12.
2004 na plně akruálním základě (např. se do ní zahrnou částky předběžného financování). Tyto úpravy jsou podrobněji vysvětleny v bodě E2.
1.3 KONSOLIDACE
Konsolidace Evropských společenství zahrnuje 26 ovládaných účetních jednotek, jeden přidružený subjekt a jeden společný podnik.
Úplný seznam konsolidovaných subjektů se nachází v bodě E10.
Oproti roku 2004 se rozsah konsolidace rozšířil o 16 ovládaných subjektů, aby se vyhovělo aktualizovaným účetním pravidlům Evropských společenství.
Ovládané účetní jednotky
Ovládané účetní jednotky jsou všechny subjekty, v nichž mají Evropská společenství pravomoc řídit finanční a provozní politiku, aby mohla těžit z činnosti těchto subjektů.
Tato pravomoc musí být v současné době uplatnitelná.
Nejobvyklejší ukazatel ovládání, tj. většina hlasovacích práv, se většinou nevztahuje na Evropská společenství, neboť subjekty obvykle nejsou kapitálově propojeny.
Evropské orgány, které spadají do konsolidace, byly založeny formou svých zakládacích smluv.
Tvoří základ organizační struktury Evropských společenství a nepopiratelně nejvíce se podílejí na plnění jejich cílů.
Lze tedy mít za to, že tyto orgány se nacházejí pod výlučnou kontrolou Evropských společenství.
Podle stejné logiky lze tedy na všechny agentury Společenství, které byly zřízeny formou sekundárních právních aktů, pohlížet jako na subjekty pod výlučnou kontrolou Evropských společenství, které se tak poprvé dostávají do rozsahu konsolidace.
Za ovládanou účetní jednotku se navíc považuje Evropské společenství uhlí a ocele v likvidaci (ESUO).
Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (se sídlem v Alicante) a Odrůdový úřad Společenství (se sídlem v Angers), které ze souhrnného rozpočtu Společenství nepobírají žádné dotace, však nejsou součástí konsolidované závěrky za rok 2005.
Ovládané subjekty jsou konsolidovány metodou úplné konsolidace.
Všechny transakce a salda mezi ovládanými účetními jednotkami Evropských společenství byly eliminovány.
Nerealizované zisky a ztráty ze vzájemných transakcí mezi účetními jednotkami jsou nevýznamné a proto nebyly eliminovány.
Přidružené subjekty
Přidružené jsou všechny subjekty, v nichž mají Evropská společenství významný vliv, nikoli však kontrolu, obvykle v důsledku vlastnictví akcií ve výši 20 % až 50 % hlasovacích práv.
Investice do přidružených subjektů se účtují ekvivalenční účetní metodou a poprvé se uznávají v pořizovacích nákladech.
Podíl Evropských společenství na zisku nebo ztrátě přidružených subjektů po jejich nabytí se vykazuje na účtu hospodářského výsledku a jejich podíl na pohybech v rezervních fondech po nabytí se vykazuje v rezervních fondech.
Kumulované pohyby po nabytí se upravují na vrub účetní hodnoty investice.
Přijatý rozdělený zisk od přidruženého subjektu snižuje účetní hodnotu investice.
Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskými společenstvími a jejich přidruženými subjekty nejsou významné a proto nebyly eliminovány.
Pokud jde o podobné transakce a účetní případy za podobných okolností, účetní zásady přidružených subjektů se mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská společenství.
Z praktických důvodů nebyly provedeny žádné úpravy v účetních výkazech přidružených subjektů, které obvykle používají ekvivalenční metodu účtování.
V případech, kdy Evropská společenství vlastní nejméně 20 % fondu rizikového kapitálu, neusilují o výkon významného vlivu.
S těmito fondy se tedy zachází jako s realizovatelnými aktivy a ekvivalenční metoda se nepoužije.
Společné podniky
Společný podnik je smluvní ujednání, podle něhož Evropská společenství a jedna či více dalších smluvních stran (dále jen "spoluvlastníci") vyvíjejí hospodářskou činnost, která podléhá společné kontrole.
Společná kontrola je smluvně sjednané sdílené řízení nějaké hospodářské činnosti.
Majetkové účasti ve společně ovládaných subjektech se účtují ekvivalenční účetní metodou a poprvé se uznávají v pořizovacích nákladech.
Podíl Evropských společenství na ziscích či ztrátách jejich subjektů pod společnou kontrolou se vykazuje na účet hospodářského výsledku a jejich podíl na pohybech v rezervních fondech se vykazuje v rezervních fondech.
Kumulované pohyby se upravují na vrub účetní hodnoty majetkové účasti.
Nerealizované zisky a ztráty z transakcí mezi Evropskými společenstvími a jejich subjekty pod společnou kontrolou nejsou významné a proto nebyly eliminovány.
Pokud jde o podobné transakce a účetní případy za podobných okolností, účetní zásady společných podniků se mohou lišit od účetních zásad, které přijala Evropská společenství.
Z praktických důvodů nebyly provedeny žádné úpravy v účetních výkazech společných podniků, které obvykle používají ekvivalenční metodu účtování.
Nekonsolidované účetní jednotky
Do konsolidované účetní závěrky Evropských společenství nejsou zahrnuty prostředky, které Společenství spravuje jménem společného systému zdravotního pojištění zaměstnanců Evropských společenství a Evropského rozvojového fondu.
Dne 31. prosince 2005 činila celková aktiva systému 260 milionů EUR a aktiva fondu 3,5 miliardy EUR – viz bod E 11.
1.4 MĚNA A ZÁKLAD PRO PŘEPOČET
Pracovní a zúčtovací měna
Konsolidované účetní výkazy se předkládají v eurech, což je pracovní a zúčtovací měna Evropských společenství.
Transakce a zůstatky
Transakce v cizích měnách se převádějí na eura na základě směnných kurzů platných k datu uskutečnění transakcí.
Kurzové zisky a ztráty vyplývající z vypořádání cizoměnových transakcí a z převádění směnných kursů peněžních aktiv a závazků v cizích měnách na konci účetního období se vykazují na účtu hospodářského výsledku.
Zůstatky peněžních aktiv a závazků denominovaných v cizích měnách se na konci roku převádějí na eura na základě směnných kurzů platných dne 31. prosince 2005:
Směnné kurzy eura dne 31. prosince 2005 _BAR_
CYP _BAR_ 0,5735 _BAR_
CZK _BAR_ 29,0000 _BAR_
DKK _BAR_ 7,4605 _BAR_
EEK _BAR_ 15,6466 _BAR_
GBP _BAR_ 0,6853 _BAR_
HUF _BAR_ 252,8700 _BAR_
LVL _BAR_ 0,6962 _BAR_
LTL _BAR_ 3,4528 _BAR_
MTL _BAR_ 0,4293 _BAR_
PLN _BAR_ 3,8600 _BAR_
SKK _BAR_ 37,8800 _BAR_
SIT _BAR_ 239,5000 _BAR_
SEK _BAR_ 9,3885 _BAR_
USD _BAR_ 1,1797 _BAR_
Jiné metody přepočtu se použijí pro tyto okruhy:
- hmotná a nehmotná aktiva si zachovávají svou hodnotu v eurech získanou pomocí kurzu, který platil v den jejich nákupu, a
- předběžné financování vyplacené v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu se přepočítává směnným kurzem platným desátého dne měsíce následujícího po měsíci, v němž bylo poskytnuto.
Změny reálné hodnoty peněžních finančních aktiv demoninovaných v cizí měně, které jsou klasifikovány jako realizovatelné, jsou analyzovány z hlediska přepočtových rozdílů vzniklých v důsledku změn zůstatkové hodnoty finančního aktiva a dalších změn jeho účetní hodnoty.
Přepočtové rozdíly se vykazují na účtu hospodářského výsledku a ostatní změny účetní hodnoty se vykazují ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.
Přepočtové rozdíly z nepeněžních finančních aktiv a závazků promítnutých v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty se vykazují ve výsledovce.
Přepočtové rozdíly z nepeněžních finančních aktiv klasifikovaných jako realizovatelná finanční aktiva se promítají do fondu přecenění na reálnou hodnotu.
1.5 ROZVAHA
1.5.1 Nehmotná dlouhodobá aktiva
Nabyté licence na programové vybavení počítačů jsou kapitalizovány na základě nákladů vynaložených na nabytí a zprovoznění určitého programového vybavení.
Tyto náklady se umořují po dobu jejich odhadované životnosti (4 roky).
Interně vytvořená nehmotná aktiva jsou nyní vykazována ve výsledovce.
Náklady spojené s vývojem a údržbou programového vybavení počítačů se účtují jako náklady v době jejich vynaložení.
1.5.2 Hmotná dlouhodobá aktiva
Nemovitosti, stroje a zařízení
Všechny nemovitosti, stroje a zařízení se účtují v jejich historických cenách po odečtení odpisů (s výjimkou pozemků, uměleckých děl a nedokončeného majetku) a snížení hodnoty.
Historická cena zahrnuje výdaje přímo připadající na nabytí věcí.
Dodatečné náklady jdou k tíži účetní hodnoty aktiva, případně se účtují jako samostatné aktivum pouze tehdy, když je pravděpodobné, že budoucí ekonomické přínosy spojené s danou věcí poplynou do Evropských společenství a že lze spolehlivě změřit cenu věci.
Všechny ostatní opravy a údržba během účetního období, v němž nastaly, jdou k tíži účtu hospodářského výsledku.
Pozemky, umělecká díla a nedokončený majetek se neodepisují.
Odpisy ostatních aktiv se vypočítávají lineární metodou, při níž se jejich cena rozloží na zbytkovou hodnotu po dobu očekávané životnosti takto:
Odpisové sazby _BAR_
Druh aktiva _BAR_ Sazba lineárního odepisování _BAR_
Nehmotný majetek _BAR_ 25 % _BAR_
Budovy _BAR_ 4 % _BAR_
Technické zařízení, strojní zařízení a přístroje _BAR_ 10 % až 25 % _BAR_
Nábytek _BAR_ 10 % až 25 % _BAR_
Zařízení budov a staveb _BAR_ 10 % až 33 % _BAR_
Vozidla _BAR_ 25 % _BAR_
Počítačové technické vybavení _BAR_ 25 % _BAR_
Ostatní dlouhodobá aktiva _BAR_ 10 % až 33 % _BAR_
Zbytkové hodnoty a životnost aktiv se posuzuje a případně upravuje ke každému dni účetní závěrky.
Účetní hodnota aktiva se odepíše okamžitě na jeho potenciálně prodejnou cenu, pokud je účetní hodnota aktiva vyšší než jeho odhadovaná potenciálně prodejní cena.
Zisky a ztráty z likvidace se určují porovnáním tržby a účetní hodnoty.
Zapisují se na účet hospodářského výsledku.
Nájmy
Pronájem hmotných aktiv, při němž Evropská společenství nesou v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví, se klasifikují jako finanční leasing.
Finanční leasing se kapitalizuje na počátku nájemního vztahu v reálné hodnotě pronajmutého aktiva nebo v současné hodnotě minimálních leasingových splátek, cokoli z toho je nižší.
Každá leasingová splátka se dělí na závazky a finanční poplatky, aby se dosáhla konstantní míra nevyrovnaného finančního salda.
Závazky (bez finančních poplatků) spojené s pronájmem jsou součástí ostatních závazků (dlouhodobých a krátkodobých).
Úrokový prvek finančních nákladů jde na vrub účtu hospodářského výsledku po celé období pronájmu, aby se pro každé období vytvořila konstantní periodická úroková míra na zbytkový zůstatek.
Aktiva nabytá na základě finančního leasingu se odepisují po dobu životnosti aktiva nebo po dobu leasingového vztahu, cokoli z toho je kratší.
Pronájmy, při nichž si pronajímatel ponechává značnou část rizik a výhod vyplývajících z vlastnictví, se klasifikují jako operační leasing.
Splátky operačního leasingu se účtují lineárně na vrub účtu hospodářského výsledku po celou dobu leasingu.
1.5.3 Snížení hodnoty nefinančních aktiv
Aktiva, která mají neurčitou životnost, se neumořují a každoročně se zkouší jejich znehodnocení.
Snižování hodnoty aktiv, která se umořují, se posuzuje vždy, když okolnosti nebo změna podmínek signalizují, že asi nebude možné získat účetní hodnotu.
Ztráta vyplývající ze snížení hodnoty se účtuje ve výši, o kterou účetní hodnota aktiva převyšuje jeho realizovatelnou cenu.
Realizovatelná cena se rovná reálné hodnotě aktiva mínus prodejní náklady a užitná hodnota, cokoli z toho je vyšší.
1.5.4 Investice
Investice do přidružených subjektů a majetkových účastí ve společných podnicích
Investice do přidružených subjektů a majetkových účastí ve společných podnicích se účtují ekvivalenční metodou.
Investice do fondů rizikového kapitálu
Třídění a oceňování
Investice do fondů rizikového kapitálu jsou klasifikovány jako realizovatelná aktiva, a proto by měly být vedeny v reálné hodnotě spolu se zisky a ztrátami vyplývajícími ze změn reálné hodnoty (včetně přepočtových rozdílů) vykázaných ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.
Úvahy o reálné hodnotě
Jelikož nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu a protože není k dispozici žádná spolehlivá metoda oceňování, jsou investice do fondů rizikového kapitálu oceňovány jednotlivě cenou nebo odpovídající čistou hodnotou aktiv, kterou vykazuje správce fondu ke dni účetní závěrky, cokoli z toho je nižší, a tím se vylučuje případný nerealizovaný zisk, který latentně existuje v podkladovém investičním portfoliu.
Investice do fondů rizikového kapitálu starší méně než dva roky ke dni účetní závěrky jsou oceňovány podle týchž zásad, až na případ nerealizované ztráty utrpěné pouze v důsledku správní režie, kdy se vzhledem na mládí podkladového investičního portfolia na tyto ztráty nebere ohled.
Nutno poznamenat, že "metodu oceňování reálnou hodnotou" vyvinul nedávno Evropský rozvojový fond v souladu s IAS 39.
Tuto metodu je však možno použít na investice Evropských společenství do fondů rizikového kapitálu až koncem roku 2005.
Na základě údajů získaných v roce 2004 není vlastně ani možné nově vykázat hodnotu investic do fondů rizikového kapitálu ke konci předchozího roku.
Následkem toho a v zájmu porovnatelnosti byla pro závěrku za rok 2005 důsledně používána současná metoda oceňování, tak jak je popsána v odstavci výše.
Reálná hodnota, která je výsledkem uplatnění "metody oceňování reálnou hodnotou" je vysvětlena jen pro informační účely v bodě E 3.3.3.1.
Přechod od současné metody oceňování na "metodu oceňování reálnou hodnotou" začne platit od 1. ledna 2006 a s tím spojené úpravy budou zaúčtovány do fondu přecenění na reálnou hodnotu.
Podle "nové metody" lze reálnou hodnotu investic do fondů rizikového kapitálu získat s pomocí agregovaného ukazatele "čistá hodnota aktiv", kdy se implicitně předpokládá, že pokud lze čistou hodnotu aktiv fondů považovat za vyhovující standardu IAS 39, pak i agregovaná čistá hodnota aktiv všech fondů musí jako taková vyhovovat standardu IAS 39.
Podle této metody se fondy dělí na tři kategorie:
- Kategorie I – fondy, které si osvojily požadavky na oceňování reálnou hodnotou ze standardu IAS 39.
- Kategorie II – fondy, které si osvojily pokyny k oceňování (tj. pokyny k oceňování AFIC, BVCA a EVCA) nebo standardy, na které lze pohlížet jako na vyhovující IAS 39.
- Kategorie III – fondy, které si neosvojily požadavky na oceňování reálnou hodnotou ze standardu IAS 39 ani jiné pokyny k oceňování v souladu s IAS 39.
Co se týče kategorií I a II, nerealizované zisky vyplývající z ocenění reálnou hodnotou se účtují do rezervních fondů a nerealizované ztráty se posuzují z hlediska snížení hodnoty aktiv, aby se určilo, zda se mají účtovat do účtu hospodářského výsledku jako ztráty vyplývající ze snížení hodnoty nebo jako změny ve fondu přecenění na reálnou hodnotu.
Změna čisté hodnoty aktiv v důsledku ocenění reálnou hodnotou se určí buď pomocí procentuálního podílu majetkové účasti Evropských společenství ve fondu na čisté hodnotě aktiv vykázané v nejnovější zprávě nebo, je-li to možné, pomocí přesné hodnoty podílu k témuž datu, kterou sdělí příslušný správce fondu.
Investice náležící do kategorie III se oceňují v pořizovací ceně po odečtení snížení hodnoty.
Ostatní investice
Rozdělení
Evropská společenství dělí své investice na tyto kategorie: finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty; úvěry a pohledávky; investice držené do jejich splatnosti a realizovatelná finanční aktiva.
Rozdělení investic je určeno při prvotním uznání a poté se přehodnocuje k datu každé závěrky.
i) Finanční aktiva vykazovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty
Tato kategorie se dále dělí na dvě podskupiny: finanční aktiva držená za účelem obchodování a finanční aktiva zachycená už na počátku v reálné hodnotě v zisku nebo ztrátě.
Do této kategorie je finanční aktivum zařazeno, jestliže je nabyto v zásadě za účelem jeho prodeje v krátké době nebo pokud ho takto klasifikují Evropská společenství.
Deriváty jsou rovněž klasifikovány jako finanční aktiva držená za účelem obchodování, pokud nesplňují podmínky pro zajišťovací účetnictví.
Aktiva v této kategorii jsou klasifikována jako krátkodobá aktiva, jestliže se jejich realizace předpokládá do 12 měsíců po datu uzávěrky.
ii) Úvěry a pohledávky
Úvěry a pohledávky jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami, která nejsou kótovaná na žádném aktivním trhu.
Vznikají, když Společenství poskytují peníze, zboží nebo služby přímo dlužníkovi bez úmyslu obchodovat s takovou pohledávkou.
Jsou součástí dlouhodobých aktiv, kromě úvěrů a pohledávek se splatností do 12 měsíců od data závěrky.
iii) Investice držené do jejich splatnosti
Investice držené do jejich splatnosti jsou nederivátová finanční aktiva s pevně určenými nebo vyčíslitelnými splátkami a s pevně určenou splatností, u nichž mají Evropská společenství pozitivní úmysl a schopnost držet je do splatnosti.
V průběhu účetního období neměla Evropská společenství v této kategorii žádné investice.
iv) Realizovatelná finanční aktiva
Realizovatelná finanční aktiva jsou nederiváty, které jsou určeny do této kategorie nebo nejsou určeny do žádné jiné kategorie.
Jsou součástí dlouhodobých aktiv, ledaže Společenství zamýšlejí zbavit se této investice do 12 měsíců od data závěrky.
Počáteční uznání a ocenění
Nákupy a prodeje finančních aktiv vykázaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty, držených do splatnosti a realizovatelných se uznávají ke dni obchodu, tj. ke dni, k němuž se Evropská společenství zaváží koupit nebo prodat aktivum.
Úvěry se uznávají, když jsou peníze odeslány dlužníkům.
Investice se prvotně uznávají v reálné hodnotě s připočtením transakčních nákladů v případě finančních aktiv neúčtovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty.
Finanční aktiva účtovaná v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty se prvotně uznávají v reálné hodnotě a transakční náklady se účtují na účet hospodářského výsledku.
Reálná hodnota finančního aktiva při prvotním uznání se obvykle rovná transakční ceně (tj. reálné hodnotě obdrženého protiplnění).
Při poskytnutí dlouhodobého bezúročného úvěru nebo úvěru s nižší než tržní úrokovou sazbou je však možno odhadnout jeho reálnou hodnotu jako současnou hodnotu všech budoucích peněžních plnění diskontovaných s pomocí tržní úrokové míry platné pro podobné nástroje s podobným úvěrovým ratingem.
Z praktických důvodů a na základě zohlednění významnosti se v případě úvěrů, které poskytlo ESUO v likvidaci úředníkům, za transakční cenu považuje reálná hodnota při uzavření úvěru bez ohledu na případnou poskytnutou preferenční úrokovou míru.
Investice se odúčtují, když práva na obdržení peněžních toků z investice zaniknou nebo jsou převedena, přičemž Evropská společenství převedla v podstatě všechna rizika a výhody vyplývající z vlastnictví.
Následné ocenění
Realizovatelná finanční aktiva a finanční aktiva vykázaná v reálné hodnotě jako zisk nebo ztráta se následně vedou v reálné hodnotě.
Zisky a ztráty vyplývající ze změny reálné hodnoty kategorie "finančních aktiv vykazovaných v reálné hodnotě do zisku nebo ztráty" se účtují na účet hospodářského výsledku v tom účetním období, kdy vznikly.
Změny reálné hodnoty peněžních finančních aktiv demoninovaných v cizí měně, které jsou klasifikovány jako realizovatelné, jsou analyzovány z hlediska přepočtových rozdílů vzniklých v důsledku změn zůstatkové hodnoty aktiva a dalších změn účetní hodnoty aktiva.
Přepočtové rozdíly se účtují na účet hospodářského výsledku a ostatní změny účetní hodnoty se účtují do fondu přecenění na reálnou hodnotu.
Změny reálné hodnoty nepeněžních finančních aktiv klasifikovaných jako realizovatelné se účtují do fondu přecenění na reálnou hodnotu.
Když jsou realizovatelná finanční aktiva prodána nebo se sníží jejich hodnota, je třeba kumulované úpravy reálné hodnoty v minulosti zaúčtované do fondu přecenění na reálnou hodnotu zapsat na účet hospodářského výsledku.
Úroky z realizovatelných finančních aktiv vypočítané metodou efektivní úrokové sazby se zapíší na účet hospodářského výsledku.
Dividendy z realizovatelných nástrojů vlastního kapitálu se uznají, když vznikne právo Evropských společenství na obdržení jejich výplaty.
Reálné hodnoty investic kótovaných na aktivních trzích vycházejí z nabídkových cen.
Není-li trh finančního aktiva aktivní (a v případě nekótovaných cenných papírů), Evropská společenství určí reálnou hodnotu pomocí oceňovacích postupů.
Patří sem využívání neosobních transakcí z nedávné doby, reference na další v podstatě stejné nástroje, analýza diskontovaných peněžních toků, modely oceňování opcí a další oceňovací postupy, které běžně používají účastníci trhu.
V případech, kdy reálná hodnota investic do nástrojů vlastního kapitálu, které nemají kótovanou tržní cenu na aktivním trhu, není spolehlivě měřitelná, se tyto investice ocení v pořizovací ceně po odečtení snížení hodnoty.
Úvěry, pohledávky a investice držené do splatnosti se vedou v jejich zůstatkové hodnotě určené pomocí metody efektivní úrokové sazby.
V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků zřejmě není možné, na základě zohlednění významnosti, použít metodu efektivní úrokové sazby samostatně na úvěry a výpůjčky.
Transakční náklady vzniklé Evropským společenstvím a poté účtované příjemcům úvěrů se přímo účtují na účet hospodářského výsledku.
Snížení hodnoty finančních aktiv
Ke každému datu závěrky Evropská společenství posuzují, zda existují objektivní důkazy o snížení hodnoty finančního aktiva.
Hodnota finančního aktiva je snížena a ztráty vyplývající ze snížení hodnoty vznikají, jestliže a pouze pokud existují objektivní důkazy o snížení hodnoty v důsledku jedné nebo více událostí, jež nastaly po prvotním uznání aktiva, a taková ztrátu generující událost (či události) má dopad na odhadované budoucí peněžní toky finančního aktiva, jež lze spolehlivě odhadnout.
i) Aktiva vedená v zůstatkové hodnotě
Existují-li objektivní důkazy, že vznikla ztráta ze snížení hodnoty úvěrů, pohledávek nebo investic držených do splatnosti a vedených v zůstatkové hodnotě, výše ztráty se rovná rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a současnou hodnotou budoucích peněžních toků (s vyloučením budoucích úvěrových ztrát, které nevznikly) diskontovaných původní efektivní úrokovou sazbou finančního aktiva.
Účetní hodnota aktiva se sníží a výše ztráty se zapíše na účet hospodářského výsledku.
Mají-li úvěr nebo investice držená do splatnosti proměnlivou úrokovou sazbu, použije se k změření ztráty vyplývající ze snížení hodnoty diskontní sazba, která je stejná jako aktuální efektivní úroková sazba podle smlouvy.
Ve výpočtu současné hodnoty odhadovaných budoucích peněžních toků zajištěného finančního aktiva se odráží peněžní toky, které mohou vyplývat ze zabavení kolaterálu, po odečtení nákladů vynaložených na získání a prodej kolaterálu, ať je zabavení pravděpodobné či nikoli.
Pokud v následujícím období poklesne výše ztráty vyplývající ze snížení hodnoty a tento pokles lze objektivně dát do souvislosti s událostí, k níž došlo po uznání snížení hodnoty, předtím uznaná ztráta vyplývající ze snížení hodnoty se zruší na účtu hospodářského výsledku.
ii) Aktiva vedená v reálné hodnotě
V případě realizovatelných cenných papírů vlastního kapitálu se při určování toho, zda došlo ke snížení hodnoty cenných papírů, bere ohled na významný a dlouhotrvající pokles reálné hodnoty cenného papíru pod jeho pořizovací cenu.
Pokud takové důkazy v případě realizovatelných finančních aktiv existují, kumulovaná ztráta (rovnající se rozdílu mezi pořizovacími náklady a současnou reálnou hodnotou mínus ztráta ze znehodnocení daného finančního aktiva již v minulosti zapsaná na účet hospodářského výsledku) se odúčtuje z rezervního fondu a zaúčtuje se na účet hospodářského výsledku.
Ztráty vyplývající ze snížení hodnoty nástrojů vlastního kapitálu zapsané na účet hospodářského výsledku se na tomto účtu neruší.
Pokud v následujícím období vzroste reálná hodnota realizovatelného dluhového nástroje a tento nárůst lze objektivně dát do souvislosti s událostí, k níž došlo po uznání snížení hodnoty, zruší se ztráta vyplývající ze snížení hodnoty prostřednictvím účtu hospodářského výsledku.
1.5.5 Zásoby
Zásoby se vykazují v pořizovacích cenách nebo v čisté realizovatelné hodnotě, cokoli z toho je nižší.
Cena se určuje metodou first-in, first-out (FIFO).
Výjimečně lze použít vážený průměr cen (WAC).
Cena dokončených a nedokončených výrobků se skládá z konstrukčních nákladů, surovin, jednicové mzdy, přímých nákladů a související výrobní režie (na základě běžné provozní kapacity).
Čistá realizovatelná hodnota se rovná odhadované prodejní ceně v rámci běžného podnikání mínus náklady na kompletaci a prodejní výlohy.
Pokud jsou zásoby určeny k bezplatnému rozdělení nebo jen za nominální poplatek, ocení se v pořizovacích cenách nebo aktuálních reprodukčních nákladech, cokoli z toho je nižší.
Aktuální reprodukční náklady se rovnají nákladům, které by Evropská společenství vynaložila na pořízení aktiva v den sestavení účetních výkazů.
1.5.6 Částky určené na předběžné financování
Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost.
Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování.
Zálohu je nutno v dohodou stanoveném období využít na účel, pro který byla poskytnuta, nebo vrátit zpět.
Pokud příjemci nevzniknou způsobilé výdaje, je povinen zálohy předběžného financování vrátit Evropským společenstvím.
Částka předběžného financování se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek.
Částky předběžného financování nevypořádané na konci roku se ocení jako původní vyplacené částky snížené o: vrácené částky, schválené způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a sníženou hodnotu.
Úroky z předběžného financování se uznávají, tak jak nabíhají v souladu ustanoveními příslušné dohody.
K datu závěrky se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou naběhlé výnosy z úroků a zaúčtují se do rozvahy.
Záruky spojené s částkami předběžného financování se vykazují v podrozvaze jako podmíněná aktiva.
1.5.7 Pohledávky
Pohledávky se vedou v původní výši snížené o opravnou položku.
K použití opravné položky na pohledávky se přistoupí, když existují objektivní důkazy, že Evropská společenství nebudou s to zinkasovat všechny dlužné částky podle původních podmínek úvěru.
Výše opravné položky se rovná rozdílu mezi účetní hodnotou aktiva a jeho zpětně získatelnou cenou, což je současná hodnota očekávaných budoucích peněžních toků, diskontovaná tržní úrokovou sazbou pro podobné dlužníky.
Částka opravné položky se vykazuje ve výsledovce.
Uznává se také 20 % opravná položka za rok za nevypořádané inkasní příkazy, na které se ještě nevztahuje zvláštní opravná položka.
Co se týče režimu zacházení s příjmy budoucích období uznanými ke konci účetního období, viz také bod 1.5.13 níže.
1.5.8 Peníze a jiné likvidní prostředky
Peníze a jiné likvidní prostředky jsou krátkodobá aktiva.
Zahrnují pokladní hotovost, netermínované vklady u bank, ostatní krátkodobé vysoce likvidní investice s původní splatností maximálně tři měsíce a bankovní kontokorent.
Bankovní kontokorenty se vykazují v rámci finančních závazků pod krátkodobými závazky v rozvaze.
1.5.9 Zaměstnanecké požitky
Penzijní povinnosti
Evropská společenství provozují penzijní plány s vymezenými dávkami.
Plán s vymezenými dávkami je penzijní plán, který obecně vymezuje výši penzijní dávky, kterou zaměstnanec dostane po odchodu do důchodu, a která obvykle závisí na jednom či více faktorech, například na věku, odpracovaných rocích a odměně.
Závazek vůči plánům vymezených dávek vykazovaný v rozvaze se rovná současné hodnotě vymezené dávkové povinnosti ke dni závěrky po odečtení reálné hodnoty aktiv plánu.
Vymezenou dávkovou povinnost vypočítávají nezávislí pojistní matematici metodou kumulovaných nároků (projected unit credit method).
Současná hodnota vymezené dávkové povinnosti se určí diskontováním odhadovaných odlivů peněžních toků s použitím úrokové míry kvalitních podnikových obligací vydaných v té měně, v níž budou vypláceny dávky, a jejichž splatnost se blíží splatnosti příslušných penzijních závazků.
Pojistně matematické zisky a ztráty vyplývající z empirických korekcí a změn pojistně matematických předpokladů se účtují neprodleně na účet hospodářského výsledku.
Náklady na minulou službu se účtují okamžitě do výnosů, pokud změny penzijního plánu nejsou podmíněny tím, že zaměstnanci zůstanou ve službě po určenou dobu (rozhodné období).
V tom případě se náklady na minulou službu umořují lineárně po celé rozhodné období.
1.5.10 Opravné položky ke krytí rizik a poplatků
Opravné položky (rezervy) ke krytí rizik a poplatků se uznávají, když Evropská společenství mají právní nebo implicitní závazek v důsledku minulých událostí, a kdy je spíše pravděpodobné než nepravděpodobné, že ke splnění povinnosti bude nutný odliv zdrojů a částku lze spolehlivě odhadnout.
Neuznávají se opravné položky ke krytí budoucích provozních ztrát.
Výše opravných položek se rovná nejlepšímu odhadu předpokládaných výdajů nutných ke splnění aktuálního závazku ke dni sestavení účetních výkazů.
Pokud se opravná položka týká velkého počtu položek, závazek se odhadne vážením všech možných výsledků jejich pravděpodobností (tzv. "metoda očekávané hodnoty").
Pokud je účinek časové hodnoty peněz významný, výše opravné položky se rovná současné hodnotě předpokládaných výdajů nutných ke splnění závazku.
Použitá diskontní sazba je sazba, která odráží současné tržní hodnocení časové hodnoty peněz a rizika specifická pro daný závazek, nikoli však rizika, kvůli nimž už byly upraveny odhady budoucích peněžních toků.
1.5.11 Finanční závazky
Finanční závazky zahrnují výpůjčky a závazky určené k obchodování.
Výpůjčky sestávají z půjček od úvěrových institucí a závazků z dluhových cenných papírů.
Prvotně se výpůjčky uznávají v reálné hodnotě, což jsou výnosy z jejich poskytnutí (reálná hodnota obdržené protihodnoty) po odečtení vzniklých transakčních nákladů, a poté se vedou v zůstatkové hodnotě s pomocí metody efektivní úrokové sazby; případný rozdíl mezi výnosy očištěný o transakční náklady a odkupní hodnota se účtují na účet hospodářského výsledku po celou výpůjční dobu s pomocí metody efektivní úrokové míry.
Jsou zařazeny mezi dlouhodobá aktiva, kromě finančních závazků se splatností do 12 měsíců od data uzávěrky.
V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků zřejmě není možné, na základě zohlednění významnosti, použít metodu efektivní úrokové sazby samostatně na úvěry a výpůjčky.
Transakční náklady vzniklé Evropským společenstvím a poté účtované příjemcům úvěrů se přímo účtují na účet hospodářského výsledku.
Závazky určené k obchodování zahrnují deriváty, jež nesplňují podmínky pro zajišťovací účetnictví, když je jejich reálná hodnota záporná.
Účetně se s nimi nakládá stejně jako s aktivy určenými k obchodním účelům, viz bod 1.5.4.
1.5.12 Splatné závazky vůči věřitelům (cizí faktury)
Významná část splatných závazků Společenství nesouvisí s nákupem zboží či služeb; spíše se jedná o neproplacené náklady příjemců grantů nebo jiné finanční podpory Společenství.
Požadované částky se účtují jako splatné závazky, poté co dorazí žádost o proplacení nákladů, a příslušní pracovníci v oblasti financí je přijmou po prověření a schválení jejich způsobilosti.
V této fázi se oceňují v jejich přijaté a způsobilé výši.
Splatné závazky vzniklé v důsledku nákupu zboží a služeb se uznávají po obdržení faktury v původní výši a odpovídající výdaje se zaúčtují po dodání (zboží či služeb) a jejich akceptaci Evropskými společenstvími.
1.5.13 Rozdělení účetních období – časově rozlišené výnosy a náklady
Důležitou stránkou přechodu na akruální účetnictví je zajištění toho, aby účetní operace uskutečněné v průběhu účetního období (roku) byly zapsány do správného účetního období, tj. aby došlo k tzv. uzavření účtů: transakce se musí zaúčtovat v tom období, k němuž se vztahují.
Zejména je nutno zhodnotit způsobilé výdaje vzniklé příjemcům finančních prostředků Společenství, které zatím nebyly nahlášeny (náklady budoucích období).
K tomu, aby se dospělo k nejpřesnějšímu odhadu těchto částek, slouží různé metody v závislosti na druhu činnosti a dostupných informacích.
Některé náklady se naopak účtují v běžném období, třebaže se vztahují k následujícím obdobím (náklady příštích období), přičemž tyto náklady nutno označit a začlenit do příslušného období.
Výnosy se rovněž účtují v tom období, k němuž se vztahují.
Když ke konci účetního období (roku) nebyla odeslána faktura, ale služby byly poskytnuty nebo zboží bylo dodáno nebo existuje smluvní dohoda (např. odkazem na smlouvu), měla by se částka vyčíslit a vykázat v účetních výkazech jako příjem příštích období.
Kromě toho, když je ke konci období (roku) faktura zaslána, ačkoli se nevztahuje k vykazovanému období, je třeba fakturovanou částku časově rozlišit a zaúčtovat jako snížení výnosů.
Cílem je snížit výnosy o částku časového rozlišení.
Jelikož se to takto letos dělá poprvé a s ohledem na zvláštní charakter činností Společenství, nejsou k dispozici žádné standardní metody, s nimiž by bylo možné porovnat tyto způsoby odhadování.
1.6 VÝSLEDOVKA
1.6.1 Výnosy
Výnosy ze směny
Výnosy z prodeje zboží se uznávají, když podstatná rizika a výhody plynoucí z vlastnictví zboží přejdou na kupujícího.
Výnosy spojené s transakcí, v níž jde o poskytnutí služeb, se uznávají s ohledem na stupeň dokončení transakce k datu sestavení účetní závěrky.
Výnosy neplynoucí ze směny
Tyto výnosy tvoří převážnou většinu příjmů Společenství a patří sem hlavně přímé a nepřímé daně a příjmy z vlastních zdrojů.
Kromě daní mohou Evropská společenství dostávat platby od dalších stran, například cla, pokuty a dary.
Zdroje založené na HND a zdroje založené na DPH
Pohledávky a s nimi spojené výnosy se uznávají poté, co Evropská společenství odešlou členským státům výzvu s požadavkem na jejich příspěvky.
Jsou oceňovány v jejich "požadované výši".
Jelikož zdroje plynoucí z DPH a HND vycházejí z odhadů, je možné je měnit až do momentu, kdy členské státy zveřejní konečné údaje.
Vliv změny odhadu se zohlední při určování čistého přebytku či schodku za to období, v němž ke změně došlo.
Tradiční vlastní zdroje
Pohledávky a s tím spojené výnosy se uznávají, poté co dorazí od členských států příslušné měsíční výkazy A (včetně vybraných cel a dlužných částek, které jsou zaručeny a nezpochybněny).
Ke dni sestavení účetní závěrky se příjmy, které členské státy za dané období vybraly, avšak dosud Evropským společenstvím neuhradily, odhadnou a uznají jako příjmy příštích období.
Od členských států došlé čtvrtletní výkazy B (včetně nevybraných ani nezaručených odvodů a včetně zaručených částek, které dlužníci zpochybnili) se uznávají jako výnosy po odečtení nákladů na jejich výběr (25 %).
Nadto se na účet hospodářského výsledku uznává snížení hodnoty ve výši odhadované nevymožené částky.
Pokuty
Pohledávky a s tím spojené výnosy se uznávají, poté co bylo přijato rozhodnutí Společenství, kterým se pokuta ukládá, a poté co bylo toto rozhodnutí úředně oznámeno pokutovanému subjektu.
Pokud existují pochybnosti ohledně platební schopnosti podniku, je třeba uznat snížení hodnoty nároku.
Po rozhodnutí o uložení pokuty mají dlužníci ode dne oznámení dva měsíce na to, aby:
- buď rozhodnutí přijali, a v takovém případě musejí zaplatit pokutu ve stanovené lhůtě, takže ji Společenství definitivně získala;
- nebo rozhodnutí odmítli a odvolali se podle práva Společenství.
Avšak vzhledem k tomu, že odvolání nemá odkladný účinek (článek 242 Smlouvy o ES), musí být jistina pokuty zaplacena ve stanovené lhůtě.
Dlužníci mají dvě možnosti: buď poskytnou bankovní záruku znějící na částku pokuty nebo pokutu prozatímně zaplatí.
Jestliže se podnik proti rozhodnutí odvolá a pokutu prozatímně zaplatí, částka se zaúčtuje jako podmíněný závazek.
Jelikož však odvolání pokutovaného subjektu proti rozhodnutí Společenství nemá odkladný účinek, použijí se došlé peníze k vyrovnání pohledávky.
Je-li místo úhrady poskytnuta záruka, vykáže se jako podmíněné aktivum.
Existuje-li nebezpečí, že Soud prvního stupně asi nerozhodne ve prospěch Společenství, zaúčtuje se opravná položka ke krytí tohoto rizika v těch případech, kdy již byla obdržena prozatímní platba.
Jestliže byla místo toho poskytnuta záruka, odepíše se účetní hodnota neuhrazené pohledávky tak jak náleží.
Kumulované úroky, které Evropská společenství získají z bankovních účtů, na které byly uloženy došlé platby, se uznávají jako výnosy a o stejnou částku se zvýší podmíněné závazky.
Úrokové výnosy a náklady
Úrokové výnosy a náklady se vykazují ve výsledovce pomocí metody efektivní úrokové sazby.
Jde o způsob výpočtu zůstatkové hodnoty finančních aktiv nebo finančních závazků a rozložení úrokových výnosů a nákladů na příslušné účetní období.
Efektivní úroková sazba je sazba, kterou se přesně diskontují odhadované budoucí hotovostní platby nebo tržby na celou dobu odhadované životnosti finančního nástroje (případně na kratší období) na čistou účetní hodnotu finančního aktiva nebo finančního pasiva.
Při výpočtu efektivní úrokové sazby Evropská společenství odhadnou peněžní toky s ohledem na všechny smluvní podmínky finančního nástroje (například možnosti předčasného splacení), ale bez ohledu na budoucí úvěrové ztráty.
Do výpočtu jsou zahrnuty veškeré poplatky a body, které si zaplatí smluvní strany a které jsou nedílnou součástí efektivní úrokové sazby, transakčních nákladů a všech ostatních prémií nebo slev.
V případě úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků zřejmě není možné, na základě zohlednění významnosti, použít metodu efektivní úrokové sazby samostatně na úvěry a výpůjčky.
Transakční náklady vzniklé Evropským společenstvím a poté účtované příjemcům úvěrů se přímo účtují na účet hospodářského výsledku.
Po odepsání finančního aktiva nebo skupiny podobných finančních aktiv v důsledku ztráty vyplývající ze snížení hodnoty se úrokové výnosy zachycují s pomocí úrokové sazby sloužící k diskontování budoucích peněžních toků za účelem ocenění ztráty vyplývající ze snížení hodnoty.
Výnosy z dividend
Výnosy z dividend se zachycují, když je založeno právo přijmout jejich úhradu.
1.6.2 Náklady
Náklady vyplývající ze směny, tj. z nákupu zboží, se zachycují po dodání (zboží či služeb) a jejich akceptaci Evropskými společenstvími.
Oceňují se v původní fakturované ceně.
Náklady nevyplývající ze směny jsou zvláštností Evropských společenství a připadá na ně většina jejich celkových nákladů.
Souvisejí s převody na příjemce a existují ve třech druzích: nárokové částky, převody podle dohod a granty, příspěvky a dary závislé na volném uvážení.
Převody se zachycují jako náklady vynaložené v tom období, během něhož došlo k událostem zakládajícím převod, pokud je charakter převodu povolen předpisem (finančním nařízením, služebním řádem či jiným právním předpisem) nebo pokud byla podepsána smlouva, která převod povoluje; a pokud příjemce splnil kritéria způsobilosti, byla-li stanovena, a pokud lze přiměřeným způsobem odhadnout částku.
Obdržená žádost o platbu nebo proplacení nákladů, která splňuje kritéria pro uznání, se zachytí jako náklady ve způsobilé výši.
Vzniklé způsobilé náklady, které jsou ke konci účetního období již dlužné příjemcům, avšak dosud nebyly nahlášeny, se odhadnou a zaúčtují jako časově rozlišené náklady.
1.7 PODMÍNĚNÁ AKTIVA A ZÁVAZKY
Podmíněná aktiva
Podmíněné aktivum je možné aktivum, které vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně v moci Evropských společenství.
Podmíněný závazek se zveřejní, když je pravděpodobný příliv hospodářských přínosů nebo možný užitek.
Podmíněná aktiva se hodnotí průběžně, aby se zajistilo, že účetní výkazy budou vhodně odrážet nový vývoj.
Pokud je v podstatě jisté, že dojde k přílivu hospodářských přínosů nebo možnému užitku a pokud lze hodnotu aktiva spolehlivě ocenit, zachytí se aktivum a související výnosy v účetní závěrce za období, v němž ke změně došlo.
Podmíněné závazky
Podmíněný závazek je možný závazek, který vyplývá z minulých událostí a jehož existence se potvrdí pouze tak, že se v budoucnosti vyskytne nebo nevyskytne jedna či více nejistých událostí, které nejsou plně v moci Evropských společenství; anebo jde o současný závazek, který vyplývá z minulých událostí, ale který nebyl uznán, protože: není pravděpodobné, že ke splnění závazku bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, anebo za krajně vzácných okolností, pokud výši závazku není možné dostatečně spolehlivě stanovit.
Podmíněný závazek se zveřejní, pokud není nepravděpodobná možnost odlivu zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek.
Podmíněné závazky se hodnotí průběžně, aby se určilo, zda se stal pravděpodobným odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek.
Nastane-li pravděpodobnost, že pro položku, s níž se nakládá jako s podmíněným závazkem, bude nutný odliv zdrojů představujících ekonomický prospěch nebo možný užitek, vykáže se v účetních výkazech toho období, v němž došlo ke změně pravděpodobnosti, opravná položka.
Závazky na budoucí financování
Závazek na budoucí financování představuje právní nebo implicitní závazek, obvykle smluvní, k němuž se zavázala Evropská společenství, a který si zřejmě vyžádá budoucí odliv zdrojů.
Záruky
Záruky jsou možná aktiva nebo závazky, které vyplývají z minulých skutečností, a jejichž existenci potvrdí výskyt nebo nevyskytnutí předmětu záruky.
Záruky tudíž splňují podmínky k tomu, aby byly vedeny jako podmíněná aktiva nebo podmíněné závazky.
Záruka je vypořádána, když již neexistuje předmět záruky.
Záruka se realizuje, když jsou splněny podmínky pro výzvu, aby ručitel platil.
1.8 POUŽÍVÁNÍ ODHADŮ
V souladu s obecně přijatými účetními zásadami účetní výkazy nutně zahrnují částky založené na odhadech a předpokladech vedoucích pracovníků učiněných na základě nejspolehlivějších dostupných informací.
Mezi významné odhady patří, neomezujíce se jen na zde uvedené, částky na penze, rezervy ke krytí budoucích poplatků, ocenění publikací na skladě, finanční rizika vyplývající ze zásob a pohledávek, časově rozlišené výnosy a náklady, podmíněná aktiva a závazky a stupeň snížení hodnoty dlouhodobých aktiv.
Skutečné výsledky se mohou od odhadů lišit.
Změny odhadů se zaznamenávají v období, v němž jsou zjištěny.
2. DOPAD PŘECHODU NA AKRUÁLNÍ ÚČETNICTVÍ
2.1 ZÁKLAD SESTAVENÍ
Počáteční rozvaha Společenství byla sestavena v souladu s novými účetními pravidly přijatými dne 28. prosince 2004, které byly poprvé použity v účetním období 2005.
2.2 PREZENTACE ÚČETNÍ ZÁVĚRKY
Roční závěrka obsahuje tyto primární výkazy: rozvahu, výsledovku, výkaz změn čistých aktiv a tabulku peněžních toků.
2.3 ODSOUHLASENÍ VLASTNÍHO KAPITÁLU
EUR _BAR_
_BAR_ _BAR_ Poznámka _BAR_ 31. 12. 2004 Přepracovaná _BAR_ Úpravy _BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_
I. _BAR_ DLOUHODOBÁ AKTIVA: _BAR_ _BAR_ 30142730492,69 _BAR_ (4143923005,85) _BAR_ 34286653498 54 _BAR_
Nehmotná dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ 17137089,53 _BAR_ 10795517,23 _BAR_ 6341572,30 _BAR_
Hmotná dlouhodobá aktiva _BAR_ 2.3.1 _BAR_ 4084425922,70 _BAR_ 257822280,52 _BAR_ 3826603642,18 _BAR_
Investice _BAR_ 2.3.2 _BAR_ 2150177300,19 _BAR_ 123900459,79 _BAR_ 2026276840,40 _BAR_
Úvěry _BAR_ 2.3.3 _BAR_ 2298277591,00 _BAR_ (30831701,00) _BAR_ 2329109292,00 _BAR_
Dlouhodobé předběžné financování _BAR_ 2.3.4 _BAR_ 21284928692,20 _BAR_ 21284928692,20 _BAR_ 0,00 _BAR_
Dlouhodobé pohledávky _BAR_ 2.3.5 _BAR_ 307783897,07 _BAR_ (25790538254,59) _BAR_ 26098322151,66 _BAR_
II. _BAR_ KRÁTKODOBÁ AKTIVA: _BAR_ _BAR_ 23450507504,46 _BAR_ 7700336944,33 _BAR_ 15750170560,13 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ 63255048,68 _BAR_ (5972804,31) _BAR_ 69227852,99 _BAR_
Krátkodobé investice _BAR_ 2.3.2 _BAR_ 1442821890,84 _BAR_ 46841216,60 _BAR_ 1395980674,24 _BAR_
Krátkodobé předběžné financování _BAR_ 2.3.4 _BAR_ 6727929511,29 _BAR_ 6727929511,29 _BAR_ 0,00 _BAR_
Krátkodobé pohledávky _BAR_ 2.3.5 _BAR_ 7139062014,64 _BAR_ 263155996,45 _BAR_ 6875906018,19 _BAR_
Peníze a jiné likvidní prostředky _BAR_ 2.3.6 _BAR_ 8077439039,01 _BAR_ 668383024,30 _BAR_ 7409056014,71 _BAR_
Aktiva celkem _BAR_ _BAR_ 53593237997,15 _BAR_ 3556413938,48 _BAR_ 50036824058,67 _BAR_
III. _BAR_ DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY: _BAR_ _BAR_ 30556735482,10 _BAR_ (1143539962,90) _BAR_ 31700275445,00 _BAR_
Zaměstnanecké požitky _BAR_ _BAR_ 26012130886,00 _BAR_ 3744986,00 _BAR_ 26008385900,00 _BAR_
Rezervy ke krytí rizik a poplatků _BAR_ 2.3.7 _BAR_ 1013020111,03 _BAR_ (1254230501,43) _BAR_ 2267250612,46 _BAR_
Finanční závazky _BAR_ 2.3.8 _BAR_ 1688032288,29 _BAR_ 109698482,45 _BAR_ 1578333805,84 _BAR_
Ostatní dlouhodobé závazky _BAR_ _BAR_ 1843552196,78 _BAR_ (2752929,92) _BAR_ 1846305126,70 _BAR_
IV. _BAR_ KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY: _BAR_ _BAR_ 74633599508,87 _BAR_ 70804374988,83 _BAR_ 3829224520,04 _BAR_
Opravné položky ke krytí rizik a poplatků _BAR_ 2.3.7 _BAR_ 240240253,60 _BAR_ 240240253,60 _BAR_ 0,00 _BAR_
Finanční závazky _BAR_ 2.3.8 _BAR_ 152154480,63 _BAR_ (74095519,37) _BAR_ 226250000,00 _BAR_
Závazky (cizí faktury) _BAR_ 2.3.9 _BAR_ 74241204774,64 _BAR_ 70638230254,60 _BAR_ 3602974520,04 _BAR_
Závazky celkem _BAR_ _BAR_ 105190334990,97 _BAR_ 69660835025,93 _BAR_ 35529499965,04 _BAR_
_BAR_ ČISTÁ AKTIVA _BAR_ _BAR_ (51597096993,82) _BAR_ (66104421087,45) _BAR_ 14507324093,63 _BAR_
_BAR_ Rezervní fondy _BAR_ 2.3.10 _BAR_ 2567532141,28 _BAR_ 1512263917,43 _BAR_ 1055268223,85 _BAR_
_BAR_ Částky k vyžádání od členských států _BAR_ 2.3.10 _BAR_ (54164629135,10) _BAR_ (67616685004,88) _BAR_ 13452055869,78 _BAR_
_BAR_ Penze zaměstnanců (dlouhodobé) _BAR_ _BAR_ (26012130886,00) _BAR_ 0,00 _BAR_ (26012130886,00) _BAR_
_BAR_ Ostatní _BAR_ _BAR_ (28152498249,10) _BAR_ (67616685004,88) _BAR_ 39464186755,78 _BAR_
V. _BAR_ ČISTÁ AKTIVA _BAR_ _BAR_ (51597096993,82) _BAR_ (66104421087,45) _BAR_ 14507324093,63 _BAR_
Výše uvedená tabulka shrnuje dopad změn učiněných za účelem přepracování rozvahy k 31. prosinci 2004 podle nových účetních pravidel.
Prezentace rozvahy k 31. prosinci 2004 (před přepracováním) se mírně liší od té, která byla zveřejněna v rámci závěrky za účetní období 2004.
Je tomu tak kvůli změně klasifikace některých zůstatků v rozvaze, které bylo nutné udělat kvůli tomu, aby bylo možné porovnání s upravenými čísly.
Původní výše čistých aktiv 14,5 miliardy EUR (tehdy pod názvem "vlastní kapitál") k 31. prosinci 2004 odpovídá zveřejněnému číslu.
Téměř celý dopad se projevuje na účtech Komise a v menší míře na účtech ESUO v likvidaci.
První zařazení agentur do konsolidace se jen málo projevilo na konsolidované závěrce a to ponejvíce na zvýšení pokladních zůstatků.
2.3.1 Hmotná dlouhodobá aktiva
Hlavní změna účetních postupů ve vztahu ke hmotným dlouhodobým aktivům souvisí s odpisováním.
Podle předchozích pravidel byla nově nabytá aktiva odepisována celých 12 měsíců v roce, v němž byla nakoupena (bez ohledu na datum jejich nabytí).
Podle nových pravidel se začíná odepisovat od měsíce nabytí.
V minulosti tedy existovala "přespříliš odepsaná" aktiva.
Tato a další změny v účetních postupech vedly ke zvýšení čisté hodnoty hmotných dlouhodobých aktiv v Komisi o 69 milionů EUR a v Parlamentu o 137 milionů EUR.
Zvýšení souvisí především s prvním zařazením agentur.
2.3.2 Investice
Investiční portfolio Záručního fondu a ESUO v likvidaci se skládá z dluhových cenných papírů a v minulosti bylo zaúčtováno v pořizovací ceně (v případě prémií/slev v zůstatkové hodnotě zjištěné pomocí lineární metody) nebo v tržní hodnotě, cokoli z toho bylo nižší.
Tyto cenné papíry jsou nyní klasifikovány jako realizovatelná aktiva a tím pádem se vedou v jejich reálné hodnotě.
Dopad ocenění reálnou hodnotou byl zaúčtován do fondu přecenění na reálnou hodnotu ve výši 88 milionů EUR.
Záruční fond vlastnil tři dluhopisy s proměnlivou sazbou vydané Evropskými společenstvími na částku 21 milionů EUR, včetně naběhlých úroků ke dni 31. prosince 2004.
Tyto dluhové cenné papíry byly řádně eliminovány proti odpovídajícím závazkům z dluhových cenných papírů, které emitoval program makrofinanční pomoci (viz bod 2.3.8).
Dluhové cenné papíry v hodnotě 38 milionů EUR držené v souvislosti s rozpočtovými nástroji ve správě fiduciárních správců jménem Evropské komise byly součástí výpočtu čistých aktiv těchto nástrojů a jako takové byly klasifikovány jako krátkodobé pohledávky k 31. prosinci 2004.
Podle nových účetních pravidel jsou složky rozpočtových nástrojů nyní roztříděny pod příslušné okruhy účetní závěrky podle jejich charakteru případně podle jejich zbytkové splatnosti.
Derivátové finanční nástroje s kladnou reálnou hodnotou včetně naběhlých úroků (33 milionů EUR) jsou zachyceny jako derivátové finanční nástroje určené k obchodování, zatímco v minulosti byly vykazovány pouze jako položky podrozvahy.
Saldo pohybu (33 milionů EUR) souvisí s jiným překlasifikováním, přeceněním a se zahrnutím naběhlých úroků do tohoto okruhu.
2.3.3 Úvěry
Úvěry se zvláštními podmínkami byly v minulosti účtovány v pořizovacích nákladech po odečtení případné opravné položky na snížení hodnoty.
Podle nových účetních pravidel se tyto úvěry s preferenčními sazbami prvotně uznávají v reálné hodnotě, která v případě úvěrů úročených pod hranící tržních podmínek odpovídá čisté současné hodnotě očekávaných peněžních toků diskontovaných průměrnou převládající úvěrovou sazbou EIB pro dlužníky v příslušných zemích, a následně jsou oceňovány v zůstatkové hodnotě.
Případné opravné položky na snížení hodnoty vycházejí z prozatímních nebo konečných odpisů podle toho, co stanoví příslušná smlouva o financování.
Kombinovaný dopad ocenění těchto úvěrů v jejich zůstatkové hodnotě (-152 milionů EUR) na jedné straně a jejich celkové klasifikace jako dlouhodobých aktiv (protože mají všechny splatnost delší jednoho roku po datu závěrky (20 milionů EUR)) na druhé straně, činí přibližně 132 milionů EUR a byl zohledněn na účtu kumulovaného schodku.
Úvěry na bydlení se zvýhodněnými sazbami od ESUO v likvidaci byly v minulosti účtovány v jejich neuhrazené nominální výši po odečtení případné opravné položky na snížení hodnoty.
Podle nových účetních pravidel jsou tyto úvěry prvotně zachyceny v reálné hodnotě, která odpovídá čisté současné hodnotě předpokládaných peněžních toků diskontovaných tržní úrokovou sazbou platnou pro obligace s podobnou splatností vydané členskými státy, kde sídlí dlužníci, a následně se oceňují zůstatkovou hodnotou.
Případné opravné položky na snížení hodnoty vycházejí z prozatímních nebo konečných odpisů podle toho, co stanoví příslušné smlouvy o financování.
Dopad ocenění těchto úvěrů jejich zůstatkovou hodnotou činí mínus 21 milionů EUR.
Úvěry poskytnuté z vypůjčených prostředků byly rovněž klasifikovány jako dlouhodobá aktiva, když jejich konečná splatnost přesahuje jeden rok po datu závěrky, čímž se suma dlouhodobých úvěrů zvýšila o 123 milionů EUR a suma krátkodobých pohledávek se o tutéž částku snížila (viz bod 2.3.5).
2.3.4 Předběžné financování
Účetní výkazy Evropských společenství zveřejněné před rokem 2005 obsahovaly v rámci krátkodobých pohledávek omezený počet částek týkajících se plateb předběžného financování konkrétních projektů (finanční zprostředkovatelé).
V roce 2004 provedla každá instituce a každý orgán inventarizaci všech otevřených částek předběžného financování vyplacených před 31. prosincem 2004.
Vykázané saldo předběžného financování k 31. prosinci 2004 však tvoří celková nevypořádaná částka vyplacená příjemcům k tomuto datu mínus náklady budoucích období.
Náklady budoucích období představují odhad skutečného čerpání částek předběžného financování ze strany příjemců k uvedenému datu, u nichž Evropská společenství zatím neobdržela výkaz nákladů.
Protože řada projektů, které jsou financovány ze strukturálních fondů Evropských společenství, mají dlouhodobý charakter, příslušné zálohy jsou dostupné více než rok.
Částky předběžného financování jsou tedy vykázány jak pod dlouhodobými tak krátkodobými aktivy.
2.3.5 Pohledávky
Dlouhodobé pohledávky výrazně poklesly, protože záruka členských států za penzijní závazky Komise vůči zaměstnancům nesplňuje podle nových účetních pravidel kritéria k tomu, aby byla vykázána jako aktivum.
K 31. prosinci 2004 činila tato částka původně 26 miliard EUR.
Krátkodobé pohledávky vzrostly v důsledku zařazení naběhlých výnosů z vlastních zdrojů ve výši 2,3 miliardy EUR k 31. prosinci 2004.
Celkovou změnu stavu zůstatku však kompenzuje převod v minulosti zařazených částek předběžného financování, čistých aktiv rozpočtových nástrojů spravovaných fiduciárními správci jménem Evropských společenství, částí úvěrů s konečnou splatností přes jeden rok po datu závěrky a naběhlých úroků do samostatných okruhů.
2.3.6 Peníze a ostatní likvidní prostředky
Začlenění agentur se nejvíce projevilo v tomto okruhu – dopad 339 milionů EUR.
Běžné účty a krátkodobé vklady ve výši 323 milionů EUR držené v souvislosti s rozpočtovými nástroji ve správě fiduciárních správců jménem Evropských společenství byly součástí výpočtu čistých aktiv těchto nástrojů a jako takové byly klasifikovány jako krátkodobé pohledávky k 31. prosinci 2004.
Podle nových účetních pravidel jsou složky rozpočtových nástrojů nyní roztříděny pod příslušné okruhy účetní závěrky podle jejich charakteru případně podle jejich zbytkové splatnosti.
2.3.7 Opravné položky
Saldo opravných položek bylo upraveno směrem nahoru s pomocí přesnější diskontní sazby použité na opravnou položku na zrušení některých zařízení SVS (59 milionů EUR).
Po podrobnějším přezkumu nerozhodnutých právních věcí došlo též ke zvýšení zvláštních opravných položek vytvořených pro tyto případy.
Významná změna nastala v tom, že opravné položky, které se v minulosti vykazovaly pro Záruční fond (1086 milionů EUR) a ESUO v likvidaci (328 milionů EUR), už podle nových pravidel nevyhovují požadavkům na to, aby byly klasifikovány jako opravná položka, a proto byly z tohoto okruhu odstraněny.
Místo toho se zachycují rezervní fondy ve stejné výši.
Nadto byly uznány finanční opravné položky (239 milionů EUR) v souvislosti s rozpočtovými nástroji, zatímco v minulosti byly vykazovány pouze v podrozvaze.
A na závěr, poprvé byly zařazeny opravné položky na právní věci ve výši 81 milionů EUR a opravné položky ve výši 21 milionů EUR od ostatních orgánů a agentur (viz bod 3.13).
2.3.8 Finanční závazky
Tak jako v případě poskytnutých úvěrů, i výpůjčky s konečnou splatností delší jednoho roku po datu závěrky byly klasifikovány jako dlouhodobé závazky, čímž se zvýšil objem dlouhodobých výpůjček o 109 milionů EUR a o tutéž částku poklesly krátkodobé výpůjčky.
Mimoto závazky z dluhových cenných papírů, které vystavil program makrofinanční pomoci a které byly zaúčtovány jako dlouhodobé výpůjčky, upsal Záruční fond.
Tyto dluhy byly řádně eliminovány odpovídajícími aktivy v držení Záručního fondu.
Derivátové finanční nástroje se zápornou reálnou hodnotou (19 milionů EUR) jsou zachyceny jako derivátové finanční nástroje určené k obchodování, zatímco v minulosti byly vykazovány pouze jako položky podrozvahy.
2.3.9 Závazky (cizí faktury)
K největšímu dopadu na rozvahu došlo právě v tomto okruhu (70,6 miliard EUR) a to především v důsledku dvou opatření, které zavedl projekt modernizace, tj. evidování faktur a nákladů budoucích období:
- V souladu s finančním nařízením se položky plateb přenášené do následujícího roku zapisují jako rozpočtové výdaje.
Zápis na druhé straně rozvahy k těmto položkám, které byly přeneseny a nebyly ještě využity, se do účetního období 2004 nacházel mezi krátkodobými závazky.
Tato klasifikace už neplatí, neboť všechny nevypořádané dluhy byly inventarizovány.
Úprava se provede v "cizích fakturách".
Po zavedení nových účetních pravidel se už pod tento okruh nezařazují sumy ve výši 2,8 miliard EUR, které se zde vykazovaly předtím a které se týkaly rozpočtových položek přenášených do následujícího roku.
- Do účetního systému se systematicky zapisují všechny faktury, žádosti o proplacení nákladů a dobropisy, které Společenství obdrží.
Začalo se s tím ve čtvrtém čtvrtletí 2004 a v lednu 2005 byly nevypořádané částky v objemu 9,4 miliardy EUR převedeny do účetnictví za účelem sestavení počáteční rozvahy.
- Náklady budoucích období činily k 1. lednu 2005 celkem 64,2 miliard EUR a představují nejvýznamnější dopad na počáteční rozvahu ve srovnání se zveřejněnou roční závěrkou za rok 2004.
Vztahují se na krátkodobé závazky splatné oprávněným příjemcům (členským státům, orgánům, dodavatelům, poskytovatelům služeb, fyzickým osobám atd.), které však k datu sestavení účetních výkazů ještě nebyly zachyceny, protože nedošla faktura nebo žádost o proplacení nákladů.
Podle nových účetních pravidel se transakce a účetní případy zapisují do účetnictví a vykazují se v účetních výkazech za období, k němuž se vztahují.
Když není možné částku uznat do lhůty, která je nezbytná k sestavení účetní závěrky, je třeba všechny částky, o nichž se s přiměřenou jistotou ví před vyplněním účetních výkazů, vykázat jako náklady příštích období.
Kritéria zachycování předpokládají, že Evropská společenství zachycují náklad ve výši rovnající se odhadované výši povinnosti převést aktiva splatné v daném období.
V zájmu výpočtu co nejlepšího odhadu nákladů budoucích období zanalyzovala Společenství všechny aspekty související s uzavřením účtů veřejnoprávního subjektu.
Společenství pořídila taxativní soupis platných předpisů a zhodnotila prezentaci účetní závěrky.
Hlavním cílem přitom bylo zajistit, aby navrhovaná metodika snížila riziko, že účetní závěrka nepodává věrný a poctivý obraz.
Poté Společenství převedla tuto naplánovanou strategii uzávěrky účtů do podoby provozních a praktických pokynů, včetně doporučované metodiky a popisu možných postupů podle témat.
- Hlavní část nákladů budoucích období se týká záruční sekce EZOZF: 26,3 miliardy EUR pokrývá náklady vzniklé mezi 16. říjnem a 31. prosincem 2004, které členské státy deklarovaly po lhůtě potřebné k sestavení účetní závěrky; 21,2 miliardy EUR pokrývá tržní opatření včetně přímé pomoci (skládá se z nárokovatelných nákladů vzniklých v roce 2004, které měly účetní důsledky v roce 2005) a rozvoje venkova (sestává ze způsobilých nákladů vzniklých operátorům nebo platebním orgánům do 31. 12.
2004, o jejichž proplacení nebyla dosud Společenství požádána). Další významná částka představuje náklady budoucích období strukturálních fondů: 6,3 miliardy EUR k 31. prosinci 2004u FEDER 2000 – 2006, ISPA, inovačních akcí; 5,1 miliardy EUR u ESF.
Zbývající částky ve výši 5,3 miliardy EUR pokrývají náklady budoucích období ostatních politik, z nichž nejvýznamnější je oblast výzkumu s +/- 1,5 miliardou EUR – viz bod 3.18.4.
2.3.10 Rezervní fondy a kumulovaný přebytek/schodek
V souladu s novými účetními pravidly se nyní úprava realizovatelných aktiv na reálnou hodnotu účtuje do fondu přecenění na reálnou hodnotu (88 milionů EUR).
Největší vliv na rezervní fondy však mělo zahrnutí rezervy Záručního fondu (1086 milionů EUR), což odpovídá 9 % cílové částce, a ostatních rezerv ESUO v likvidaci (328 milionů EUR).
V minulosti se tyto částky zachycovaly jako opravné položky.
Všechny změny, vyjma úprav reálné hodnoty, které si vyžádaly přepracování počáteční rozvahy, byly učiněny prostřednictvím účtu kumulovaného přebytku/schodku, a tím pádem měly silný dopad na jeho zůstatek.
3. VYSVĚTLIVKY K ROZVAZE
I. DLOUHODOBÁ AKTIVA
3.1 NEHMOTNÁ DLOUHODOBÁ AKTIVA
Nehmotnými dlouhodobými aktivy se rozumí nepeněžní aktiva bez fyzické podstaty, která lze identifikovat.
Na stranu aktiv rozvahy se mohou zapsat za podmínky, že jsou pod kontrolou účetní jednotky a Evropským společenstvím budou v budoucnu přinášet hospodářský prospěch.
Nehmotná dlouhodobá aktiva
EUR _BAR_
_BAR_ Množství _BAR_
Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2004 (po úpravě) _BAR_ 43147504,22 _BAR_
Přírůstky během roku _BAR_ 15428793,99 _BAR_
Vyřazená aktiva _BAR_ (473054,00) _BAR_
Ostatní změny _BAR_ 6445391,79 _BAR_
Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2004 _BAR_ 64548636,00 _BAR_
Oprávky z aktiv k 31. prosinci 2004 (po úpravě) _BAR_ 26010414,69 _BAR_
Odpisy za rok _BAR_ 6842720,30 _BAR_
Prodej _BAR_ (200762,00) _BAR_
Ostatní změny _BAR_ 5219638,51 _BAR_
Oprávka k 31. prosinci 2005 _BAR_ 37872011,50 _BAR_
ČISTÁ ÚČETNÍ HODNOTA K 31. PROSINCI 2005 _BAR_ 26676624,50 _BAR_
3.2 HMOTNÁ DLOUHODOBÁ AKTIVA
3.2.1 Pozemky a budovy
V některých zemích nelze hodnotu pozemku využívaného delegací odlišit od hodnoty budovy.
V prosinci 2005 zakoupila Komise společně s Parlamentem budovu v Kodani v hodnotě 9,9 milionu EUR.
Každá strana vlastní 50 %, ačkoli Parlament uhradil za budovu celou částku a Komise bude svůj podíl splácet Parlamentu po dobu životnosti budovy.
V tomtéž měsíci podepsaly oba orgány také společně akviziční smlouvu v hodnotě 7,4 milionu EUR na budovu v Haagu, ale protože budova nebyla dána do užívání před rokem 2006, neobjevuje se v rozvaze k 31. prosinci 2005.
3.2.2 Stroje a zařízení
Nábytek a vozidla
Počítačové technické vybavení
Ostatní hmotná dlouhodobá aktiva
U přibližně 20 % delegací neexistují k 31. prosinci 2005 informace o hmotných dlouhodobých aktivech.
V lednu 2003 byla zahájena iniciativa, která by měla zlepšit kvalitu a úplnost informací, které delegace poskytují, což by spolu se speciálním inventarizačním projektem zahájeným v roce 2004 mělo přispět k postupnému vyřešení tohoto problému.
Situaci dále zlepší také zařazování transakcí prováděných delegacemi přímo do centrálního účetního systému v roce 2007.
Úpravy vzniklé přímo v důsledku těchto projektů činí celkem 3,6 milionu EUR a vykazují se v okruhu "ostatní změny" v níže uvedené tabulce.
Celková čistá částka hmotných dlouhodobých aktiv zahrnutých za delegace k 31. prosinci 2005 činí 72,3 milionu EUR.
3.2.3 Finanční leasing (a obdobná práva)
Hlavní budova Úřadu pro úřední tisky není zahrnuta do rozvahy, protože je zařazena pod operační leasing.
Úřad má sice k dispozici dvě možnosti odkoupení (v říjnu 2006 a v roce 2010) za ceny, které vycházejí z tržních hodnot, nemá se však za to, že rizika a výhody spojené s vlastnictvím tohoto majetku v podstatě přejdou na Úřad.
V roce 2006 bude toto zařazení přezkoumáno, neboť bude možné využít první možnost odkoupení.
Dne 21. září 2005 Komise podepsala smlouvu o finančním leasingu na budovu v Bruselu v hodnotě 50 milionů EUR na 27 let.
Hospodářský a sociální výbor (HSV) a Výbor regionů (VR) zanesly smlouvu o finančním leasingu budovy Belliard v Bruselu na stranu aktiv rozvahy.
Poměry spolufinancování: HSV: 50 % _BAR_ VR: 50 %.
Smlouva o finančním leasingu další budovy v Bruselu na dobu 27 let, kterou tyto dva výbory podepsaly v květnu 2004, byla zahrnuta do upravené počáteční rozvahy na rok 2005.
Poměry spolufinancování: HSV: 40 % _BAR_ VR: 60 %.
3.2.4 Nedokončená dlouhodobá aktiva
V březnu 2003 podepsala Rada smlouvu na výstavbu a nabytí budovy LEX Bruselu. K 31. prosinci 2005 činila odhadovaná cena budovy po jejím dokončení 258 milionů EUR.
V roce 2005 byla vyplacena záloha na výstavbu této budovy ve výši 64 milionů EUR a v předchozích letech 59 milionů EUR – celkem 123 milionů EUR.
V říjnu 2004 podepsal Parlament smlouvu o finančním leasingu s opcí na koupi komplexu budov v Bruselu, jehož stavba byla zahájena v roce 2004.
V listopadu 2004 byla vyplacena záloha 40 milionů EUR.
Až do podpisu prozatímního kolaudačního protokolu má Parlament právo vyplácet další zálohy a dosud bylo vyplaceno (v milionech eur):
Saldo k 31. prosinci 2004 _BAR_ 40 milionů EUR _BAR_
Platby provedené v roce 2005 za práce vykonané v roce 2004 (zahrnuty do upravené počáteční rozvahy) _BAR_ 82,3 milionů EUR _BAR_
Náklady na práci vykonanou roce 2005 _BAR_ 73,7 milionů EUR _BAR_
Celkem k 31. 12. 2005 _BAR_ 196 milionů EUR _BAR_
Hmotná dlouhodobá aktiva
EUR _BAR_
_BAR_ Pozemky a budovy _BAR_ Stroje a zařízení _BAR_ Nábytek a vozidla _BAR_ Počítačové technické vybavení _BAR_ Ostatní hmotná dlouhodobá aktiva _BAR_ Finanční leasing a obdobná práva _BAR_ Nedokončený majetek _BAR_ CELKEM _BAR_
Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2004 (po úpravě) _BAR_ 2798459908,84 _BAR_ 314685311,72 _BAR_ 151655006,60 _BAR_ 359450313,77 _BAR_ 94848414,86 _BAR_ 2128258298,61 _BAR_ 204629792,33 _BAR_ 6051987046,73 _BAR_
Přírůstky během roku _BAR_ 22183255,17 _BAR_ 28503264,15 _BAR_ 13886120,31 _BAR_ 58804654,05 _BAR_ 13083916,15 _BAR_ 60966303,61 _BAR_ 142094984,67 _BAR_ 339522498,11 _BAR_
Vyřazená aktiva _BAR_ 0,00 _BAR_ - 18802716,65 _BAR_ - 5955058,02 _BAR_ - 48288305,99 _BAR_ -1639942,74 _BAR_ 0,00 _BAR_ - 099843,00 _BAR_ - 74785866,40 _BAR_
Převody mezi okruhy _BAR_ 3986584,00 _BAR_ 1173719,60 _BAR_ - 322248,13 _BAR_ 281086,13 _BAR_ -1134157,60 _BAR_ 1,600,00 _BAR_ - 3986584,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Ostatní změny _BAR_ - 1971063,00 _BAR_ - 8036654,33 _BAR_ - 23723883,65 _BAR_ - 3096256,80 _BAR_ 353124,82 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ - 36474732,96 _BAR_
Hrubá účetní hodnota k 31. prosinci 2005 _BAR_ 2822658685,01 _BAR_ 317522924,49 _BAR_ 135539937,11 _BAR_ 367151491,16 _BAR_ 105511355,49 _BAR_ 2189226202,22 _BAR_ 342638350,00 _BAR_ 6280248945,48 _BAR_
Oprávky z aktiv k 31. prosinci 2004 (po úpravě) _BAR_ 1033480507,23 _BAR_ 258891143,45 _BAR_ 110533143,17 _BAR_ 254904329,06 _BAR_ 57922871,90 _BAR_ 251829129,22 _BAR_ _BAR_ 1967561124,03 _BAR_
Odpisy za rok _BAR_ 116156557,09 _BAR_ 22621584,39 _BAR_ 9779959,02 _BAR_ 54066519,67 _BAR_ 8767186,25 _BAR_ 67317044,30 _BAR_ _BAR_ 278708850,72 _BAR_
Zpětné zapsání odpisu _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ -229829,46 _BAR_ - 729745,93 _BAR_ -15737,40 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ - 975312,79 _BAR_
Vyřazená aktiva _BAR_ 0,00 _BAR_ - 18211797,85 _BAR_ - 5493049,90 _BAR_ - 47248494,30 _BAR_ -1591914,10 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ - 72545256,15 _BAR_
Snížení hodnoty _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_
Zpětné zapsání snížení hodnoty _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_
Převody mezi okruhy _BAR_ 0,00 _BAR_ 868666,66 _BAR_ - 28854,37 _BAR_ 262731,22 _BAR_ -1104143,51 _BAR_ 1600,00 _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_
Ostatní změny _BAR_ 72548,64 _BAR_ - 8311960,11 _BAR_ -22789122,90 _BAR_ - 2934810,67 _BAR_ 242634,39 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ - 33720710,65 _BAR_
Oprávky k 31. prosinci 2005 _BAR_ 1149709612,96 _BAR_ 255857636,54 _BAR_ 91772245,56 _BAR_ 258320529,05 _BAR_ 64220897,53 _BAR_ 319147773,52 _BAR_ _BAR_ 2139028695,16 _BAR_
ČISTÁ ÚČETNÍ HODNOTA K 31. PROSINCI 2005 _BAR_ 1672949072,05 _BAR_ 61665287,95 _BAR_ 43767691,55 _BAR_ 108830962,11 _BAR_ 41290457,96 _BAR_ 1870078428,70 _BAR_ 342638350,00 _BAR_ 4141220250,32 _BAR_
Budoucí splátky finančních leasingů a obdobných nároků jsou v rozvaze vykázány mezi dlouhodobými a krátkodobými závazky.
Dělí se takto:
Finanční leasing a obdobná práva
v milionech EUR _BAR_
Popis _BAR_ Kumulované náklady (A) _BAR_ Budoucí splátky _BAR_ Celková hodnota _BAR_ Pořizovací hodnota prací _BAR_ Hodnota majetku _BAR_ Odpisy _BAR_ Čistá účetní hodnota =A+B+C+E _BAR_
< 1 rok _BAR_ > 1 rok _BAR_ > 5 let _BAR_ Závazky celkem (B) _BAR_ A+B _BAR_ (C) _BAR_ A+B+C _BAR_ (E) _BAR_
Pozemky a budovy _BAR_ 326,64 _BAR_ 29,83 _BAR_ 151,54 _BAR_ 1621,29 _BAR_ 1802,66 _BAR_ 2129,30 _BAR_ 59,59 _BAR_ 2188,89 _BAR_ (318,85) _BAR_ 1870,04 _BAR_
Nábytek a vozidla _BAR_ 0,14 _BAR_ 0,02 _BAR_ 0,03 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,05 _BAR_ 0,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,19 _BAR_ (0,15) _BAR_ 0,04 _BAR_
Ostatní hmotná dlouhodobá aktiva _BAR_ 0,13 _BAR_ 0,02 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,02 _BAR_ 0,15 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,15 _BAR_ (0,15) _BAR_ 0,00 _BAR_
Celkem k 31. 12. 2005 _BAR_ 326,91 _BAR_ 29,87 _BAR_ 151,57 _BAR_ 1621,29 _BAR_ 1802,73 _BAR_ 2129,64 _BAR_ 59,59 _BAR_ 2189,23 _BAR_ (319,15) _BAR_ 1870,08 _BAR_
3.3 INVESTICE
Tento okruh se vztahuje na investice, jejichž cílem je vytvořit stálé vazby a/nebo podpořit činnost Evropských společenství.
Patří sem i čistá aktiva Záručního fondu.
Investice
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 (po úpravě) _BAR_
Investice do přidružených subjektů: EIF _BAR_ 185570299,80 _BAR_ 175976040,60 _BAR_
Majetkový podíl ve společných podnicích: Galileo _BAR_ 141459169,43 _BAR_ 89283659,98 _BAR_
Záruční fond _BAR_ 1309361111,18 _BAR_ 1649202571,55 _BAR_
Realizovatelná aktiva _BAR_ 210520545,57 _BAR_ 204797460,68 _BAR_
Aktiva určená k obchodování _BAR_ 27509180,02 _BAR_ 30917567,38 _BAR_
Částka k 31. prosinci 2005 _BAR_ 1874420306,00 _BAR_ 2150177300,19 _BAR_
3.3.1 Investice do přidružených subjektů a majetkové účasti ve společných podnicích
Přidružené subjekty a společné podniky
EUR _BAR_
_BAR_ Investice do přidružených subjektů: EIF _BAR_ Majetkové podíly ve společných podnicích: Galileo _BAR_
Částka k 31. prosinci 2004 (po úpravě) _BAR_ 175976040,60 _BAR_ 89283659,98 _BAR_
Akvizice _BAR_ 0,00 _BAR_ 156000000,00 _BAR_
Likvidace a vyřazení _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Podíl na zisku /(ztrátě) _BAR_ 12858259,20 _BAR_ (103824490,55) _BAR_
Jiné pohyby ve vlastním kapitálu _BAR_ (3264000,00) _BAR_ 0,00 _BAR_
Částka k 31. prosinci 2005 _BAR_ 185570299,80 _BAR_ 141459169,43 _BAR_
Evropský investiční fond (EIF)
Evropský investiční fond je hlavní finanční institucí Evropské unie, která se specializuje na rizikový kapitál a záruky středním a malým podnikům.
Podle rozhodnutí Rady ze dne 6. června 1994 Evropská společenství, zastoupená Komisí, upsala celkem 600 milionů ECU ze základního kapitálu EIF, což představuje 600 akcií a 30 % základního kapitálu EIF.
Komise splatila veškerý splatný kapitál, což představovalo 20 %.
Základní kapitál, o jehož úhradu nebylo dosud požádáno (80 %), má hodnotu 480 milionů EUR.
Podle dohody mezi Komisí a Evropskou investiční bankou (EIB) podepsané v roce 2000 byla ke dni 30. června 2005 Komise oprávněna prodat své akcie EIB za pevně stanovenou jednotkovou cenu 315000 EUR.
Komise však tuto svou prodejní opci nevyužila.
Ve stejný den vstoupila v platnost nová Dohoda o závazném odkupu akcií.
Podle této nové dohody má Komise právo prodat své akcie kdykoli EIB za cenu odpovídající ocenění EIF děleno celkovým počtem emitovaných akcií.
Tento vzorec bude vycházet z údajů obsažených ve výroční zprávě a účetní závěrce za účetní období, v němž je podáno oznámení o prodeji schváleném valnou hromadou.
Hodnota prodejní opce se blíží nule, jelikož vzorec sloužící ke zjištění prodejní ceny se podobá vzorci použitému při určování čistého jmění EIF a protože v nepřítomnosti plného přecenění na reálnou hodnotu se má za to, že takto určené čisté jmění EIF se nejvíce blíží jeho reálné hodnotě.
Rovněž je třeba uvést, že Komise nemá v úmyslu prodat svůj akciový podíl v EIF, dokud bude ve spolupráci s fondem nadále rozvíjet své fondy rizikového kapitálu a garantovat programy.
Prodejní opci poskytla Komisi mateřská společnost, EIB, pouze za účelem udělení stejných práv všem akcionářům EIF.
Pro ocenění hodnoty podílu Společenství v EIF se v souladu s IPSAS 7 používá ekvivalenční metoda.
Podle ekvivalenční metody se hodnota akcií nejprve zaznamená v jejich pořizovací ceně a následně se upravuje, aby se přihlédlo ke změnám, k nimž došlo v důsledku nabytí části čistých aktiv ovládaného subjektu investorem.
Výsledek úpravy ukazuje podíl investora na výsledcích ovládaného subjektu.
Podle ekvivalenční metody byla hodnota akcií oceněna na 30 % vlastního kapitálu EIF.
Rozvaha EIF za rok 2005 vykazuje vlastní kapitál ve výši 618,6 milionů EUR, včetně zisku 42,9 milionů EUR dosaženého ve vykazovaném roce.
Podíl Společenství na této částce činí 30 % (185,6 milionu EUR), z toho 12,9 milionu EUR se týká hospodářského výsledku v roce 2005.
V roce 2005 Společenství obdržela dividendu za účetní období 2004 ve výši 3,3 milionu EUR.
Je třeba poznamenat, že i když EIF pracuje na uplatnění mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IFRS) na svou účetní závěrku, její závěrka za rok 2005 ještě není plně v souladu s těmito pravidly, zvláště co se týče účtování v reálné hodnotě.
Program Galileo
Za účelem provádění rozvojové fáze programu Galileo byl nařízením Rady 876/2002 zřízen na 4 roky (2002 až 2006) společný podnik ve smyslu článku 171 Smlouvy.
Posláním této právnické osoby je zajišťovat jednotnost správy a finanční kontroly programu Galileo pro jeho rozvoj a mobilizovat za tímto účelem finanční prostředky, které byly na program vyčleněny.
Zakladateli podniku jsou Evropská společenství, zastoupená Komisí, a Evropská kosmická agentura (ESA).
Komise poskytuje programu Galileo prostřednictvím grantů z rozpočtu na transevropské sítě (TREN) finanční prostředky, které jsou nutné ke spolufinancování činností souvisejících s fází rozvoje tohoto projektu.
Společenství upsala 520 milionů EUR kapitálu tohoto subjektu a k 31. prosinci 2004 splatila 438 milionů EUR.
Zůstatek tedy představuje 82 milionů EUR kapitálu, o jehož splacení zatím nebylo požádáno.
Stejně jako u EIF se i v tomto případě konsolidaci používá ekvivalenční metoda.
V roce 2005 činil podíl Společenství na ztrátě společného podniku 103,8 milionu EUR.
Hodnota této investice k 31. prosinci 2005 dosahovala 141,5 milionu EUR, tj. investice ve výši 438 milionů EUR mínus kumulovaný podíl na ztrátě 296,5 milionu EUR.
3.3.2 Záruční fond
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994 zřídilo záruční fond pro akce v zahraničí, z něhož se vyplácejí platby věřitelům Společenství v případě neplnění příjemců půjček, které Společenství udělila nebo zaručila.
Tento fond se vztahuje na úvěry, za které se Společenství zaručila v důsledku rozhodnutí Rady, zejména za úvěrové operace Evropské investiční banky (EIB) mimo území Evropské unie, půjčky poskytnuté v rámci makrofinanční pomoci a půjčky Euratomu mimo území Evropské unie.
V souladu s článkem 6 uvedeného nařízení svěřila Komise finanční správu fondu Evropské investiční bance prostřednictvím dohody, kterou Společenství a EIB podepsaly dne 23. listopadu 1994 v Bruselu a dne 25. listopadu 1994 v Lucemburku.
2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy, ve znění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1149/1999 ze dne 25. května stanoví, že s účinností od 1. ledna 2000 je fond financován platbami ze souhrnného rozpočtu ve výši 9 % z kapitálové hodnoty operací, úroky z kapitálových investic fondu a částkami získanými zpět od dlužníků, kteří jsou v prodlení se splácením, pokud fond již zaplatil plnění ze záruky.
Ve stejném nařízení je cílová částka stanovena na 9 %.
V souladu s nařízením "je-li na konci roku cílová částka překročena, vrací se přebytek do zvláštní položky ve výkazu příjmů v souhrnném rozpočtu Evropských společenství".
Interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu stanoví, že by souhrnný rozpočet Evropských společenství měl obsahovat záruční rezervu na pokrytí půjček třetím zemím.
Rezerva je určena na krytí požadavků Záručního fondu a, v nutných případech, aktivovaných záruk, které převyšují disponibilní prostředky fondu, aby bylo možné tyto částky uhradit z rozpočtu.
Rezerva 1231,2 milionu EUR odpovídá cílové částce [9] pro Záruční fond vypočítané na základě částek neuhrazených k 31. prosinci 2005.
Zapsání 1324,7 milionu EUR před vyloučením dluhových certifikátů makrofinanční pomoci (MFA) na stranu aktiv rozvahy Komise představuje čistá aktiva fondu k 31. prosinci 2005.
Rozdíl mezi částkou, která je pro fond zapsána na straně aktiv, a výší rezervy se rovná přebytku, který je nutno vrátit do rozpočtu, tj. 93,5 milionu EUR.
Čistá aktiva Záručního fondu
EUR _BAR_
_BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Krátkodobá aktiva _BAR_ 1324663957,25 _BAR_ 1670814232,53 _BAR_
Po vyloučení _BAR_ 1310086228,65 _BAR_ 1649968069,48 _BAR_
krátkodobých investic: realizovatelných aktiv _BAR_ 1008639934,02 _BAR_ 1080917586,27 _BAR_
Po vyloučení _BAR_ 994062205,42 _BAR_ 1060071423,22 _BAR_
Peněz a ostatních likvidních prostředků _BAR_ 316024023,23 _BAR_ 589896646,26 _BAR_
Krátkodobé závazky _BAR_ (725117,47) _BAR_ (765497,93) _BAR_
Čistá aktiva _BAR_ 1323938839,78 _BAR_ 1670048734,60 _BAR_
Po vyloučení _BAR_ 1309361111,18 _BAR_ 1649202571,55 _BAR_
12. 2005 vlastnil Záruční fond (GF) tři směnky s proměnlivou sazbou vydané Evropskými společenstvími na částku 14,6 milionu EUR, včetně narostlých úroků (2004: 20,8 milionu EUR), přičemž tyto dluhopisy vydal nerozpočtový nástroj MFA.
Z účetního hlediska nutno jak aktiva (GF), tak pasiva (MFA) vyloučit na úrovni Společenství.
Zásady řízení rizik Záručního fondu jsou popsány v bodech E 7.6 až E 7.9.
3.3.3 Ostatní investice
3.3.3.1 Realizovatelná aktiva
Tento okruh zahrnuje investice a podíly, které byly zakoupeny proto, aby se příjemcům pomohlo rozvíjet jejich podnikatelskou činnost.
Investice do Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD)
Počáteční kapitál EBRD činil 10 miliard EUR, z čehož Společenství upsala 3 %.
Bylo požádáno o zaplacení 30 % tohoto kapitálu.
Dne 15. dubna 1996 se guvernéři banky na svém výročním zasedání rozhodli zdvojnásobit schválený základní kapitál.
Společenství na základě tohoto rozhodnutí upsala 30000 dodatečných akcií o jmenovité hodnotě 10000 EUR za jednu akcii.
Do této operace byly zahrnuty akcie, o jejichž platbu bylo požádáno, a akcie splatné na požádání v následujícím poměru: 22,5 % upsaných akcií představuje akcie, o jejichž splacení bylo požádáno. Zbytek budou akcie splatné na požádání.
K rozvahovému dni upsala Společenství 157,5 milionu EUR základního kapitálu EBRD, z čehož bylo vyžádáno a částečně splaceno 147,5 milionu EUR.
Nesplacená část základního kapitálu, o jehož splacení bylo požádáno (9,5 milionu EUR) se vede pod dlouhodobými závazky v zůstatkové hodnotě.
Jelikož lze dlouhodobý závazek přirovnat k dlouhodobé bezúročné přijaté půjčce, byla reálná hodnota takového závazku při počátečním uznání odhadnuta jako současná hodnota všech budoucích hotovostních plateb diskontovaných převládající tržní sazbou v ten den pro podobný nástroj (podobně jako měna, termín, typ úrokové míry a jiné faktory) s podobným úvěrovým ratingem.
Neuhrazené splátky kapitálu, o jehož splacení nebylo požádáno, ve výši 442,5 milionu EUR jsou zahrnuty jako podmíněné závazky v podrozvaze.
Jelikož Evropská banka pro obnovu a rozvoj není kótovaná na žádné burze a vzhledem k omezením ve společenské smlouvě Evropské banky pro obnovu a rozvoj týkajících se mimo jiné prodeje majetkových podílů maximálně do výše pořizovacích nákladů a pouze stávajícím akcionářům, je akciový podíl Společenství v EBRD oceněn v pořizovací ceně po odečtení případného snížení hodnoty.
Program ECIP
Tento okruh pokrývá příspěvky Společenství na poskytování vlastního kapitálu a kapitálu vytvořeného z podřízených úvěrů společným podnikům zřízeným v rámci Programu investičních partnerů Evropského společenství (ECIP) v Asii, Latinské Americe, Středomoří a Jižní Africe.
Program ECIP, který trval mnoho let, byl předčasně zastaven a probíhá už jen jeho likvidace.
Program nemůže být definitivně zrušen, dokud nebude uzavřen poslední společný podnik.
Většina operací již byla uzavřena, vyplacené prostředky byly získány zpět nebo byly přeměněny na konečné granty.
Pracuje se na uzavření posledních otevřených případů. Neuzavřené případy se v současné době zkoumají, aby se vyhodnotila vymahatelnost vyplacených prostředků a tudíž i hodnota investic.
Eurotech Capital, Venture Consort a JOP
Účelem nástroje Eurotech Capital je podporovat soukromé financování nadnárodních projektů v oblasti špičkových technologií, které vypracovaly malé a střední podniky, prostřednictvím sítě investorů rizikového kapitálu.
Vztahuje se na platby uskutečněné od roku 1990 v podobě předběžného financování splatného za určitých okolností v okamžiku, kdy skončí platnost smlouvy.
Příspěvky Společenství nepředstavují podíl na vlastním kapitálu příslušných společností rizikového kapitálu.
Představují spíše pevně stanovený podíl některých investic těchto společností rizikového kapitálu do třetích společností.
Tyto příspěvky jsou zpětně splatné za podmínek, které jsou stanoveny ve smlouvách mezi Společenstvími a společnostmi rizikového kapitálu.
Účelem nástroje Venture Consort je podporovat nadnárodní sdružování subjektů investujících rizikový kapitál do malých a středně velkých podniků.
Vztahuje se na příspěvky, které byly od roku 1985 investovány do malých a středně velkých podniků, které se zabývají inovačními projekty.
Účelem programu Phare-Tacis Joint Venture (JOP) je prosazovat vytváření a rozvoj společných podniků v zemích střední a východní Evropy a bývalého Sovětského svazu.
Vzhledem k tomu, že se u všech třech nástrojů jedná o operace rizikového kapitálu, a třebaže některé částky budou pravděpodobně uhrazeny, je velice obtížné ocenit skutečnou současnou hodnotu příspěvků.
V souladu se zásadou obezřetnosti byla hodnota těchto příspěvků snížena o 100 %, a proto jsou v rozvaze vykazovány v nulové hodnotě.
Ostatní finanční nástroje
"Finanční facilita pro malé a středně velké podniky/mechanismus financování malých a středně velkých podniků", které jsou ve svěřenecké správě EBRD, mají podporovat růst investičních fondů a pobízet je k tomu, aby si delší dobu podržely své investice do malých a středně velkých podniků v kandidátských zemích, na něž se vztahuje program Phare.
Program společně financují Komise ze svého rozpočtu, Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) a Rozvojová banka Rady Evropy (CEB) ve spojení s Kreditanstalt für Wideraufbau (KfW) a Evropskou investiční bankou (EIB).
Nástroje "Růst a zaměstnanost – Evropská technologická facilita (ETF), část zaměřená na nově vzniklé podniky" (na období 1998 – 2000) a "Víceletý program podílu na vlastním kapitálu – Evropská technologická facilita (ETF), část zaměřená na nově vzniklé podniky" (na období 2001 – 2005), jejichž správcem je EIF, podporují vytváření a financování rozběhu nových malých a středně velkých podniků investicemi do vhodných specializovaných fondů rizikového kapitálu.
ESUO v likvidaci dostalo v roce 1998 podíly v rámci restrukturalizace plánu Eurotunnel.
Tyto podíly byly prodány v roce 2005.
REALIZOVATELNÉ INVESTICE
EUR _BAR_
_BAR_ EBRD _BAR_ ECIP _BAR_ Ventura consort JOP, Eurotech _BAR_ Finanční facilita pro malé a střední podniky _BAR_ ETF rozběh a růst Zaměstnanost _BAR_ ETF Start-up MAP Equity _BAR_ Eurotunnel _BAR_ CELKEM _BAR_
Částka k 31. prosinci 2004 (po úpravě) _BAR_ 157500000,00 _BAR_ 1269739,36 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1453155,69 _BAR_ 35100523,63 _BAR_ 2381756,00 _BAR_ 7092286,00 _BAR_ 204797460,68 _BAR_
Akvizice _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2191762,52 _BAR_ 6526602,37 _BAR_ 7765435,00 _BAR_ _BAR_ 16483799,89 _BAR_
Likvidace a vyřazení _BAR_ _BAR_ _BAR_ (3239356,00) _BAR_ _BAR_ (11826491,00) _BAR_ (66505,00) _BAR_ (7092286,00) _BAR_ (22224638,00) _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 29206,00 _BAR_ 18309,00 _BAR_ _BAR_ 47515,00 _BAR_
Přenos přebytku/(schodku) z přecenění do vlastního kapitálu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 7978667,00 _BAR_ 200293,00 _BAR_ _BAR_ 8178960,00 _BAR_
Ztráta vyplývající ze snížení hodnoty _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3237448,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3237448,00 _BAR_
Částka k 31. prosinci 2005 _BAR_ 157500000,00 _BAR_ 1269739,36 _BAR_ (1908,00) _BAR_ 3644918,21 _BAR_ 37808508,00 _BAR_ 10299288,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 210520545,57 _BAR_
Kdyby se "metoda reálné hodnoty" vyvinutá v roce 2005, tak jak je popsána v bodě E 1.5.4, použila k 31. prosinci 2005, tak by investice facility "Growth & Employment – ETF Start up facility"( program na léta 1998 – 2000) a "facilita MAP Equity – ETF Start up" (program na léta 2001 – 2005) činily 60 milionů EUR a 9,8 milionu EUR.
3.3.3.2 Aktiva určená k obchodování
Evropská společenství využívají derivátové nástroje v podobě měnových a úrokových swapů nebo pro účely zajištění.
Měnové a úrokové swapy jsou závazky vyměnit jednu sadu peněžních toků za jinou.
Výsledkem swapů je ekonomická směna měn nebo úrokových sazeb (např. fixní sazba za proměnlivou sazbu) nebo kombinace toho všeho (tj. meziměnové úrokové swapy).
Swapy, jak je podrobně uvedeno níže, k párování peněžních toků z půjček a peněžních toků ze souvisejících výpůjček.
V důsledku kolísání tržních úrokových sazeb nebo směnných kurzů v poměru k podmínkám derivátových nástrojů se z těchto nástrojů stávají výhodná aktiva nebo nevýhodné závazky.
Míra výhodnosti či nevýhodnosti derivátových nástrojů a tedy reálná hodnota derivátových finančních aktiv a závazků může občas výrazně kolísat.
ESUO v likvidaci (ESUO) uzavřelo tyto swapové dohody:
- V roce 1994 byl zakoupen úrokový swap ke spárování peněžního toku z úvěru poskytnutého na 14 let s fixní sazbou 12,077 %, 5letým odkladem splácení úroků (tzv. karenční lhůta) a s konečnou splatností dne 26. března 2008 na jedné straně a na straně druhé byl získán peněžní tok z přijatého úvěru s fixní sazbou 6,375 % a stejným datem splatnosti;
- V roce 1990 byla na jedné straně zakoupena kombinace úrokového a meziměnového úrokového swapu ke spárování peněžního toku z poskytnutého úvěru na 19 let ve francouzských francích, s proměnlivou úrokovou sazbou (obnovovanou každé 3 měsíce na základě tříměsíční úrokové míry PIBOR snížené o 21 bázických bodů) a s konečnou splatností 13. března 2009 a na druhé straně byl získán peněžní tok z přijatého úvěru v librách sterlingů, s fixní sazbou 11,875 % a se stejným datem splatnosti.
SWAPY _BAR_
Protistrana _BAR_ Rating S&P _BAR_ _BAR_ Nominální částka _BAR_ měna _BAR_ Podmínky _BAR_ Splatnost _BAR_
JP Morgan Chase Bank N.Y., pobočka Londýn _BAR_ A+ _BAR_ k přijetí _BAR_ 100000000,00 _BAR_ USD _BAR_ 6,375 % ročně _BAR_ 26. 3. 2008 _BAR_
neuvedeno _BAR_ neuvedeno _BAR_ k zaplacení _BAR_ 100000000,00 _BAR_ USD _BAR_ 0 % prvních 5 let, 12,077 % ročně v dalších letech _BAR_ 26. 3. 2008 _BAR_
BNP Paribas _BAR_ AA _BAR_ k přijetí _BAR_ 60000000,00 _BAR_ GBP _BAR_ 11,875 % ročně _BAR_ 13. 3. 2009 _BAR_
neuvedeno _BAR_ neuvedeno _BAR_ k zaplacení _BAR_ 60000000,00 _BAR_ GBP _BAR_ 3M LIBOR -0,31 % _BAR_ 13. 3. 2009 _BAR_
BNP Paribas _BAR_ AA _BAR_ k přijetí _BAR_ 60000000,00 _BAR_ GBP _BAR_ 3M LIBOR -0,31 % _BAR_ 13. 3. 2009 _BAR_
neuvedeno _BAR_ neuvedeno _BAR_ k zaplacení _BAR_ 85036062,00 _BAR_ EUR _BAR_ 3M EURIBOR -0,21 % _BAR_ 13. 3. 2009 _BAR_
Reálnou hodnotu úrokového swapu dostaneme, když diskontujeme čisté fixní peněžní toky pomocí swapových sazeb cenných papírů s nulovým kuponem v rozvahový den.
Kombinovaný nástroj byl oceněn dvoufázově: za prvé, složka úrokového swapu byla oceněna diskontováním peněžních toků (fixních a proměnlivých), které by byly výsledkem obrácení swapové pozice v rozvahový den (k diskontování se používají swapové sazby cenných papírů s nulovým kuponem v daný den); poté byl oceněn meziměnový úrokový swap diskontováním peněžních toků (fixních a proměnlivých), které by byly výsledkem vrácení obou proměnlivých složek swapu se standardním úrokovým swapem při zohlednění konečné nominální směnárenské transakce při splatnosti swapu.
Níže je podrobně vysvětlena reálná hodnota (včetně naběhlých úroků) swapů s konečnou splatností více než jeden rok po rozvahovém dni:
Aktiva určená k obchodování
EUR _BAR_
Derivát _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
ESUO v likvidaci _BAR_ 27509180,02 _BAR_ 30917567,38 _BAR_
3.4 ÚVĚRY
Tento okruh zahrnuje dluhy vůči Evropským společenstvím, které budou splatné později než za jeden rok.
3.4.1 Úvěry poskytnuté z rozpočtu Evropských společenství a ESUO v likvidaci
Tato položka v zásadě pokrývá operace rizikového kapitálu a úvěry se speciálními podmínkami poskytnuté v rámci spolupráce s nečlenskými zeměmi, jakož i úvěry na bydlení, které ESUO v likvidaci poskytlo z vlastních prostředků.
Operace rizikového kapitálu
Operace rizikového kapitálu jsou úvěry poskytnuté finančním zprostředkovatelům k financování investic do vlastního kapitálu.
Tyto finanční smlouvy nemají základní a konstituentní rysy úvěru, neboť v souvislosti s nimi není sjednán pevný splátkový kalendář ani úroková míra pro splácení jistiny a proto se pro účely ocenění staví na roveň nepřímých investic do vlastního kapitálu.
Vedou se v historických cenách po odečtení případných opravných položek na snížení hodnoty, jelikož neexistují kótované tržní ceny dostupné na aktivních trzích a jejich reálnou hodnotu není možné v současnosti spolehlivě ocenit.
Opravné položky na snížení hodnoty k rozvahovému dni vycházejí z prozatímních či konečných odpisů, které sdělí finanční protistrany.
Půjčky se zvláštními podmínkami
Jedná se o půjčky poskytnuté s preferenčními sazbami.
Prvotně se uznávají v reálné hodnotě, což se v případě úvěrů úročených níže, než jsou tržní podmínky, odpovídá čisté současné hodnotě očekávaných peněžních toků diskontovaných průměrnou převládající úrokovou sazbou EIB pro úvěry dlužníkům v jejich příslušných zemích, a poté se přeceňují zůstatkovou hodnotou.
Případné opravné položky na snížení hodnoty vycházejí z prozatímních nebo konečných odpisů podle toho, co stanoví příslušné finanční smlouvy.
Úvěry na bydlení od ESUO v likvidaci (ESUO)
Jedná se o úvěry z vlastních prostředků ESUO poskytnuté v souladu s články 54 a 54 odst. 2 Smlouvy o ESUO.
Tyto úvěry se poskytují s 1 % fixní sazbou a tudíž se s nimi nakládá jako s úvěry s preferenčními sazbami.
Prvotně se zachycují v reálné hodnotě, což odpovídá čisté současné hodnotě očekávaných peněžních toků diskontovaných v tržní úrokové sazbě platné pro dluhopisy s podobnou splatností, které vydaly členské státy, kde se nacházejí dlužníci, a následně se přeceňují zůstatkovou hodnotou.
Případné opravné položky na snížení hodnoty vycházejí z prozatímních nebo konečných odpisů podle toho, co stanoví příslušné finanční smlouvy.
3.4.2 Půjčky poskytnuté z vypůjčených prostředků
Podle Smlouvy o ES má Rada pravomoc schvalovat jednomyslným rozhodnutím záruční nebo výpůjční programy, jestliže to považuje za nezbytné pro dosažení cílů Společenství.
Výpůjčky Společenství představují přímé závazky Společenství samotných, nikoli jednotlivých členských států.
Tato položka zahrnuje úvěry poskytnuté z makrofinanční pomoci (MFA), od Euratomu a ESUO v likvidaci.
V souladu s účetními zásadami popsanými v bodě E 1.5.4 se úvěry prvotně uznávají v reálné hodnotě a následně se přeceňují v zůstatkové ceně.
Reálná hodnota finančního nástroje při prvotním uznání se obvykle rovná transakční ceně.
Pokud se však část vyplaceného nebo obdrženého plnění týká něčeho jiného než finančního nástroje, odhadne se reálná hodnota finančního nástroje pomocí oceňovacího postupu.
Oceňovací postup se používá proto, aby se zjistilo, jaká by byla při počátečním ocenění transakční cena v neosobní směně vyvolané běžnými obchodními úvahami.
V konkrétním případě úvěrů od Euratomu a MFA těží dlužník z úrokové míry AAA, při níž by se za normálních podmínek použilo rozpětí odrážející jeho úvěruschopnost nebo bonitu strany, která za úvěr ručí.
Oceňovací postup, který v tomto případě použila Společenství, bere v úvahu historickou bezrizikovou výnosovou křivku a předpokládá, že dlužníci jsou rozděleni do úvěrových tříd.
Historické úvěrové rozpětí pro příslušnou úvěrovou třídu a splatnost slouží k vydedukování průměrné rizikově neutrální míry rizika na základě míry návratnosti pro obligace.
Průměrná rizikově neutrální míra rizika pak společně s mírou návratnosti slouží k ocenění peněžních toků z úvěru.
Na základě tohoto oceňovacího postupu se vždy blíži nominálu dolní hranice úvěru, u něhož existuje možnost nedobytelnosti a kde vypůjčovatel splácí jen úroky a celou jistinu splatí až při konečné splátce (bullet loan), se splatností 1 až 20 roků, s různými hodnotami rozpětí odpovídajícímu bonitě vypůjčovatelů a mírám návratnosti v souladu s mírami skutečné předpokládané návratnosti státem zaručených půjček Společenství předpokládající 4 % bezrizikový výnos.
Proto se považuje za rozumné zachycovat úvěry Společenství v nominálu.
Úvěry v rámci makrofinanční výpomoci
MFA je politicky motivovaný finanční nástroj účelově nevázané všeobecné podpory platební bilance případně rozpočtu partnerských třetích zemí.
Má formu střednědobých až dlouhodobých úvěrů nebo grantů nebo kombinuje obě uvedené formy a celkově doplňuje financování poskytované v souvislosti s programem změn a reforem, který podporuje MMF.
MFA má výjimečný charakter a používá se případ od případu.
V zásadě je vyhrazen pro země ležící poblíž EU, které respektují demokracii a lidská práva a s nimiž má EU důležité politické, hospodářské a obchodní vztahy.
Pomoc se poskytuje na základě splnění určitých podmínek v oblasti hospodářské a finanční politiky.
Na základě zvážení závažnosti se metoda efektivní úrokové míry nepoužije samostatně na úvěry a výpůjčky.
Transakční náklady jdou k tíži účtu hospodářského výsledku.
Půjčky Euratomu
Euratom je samostatný právní subjekt Evropské unie, který zastupuje Evropská komise.
Finančním cílem tohoto subjektu je poskytovat úvěry členským a nečlenským státům takto:
- Úvěry Euratomu jsou členským státům poskytovány za účelem financování investičních projektů v členských státech vztahujících se k průmyslové výrobě elektrické energie v jaderných elektrárnách a k průmyslovým zařízením palivového cyklu.
- Úvěry Euratomu jsou členským státům poskytovány ke zvyšování úrovně bezpečnosti a účinnosti jaderných elektráren a průmyslových zařízení palivového cyklu, které jsou v provozu nebo ve výstavbě.
Projekty se mohou týkat i demontáže takových zařízení, u nichž úpravy vedoucí ke zvýšení bezpečnosti na úroveň západních norem nejsou zdůvodnitelné ani technicky ani ekonomicky a jejichž pouhé uzavření by znamenalo bezpečnostní riziko.
Poskytnuté financování se může týkat jak investic v době mezi odstávkou a zahájením demontáže, tak samotných opatření prováděných v rámci demontáže.
Financování opatření prováděných v rámci demontáže se zváží pouze tehdy, když v průběhu životnosti zařízení nebyly pro tento účel vytvořeny opravné položky.
Na základě zvážení závažnosti se metoda efektivní úrokové míry nepoužije samostatně na úvěry a výpůjčky.
Transakční náklady jdou k tíži účtu hospodářského výsledku.
Úvěry ESUO v likvidaci
Do této položky patří hlavně úvěry, které ESUO v likvidaci poskytlo z vypůjčených prostředků v souladu s články 54 a 56 Smlouvy o ESUO, jakož i dva nekótované dluhové cenné papíry vydané Evropskou investiční bankou (EIB) jako náhrada za neplnícího dlužníka.
Tyto dluhové cenné papíry budou drženy do jejich konečné splatnosti (v roce 2017 a 2019), aby se pokryly splátky souvisejících výpůjček.
Změny účetní hodnoty odpovídají změně naběhlých úroků plus roční snížení o uhrazené prémie a transakční náklady nabyté na počátku, vypočteno metodou efektivní úrokové míry.
Efektivní úrokové míry (vyjádřené jako rozpětí úrokových sazeb) měly tyto hodnoty:
Efektivní úrokové míry z úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků
Výpůjčky _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_
Úvěry v rámci makrofinanční výpomoci (MFA) _BAR_ 2,039 % — 4,54 % _BAR_ 2,075 % — 4,54 % _BAR_
Euratom _BAR_ 2,224 % — 5,76 % _BAR_ 2,241 % — 5,76 % _BAR_
ESUO v likvidaci _BAR_ 2,241 % — 12,077 % [10] _BAR_ 2,276 % — 12,077 % [10] _BAR_
ÚVĚRY POSKYTNUTÉ Z ROZPOČTU EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ A OD ESUO V LIKVIDACI
EUR _BAR_
Druh úvěru _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_ Nové úvěry _BAR_ Splátky _BAR_ Kurzové rozdíly _BAR_ Změny účetní hodnoty _BAR_ Ztráta vyplývající ze snížení hodnoty _BAR_ Čistá hodnota k 31. 12. 2005 _BAR_ Dlužná částka do 1 roku _BAR_ Dlužná částka nad 1 rok _BAR_
Půjčky se zvláštními podmínkami _BAR_ 175103234,52 _BAR_ 0,00 _BAR_ (17122923,18) _BAR_ 0,00 _BAR_ 12030468,16 _BAR_ 0,00 _BAR_ 170010779,50 _BAR_ 0,00 _BAR_ 170010779,50 _BAR_
Operace rizikového kapitálu _BAR_ 215939683,21 _BAR_ 19147397,00 _BAR_ (14893518,33) _BAR_ 3881554,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ (181986,77) _BAR_ 223893129,11 _BAR_ 0,00 _BAR_ 223893129,11 _BAR_
Úvěry v rámci ECIP _BAR_ 1634336,59 _BAR_ 0,00 _BAR_ (1784131,45) _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 313528,22 _BAR_ 163733,36 _BAR_ 119080,24 _BAR_ 44653,12 _BAR_
Úvěry pro migrující pracovníky _BAR_ 11008,86 _BAR_ 0,00 _BAR_ (11008,86) _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
ESUO v likvidaci _BAR_ 48545467,75 _BAR_ 0,00 _BAR_ (8773724,00) _BAR_ 147654,25 _BAR_ 3744415,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 43663813,00 _BAR_ 157003,00 _BAR_ 43506810,00 _BAR_
Celkem _BAR_ 441233730,93 _BAR_ 19147397,00 _BAR_ (42585305,82) _BAR_ 4029208,25 _BAR_ 15774883,16 _BAR_ 131541,45 _BAR_ 437731454,97 _BAR_ 276083,24 _BAR_ 437455371,73 _BAR_
ÚVĚRY POSKYTNUTÉ Z VYPŮJČENÝCH PROSTŘEDKŮ
EUR _BAR_
Druh úvěru _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_ Nové úvěry _BAR_ Splátky _BAR_ Kurzové rozdíly _BAR_ Změny účetní hodnoty _BAR_ Ztráta vyplývající ze snížení hodnoty _BAR_ Čistá hodnota k 31. 12. 2005 _BAR_ Dlužná částka do 1 roku _BAR_ Dlužná částka nad 1 rok _BAR_
Úvěry v rámci makrofinanční výpomoci (MFA) _BAR_ 1220549230,50 _BAR_ 15000000,00 _BAR_ (149000000,00) _BAR_ 0,00 _BAR_ (289993,38) _BAR_ 0,00 _BAR_ 1086259237,12 _BAR_ 23122853,34 _BAR_ 1063136383,78 _BAR_
Euratom _BAR_ 172468638,77 _BAR_ 215000000,00 _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ 1365031,88 _BAR_ 0,00 _BAR_ 388833670,65 _BAR_ 0,00 _BAR_ 388833670,65 _BAR_
ESUO v likvidaci _BAR_ 492509315,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ (2009133,00) _BAR_ 19075678,00 _BAR_ (1674783,00) _BAR_ 0,00 _BAR_ 507901077,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 507901077,00 _BAR_
Celkem _BAR_ 1885527184,27 _BAR_ 230000000,00 _BAR_ (151009133,00) _BAR_ 19075678,00 _BAR_ (599744,50) _BAR_ 0,00 _BAR_ 1982993984,77 _BAR_ 23122853,34 _BAR_ 1959871131,43 _BAR_
3.5 DLOUHODOBÉ FINANCOVÁNÍ
Předběžné financování je platba, jejímž účelem je poskytnout příjemci peněžní zálohu, tedy počáteční hotovost.
Může být rozdělena na řadu plateb během období vymezeného v konkrétní dohodě o předběžném financování.
Počáteční hotovost neboli záloha se ve lhůtě vymezené v dohodě použije buď k tomu účelu, k němuž byla poskytnuta, nebo se vrátí – pokud příjemce nevynaložil způsobilé výdaje, je povinen vrátit zálohu předběžného financování Evropským společenstvím.
Vyplacené zálohy tedy nejsou definitivním výdajem, dokud nejsou splněny příslušné smluvní podmínky, a proto se po provedení počáteční platby zaznamenají do rozvahy jako aktivum.
Částka zálohového aktiva se sníží (úplně nebo částečně) po vyjádření souhlasu s výší způsobilých nákladů a vrácených částek.
Pokud po analýze oprávněnosti žádosti o proplacení nákladů Společenství zcela nebo částečně odsouhlasí částku předběžného financování, tak se odsouhlasená výše způsobilých nákladů odepíše z rozvahy a zapíše se jako náklad na účet hospodářského výsledku.
Prozatímní nebo konečné platby jsou tedy určeny k proplácení příjemcem vynaložených nákladů na základě výkazu výdajů.
Částka předběžného financování se tak může zcela nebo zčásti zúčtovat.
Předběžné financování (záloha) se oceňuje v odhadované vymahatelné výši.
Společenství posuzují vytvoření "opravných položek" na zálohy, když události, změny okolností nebo informace signalizují, že účetní hodnota aktiva může být nedobytná.
Přitom berou v úvahu existenci související záruky za zálohy.
Předpokládané nedobytné zálohy nebo částky, jejichž návratnost přestala být pravděpodobná, se zachycují jako opravné položky nebo jako náklad na účtu hospodářského výsledku.
Odpovídající částka se v rozvaze zachytí jako snížení účetní hodnoty předběžného financování.
Částky předběžného financování nevypořádané na konci roku se ocení jako původní vyplacené částky snížené o: veškeré vrácené částky, schválené způsobilé částky, odhadované způsobilé částky, které na konci roku ještě nebyly zúčtovány, a opravné položky.
Záruky za částky předběžného financování se vykazují v podrozvaze jako podmíněná aktiva.
Vyplacené zálohy jsou obvykle úročeny, kromě částek vyplacených členským státům nebo v rámci předvstupní pomoci.
Tyto úroky se zachycují tak jak nabíhají a v souladu s ustanoveními příslušné dohody.
Na konci roku se na základě nejspolehlivějších informací odhadnou příjmy z naběhlých úroků a tento odhad se zahrne do rozvahy.
Vlastnictví těchto úroků určuje dvě kategorie stávajícího předběžného financování – Evropská společenství nebo třetí strana.
Rozdíl mezi těmito dvěma kategoriemi spočívá v tom, že úroky naběhlé z předběžného financování "Evropských společenství" zůstávají majetkem Společenství, a proto se jim musí vrátit, zatímco úroky naběhlé z předběžného financování "třetí strany" jsou majetkem příjemce.
Částky dlouhodobého předběžného financování
EUR _BAR_
Typ řízení (hospodaření) _BAR_ Neuhrazeno k 31. 12. 2005 _BAR_
Předběžné financování Evropských společenství:
Centralizované přímé řízení: Granty na činnost _BAR_ 3120098,90 _BAR_
Předběžné financování třetích stran:
Centralizované přímé řízení: Provozní _BAR_ 144832316,07 _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ 106081969,40 _BAR_
Sdílené řízení _BAR_ 22477696941,48 _BAR_
Dlouhodobé předběžné financování celkem: _BAR_ 22731731325,85 _BAR_
Mnoho projektů financovaných ze strukturálních fondů Evropských společenství má dlouhodobý charakter, a proto je nutné mít k dispozici související zálohy po dobu delší jednoho roku.
Tyto částky předběžného financování se proto vykazují jako dlouhodobá aktiva.
Po schválení programu Komise vyplatí zálohu ve výši 7 % celkového příspěvku ze strukturálních fondů.
Zálohu je nutno vrátit, pokud nejsou do 18 měsíců nahlášeny žádné výdaje.
Po platbě zálohy Komise vyplácí průběžné platby, jimiž hradí skutečné výdaje doložené členskými státy.
Po uzavření programu a poté, co Komise obdrží a schválí veškeré požadované doklady, se vyplatí zůstatek činící 5 %.
Platby se přiřazují k nejdéle vázaným prostředkům (nejstarším závazkům).
3.6 DLOUHODOBÉ POHLEDÁVKY
Dlouhodobé pohledávky
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Příspěvek na výstavbu _BAR_ 42325657,00 _BAR_ 62004976,00 _BAR_
Pohledávky za členskými státy _BAR_ 134827865,00 _BAR_ 155743558,00 _BAR_
Úvěry zaměstnancům ESUO _BAR_ 20101723,12 _BAR_ 21004999,12 _BAR_
Úvěrové programy Evropské agentury pro obnovu (EAO) _BAR_ 40014742,29 _BAR_ 62388235,71 _BAR_
Záruky a vklady _BAR_ 6535636,06 _BAR_ 6642128,24 _BAR_
Celkem _BAR_ 243805623,47 _BAR_ 307783897,07 _BAR_
Příspěvek na výstavbu představuje především finanční příspěvek belgického státu na nákup a vybavení budovy D3 pro parlament, který činí 176 milionů EUR a splácí se po dobu deseti let až do roku 2008.
Ke konci roku dosahovaly pohledávky splatné za více než jeden rok 42,3 milionů EUR (2004: 62 milionů EUR) a dalších 21,4 milionu EUR (2004: 21,1 milionu EUR) bylo splatných do jednoho roku.
Výše pohledávek za členskými státy se vztahují k částkám, které bývalé přistupující země dluží ESUO v likvidaci.
Celkový příspěvek dosahuje 170 milionů EUR a je splatný ve čtyřech splátkách v první pracovní den každého roku počínaje rokem 2006 v této výši: 15 %, 20 %, 30 % a 35 %.
Čistá současná hodnota těchto příspěvků činila ke konci roku 158,8 milionu EUR (2004: 155,7 milionu EUR) a dělila se na dlouhodobé pohledávky ve výši 134,8 milionu EUR (2004: 155,7 EUR) a krátkodobé pohledávky ve výši 24 milionů EUR (2004: nula).
Výše uvedená suma zahrnuje také 20,1 milionu EUR, které se vztahují k úvěrům, jež ESUO v likvidaci poskytlo úředníkům Evropských společenství.
Tyto úvěry financuje ESUO v likvidaci z vlastních prostředků a v současnosti je spravuje Komise.
Úvěrové programy Evropské agentury pro obnovu a rozvoj se vztahují především k doplňkovým fondům a přiznaným úvěrovým linkám.
II. KRÁTKODOBÁ AKTIVA
3.7 ZÁSOBY
ZÁSOBY
EUR _BAR_
Popis _BAR_ Pořizovací hodnota _BAR_ Opravná položka _BAR_ Čistá účetní hodnota k 31. 12. 2003 _BAR_ Čistá účetní hodnota k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Vědecké vybavení:
Vědecký materiál _BAR_ 11109187,38 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11109187,38 _BAR_ 664820,59 _BAR_
Štěpný materiál _BAR_ 32195147,92 _BAR_ 0,00 _BAR_ 32195147,92 _BAR_ 13989565,81 _BAR_
Těžká voda _BAR_ 14923,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 14923,00 _BAR_ 14923,00 _BAR_
Očkovací látky _BAR_ 6857590,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6857590,00 _BAR_ 6857590,00 _BAR_
K opětovnému prodeji _BAR_ 63561282,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 63561282,00 _BAR_ 36834072,25 _BAR_
Výrobní materiály _BAR_ 6895280,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6895280,89 _BAR_ 0,00 _BAR_
Publikace _BAR_ 9598355,07 _BAR_ (3761430,34) _BAR_ 5836924,73 _BAR_ 4894077,03 _BAR_
Celkem _BAR_ 130231766,26 _BAR_ (3761430,34) _BAR_ 126470335,92 _BAR_ 63255048,68 _BAR_
K navýšení zůstatku vědeckého materiálu došlo proto, že v roce 2005 sem byly poprvé zahrnuty suroviny v hodnotě 10 milionů EUR.
K velkému navýšení zásob štěpného materiálu došlo proto, že v roce 2005 nebyla vytvořena opravná položka v důsledku změny účetních odhadů – předtím se snižovala hodnota, pokud se během roku zásoby nezměnily, zatímco nyní se zásoby oceňují bud v pořizovacích cenách nebo v čisté realizovatelné hodnotě, podle toho, co je nižší.
To je také důvod pro zvýšení hodnoty vědeckého materiálu určeného k opětovnému prodeji.
Dalším důvodem pro zvýšení hodnoty těchto zásob je, že výrobní zásoby v hodnotě 20 milionů EUR jsou nyní zahrnuty pod zásoby určené k opětovnému prodeji.
Komise má zásoby výrobního materiálu v hodnotě 6,9 milionu EUR, které se skládají hlavně z materiálu na údržbu budov a náhradních dílů používaných Společnými výzkumnými středisky.
Podle analýzy z roku 2001 mají zásoby zpoplatněných publikací ve vlastnictví nebo správě Úřadu pro publikace nulovou hodnotu.
Publikace, které nejsou určeny k opětovnému prodeji, se oceňují na základě průměrných pořizovacích nákladů zásob určených k opětovnému prodeji.
Nízkoobrátkové zásoby byly odepisovány tempem 33 % ročně.
3.8 KRÁTKODOBÉ INVESTICE
Krátkodobé investice sestávají z realizovatelných cenných papírů, které se nakupují pro jejich investiční návratnost nebo výnos, anebo které zůstávají v držení proto, aby se vytvořila určitá skladba aktiv nebo proto, aby působily jako druhotný zdroj likvidity, a proto mohou být prodány v reakci na potřeby likvidity nebo na změny úrokových sazeb.
Sem patří též aktiva určená k obchodování.
3.8.1 Krátkodobá realizovatelná aktiva
Krátkodobá realizovatelná aktiva
EUR _BAR_
_BAR_ Záruční facilita MSP _BAR_ Nástroj "Růst a zaměstnanost – Evropská technologická facilita (ETF), část zaměřená na rozběh a růst nově vzniklých podniků" _BAR_ Rizikový kapitál EIB v rámci programu TEN _BAR_ ESUO v likvidaci _BAR_ Celkem _BAR_
Částky k 31. 12. 2004 (po úpravě) _BAR_ 22027144,89 _BAR_ 15993581,81 _BAR_ 0 00 _BAR_ 1403111917,00 _BAR_ 1441132643,70 _BAR_
Akvizice _BAR_ 11995800,00 _BAR_ 0 00 _BAR_ 3000000,00 _BAR_ 336634706,48 _BAR_ 351630506,48 _BAR_
Likvidace a vyřazení _BAR_ (12000000,00) _BAR_ (12000000,00) _BAR_ _BAR_ (321119440,06) _BAR_ (345119440,06) _BAR_
Úprava zůstatkové hodnoty _BAR_ 7320,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 7320,00 _BAR_
Změna stavu účetní hodnoty _BAR_ 49867,11 _BAR_ 1104,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ (8067709,01) _BAR_ (8016737,71) _BAR_
Přenos přebytku/(schodku) z přecenění do vlastního kapitálu _BAR_ 8040,00 _BAR_ 9979,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 18019,00 _BAR_
Částky k 31. 12. 2005 _BAR_ 22088172,00 _BAR_ 4004665,00 _BAR_ 3000000,00 _BAR_ 1410559474,41 _BAR_ 1439652311,41 _BAR_
Záruční facilita MSP – nástroj "Růst a zaměstnanost ETF", část zaměřená na rozběh nově vzniklých podniků
Všechny investice jsou dluhopisy s proměnlivou úrokovou sazbou a s ratingem AAA denominované v eurech a kótované na aktivních trzích.
K 31. prosinci 2005 dosahovala nominální hodnota dluhových cenných papírů se zbytkovou splatností kratší jednoho roku 4 miliony EUR (2004: 24 milionů EUR.)
V roce 2005 byl zakoupen nový dluhopis.
Rizikový kapitál EIB v rámci programu TEN
Investice v rámci facility rizikového kapitálu v programu TEN (zatím pouze jedna v celkové výši 3 miliony EUR) jsou realizovány prostřednictvím společného účelového subjektu (ve společném vlastnictví EIB a Galaxy Fund, partnera facility rizikového kapitálu v programu TEN) pod názvem GALAXY – A 28 pro projekty transevropské sítě zahrnující investice soukromého sektoru.
Tyto investice představují majetkové účasti na vlastním kapitálu účelového subjektu a proto by se měly správně vykazovat v rozvaze Společenství jako investice do vlastního kapitálu.
ESUO v likvidaci
Jak stanoví vnitřní pravidla obezřetného hospodaření ESUO v likvidaci, investice se mají omezovat jen na cenné papíry emitované prvotřídními subjekty.
Investovalo se pouze do dluhových cenných papírů denominovaných v eurech a kotovaných na aktivních trzích.
V bodě E.7.13jsou podrobné údaje o portfoliu investic rozepsaných podle druhu emitenta a ratingu.
K 31. prosinci 2005 dosahovala hodnota dluhových cenných papírů (v jejich reálné hodnotě) s konečnou splatností v roce 2006 výše 237,4 milionu EUR (2004: 200,1 milionu EUR).
3.8.2 Krátkodobá aktiva určená k obchodování
Krátkodobá aktiva určená k obchodování
EUR _BAR_
Derivát _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Úrokové swapy v rámci MFA _BAR_ 0,00 _BAR_ 1689247,14 _BAR_
Swapová dohoda v rámci makrofinanční pomoci (MFA), jak je uvedeno níže, byla uzavřena proto, aby se vykompenzoval peněžní tok úvěru s proměnlivou úrokovou sazbou a konečnou splatností dne 22. prosince 2008 na jedné straně a peněžní tok odpovídající výpůjčky s fixní úrokovou sazbou a konečnou splatností dne 22. prosince 2005 na straně druhé.
Swapová dohoda má dvě "tranše": "swapovou tranši", při níž byly aktivní obě úrokové míry (proměnlivá i fixní), a která skončila 22. prosince 2005, a druhou "tranši" pouze s proměnlivou sazbou výpůjčky s počátkem ve tentýž den.
SWAPY
Protistrana _BAR_ Rating S&P _BAR_ _BAR_ Nominální částka _BAR_ měna _BAR_ Podmínky _BAR_ Splatnost _BAR_
BNP Paribas _BAR_ AA _BAR_ k přijetí _BAR_ 125000000,00 _BAR_ EUR _BAR_ fix 4531,250 EUR ročně _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_
neuvedeno _BAR_ neuvedeno _BAR_ k zaplacení _BAR_ 125000000,00 _BAR_ EUR _BAR_ EUR-6M LIBOR -0,147 % _BAR_ 22. 12. 2005 _BAR_
Reálná hodnota "swapové tranše" byla získána diskontováním peněžních toků (fixních a proměnlivých), které by vyplynuly z obrácení swapové pozice v rozvahový den (diskontování se provádí pomocí swapových sazeb cenných papírů s nulovým kuponem v rozvahový den).
3.9 KRÁTKODOBÉ PŘEDBĚŽNÉ FINANCOVÁNÍ
V rozdělení nesplacených částek mezi různé druhy řízení (hospodaření) se promítají výplaty předběžného financování uskutečněné v průběhu roku 2005 (srovnávací číselné údaje za rok 2004 nejsou k dispozici).
Historické částky předběžného financování byly do počáteční rozvahy zahrnuty jako první a jsou vykazovány v jednom samostatném řádku.
Časově rozlišené náklady představují sumu způsobilých nákladů, které měli podle odhadu vynaložit příjemci nevypořádaného předběžného financování ke konci roku, které však nebyly nahlášeny Společenstvím.
Tyto částky se na účet hospodářského výsledku zapisují jako výdaje.
Viz též bod 3.5, kde jsou další vysvětlivky dlouhodobého předběžného financování.
Částky krátkodobého předběžného financování
EUR _BAR_
Typ řízení (hospodaření) _BAR_ _BAR_ Neuhrazeno k 31. 12. 2005 _BAR_
Hrubé částky předběžného financování Evropských společenství:
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ Granty na akce _BAR_ 4790792434,87 _BAR_
Granty na provoz _BAR_ 111387513,26 _BAR_
Nepřímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ Vnitrostátní orgány _BAR_ 620077642,63 _BAR_
Finanční operace _BAR_ 63518496,96 _BAR_
Ostatní _BAR_ 3583333,00 _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ _BAR_ 195456099,10 _BAR_
Ostatní _BAR_ _BAR_ 473882469,99 _BAR_
Předběžné financování provedené ostatními orgány a agenturami _BAR_ 6482306,56 _BAR_
Historické zůstatky předběžného financování [11] _BAR_ _BAR_ 5254181771,25 _BAR_
Celkové hrubé částky předběžného financování _BAR_ _BAR_ 11519362067,62 _BAR_
Mínus časově rozlišené náklady:
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ _BAR_ (5891600089,98) _BAR_
Nepřímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ _BAR_ (1376200198,71) _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ _BAR_ (122922410,00) _BAR_
Ostatní _BAR_ _BAR_ (169505546,79) _BAR_
Předběžné financování Evropských společenství celkem _BAR_ 3959133822,14 _BAR_
Předběžné financování třetích stran:
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ Zadávání zakázek _BAR_ 260024355,90 _BAR_
Provozní _BAR_ 356060584,56 _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ _BAR_ 361009093,23 _BAR_
Sdílené řízení _BAR_ _BAR_ 390843176,32 _BAR_
Společné řízení _BAR_ _BAR_ 317053334,83 _BAR_
Předběžné financování provedené ostatními orgány a agenturami _BAR_ 143664170,02 _BAR_
Historické zůstatky předběžného financování [11] _BAR_ _BAR_ 2774751315,50 _BAR_
Celkové hrubé částky předběžného financování _BAR_ _BAR_ 4603406030,36 _BAR_
Mínus časově rozlišené náklady:
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ _BAR_ (1199787477,00) _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ _BAR_ (382891261,00) _BAR_
Sdílené řízení _BAR_ _BAR_ (201212486,00) _BAR_
Společné řízení _BAR_ _BAR_ (143223312,00) _BAR_
Ostatní _BAR_ _BAR_ (1943330,98) _BAR_
Předběžné financování evropských třetích stran celkem _BAR_ 2674348163,38 _BAR_
Krátkodobé předběžné financování celkem: _BAR_ 6633481985,52 _BAR_
3.10.
KRÁTKODOBÉ POHLEDÁVKY
Krátkodobé pohledávky
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Dlouhodobé pohledávky se splatností do jednoho roku _BAR_ 45918358,03 _BAR_ 50826727,14 _BAR_
Krátkodobé pohledávky _BAR_ 4243426047,08 _BAR_ 4435308351,36 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 21591738,74 _BAR_ 44898157,64 _BAR_
Časově rozlišené pohledávky _BAR_ 2926918379,47 _BAR_ 2608028778,50 _BAR_
Celkem _BAR_ 7237854523,32 _BAR_ 7139062014,64 _BAR_
3.10.1 Dlouhodobé pohledávky se splatností do jednoho roku
Tyto částky dosahují celkem 45,9 milionu EUR (2004: 50,8 milionu EUR) a představují především úvěry s konečnou zbytkovou splatností do 12 měsíců od rozvahového dne (další podrobnosti viz bod 3.4 výše) a finanční příspěvek belgického státu k nákupu a vybavení budovy D3 pro parlament (viz bod 3.6 výše).
Sem jsou zahrnuty také krátkodobé příspěvky, které bývalé přístupové země dluží ESUO v likvidaci (viz bod E.3.6 výše).
3.10.2 Krátkodobé pohledávky
Krátkodobé pohledávky
EUR _BAR_
Účtová skupina _BAR_ K 31. 12. 2005 _BAR_ K 31. 12. 2004 (po úpravě) _BAR_
Hrubá hodnota _BAR_ Odpis _BAR_ Čistá hodnota _BAR_ Hrubá hodnota _BAR_ Odpis _BAR_ Čistá hodnota _BAR_
Zákazníci _BAR_ 2371840418,60 _BAR_ (149841788,65) _BAR_ 2221998629,95 _BAR_ 1435132856,81 _BAR_ (177742051,83) _BAR_ 1257390804,98 _BAR_
Členské státy _BAR_ 3252041919,04 _BAR_ (1603860946,87) _BAR_ 1648180972,17 _BAR_ 3976072649,01 _BAR_ (1586639391,71) _BAR_ 2389433257,30 _BAR_
ESVO _BAR_ 29607404,80 _BAR_ 0,00 _BAR_ 29607404,80 _BAR_ 36797915,81 _BAR_ 0 _BAR_ 36797915,81 _BAR_
Třetí státy _BAR_ 126449842,51 _BAR_ (627693,54) _BAR_ 125822148,97 _BAR_ 77282595,98 _BAR_ 0 _BAR_ 77282595,98 _BAR_
Ostatní _BAR_ 229666086,81 _BAR_ (11849195,62) _BAR_ 217816891,19 _BAR_ 675014983,85 _BAR_ (611206,56) _BAR_ 674403777,29 _BAR_
Celkem _BAR_ 6009605671,76 _BAR_ (1766179624,68) _BAR_ 4243426047,08 _BAR_ 6200301001,46 _BAR_ (1764992650,10) _BAR_ 4435308351,36 _BAR_
3.10.2.1 Zákazníci
Jedná se o inkasní příkazy, které byly zapsány do závěrky ke 31. prosinci 2005 jako zjištěné pohledávky, které mají být uhrazeny a které nejsou dosud zařazeny do jiných okruhů na aktivní straně rozvahy.
Co se týče uložených pokut k 31. prosinci 2005 ve výši 4274,7 milionu EUR, prozatímně bylo vybráno 2103,3 milionu EUR.
Zbytek ve výši 2171,4 milionu EUR je zahrnut do tohoto okruhu, a z nich 1465,7 milionu EUR bylo pokryto z bankovních záruk.
Prozatímní platby (a související úroky) jsou zaúčtovány proti související pohledávce a zahrnuty do okruhu "peněžních prostředků" jako vázané peněžní prostředky.
Bankovní záruky se účtují do podrozvahy jako podmíněná aktiva.
Částka, která je v podrozvaze vykázána jako podmíněné závazky, činí celkem 4427, 4 milionu EUR a představuje celkové neuhrazené pohledávky před vynesením rozsudku plus úroky, které nabíhají ze zaplacených pokut v případech, v nichž dosud nebyl vynesen rozsudek.
3.10.2.2 Pohledávky za členskými státy
Zálohy vyplacené členským státům
V roce 2004 se tato částka týkala záloh, které Komise vyplatila různým členským státům z fondu na mimořádné veterinární události jako náhradu nákladů, jež jim vznikly v souvislosti s vymýcením určitých chorob zvířat.
Pohledávky Záruční sekce EZOZF
Tato položka pokrývá částky, které dluží příjemci, kteří získali prostředky ze záruční sekce EZOZF, tak jak je nahlásily a potvrdily členské státy a jak byly zapsány do knihy dlužníků na konci roku ( 15. 10. 2005) v souladu s nařízením (ES) č. 2761/99, snížené o 20 %, což je částka, kterou si mohou členské státy ponechat ke krytí správních nákladů. Členské státy nejsou povinny poskytnout tyto částky Komisi dříve, než jsou uhrazeny.
V souladu se zásadou obezřetnosti musí Evropská komise odhadnout a zaznamenat část záruk EZOZF, která pravděpodobně nebude uhrazena.
Uvedený odhad opravné položky činí 873,9 milionu EUR (odhad členských států), což představuje 59,3 % celkové částky, která měla být uhrazena k 31. prosinci 2005 (57,4 % k 31. prosinci 2004). Komise spoléhá na odhady členských států, neboť se domnívá, že platební agentury jsou schopny lépe vyhodnotit, jaké částky budou pravděpodobně uhrazeny.
Zjištění subjektů udělujících osvědčení o správě dlužných částek se zpracovávají v rámci procesu schvalování účetní závěrky za rok 2005 včetně veškerých návrhů na provedení finančních oprav.
Skutečnost, že je tato oprava zanesena do účtů, neznamená, že by ES prominuly úhradu částek pokrytých opravnou položkou.
Pohledávky za členskými státy
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
ZÁLOHY VYPLACENÉ ČLENSKÝM STÁTŮM _BAR_ 0,00 _BAR_ 500000,00 _BAR_
Pohledávky Záruční sekce EZOZF
Pohledávky Záruční sekce EZOZF _BAR_ 1473622922,19 _BAR_ 1560899301,12 _BAR_
Oprava hodnoty _BAR_ (873943547,28) _BAR_ (895401413,57) _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 599679374,91 _BAR_ 665497887,55 _BAR_
Zaplacená DPH, která má být inkasována od členských států
DPH, kterou je třeba inkasovat _BAR_ 21039461,52 _BAR_ 22506889,98 _BAR_
Oprava hodnoty _BAR_ (1628334,45) _BAR_ (1791277,23) _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 19411127,07 _BAR_ 20715612,75 _BAR_
VLASTNÍ ZDROJE
Vlastní zdroje na účtu A podle čl. 6 odst. 3 nařízení Rady č. 1150/2000, které je třeba vybrat _BAR_ 44984573,61 _BAR_ 114832792,31 _BAR_
Vlastní zdroje na zvláštním účtu podle čl. 6 odst. 3 nařízení Rady č. 1150/2000, které je třeba vybrat _BAR_ 1410925222,84 _BAR_ 1428849871,51 _BAR_
Oprava hodnoty _BAR_ (728277014,62) _BAR_ (689442098,87) _BAR_
Ostatní _BAR_ 201639674,07 _BAR_ 497629295,47 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 929272455,90 _BAR_ 1351869860,42 _BAR_
OSTATNÍ POHLEDÁVKY ZA ČLENSKÝMI STÁTY
Úroky z prodlení _BAR_ 1289335,32 _BAR_ 46650783,13 _BAR_
Ostatní _BAR_ 98528678,97 _BAR_ 304199113,45 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 99818014,29 _BAR_ 350849896,58 _BAR_
Celkem _BAR_ 1648180972,17 _BAR_ 2389433257,30 _BAR_
DPH
V této položce jsou částky DPH, které uhradila Společenství a které jsou vymahatelné od členských států.
Vlastní zdroje
Zvláštní účet obsahuje tradiční vlastní zdroje, které členské státy v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. b) nařízení č. 1150/2000 zjistily, ale neposkytly Společenstvím, neboť ještě nebyly uhrazeny, zaručeny nebo proti nim byly vzneseny námitky. Rozhodnutí Rady č. 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství dovoluje, aby si členské státy ponechaly 25 % tradičních vlastních zdrojů ke krytí nákladů na jejich výběr.
Každý členský stát zasílá Komisi čtvrtletní výkaz těchto účtů, v němž u každého typu zdrojů uvádí tyto údaje:
- neuhrazený zůstatek za předchozí čtvrtletí,
- částky uhrazené během daného čtvrtletí,
- úpravy základu (opravy, zrušení) provedené během daného čtvrtletí,
- odepsané částky,
- částku zbývající k úhradě na konci daného čtvrtletí.
Jakmile jsou tradiční vlastní zdroje zapsané na zvláštním účtu uhrazeny, musejí být zpřístupněny Komisi nejpozději v první pracovní den po 19. dni druhého měsíce následujícího po měsíci, v němž byla pohledávka uhrazena.
Toto číslo nadhodnocuje skutečné pohledávky Společenství, protože zvláštní účet pro tradiční vlastní zdroje se z větší části skládá z částek, jejichž úhrada je ve skutečnosti nepravděpodobná. V předchozích letech Komise používala k výpočtu odpisu pohledávek uvedených na zvláštním účtu statistickou metodu. Od roku 2004 se tento odpis bude zakládat na odhadech samotných členských států. Aby se zajistilo, že zvláštní účet podává lepší obraz skutečné rozpočtové situace, byl čl. 6 odst. 4 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 změněn nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2028/2004 ze dne 16. listopadu 2004. Uvedeným článkem se stanoví toto: "Spolu s posledním čtvrtletním výkazem za daný rozpočtový rok předloží členské státy odhad celkové částky nároků vedených na zvláštním účtu k 31. prosinci daného rozpočtového roku, jejichž vybrání je nepravděpodobné."
Na základě odhadů členských států bylo v tomto rozpočtovém bodě rozvahy na straně aktiv odečteno od pohledávek za členskými státy 728,3 milionu EUR.
Neznamená to však, že by se Komise vzdala nároku na úhradu částek, na něž se vztahuje oprava hodnoty.
I v případě, kdy se zdá, že je úhrada velice nepravděpodobná, ne-li nemožná, to nemusí znamenat, že jsou částky pro rozpočet Společenství jakožto tradiční vlastní zdroje zcela ztraceny.
Neuhrazené pohledávky jsou totiž ztraceny, pouze pokud členský stát vyčerpal všechny možnosti, které má využít k zajištění pohledávky.
Jestliže tak členský stát neučiní, nese finanční odpovědnost a musí částku odvést do rozpočtu Společenství v souladu s čl. 17 odst.
Částky ostatních vlastních zdrojů k 31. prosinci 2005 se týkaly částek, které dlužilo Portugalsko, a které nebyly uhrazeny při splatnosti v prosinci 2005.
Ostatní pohledávky za členskými státy
Ostatní pohledávky za členskými státy zahrnují vymahatelné výdaje od regionů ve výši 74 milionů EUR.
Do položky "ostatní" je v roce 2004 zahrnuta i částka 170 milionů EUR, která se týká příspěvků, které mají nové členské státy uhradit Výzkumnému fondu pro uhlí a ocel (viz bod 3.6).
3.10.3 Různé pohledávky
Hlavní sem zahrnutá částka se vztahuje na zálohy poskytnuté v rámci programu MEDIA ve výši 36,5 milionu EUR (2004: 41,7 milionu EUR).
V souladu se zásadou obezřetnosti a s ohledem na související rizika a nejistotu byla vytvořena opravná položka ve výši 24,5 milionu EUR (2004: 28,1 milionu EUR).
Zaměstnanci dluží 4,2 milionu EUR (2004: 12,6 milionu EUR).
3.10.4 Časově rozlišené poplatky
Největší částky časově rozlišených příjmů představují časově rozlišené příjmy vztahující se k tradičným vlastním zdrojům (zemědělské dávky, dávky z cukru a cla).
K 31. prosinci 2005 činily tyto částky 2,3 miliardy EUR v porovnání se 2 miliardami EUR v roce předchozím.
V této částce jsou zahrnuty také příjmy z úroků z prodlení, časově rozlišené bankovní úroky a časově rozlišené úroky z předběžného financování.
Hlavními položkami nákladů příštích období k 31. prosinci 2005 jsou předpokládané platby ve výši 89,5 milionu EUR (108 milionu EUR v roce 2004) určené na rozpočtové kompenzace pro nové členské státy, předplacený pronájem kancelářských prostor ve výši 29,7 milionu EUR (49 milionu EUR v roce 2004), částka 62,3 milionu EUR uhrazená na bilaterální dohody o rybolovu s třetími zeměmi (61,7 milionu EUR v roce 2004) a částka 62,8 milionu EUR představující zálohované výdaje týkající se evropských škol.
3.11 PENÍZE A OSTATNÍ LIKVIDNÍ PROSTŘEDKY
Peníze a ostatní likvidní prostředky
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Nevázané peníze: _BAR_ 9602870098,36 _BAR_ 5947447712,18 _BAR_
Účty u státních pokladen a centrálních bank _BAR_ 8092743965,78 _BAR_ 3221396622,84 _BAR_
Běžné účty _BAR_ 705792850,51 _BAR_ 2102099904,24 _BAR_
Zálohové účty _BAR_ 61021076,87 _BAR_ 71433147,76 _BAR_
Hotovost v pokladně _BAR_ 290635,82 _BAR_ 252979,35 _BAR_
Převody (peníze na cestě) _BAR_ 0,00 _BAR_ 76479847,20 _BAR_
Krátkodobé vklady a ostatní likvidní prostředky _BAR_ 743021569,38 _BAR_ 475785210,79 _BAR_
Vázané peníze _BAR_ 2251065838,56 _BAR_ 2129991326,83 _BAR_
Celkem _BAR_ 11853935936,92 _BAR_ 8077439039,01 _BAR_
Nevázané peníze zahrnují veškeré prostředky, které mají Společenství na svých účtech v jednotlivých členských státech a státech ESVO (u státní pokladny nebo centrální banky), stejně tak jako prostředky na běžných účtech, zálohových účtech, krátkodobých vkladech a ve formě pokladní hotovosti.
Vázané peníze se vztahují k částkám obdrženým v souvislosti s pokutami, které uložila Komise,ale které jsou ještě právně otevřené.
Celkem dosahují 2,25 miliardy EUR a vedeny jsou na zvláštních běžných účtech, které se nepoužívají k žádným jiným činnostem.
Peníze a ostatní likvidní prostředky zahrnují pro účely výkazu peněžních toků tyto položky:
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Peníze a ostatní likvidní prostředky _BAR_ 11853935936,92 _BAR_ 8077439039,01 _BAR_
Peníze a ostatní likvidní prostředky – Záruční fond (viz bod 3.3.2) _BAR_ 316024023,23 _BAR_ 589896646,26 _BAR_
Celkem _BAR_ 12169959960,15 _BAR_ 8667335685,27 _BAR_
III. DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY
3.12 ZAMĚSTNANECKÉ POŽITKY
Zaměstnanecké požitky
EUR _BAR_
_BAR_ Částka k 31. prosinci 2004 (po úpravě) _BAR_ Doplňující opravné položky _BAR_ Částky čerpané _BAR_ Částka k 31. prosinci 2005 _BAR_
Systém důchodového zabezpečení _BAR_ 26012130886,00 _BAR_ 8044529533,33 _BAR_ (900775481,33) _BAR_ 33155884938,00 _BAR_
Důchody
K 31. prosinci 2005 byla pravidla důchodového systému evropských úředníků Společenství vymezena novým zněním Služebního řádu úředníků Evropských společenství (v platnosti od 1. května 2004).
Pravidla, která se týkají důchodů zaměstnanců, jsou přímo použitelná ve všech členských státech.
Tento systém počítá s různými druhy důchodů a příspěvků (starobní, invalidní, důchod pro pozůstalé).
V souladu s článkem 83 služebního řádu se dávky vyplácené z důchodového systému vyplácejí z rozpočtu Společenství.
Členské státy společně ručí za vyplácení těchto dávek v souladu s klíčem stanoveným pro financování takových výdajů.
Kromě toho úředníci přispívají svým povinným příspěvkem k dlouhodobému financování tohoto systému z jedné třetiny.
Nezávislí odborníci provedli k 31. prosinci 2005 pojistně-matematické ocenění závazků důchodového systému evropských úředníků podle platných pravidel služebního řádu.
Oceněny byly požitky spojené se starobním důchodem, invalidním důchodem, důchodem pro pozůstalé a dávkami v pracovní neschopnosti.
Bylo provedeno v souladu s metodikou Mezinárodního účetního standardu č.
19 (IAS 19). Jedná se o účetní standard, podle něhož musí zaměstnavatel stanovovat svůj pojistný závazek na průběžném základě a přihlížet jak ke slíbeným dávkám během aktivního života zaměstnanců, tak k předvídatelnému nárůstu mezd.
Pojistně-matematická metoda ocenění, která byla použita k výpočtu tohoto závazku, je známa pod názvem metoda předpokládané úvěrové jednotky.
Ocenění vycházelo z těchto hlavních pojistně-matematických předpokladů:
1. Nominální diskontní sazba (3,6 %) vycházela ze státních dluhopisů v eurozóně v prosinci 2005 s přibližnou dobou trvání jako je období systému (19 roků) a z odhadu výnosové křivky cenných papírů s nulovým kuponem v eurech v prosinci 2005 se stejnou dobou trvání.
Podle IAS 19 musí být za míru inflace brána předpokládaná míra inflace po dobu trvání plánu a proto vycházela z výhledových hodnot indexovaných obligací na evropských finančních trzích.
Předpokládaná dlouhodobá míra inflace činila 2,1 % a použitá diskontní sazba tudíž činila 1,5 %.
2. "Tabulka očekávané délky života EU -2004" byla sestavena na základě tabulek, které používají státy původu úředníků, a byla upravena podle skutečné úmrtnosti zaměstnanců.
3. "Tabulka invalidity EU-2004" vycházela z tabulky, kterou používají koordinované organizace (OECD, NATO, ESA atd.), a která byla upravena podle zjištění o populaci úředníků EU.
4. Celkový růst mezd (0,3 %), který se rovná celkové revalvaci důchodů, vycházel ze statistik přecenění mezd a důchodů v období let 1993 – 2005.
Odhad vývoje individuální mzdy nad rámec celkového růstu mezd vycházel z nové kariérní struktury (tempa kariérního postupu uvedená v příloze I Služebního řádu) a jeho přechodných opatření (část 1 přílohy XIII Služebního řádu) se liší podle statusu a věku zaměstnance i podle jeho platové třídy a stupně.
5. Koeficienty rodinného stavu pro aktivní úředníky době jejich odchodu do důchodu vycházely ze statistiky populace úřadníků.
V případě bývalých úředníků (pobírajících starobní nebo invalidní důchod) se vycházelo z údajů o jejich současném rodinném stavu.
6. Vychází se z předpokladu, že k odchodu do důchodu dochází v době, kdy má úředník nárok na plný důchod, a přihlíží se ke snížení důchodu z důvodu předčasného odchodu do důchodu a k barcelonské iniciativě pro pozdější odchod do důchodu, nejpozději v 65 letech.
Závazky se týkají předem vymezených práv následujících osob:
1. zaměstnanců, kteří byli v aktivní službě k 31. prosinci 2005 ve všech orgánech a agenturách zařazených do důchodového systému Společenství;
2. zaměstnanců v časově odložené pozici, tj. těch, kteří dočasně nebo definitivně odešli z orgánů a ponechali svá důchodová práva ponechali v důchodovém systému úředníků Evropských společenství;
3. bývalých úředníků a jiných zaměstnanců pobírajících starobní důchod;
4. bývalých úředníků a jiných zaměstnanců pobírajících invalidní důchod;
5. bývalých úředníků a jiných zaměstnanců pobírajících dávky v pracovní neschopnosti;
6. příjemců důchodu pro pozůstalé (vdov či vdovců, sirotků, vyživovaných osob).
Údaje o populaci důchodového systému evropských úředníků k 31. prosinci 2005 byly vytaženy z databáze Eurostatu.
Výsledky získané v rámci této studie byly porovnány s odhady, které vycházely z předchozího pojistně matematického ocenění dne 31. prosince 2004.
Základní skutečnosti:
- Pojistně matematický závazek byl k 31. prosinci 2005 oceněný na 33,2 miliardy EUR, zatímco předchozí ocenění stavu k 31. prosinci 2004 dospělo k částce 26 miliard EUR.
- Náklady na obsluhu systému za rok 2005 byly oceněny na 1,2 miliardy EUR a úrokové náklady za rok 2005 na 1,2 miliardy EUR.
- Odhadovaná pojistně matematická ztráta za rok činila 5,5 miliardy EUR.
- Reálná diskontní sazba se změnila z 1,9 % na 1,5 % takže když ještě zohledníme účinek celkového růstu mezd (0,2 % v roce 2004 a 0,3 % v roce 2005), čistá diskontní sazba klesla z 1,7 % na 1,2 %.
- Populace důchodového systému vzrostla od 31. prosince 2004 o 7094 na 54876 příslušníků a obsahuje nové kategorie osob (příjemce dávek v pracovní neschopnosti, smluvní zaměstnance a "odložené" důchodce), pro které se používá nižší roční akruální míra (1,9 % místo 2 %).
Výpočty hrubých důchodů a rodinných příspěvků vycházejí z ustanovení služebního řádu.
Výše uvedená částka zahrnuje také závazek týkající se důchodové povinnosti vůči členům a bývalým členům Komise a Účetního dvora, jakož i vůči soudcům a bývalým soudcům Soudního dvora a Soudu prvního stupně.
Částky čerpané v roce 2005 představují vyplacené důchody vyplacené z rozpočtu na rok 2005 důchodcům z řad zaměstnanců (vdovám, sirotkům atd.) v průběhu roku.
3.13 REZERVY KE KRYTÍ RIZIK A POPLATKŮ
Dlouhodobé rezervy ke krytí rizik a poplatků
EUR _BAR_
_BAR_ Částka k 31. prosinci 2004 (po úpravě) _BAR_ Doplňující opravné položky _BAR_ Převod do krátkodobých _BAR_ Diskont současné hodnoty _BAR_ Částka k 31. prosinci 2005 _BAR_
Právní věci _BAR_ 81205000,00 _BAR_ 18350223,47 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 99555223,47 _BAR_
Demontáž jaderných zařízení _BAR_ 831401306,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ (34565000,00) _BAR_ 87010574,00 _BAR_ 883846880,00 _BAR_
Finanční rezervy _BAR_ 100358155,85 _BAR_ 46601400,50 _BAR_ (36517733,21) _BAR_ 2605078,86 _BAR_ 113046902,00 _BAR_
Ostatní _BAR_ 55649,18 _BAR_ 338280,06 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 393929,24 _BAR_
Celkem _BAR_ 1013020111,03 _BAR_ 65289904,03 _BAR_ (71082733,21) _BAR_ 89615652,86 _BAR_ 1096842934,71 _BAR_
Právní věci
Jedná se o odhad částek, které bude zřejmě třeba uhradit po roce 2006 v souvislosti s neukončenými právními věcmi.
Největší suma (60 milionů EUR) se týká odhadu částek, které bude zřejmě třeba uhradit v 18 soudních přích nerozhodnutých k 31. prosinci 2005 a týkajících se finanční opravy výdajů ze záruční sekce EZOZF.
Dalších 37,2 milionu EUR je v rezervě na 5 jiných soudních pří pojednávajících o zemědělských výdajích.
Uzavírání jaderných zařízení Společného výzkumného střediska
V roce 2002 konsorcium nezávislých odborníků vypracovalo studii o odhadovaných nákladech programu na uzavření jaderných zařízení Společného výzkumného střediska a na nakládání se vzniklými odpady.
Jejich odhad ve výši 1145 milionů EUR (včetně 76 milionů EUR, které budou podle odhadů třeba pro úplnou demolici všech budov, tzv. možnost "zelené louky") je považován za základ rezervy, která musí být zahrnuta do účetní závěrky. Použití účetních pravidel Společenství v plném rozsahu vyžaduje, aby tato rezerva byla zvýšena o míru inflace (2,5 %) a aby se pak snížila na svou čistou současnou hodnotu (s použitím výnosové křivky swapu cenných papírů s nulovým kupónem v eurech).
K 31. prosinci 2005 to vyústilo do rezervy ve výši 1016,4 milionu EUR mínus náklady ve výši 81,5 milionu EUR vzniklé k dnešnímu dni, což představuje rozdíl 934,9 milionu EUR rozdělený mezi částky, jejichž čerpání se předpokládá v roce 2006 (51 milionů EUR) a poté (883,9 milionu EUR).
S ohledem na očekávanou dobu trvání tohoto programu (kolem 30 let) je třeba poznamenat, že tento odhad je do určité míry nejistý a celkové náklady se mohou lišit od částky, která je nyní zapsána v rozvaze.
Finanční rezervy
V rámci záruční facility pro MSP na rok 1998 zavedené jako součást iniciativy Evropské unie pod názvem "Růst a zaměstnanost" a záruční facility pro MSP na rok 2001 zavedené v rámci víceletého programu zaměřeného na podniky a podnikání je Evropský investiční fond zplnomocněn poskytnout záruky pod vlastním jménem avšak v zastoupení Společenství a na jejich riziko.
Finanční riziko spojené s čerpanými a nečerpanými zárukami je limitováno takto:
- v rámci záruční facility pro MSP na rok 1998 je záruka limitována pevnou částkou v eurech, kterou vypočítá Evropský investiční fond a schválí Komise pro každé portfolio záruk.
Jelikož ovšem už uplynula lhůta pro zahrnutí této facility do účetní závěrky, rezerva na pokrytí finančního rizika nezávisí na limitu záruky, nýbrž spíše na smluvně sjednaném využití záruk poskytnutých finančním zprostředkovatelům následně sníženém o nárokované proplacení jejich plateb bez náhrady ztrát.
Výsledná čistá částka představuje platební závazek facility.
- V rámci záruční facility pro MSP na rok 2001 je limitní částka záruky předem sjednaným platebním závazkem vůči finančním zprostředkovatelům zaúčtovaným po podpisu nové záruční dohody a následně sníženým o nárokované proplacení jejich plateb bez náhrady ztrát.
Předem sjednaný platební závazek pokrývá malou část celkového objemu záruk, technickou podporu mikroúvěrů (limitovanou do maximální výše 100000 EUR na jednoho zprostředkovatele), marketingové náklady a náklady na sběr informací (limitované do výše 2500 EUR resp. 5000 EUR na jednoho zprostředkovatele).
K rozvahovému dni tudíž finanční rezervy u obou facilit odpovídají platebním závazkům vůči finančním zprostředkovatelům po odečtení čistých platebních nároků podaných k tomuto dni.
Kvůli časové hodnotě peněz jsou dlouhodobé finanční rezervy diskontovány na jejich čistou současnou hodnotu (s použitím swapové výnosové křivky cenných papírů v eurech s nulovým kuponem).
Finanční rezervy jsou každoročně upravovány s ohledem na případné změny v čerpání záruk nebo změny čistých platebních nároků ze strany finančních zprostředkovatelů.
Celkové zvýšení finančních rezerv v roce 2005 (dlouhodobých a krátkodobých) činí 27,4 milionu EUR, přičemž 51,7 milionu EUR připadá na efektivní dodatečnou rezervu mínus uplatněné žádosti o čerpání záruk ve výši 27,9 milionu EUR a ke zvýšení rezerv o 3,6 milionu EUR došlo v důsledku časového efektu.
3.14 FINANČNÍ ZÁVAZKY
3.14.1 Výpůjčky
Do tohoto okruhu patří úvěry, které dluží Evropská společenství, a jejichž splatnost přesahuje jeden rok.
Podrobné pohyby výpůjčních operací v roce 2005 jsou následující:
Výpůjčky
EUR _BAR_
Název _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 (po úpravě) _BAR_ Nové výpůjčky _BAR_ Splátky _BAR_ Kurzové rozdíly _BAR_ Změna stavu účetní hodnoty _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_
MFA _BAR_ 1220589960,38 _BAR_ 108750000,00 _BAR_ (242750000,00) _BAR_ 0,00 _BAR_ (331548,81) _BAR_ 1086258411,57 _BAR_
Po vyloučení _BAR_ 1199743797,33 _BAR_ 108750000,00 _BAR_ (236525000,00) _BAR_ 0,00 _BAR_ (288114,36) _BAR_ 1071680682,97 _BAR_
EURATOM _BAR_ 172412848,97 _BAR_ 215000000,00 _BAR_ 0 00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1317018,07 _BAR_ 388729867,04 _BAR_
ESUO v likvidaci _BAR_ 448826114,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ (2223144,00) _BAR_ 21085001,00 _BAR_ (85520,00) _BAR_ 467602451,00 _BAR_
Celkem _BAR_ 1841828923,35 _BAR_ 323750000,00 _BAR_ (244973144,00) _BAR_ 21085001,00 _BAR_ 899949,26 _BAR_ 1942590729,61 _BAR_
Po vyloučení _BAR_ 1820982760,30 _BAR_ 323750000,00 _BAR_ (238748144,00) _BAR_ 21085001,00 _BAR_ 943383,71 _BAR_ 1928013001,01 _BAR_
Rozdělení na dlouhodobé a krátkodobé výpůjčky
EUR _BAR_
_BAR_ Splatnost do 1 roku _BAR_ Splatnost nad 1 rok _BAR_ Celkem k 31. 12. 2005 _BAR_
Výpůjčky
MFA _BAR_ 23122422,79 _BAR_ 1063135988,78 _BAR_ 1086258411,57 _BAR_
Po vyloučení _BAR_ 22018193,71 _BAR_ 1049662489,26 _BAR_ 1071680682,97 _BAR_
EURATOM _BAR_ 0,00 _BAR_ 388729867,04 _BAR_ 388729867,04 _BAR_
ESUO v likvidaci _BAR_ 0,00 _BAR_ 467602451,00 _BAR_ 467602451,00 _BAR_
Celkem před vyloučením _BAR_ 23122422,79 _BAR_ 1919468306,82 _BAR_ 1942590729,61 _BAR_
Celkem po vyloučení _BAR_ 22018193,71 _BAR_ 1905994807,30 _BAR_ 1928013001,01 _BAR_
Výpůjčky zahrnují dluhy z cenných papírů ve výši 1281,4 milionu EUR (po vyloučení) (2004: 1223,8 milionu EUR) Změny účetní hodnoty odpovídají změně naběhlých úroků plus – v případě výpůjček ESUO v likvidaci – roční snížení o případné významné transakční náklady nabyté na počátku, vypočteno metodou efektivní úrokové míry.
Efektivní úrokové míry (vyjádřené jako rozpětí úrokových sazeb) měly tyto hodnoty:
Efektivní úrokové sazby z výpůjček
Výpůjčky _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_
Makrofinanční výpomoc (MFA) _BAR_ 2,039 % — 4,54 % _BAR_ 2,075 % — 4,54 % _BAR_
Euratom _BAR_ 2,144 % — 5,6775 % _BAR_ 2,161 % — 5,6775 % _BAR_
ESUO v likvidaci _BAR_ 1,625 % — 11,875 % [12] _BAR_ 1,6875 % — 11,875 % [12] _BAR_
3.14.2 Závazky určené k obchodování
Další podrobnosti viz aktiva určená k obchodování, bod 3.3.3.2.
Závazky určené k obchodování
EUR _BAR_
Derivát _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Swapy ESUO v likvidaci _BAR_ 14497707,04 _BAR_ 19204008,62 _BAR_
3.15 OSTATNÍ DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY
Tento bod pokrývá závazky z leasingu splatné za více než jeden rok (viz bod 3.2 výše) a dosud neprovedené platby za část kapitálu EBRD, který Komise upsala a o jehož splacení bylo požádáno.
Pod položku "Ostatní" jsou zahrnuty částky 19,9 milionu EUR a 7 milionů EUR, které se vztahují k penzijnímu fondu pro místní pracovníky delegací resp. fondu nezaměstnanosti pro dočasné zaměstnance.
Sem je zahrnuta také částka 42,3 milionu EUR (2004: 62 milionů EUR) týkající se proplacení investičních nákladů, které vynaloží Parlament na svou budovu v Bruselu.
Ostatní dlouhodobé závazky
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 (po úpravě) _BAR_
Dluhy z finančního leasingu _BAR_ 1772858660,07 _BAR_ 1736441055,04 _BAR_
Úpisy v EBRD _BAR_ 9464084,64 _BAR_ 17286307,05 _BAR_
Ostatní _BAR_ 70327191,85 _BAR_ 89824834,69 _BAR_
Celkem _BAR_ 1852649936,56 _BAR_ 1843552196,78 _BAR_
IV. KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY
3.16 KRÁTKODOBÉ REZERVY KE KRYTÍ RIZIK A POPLATKŮ
Tento okruh zahrnuje část rezerv, jejichž splatnost nastane do jednoho roku.
Krátkodobé rezervy ke krytí rizik a poplatků
EUR _BAR_
_BAR_ Částka k 31. prosinci 2004 (po úpravě) _BAR_ Doplňkové rezervy [13] _BAR_ Nečerpané částky _BAR_ Čerpané částky _BAR_ Diskont současné hodnoty _BAR_ Částka k 31. prosinci 2005 _BAR_
Právní věci _BAR_ 34300,00 _BAR_ 16132973,27 _BAR_ (20798,39) _BAR_ (13501,61) _BAR_ 0,00 _BAR_ 16132973,27 _BAR_
Demontáž jaderných zařízení _BAR_ 38294093,00 _BAR_ 34565000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ (21811237,00) _BAR_ 0,00 _BAR_ 51047856,00 _BAR_
Fond na mimořádné veterinární události _BAR_ 41923055,00 _BAR_ 15417743,00 _BAR_ (3444839,76) _BAR_ (18604903,26) _BAR_ 0,00 _BAR_ 35291054,98 _BAR_
Finanční rezervy _BAR_ 138553202,62 _BAR_ 41604725,38 _BAR_ 0,00 _BAR_ (27899063,00) _BAR_ 1031992,00 _BAR_ 153290857,00 _BAR_
Ostatní _BAR_ 21435602,98 _BAR_ 8652113,80 _BAR_ (3839873,04) _BAR_ (6569587,36) _BAR_ 0,00 _BAR_ 19678256,38 _BAR_
Celkem _BAR_ 240240253,60 _BAR_ 116372555,45 _BAR_ (7305511,19) _BAR_ (74898292,23) _BAR_ 1031992,00 _BAR_ 275440997,63 _BAR_
Právní věci
Jedná se o odhad částek, které bude zřejmě třeba uhradit v roce 2006 v souvislosti s řadou neukončených právních věcí a s nimi spojenými soudními výlohami.
Uzavírání jaderných zařízení Společného výzkumného střediska – viz bod 3.13
Fond na mimořádné veterinární události
Tato rezerva se týká odhadovaných příspěvků Společenství v celkové výši 35,3 milionu EUR ve prospěch různých členských států z fondu na mimořádné veterinární události v případě vypuknutí určitých chorob zvířat (2004: 41,9 milionu EUR).
Částky ve výši 5,5 milionu EUR, jejichž úhrada už byla dohodnuta, jsou zahrnuty v této rezervě jako dluh vůči členským státům.
Finanční rezervy – viz bod 3.13
Ostatní rezervy
Jedná se o rezervy na proplacení nečerpané dovolené zaměstnanců různých agentur.
3.17 KRÁTKODOBÉ FINANČNÍ ZÁVAZKY
Tento okruh zahrnuje výpůjčky a ostatní finanční závazky se zbytkovou splatností do 12 měsíců po rozvahovém dni (viz text a tabulky výše, bod 3.14).
3.18 ZÁVAZKY
Závazky
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Dlouhodobé závazky se splatností do jednoho roku _BAR_ 51333980,13 _BAR_ 58576673,54 _BAR_
Krátkodobé závazky _BAR_ 15220283490,91 _BAR_ 9411614657,02 _BAR_
Různé závazky _BAR_ 108665542,69 _BAR_ 224816354,27 _BAR_
Časově rozlišené výdaje _BAR_ 67147704569,99 _BAR_ 64546197089,81 _BAR_
Celkem _BAR_ 82527987583,72 _BAR_ 74241204774,64 _BAR_
3.18.1 Dlouhodobé závazky splatné za méně než jeden rok
Do tohoto okruhu patří částky, jejichž splatnost nastane do jednoho roku, především dlužné částky z dlouhodobého leasingu splatné do jednoho roku (29,9 milionu EUR).
Zahrnuje též částku 21,4 milionu EUR (2004: 21 milionů EUR) týkající se proplacení investičních nákladů, které vynaloží Parlament na svou budovu v Bruselu.
Dlouhodobé závazky splatné za méně než jeden rok
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31.12. 2004 po úpravě _BAR_
Dluhy z finančního leasingu _BAR_ 29866390,13 _BAR_ 36764256,76 _BAR_
Ostatní _BAR_ 21467590,00 _BAR_ 21812416,78 _BAR_
Celkem _BAR_ 51333980,13 _BAR_ 58576673,54 _BAR_
3.18.2 Krátkodobé závazky
Krátkodobé závazky
EUR _BAR_
Typ _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Členské státy _BAR_ 15335166489,79 _BAR_ 9051856661,89 _BAR_
ESVO _BAR_ 8990813,33 _BAR_ 21938674,64 _BAR_
Zaměstnanci _BAR_ 820194,62 _BAR_ 164540,84 _BAR_
Třetí státy _BAR_ 174963659,84 _BAR_ 171147130,45 _BAR_
Dodavatelé a další _BAR_ 1350211214,82 _BAR_ 1534230533,57 _BAR_
Dosud nepotvrzená způsobilost _BAR_ (1649868881,49) _BAR_ (1367722884,37) _BAR_
Celkem _BAR_ 15220283490,91 _BAR_ 9411614657,02 _BAR_
Krátkodobé závazky se týkají hlavně výkazů nákladů, které obdržela Společenství v rámci grantových operací.
Nárokovaná částka se připisuje v momentě obdržení žádosti.
Pokud je protistranou členský stát, jsou klasifikovány jako takové.
Stejně se postupuje u faktur a dobropisů obdržených v rámci pořizování.
Poskytování grantů v rámci různých oblastí politik je hlavní činností Evropských společenství.
Běžný životní cyklus realizace grantu lze shrnout takto: přijme se rozhodnutí o financování, po něm následuje rozpočtový závazek (vyčlenění prostředků v rozpočtu), potom následuje podpis smlouvy mezi Společenstvími a příjemcem (ačkoli toto pořadí kroků se může měnit, např. v případě strukturálních fondů).
Poté lze vyplatit předběžné financování, jehož účelem je poskytnout příjemci hotovost do začátku.
Další (prozatímní nebo konečná) platba se může opakovat a je určena k úhradě výdajů příjemce zejména na základě výkazu výdajů, dokud je akce v běhu.
Částka předběžného financování se tak může zcela nebo zčásti zúčtovat.
Příjemci zasílají výkazy nákladů a Společenství je musí analyzovat, přičemž posuzují způsobilost výdajů s možné zúčtování částky předběžného financování.
Rytmus těchto žádostí o proplacení nákladů zasílaných v průběhu roku závisí na druhu financované akce a smluvních podmínkách, ale nemusí nutně docházet ke konci roku.
Došlé výkazy nákladů se bezodkladně registrují jako krátkodobé závazky s poznámkou "zkontrolovat způsobilost".
Kritéria způsobilosti jsou definována v základním aktu, ve výzvách k předkládání návrhů, v dalších informačních materiálech pro příjemce grantů případně ve smluvních klauzulích grantových dohod.
Po rozboru se způsobilé výdaje zaúčtují do nákladů a příjemce je informován o případných nezpůsobilých částkách.
Částky, u nichž se má "zkontrolovat způsobilost", tedy představují došlé žádosti o proplacení nákladů, u nichž dosud nebyla prověřena způsobilost, a tedy u nich dosud nenastala rozhodná událost, která by vedla k realizaci nákladů.
Při oddělování ročních účetních období byly zohledněny příslušné žádosti o proplacení nákladů (viz bod 3.18.4 níže).
Po těchto účetních zápisech prováděných za účelem oddělení účetních období byly proto odhadované způsobilé částky zaúčtovány jako časově rozlišené výdaje, zatímco nezpůsobilé částky zůstávají otevřeny na účtech "zkontrolovat způsobilost".
Aby nedošlo k nadhodnocení aktiv a závazků, bylo rozhodnuto vykazovat čistou částku k úhradě pod krátkodobými závazky.
Členské státy
Nejvýznamnější částky se týkaly neuhrazených žádostí o proplacení nákladů vynaložených na akce financované ze strukturálních fondů a částky ve výši 3,8 miliardy EUR, které po opravě rozpočtu (8) provedené ke konci roku 2005 přísluší členským státům.
Členské země ESVO
Částky dlužné členským zemím ESVO zahrnují číselné údaje o plnění rozpočtu za běžný rok a za předchozí roky, ale především zůstatek na běžném účtu ESVO.
Zaměstnanci
Do tohoto okruhu patří fond, z něhož se vyplácí dávky v nezaměstnanosti dočasných zaměstnanců Komise a sociální fond pro místní zaměstnance Komise v nečlenských státech.
Dodavatelé a další
Do tohoto okruhu jsou zahrnuty částky týkající se činností v souvislosti s poskytováním grantů a také částky dlužné po zadávacím řízení.
V tomto rozpočtovém okruhu se vedou i částky splatné ve prospěch některých veřejnoprávních subjektů (univerzit, ústavů, obchodních komor, OSN, EIB atd.) a nekonsolidovaných subjektů včetně ERF.
Dosud nepotvrzená způsobilost
Po časovém rozlišení ke konci roku zbývají nevypořádané žádosti o proplacení nákladů vynaložených na dotované činnosti ve výši 1650 milionů EUR, jejichž způsobilost zbývá zkontrolovat.
Nejvýznamnější částky se týkají GŘ REGIO (801 milionů EUR), GŘ EMPL (465 milionů EUR), GŘ AGRI (252 milionů EUR) a GŘ EAC (51 milionů EUR).
Zbytek částek, jejichž způsobilost je třeba zkontrolovat (81 milionů EUR) se týká došlých faktur a žádostí o proplacení, hlavně z obstarávacích činností, kde se musí faktura ještě porovnat s dodaným zbožím a službami, a dále žádostí o předběžné financování.
3.18.3 Různé závazky
Částka 5,5 milionu EUR (2004: 126,4 milionu EUR), která má být uhrazena různým členským státům zahrnutým do tohoto okruhu, se týká žádostí o proplacení určitých nákladů v souvislosti s vymýcením některých chorob a je vedena v tomto rozpočtovém okruhu.
Patří sem také částky spolufinancování ve výši 30,2 milionu EUR (2004: 24,6 milionu EUR) přijaté od členských států, které se účastnily některých rozvojových projektů.
Odpovídající částky jsou zahnuty také pod hotovostí a ostatními peněžními ekvivalenty
3.18.4 Časově rozlišené náklady a příjmy
Časově rozlišené náklady a příjmy
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Časově rozlišené náklady _BAR_ 66685287593,12 _BAR_ 64205034324,37 _BAR_
Časově rozlišené příjmy _BAR_ 79167972,98 _BAR_ 74393506,91 _BAR_
Ostatní _BAR_ 383249003,89 _BAR_ 266769258,53 _BAR_
Celkem _BAR_ 67147704569,99 _BAR_ 64546197089,81 _BAR_
Největší částky časově rozlišených nákladů představují náklady budoucích období týkající se výdajů ze záruční sekce EZOZF.
K 31. prosinci 2005 činily tyto částky 49,1 miliardy EUR v porovnání se 47,6 miliardami EUR v roce předchozím: Částka ve výši 25,1 miliardy EUR (26,3 miliardy v roce 2004) pokrývá náklady vzniklé mezi 16. říjnem a 31. prosincem 2005, které nahlásily členské státy po lhůtě nutné k sestavení účetní závěrky, částka ve výši 23,5 miliardy EUR (21,2 miliardy EUR v roce 2004) zahrnuje tržní opatření včetně přímé podpory (sestávající z pohledávek vzniklých v roce 2005 s finančními důsledky v roce 2006) a rozvoje venkova (sestávající ze způsobilých výdajů, které podniky nebo platební orgány vynaložily před 31. prosincem 2005 a k nimž dosud nebyly Komisi zaslány žádosti o proplacení), částka 0,5 miliardy EUR (0,1 miliardy EUR v roce 2004) představuje intervenci do zásob.
Jiná významná částka představuje časově rozlišené výdaje na strukturální fondy: k 31. prosinci 2005 činily 7,9 miliardy EUR na EFRR na léta 2000 – 2006, ISPA, inovativní akce (6,3 miliardy EUR v roce 2004), 5,1 miliardy EUR na FSE (5,1 miliardy v roce 2004).
Zbývající částky ve výši 4,5 miliardy EUR (5,2 miliardy EUR v roce 2004) zahrnují časově rozlišené výdaje na ostatní politiky, z nichž nejvýznamnější je výzkumný prostor s vyčleněnou částkou +/- 1,5 miliardy EUR v letech 2005 a 2004.
Více podrobností o oddělování účetních období lze nalézt v bodě E 2.3.9.
V. ČISTÁ AKTIVA
3.19 REZERVY
Rezervy
EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Fond z přecenění na reálnou hodnotu _BAR_ 81362536,78 _BAR_ 88457197,90 _BAR_
Ostatní rezervní fondy: _BAR_ 2727247043,21 _BAR_ 2479074943,38 _BAR_
Záruční fond _BAR_ 1231211256,30 _BAR_ 1086129313,44 _BAR_
Rezervní fond z přecenění _BAR_ 57124663,00 _BAR_ 57124663,00 _BAR_
Výpůjční a úvěrové operace _BAR_ 1438911123,91 _BAR_ 1335820966,94 _BAR_
Celkem _BAR_ 2808609579,99 _BAR_ 2567532141,28 _BAR_
3.19.1 Fond z přecenění na reálnou hodnotu
V souladu s novými účetními pravidly se úprava realizovatelných aktiv na reálnou hodnotu zúčtovává prostřednictvím fondu z přecenění na reálnou hodnotu.
3.19.2 Ostatní rezervní fondy
Záruční fond
Ohledně fungování Garančního fondu viz také bod 3.3.2.
Tato opravná položka představuje cílových 9 % nevypořádaných částek, za které ručí tento fond, a které se musí vést jako aktivum.
Jak už bylo uvedeno výše, případný přebytek aktiv ve fondu nad 9 % se vrací do rozpočtu.
Rezervní fond z přecenění
Opravná položka na přecenění se skládá z přecenění hmotných a nehmotných dlouhodobých aktiv.
Zůstatek ke konci roku ve výši 57,1 milionu EUR se vztahuje k přecenění pozemků a budov Komise, k němuž došlo před přechodem na nová účetní pravidla.
Rezervní fond na výpůjční a úvěrové operace
V těchto částkách jsou zahrnuty opravné položky na výpůjční a úvěrové operace Společenství.
Největší částka se týká opravných položek ESUO v likvidaci (1,43 miliardy EUR; 1,34 miliardy EUR v roce 2004).
3.20 ČÁSTKY K VYŽÁDÁNÍ OD ČLENSKÝCH STÁTŮ
Tato suma představuje nadměrné výdaje vzniklé Společenství do 31. prosince 2005, které musí být hrazeny z budoucích rozpočtů.
Vzniká v důsledku používání metod akruálního účetnictví aplikovaných poprvé v roce 2005, které se liší od účetnictví peněžních toků, podle něhož se sestavovaly rozpočtové účty.
Akruální účetnictví uznává náklady v tom období, ke němž se vztahují bez ohledu na to, kdy je platba skutečně provedena, zatímco hotovostní účetnictví zapisuje transakce až po uskutečnění platby.
Na základě nových pravidel musí Společenství ocenit a ve svých účetních výkazech vykázat výdaje hrazené ze souhrnného rozpočtu, které však do konce roku nebyly nahlášeny.
Tím pádem se podle pravidel akruálního účetnictví mnoho výdajů zachycuje v roce N, ačkoli mohou být uhrazeny v roce N01 z rozpočtu na rok N+1.
Společenství však od členských států žádají zdroje, až když potřebují peníze na úhradu dlužné částky, aby tím poskytla členským státům maximální pružnost v hospodaření s jejich veřejnými financemi.
Toto zahrnutí do účtů pasiv společně se skutečností, že odpovídající částky jsou zachycovány až v budoucích rozpočtech, vede k tomu, že ke konci roku závazky vysoce převyšují aktiva.
Existence záporných čistých aktiv prostě jen ukazuje rozdíl mezi účetnictvím založeném na peněžních tocích a akruálním účetnictví v případě účetní jednotky, která je financována podle jejich hotovostních potřeb.
Nebere v potaz povinnost členských států poskytnout v budoucnosti potřebné zdroje k úhradě výdajů tak, jak nabíhá jejich splatnost.
Nelze zapomínat, že Společenství nesmí provést platbu, s níž se v rozpočtu nepočítalo a že veškeré rozpočtované výdaje jsou pokryty rozpočtovanými příjmy od členských států.
Největší částky, které zasluhují pozornost, se týkají záruční sekce EZOZF.
Výše plateb dlužných členským státům za období od 16. října do 31. prosince 2004 činila 26,3 miliardy EUR.
Podle pravidel akruálního účetnictví se jedná o výdaje roku 2004 a proto se jako takové účtují do časově rozlišených nákladů.
Tato částka je ovšem pokryta rozpočtem na rok 2005, ve skutečnosti byla zaplacena v lednu a únoru 2005 a do rozpočtových účtů byla zanesena jako platba za rok 2005 (v roce 2004 nebyly tyto částky do rozpočtových účtů zapsány).
Na tento údaj má vliv také výše penzijních závazků Společenství vůči svým zaměstnancům – k 31. prosinci 2004 se tato částka odhadovala na 26 miliard EUR.
Tato částka nebude celá vyplacena v jednom roce; důchody se totiž zaměstnancům vyplácejí každý měsíc, v němž jim vznikne nárok.
Tyto platby jsou tedy pokryty z (budoucího) rozpočtu na rok, v němž jsou vyplaceny.
Většinu částek uhradí vlastně členské státy do 12 měsíců po skončení dotčeného účetního období z rozpočtu následujícího roku.
Když tedy mělo být od členských států k 31. prosinci 2004 vyžádáno 54,2 miliardy EUR, během roku 2005 bylo přijato:
- 30 miliard EUR došlých od členských států od ledna do března 2005 bylo použito na úhradu částek čerpaných ze záruční sekce EZOZF, které byly na konci účetního období zúčtovány jako závazky.
- Během roku 2005 došlo dalších 18,5 miliardy EUR, které byly vyplaceny v rámci záruční sekce EZOZF, a které byly (až na 1 miliardu EUR) zúčtovány k 31. prosinci 2004.
- 900 milionů EUR vyplatila Společenství v roce 2005 jako penzijní náklady a tím pádem je uhradily členské státy z rozpočtu na rok 2005.
Saldo penzijních závazků vykázané k 31. prosinci 2004 (25,1 miliardy EUR) budou financovat členské státy z rozpočtů na rok 2006 a další léta.
Částky, které budou vyžádány od členských států v budoucnosti lze rozdělit takto:
v milionech EUR _BAR_
_BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2005 _BAR_ Zůstatek k 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Částky k vyžádání od členských států v budoucnosti:
Akumulované z minulých let _BAR_ 57140886586,80 _BAR_ 58358647440,20 _BAR_
Hospodářský výsledek za rok [14] _BAR_ 7812464365,47 _BAR_ (4194018305,10) _BAR_
Částky k vyžádání od členských států v budoucnosti celkem _BAR_ 64953350952,27 _BAR_ 54164629135,10 _BAR_
V důsledku změny účetních zásad po přechodu na akruální účetnictví byly letos provedeny všechny nezbytné změny v počáteční rozvaze roku 2005 a v jejím tehdejším přebytku přeneseném z roku 2004.
Rovněž je třeba poznamenat, že výše uvedené nemá vliv na výsledek plnění rozpočtu.
Rozpočtové příjmy by se měly vždy rovnat rozpočtovým výdajům, protože případný přebytek v příjmech se vrací členským státům.
4. KOMENTÁŘ K VÝSLEDOVCE
Je třeba poznamenat, že jelikož rok 2005 je prvním rokem, kdy se roční závěrka sestavuje podle nových pravidel akruálního účetnictví, a tedy prvním rokem, kdy se sestavuje výsledovka, bylo rozhodnuto, že se nebudou uvádět srovnávací údaje za rok 2004.
Je tomu tak proto, že pro uzávěrku za rok 2004 nebyly tyto údaje požadovány, jelikož byly připraveny podle odlišných účetních pravidel.
Srovnávací údaje pro výsledovku budou poskytovány od roku 2006.
4.1 PROVOZNÍ PŘÍJMY
Provozní příjmy Evropských společenství lze rozdělit na dvě hlavní kategorie: vlastní zdroje a ostatní příjmy.
Hlavní část výdajů je financována z vlastních zdrojů a ostatní příjmy představují jen menší díl celkového financování.
PROVOZNÍ PŘÍJMY
EUR _BAR_
_BAR_ Poznámka _BAR_ 2005 _BAR_
PŘÍJMY Z VLASTNÍCH ZDROJŮ: _BAR_ 4.1.1 _BAR_ 101143885139,05 _BAR_
Zdroje z HND _BAR_ _BAR_ 70861050698,58 _BAR_
Zdroje z DPH _BAR_ _BAR_ 16018121497,86 _BAR_
Tradiční vlastní zdroje: _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zemědělské poplatky _BAR_ _BAR_ 1310659214,95 _BAR_
Cla _BAR_ _BAR_ 12252130814,06 _BAR_
Dávky z cukru _BAR_ _BAR_ 701922913,60 _BAR_
ROZPOČTOVÉ ÚPRAVY _BAR_ 4.1.2 _BAR_ 2606103308,82 _BAR_
PŘÍSPĚVKY TŘETÍCH ZEMÍ (VČETNĚ ČLENSKÝCH ZEMÍ ESVO) _BAR_ _BAR_ 214140937,98 _BAR_
POKUTY _BAR_ _BAR_ 719616062,54 _BAR_
VRÁCENÉ VÝDAJE _BAR_ 4.1.3 _BAR_ 1385693507,89 _BAR_
Přímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ _BAR_ 59430895,71 _BAR_
Nepřímé řízení na ústřední úrovni _BAR_ _BAR_ 40947197,39 _BAR_
Decentralizované řízení _BAR_ _BAR_ (4251306,90) _BAR_
Sdílené řízení _BAR_ _BAR_ 1289744473,46 _BAR_
Společné řízení _BAR_ _BAR_ (177751,77) _BAR_
PŘÍJMY ZE SPRÁVNÍ ČINNOSTI _BAR_ 4.1.4 _BAR_ 895083199,67 _BAR_
Počet zaměstnanců _BAR_ _BAR_ 779205112,48 _BAR_
Příjmy spojené s dlouhodobým majetkem _BAR_ _BAR_ 42427876,97 _BAR_
Ostatní správní příjmy _BAR_ _BAR_ 73450210,22 _BAR_
OSTATNÍ PROVOZNÍ PŘÍJMY _BAR_ 4.1.5 _BAR_ 925576809,61 _BAR_
Úpravy/rezervy _BAR_ _BAR_ 3507474,00 _BAR_
Kurzové zisky _BAR_ _BAR_ 413875369,41 _BAR_
Ostatní _BAR_ _BAR_ 508193966,20 _BAR_
Celkem _BAR_ _BAR_ 107890098965,56 _BAR_
4.1.1 Příjmy z vlastních zdrojů
Existují tři kategorie vlastních zdrojů: tradiční vlastní zdroje, zdroj DPH a zdroj HND.
Tradiční vlastní zdroje se přitom skládají ze zemědělských poplatků, dávek z cukru a cel.
Součástí vlastních zdrojů je také postup pro opravy rozpočtové nevyváženosti (úleva pro Spojené království).
Členské státy si ponechávají 25 % tradičních vlastních zdrojů na krytí nákladů na výběr.
Vlastní zdroje z DPH se odvozují z používání jednotného základu DPH, který u všech zemí nesmí převýšit 50 % HND.
Zdroje z HND jsou variabilní zdroje, jejichž účelem je poskytnout příjmy nutné v konkrétním roce k pokrytí výdajů přesahujících částku vybranou z tradičních vlastních zdrojů, zdrojů z DPH a různých zdrojů.
Příjmy se vypočítají použitím jednotné sazby na souhrnný HND všech členských států.
Je třeba poznamenat, že opravy zdrojů z HND, které se týkaly let 1995 – 2004 a které byly provedeny v roce 2005, činily 2049 milionů EUR.
Podobně i opravy zdrojů z DPH týkající se let 1991 – 2004 činily 399 milionů EUR.
Tyto opravy mají stejný dopad na rozpočtové účty.
4.1.2 Rozpočtové úpravy
Rozpočtové úpravy zahrnují rozpočtový přebytek z roku 2004 (2,7 miliardy EUR), který se vrací členským státům snížením částek, které musejí platit následující rok, takže se jedná o příjem roku 2005.
Tady se odpočítává také úleva pro Spojené království (130,6 milionu EUR).
4.1.3 Vrácené výdaje
Na částky vyplacené Evropskými společenstvími lze uplatnit budoucí opravy a také se tak děje.
Tyto opravy se účtují, jestliže je výše způsobilých výdajů, jak ji vymezily následné kontroly či audity, nižší než výše kumulovaných způsobilých výdajů, které Společenství uznala.
V případě obvyklé dotované činnosti musí být pokyn k vrácení vyplacených částek adresován příjemci dotace.
Dojde-li k tomu před konečnou platbou dotace, zaúčtuje se pohledávka za příjemcem a proti tomu se zaúčtuje snížení ročních poplatků.
Jestliže je však pokyn k vrácení vydán až po poslední platbě, zaúčtuje se pohledávka za příjemcem a proti tomu se zaúčtuje do roční výsledovky příjem v položce "vrácené výdaje".
V rámci společné zemědělské politiky se částky zaúčtované pod tímto okruhem jako příjmy za rok týkají záporných výdajů, jako jsou výnosy z podvodů a nesrovnalosti, dávky z mléka odváděné za účelem zajištění rovnováhy na trzích a úpravy způsobilých poplatků prováděné za účelem schvalování účetní závěrky po auditech.
Částka 46,6 milionu EUR týkající se EZOZF byla v roce 2005 zaúčtována jako oprava provedená v rámci schvalování účetní závěrky za rok 2004.
V průběhu roku 2005 byla přijata tři další rozhodnutí o shodě s finančním dopadem ve výši 520,5 milionu EUR.
Také v roce 2005 se 447 milionů EUR týká dávek z mléka a 107,3 milionu EUR se týká podvodů a nesrovnalostí.
K 31. prosinci 2005 dosahuje záruka EZOZF 1,15 miliardy EUR, s výhradou budoucích oprav.
Tato částka se vede v podrozvaze jako podmíněné aktivum.
V roce 2005 byly provedeny další formální opravy již vyplacených částek, které jsou nyní vymáhány zpět (tyto opravy mají stejný dopad na rozpočtové účty):
- V rámci Evropského sociálního fondu byly v roce 2005 provedeny finanční opravy v celkové výši 5,3 milionu EUR, které se týkaly období 1994 – 1999, a finanční opravy, které se týkaly období 2000 – 2006 v celkové výši 6,3 milionu EUR.
- V rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj byly v roce 2005 provedeny finanční opravy v celkové výši 0,5 milionu EUR, které se týkaly období let 1994 – 1999, a finanční opravy, které se týkaly období 2000 – 2006 v celkové výši 100 milionů EUR (dalších 400 milionů EUR má být uvolněno v letech 2006 – 2008).
- Co se týče Fondu soudržnosti, v roce 2005 byly provedeny finanční opravy ve výši 119,4 milionu EUR.
Existují další druhy oprav, které se nezapisují, například kvůli tomu, že členské státy mají možnost započítat nezpůsobilé výdaje proti dalším výdajům.
Příjmy příštích období kvůli tomu, že nezpůsobilost výdajů se odhaduje ke konci roku a účtuje do tohoto okruhu.
Záporné částky (v rámci decentralizovaného a společného řízení) se týkají odúčtování počátečních zápisů v rozvaze po rozhodném dni.
S nezpůsobilými částkami bylo naloženo jako s příjmy příštích období, ale dvě GŘ tyto částky přecenila.
4.1.4 Příjmy ze správních operací
Příjmy od zaměstnanců se skládají hlavně ze dvou částek – příspěvků na důchody a daní z příjmu.
4.1.5 Další provozní příjmy
Největší částka (276,2 milionu EUR) souvisí s částkami obdrženými od přistoupivších zemí.
Mezi další částky patří zpětné zapsání předtím odepsaných pohledávek.
Do tohoto okruhu patří též kurzové zisky s výjimkou zisků z finanční činnosti, o nichž se pojednává níže v bodě 4.5.
Pocházejí z každodenní činnosti a souvisejících transakcí provedených v jiných měnách, než je euro, ale také z přecenění na konci roku, které je nutno udělat k sestavení závěrky.
V obou případech se jedná o realizované i nerealizované zisky.
4.2 SPRÁVNÍ VÝDAJE
Jedná se o správní výdaje nabyté v rámci činnosti Společenství.
Tyto vynaložené náklady zahrnují: náklady na zaměstnance, náklady na dlouhodobá aktiva (např. odpisy).
Náklady na pozemky a budovy (349 milionů EUR), do nichž patří nájemné a výdaje na operativní leasing, jsou zahrnuty pod "další správní výdaje", stejně jako publikační náklady a interní pořizovací náklady.
4.3 PROVOZNÍ VÝDAJE
Provozní výdaje Evropských společenství pokrývají různé okruhy finančního výhledu a mají různé formy podle toho, jak se peníze vyplácejí a jak se s nimi hospodaří.
V souladu s finančním nařízením Společenství plní souhrnný rozpočet s pomocí těchto metod:
Přímé řízení na ústřední úrovni: při něm plní rozpočet přímo odpovědný orgán nebo instituce Společenství.
Nepřímé řízení na ústřední úrovni: týká se případů, kdy Společenství svěřují správu části rozpočtu orgánu Společenství nebo členského státu.
Decentralizované řízení: jedná se o případy, kdy Společenství delegují určité úkoly spojené s plněním rozpočtu třetím zemím.
Sdílené řízení: podobně podle této metody řízení Společenství delegují určité úkoly spojené s plněním rozpočtu členským státům.
Společné řízení: podle této metody Společenství svěřují určité úkoly spojené s plněním rozpočtu mezinárodním organizacím.
Většina výdajů (86,9 miliard EUR) spadá pod okruh "Sdílené řízení", kam patří i delegování na členské státy úkolů pokrývajících takové oblasti jako čerpání EZOZF a strukturální akce.
4.4 OSTATNÍ PROVOZNÍ VÝDAJE
V tomto okruhu se vykazují pohyby v rezervách na rizika a poplatky.
V souladu s účetními pravidly Společenství je nutné přezkoumat případně upravit rezervy vykázané v rozvaze nejméně ke konci každého účetního období (roku), aby vyjadřovaly aktuální stav.
Odpisy pohledávaných částek jsou zahrnuty také.
Kurzové ztráty, kromě ztrát z finanční činnosti, o nichž se pojednává v bodě 4.6 níže, vznikají z každodenní činnosti a souvisejících transakcí provedených v jiných měnách, než je euro, ale také z přecenění na konci roku, které je nutno udělat k sestavení závěrky.
V obou případech se jedná o realizované i nerealizované ztráty.
OSTATNÍ PROVOZNÍ VÝDAJE
EUR _BAR_
_BAR_ 2005 _BAR_
Úpravy/rezervy _BAR_ 138579083,80 _BAR_
Kurzové ztráty _BAR_ 375983460,65 _BAR_
Ostatní _BAR_ 417090475,73 _BAR_
Celkem _BAR_ 931653020,18 _BAR_
4.5 PŘÍJMY Z FINANČNÍCH OPERACÍ
Finanční příjmy Společenství se skládají hlavně z úroků z úvěrů, jež byly buď poskytnuty ze souhrnného rozpočtu nebo z vypůjčených prostředků, stejně tak jako z dluhových cenných papírů a derivátových nástrojů.
Úroky plynou z částek na bankovních účtech a z krátkodobých bankovních vkladů.
PŘÍJMY Z FINANČNÍCH OPERACÍ
EUR _BAR_
_BAR_ 2005 _BAR_
VÝNOSY Z DIVIDEND _BAR_ 7319379,77 _BAR_
Z fondů rizikového kapitálu _BAR_ 7319379,77 _BAR_
VÝNOSY Z ÚROKŮ _BAR_ 343282568,96 _BAR_
z úvěrů _BAR_ 92060982,27 _BAR_
z peněz a ostatních likvidních prostředků _BAR_ 78350741,02 _BAR_
Ostatní _BAR_ 172870845,67 _BAR_
OSTATNÍ FINANČNÍ PŘÍJMY _BAR_ 38655069,39 _BAR_
Realizovaný zisk z prodeje finančních aktiv _BAR_ 5127264,81 _BAR_
Odúčtování ztrát ze znehodnocení finančních aktiv _BAR_ 3550976,22 _BAR_
Ostatní _BAR_ 29976828,36 _BAR_
ÚPRAVA SOUČASNÉ HODNOTY _BAR_ 4573808,00 _BAR_
KURZOVÉ ZISKY _BAR_ 5257702,60 _BAR_
Celkem _BAR_ 399088528,72 _BAR_
4.6 VÝDAJE NA FINANČNÍ OPERACE
Hlavní finanční výdaje Evropských společenství sestávají z úroků finančního leasingu, půjček čerpaných za účelem financování úvěrových operací a derivátových nástrojů.
Mimo ztrát z prodeje a odpisu hodnoty finančních aktiv zahrnují ostatní finanční výdaje úpravy finančních rezerv a správcovské poplatky uhrazené fiduciářům.
VÝDAJE NA FINANČNÍ OPERACE
EUR _BAR_
_BAR_ 2005 _BAR_
ÚROKOVÉ VÝDAJE _BAR_ 215368551,00 _BAR_
z výpůjček _BAR_ 72644656,26 _BAR_
ostatní _BAR_ 142723894,74 _BAR_
OSTATNÍ FINANČNÍ VÝDAJE _BAR_ 151709601,37 _BAR_
Realizovaná ztráta z prodeje finančních aktiv _BAR_ 2246264,94 _BAR_
Ztráta ze znehodnocení finančních aktiv _BAR_ 1575224,77 _BAR_
Ostatní _BAR_ 147888111,66 _BAR_
KURZOVÉ ZTRÁTY _BAR_ 1571986,82 _BAR_
Celkem _BAR_ 368650139,19 _BAR_
4.7 PODÍL ČISTÉHO PŘEBYTKU/(SCHODKU) SPOLEČNÍKŮ A SPOLEČNÝCH PODNIKŮ
V souladu s ekvivalenční metodou účtování zahrnují Společenství do výsledovky svůj podíl na čistém přebytku svého společníka EIF a svůj podíl na čistém schodku společného podniku Galileo (viz také bod E 3.3.1).
5. KOMENTÁŘ K TABULCE PENĚŽNÍCH TOKŮ
Je třeba poznamenat, že jelikož rok 2005 je prvním rokem, kdy se roční závěrka sestavuje podle nových pravidel akruálního účetnictví, a tedy prvním rokem, kdy se sestavuje tabulka peněžních toků, bylo rozhodnuto, že se nebudou uvádět srovnávací údaje za rok 2004.
Je tomu tak proto, že pro uzávěrku za rok 2004 nebyly tyto údaje požadovány, jelikož byly připraveny podle jiných účetních pravidel.
Srovnávací údaje pro tabulku peněžních toků budou poskytovány od roku 2006.
5.1 ÚČEL A SESTAVENÍ TABULKY CASH FLOW
Informace o peněžních tocích slouží jako základ pro posouzení schopnosti Společenství vytvářet peněžní prostředky a jejich ekvivalenty a jejich potřeby využívat tyto peněžní toky.
Tabulka peněžních toků se sestavuje nepřímou metodou.
Znamená to, že čistý přebytek resp. schodek se upraví o účinky bezhotovostních transakcí, případného časového rozlišení minulé nebo budoucí přijaté či vyplacené hotovosti a o příjmové resp. výdajové položky spojené s investováním peněžních toků.
Peněžní toky vyplývající z transakcí v cizích měnách se účtují v zúčtovací měně Evropských společenství (euro) po převedení cizí měny na euro s pomocí směnného kurzu platného v den, kdy dochází k peněžnímu toku.
Výše uvedená tabulka peněžních toků vykazuje peněžní toky za vykazované období roztříděné podle provozních, investičních a finančních činností.
Peněžní toky související s mimořádnými položkami se třídí a vykazují samostatně podle toho, zda vyplývají z provozní, investiční nebo finanční činnosti.
5.2 PROVOZNÍ ČINNOSTI
Provozní činnosti jsou takové činnosti Společenství, které nejsou investičními činnostmi.
Tvoří většinu realizovaných činností.
Úvěry poskytnuté příjemcům (a případné s tím související výpůjčky) nelze považovat za investiční (ani finanční) činnost, jelikož jsou součástí celkových cílů a tudíž každodenních operací Společenství.
Provozní činnosti zahrnují také investice, např. EIF, Galileo, EBRD a fondy rizikového kapitálu.
Cílem těchto činností je totiž spoluúčast na dosahování politicky cílených výsledků.
5.3 INVESTIČNÍ ČINNOSTI
Investiční činnosti představují nabývání a zcizování nehmotného a hmotného dlouhodobého majetku a ostatní investice neprovozního charakteru, které nejsou zahrnuty mezi ostatní likvidní prostředky (ekvivalenty hotových peněz).
Investiční činnosti nezahrnují úvěry poskytnuté příjemcům.
Cílem je ukázat skutečné investice Společenství.
Nutno poznamenat, že Společenství nemohou z celkové sumy peněžních prostředků a jejich ekvivalentů použít 2,25 miliardy EUR.
Jedná se o peníze obdržené z uložených pokut, kdy druhá strana napadá uvalení pokuty.
Tyto částky se vykazují jednoznačně jako "omezené peníze" v bodě 3.11 výše.
6. PODROZVAHA A KOMENTÁŘ K NÍ
PODMÍNĚNÁ AKTIVA
EUR _BAR_
_BAR_ Komentář _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Získané záruky _BAR_ 6.1 _BAR_ 3352097595,13 _BAR_ 2867545633,50 _BAR_
Získané záruky na předběžné financování _BAR_ 6.1.1 _BAR_ 1138136716,33 _BAR_ 1261653669,13 _BAR_
Záruky získané k nerozhodnutým případům pokut _BAR_ 6.1.2 _BAR_ 1465706342,00 _BAR_ 1165874001,00 _BAR_
Jiné získané záruky _BAR_ 6.1.3 _BAR_ 748254536,80 _BAR_ 440017963,37 _BAR_
Podepsané výpůjční smlouvy _BAR_ 6.2 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Podmíněná aktiva související s případy podvodů a nesrovnalostí u strukturálních opatření _BAR_ 6.3 _BAR_ 1244918719,00 _BAR_ 1102621000,00 _BAR_
Ostatní podmíněná aktiva _BAR_ 6.4 _BAR_ 1234642838,97 _BAR_ 905824,00 _BAR_
Podmíněná aktiva celkem _BAR_ _BAR_ 5831659153,10 _BAR_ 3971072457,50 _BAR_
PODMÍNĚNÁ PASIVA & ZÁVAZKY NA BUDOUCÍ FINANCOVÁNÍ
EUR _BAR_
Podmíněné závazky _BAR_ Komentář _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Poskytnuté záruky _BAR_ 6.5 _BAR_ 15788387107,69 _BAR_ 14557201106,61 _BAR_
Záruky za úvěry EIB _BAR_ 6.5.1 _BAR_ 15055116636,77 _BAR_ 13899797966,00 _BAR_
Záruky, které podepsal EIF _BAR_ 6.5.2 _BAR_ 732272742,00 _BAR_ 656517527,00 _BAR_
Další poskytnuté záruky _BAR_ _BAR_ 997728,92 _BAR_ 885613,61 _BAR_
Záruční sekce EZOZF _BAR_ 6.6 _BAR_ 465360931,04 _BAR_ 562604294,00 _BAR_
Podmíněné závazky související se schválením účetní závěrky Záruční sekce EZOZF před rozhodnutím Soudního dvora _BAR_ 6.6.1 _BAR_ 465360931,04 _BAR_ 554096294,00 _BAR_
Podmíněné závazky související s dosud nevynucenými rozsudky Soudního dvora _BAR_ 6.6.2 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8508000,00 _BAR_
Pokuty – odvolání k Soudnímu dvoru _BAR_ 6.7 _BAR_ 4427429022,00 _BAR_ 3837913801,00 _BAR_
Částky týkající se právních věcí a jiných sporů _BAR_ 6.8 _BAR_ 2490921822,28 _BAR_ 2430473105,00 _BAR_
Ostatní podmíněné závazky _BAR_ 6.9 _BAR_ 709055454,83 _BAR_ 558822340,00 _BAR_
Podmíněné závazky celkem _BAR_ _BAR_ 23881154337,84 _BAR_ 21947014646,61 _BAR_
Závazky na budoucí financování _BAR_ Komentář _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Nečerpané přísliby _BAR_ 6.10 _BAR_ 331766142,56 _BAR_ 485693578,78 _BAR_
Závazky proti dosud nečerpaným položkám _BAR_ 6.11 _BAR_ 88824110196,66 _BAR_ 83945009118,97 _BAR_
Právní závazky, pro něž ještě nebyly přijaty rozpočtové závazky _BAR_ 6.12 _BAR_ 48183934608,94 _BAR_ 89485289562,47 _BAR_
Strukturální opatření (plánovaná avšak dosud závazně nepřislíbená podpora na léta 2000 – 2006) _BAR_ 6.12.1 _BAR_ 39014608434,94 _BAR_ 75999232173,47 _BAR_
Fond soudržnosti _BAR_ 6.12.2 _BAR_ 6000664296,00 _BAR_ 8193874771,00 _BAR_
ISPA _BAR_ 6.12.3 _BAR_ 514617181,00 _BAR_ 630464832,00 _BAR_
Přechodný nástroj pro financování rozvoje venkova (TRDI) _BAR_ 6.12.4 _BAR_ 2096000000,00 _BAR_ 4027000000,00 _BAR_
Protokoly se zeměmi Středomoří _BAR_ 6.12.5 _BAR_ 259258239,00 _BAR_ 253739892,00 _BAR_
Vnější vztahy _BAR_ 6.12.6 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Organizace pro energetický rozvoj Korejského poloostrova (KEDO) _BAR_ _BAR_ 57236958,00 _BAR_ 58025519,00 _BAR_
UNWRA _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ 63669375,00 _BAR_
Dohody o rybolovu _BAR_ 6.12.7 _BAR_ 241549500,00 _BAR_ 259283000,00 _BAR_
Vklady do příbuzných organizací _BAR_ 6.13 _BAR_ 946500000,00 _BAR_ 1022500000,00 _BAR_
Nesplacený akciový kapitál EBRD _BAR_ 6.13.1 _BAR_ 442500000,00 _BAR_ 442500000,00 _BAR_
Nesplacený akciový kapitál EIF _BAR_ 6.13.2 _BAR_ 480000000,00 _BAR_ 480000000,00 _BAR_
Nesplacený kapitálový podíl v programu Galileo (upraveno) _BAR_ 6.13.3 _BAR_ 24000000,00 _BAR_ 100000000,00 _BAR_
Závazky za operativní leasing _BAR_ 6.14 _BAR_ 1415393523,34 _BAR_ 1182189017,45 _BAR_
Závazky na budoucí financování celkem _BAR_ _BAR_ 139701704471,50 _BAR_ 176120681277,67 _BAR_
Veškerá podmíněná pasiva a závazky by byly, v případě jejich splatnosti, financovány v následujících letech z rozpočtu Společenství.
Rozpočet Společenství financují členské státy.
PODMÍNĚNÁ AKTIVA
6.1 ZÍSKANÉ ZÁRUKY
6.1.1 Získané záruky na předběžné financování
Jedná se o záruky, které Evropská společenství vyžadují od příjemců při výplatě záloh (předběžné financování).
Jak požaduje finanční nařízení, v některých případech lze záruky vyžadovat proto, aby příjemci mohli obdržet předběžné financování.
Předmětem záruky je tudíž zajištění předběžného financování.
Rozhodná událost souvisí s existencí předběžného financování. V tomto případě je rozhodnou událostí pro záruku výplata předběžného financování.
Ke dni 31. prosince 2005 činila celá (nominální) výše těchto záruk 1,14 miliardy EUR.
V některých případech bylo příslušné předběžné financování zčásti vypořádáno průběžnou platbou.
Odhadovaná hodnota souvisejících otevřených částek předběžného financování činila ke dni 31. prosince 2005 asi 0,73 miliardy EUR.
6.1.2 Záruky získané k nerozhodnutým případům pokut
Jedná se o záruky získané od adresáta pokuty Společenství, který chce pokutu napadnout.
Místo předběžné výplaty lze poskytnout bankovní záruku na předmětnou částku (a úroky).
6.1.3 Ostatní získané záruky
Druhy záruk spadajících pod tuto položku:
Ostatní získané záruky
EUR _BAR_
_BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 po úpravě _BAR_
Půjčky Euratomu: záruky třetích stran _BAR_ 385000000,00 _BAR_ 170000000,00 _BAR_
Záruka za plnění _BAR_ 253793322,70 _BAR_ 166209567,12 _BAR_
Záruky získané v rámci výběrových řízení _BAR_ 4690212,61 _BAR_ 1597083,84 _BAR_
Záruky pro případ zpožděných plateb _BAR_ 3759388,45 _BAR_ 6348343,37 _BAR_
Ostatní _BAR_ 101011613,04 _BAR_ 95862969,04 _BAR_
Celkem _BAR_ 748254536,80 _BAR_ 440017963,37 _BAR_
Komise získala záruky od třetích stran za půjčky poskytnuté prostřednictvím Euratomu.
Komise nezískala záruky třetích stran za úvěry poskytnuté v rámci režimu pomoci (MFA).
Za tyto úvěry se však zaručil Záruční fond.
Někdy se vyžadují záruky za plnění, aby se zajistilo, že příjemci finančních prostředků Společenství splní své závazky, které jim vyplývají ze smluv se Společenstvími.
Patří sem i bankovní záruka na 127,8 milionu EUR (2004: 60,8 milionu EUR), kterou získala Rada a která se týká zálohových plateb na výstavbu budovy LEX.
Ostatní záruky ke dni 31. prosince 2005 zahrnují 93,4 milionu EUR (2004: 84,3 milionu EUR), pokud jde o záruky, které ESUO v likvidaci získalo za poskytnuté úvěry (jak je stanoveno v příslušných smlouvách).
6.2 PODEPSANÉ VÝPŮJČNÍ DOHODY
Jedná se o výpůjční dohody, které uzavřela Společenství, ale které nebyly čerpány před koncem roku – k 31. prosinci 2005 ani 2004 takové dohody neexistovaly.
6.3 PODVODY A NESROVNALOSTI – STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ
Níže uvedená tabulka vychází z formálních zpráv, které předložily členské státy v souladu s nařízením Komise č. 1681/94.
Částky jsou rozděleny podle členských států. Tabulka ukazuje rozdíl mezi částkami, které členské státy zjistily a dosud nezískaly (vypočítané na základě zjištěných nároků nebo odhadů), a částkami, které již byly uhrazeny nebo byly prohlášeny za nedobytné.
Podmíněná aktiva: případy podvodů a nesrovnalostí
v tis.
EUR _BAR_
Členský stát _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_
Belgie _BAR_ 14045 _BAR_ 14574 _BAR_
Dánsko _BAR_ 9920 _BAR_ 9032 _BAR_
Německo _BAR_ 568213 _BAR_ 500481 _BAR_
Řecko _BAR_ 96237 _BAR_ 67425 _BAR_
Španělsko _BAR_ 51665 _BAR_ 45389 _BAR_
Francie _BAR_ 13801 _BAR_ 17722 _BAR_
Irsko _BAR_ 2396 _BAR_ 2824 _BAR_
Itálie _BAR_ 344455 _BAR_ 294349 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 12 _BAR_ 119 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 7876 _BAR_ 7272 _BAR_
Rakousko _BAR_ 9226 _BAR_ 5723 _BAR_
Polsko _BAR_ 324 _BAR_ 23 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 47509 _BAR_ 58233 _BAR_
Finsko _BAR_ 2171 _BAR_ 2076 _BAR_
Švédsko _BAR_ 1035 _BAR_ 944 _BAR_
Spojené království _BAR_ 75959 _BAR_ 76435 _BAR_
Česká republika _BAR_ 34 _BAR_ 0 _BAR_
Estonsko _BAR_ 33 _BAR_ 0 _BAR_
Maďarsko _BAR_ 8 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem _BAR_ 1244919 _BAR_ 1102621 _BAR_
Údaje uvedené v této tabulce představují spíše teoretické maximum než částky, které bude mít rozpočet Společenství skutečně k dispozici. Je tomu tak z následujících důvodů:
- Členské státy ne vždy (a určitě ne rychle) informují o částkách, které vybraly.
- Přestože jsou členské státy povinny informovat Komisi o pravděpodobnosti výběru částek, je nemožné přesně určit, jaká část dosud neuhrazených částek bude skutečně uhrazena.
Vnitrostátní právní předpisy v některých případech stanoví třicetiletou promlčecí lhůtu, kvůli níž vnitrostátní orgány někdy odkládají formální odepsání dluhu, i když je pravděpodobnost úhrady čistě teoretická.
V současné době musejí členské státy posílat Komisi jednou za rok výkaz neuhrazených částek souvisejících se strukturálními operacemi (článek 8 nařízení č. 438/2001), aby jí poskytly lepší přehled o skutečné situaci.
- I v případě, že členský stát zahájí řízení o úhradu částek včas, není zaručen pozitivní výsledek.
Platí to zejména pro inkasní příkazy, o něž se vede soudní spor.
- Jednotlivé projekty jsou spolufinancovány v rámci víceletých programů.
Dokud nebyl víceletý program uzavřen, je nemožné přesně stanovit částku, která má být uhrazena, protože částky, které by měly být vráceny zpět kvůli nesrovnalostem, mohou být za určitých okolností převedeny na jiné, řádné projekty, a protože v některých případech mohou být výdaje upraveny prostřednictvím splátek, zejména platby zůstatku.
Údaje v těchto tabulkách jsou prozatímní údaje, které vycházejí ze zpráv dodaných a zpracovaných do konce března 2006.
Mohou být opraveny podle dalších, později dodaných zpráv.
Z informací poskytnutých členskými státy nelze přesně stanovit pravděpodobnost úhrady v jednotlivých případech.
V den, kdy byla sestavena konsolidovaná roční závěrka, ještě nebyla schválena každoroční zpráva o boji s podvody za rok 2005.
6.4 OSTATNÍ PODMÍNĚNÁ AKTIVA
Vyčíslené částky:
Nejvýznamnější sem zařazená položka se týká odhadované částky 1,15 miliardy EUR, jejíž obdržení se předpokládá v rámci rozhodnutí o schválení účetní závěrky v oblasti zemědělství v období let 2001 – 2005.
Jelikož tyto částky nejsou zatím definitivní, nejsou vykazovány v rozvaze.
Tato položka zahrnuje rovněž pravděpodobnou pohledávku ve výši 52,9 milionu EUR, která se týká úhrady pokuty, kterou uložil Evropský soud rozsudkem z roku 2005 Francii za nedodržení určitých předpisů Společenství o rybolovu.
První pokuta ve výši 20 milionů EUR byla uhrazena v září 2005.
Podle druhé části rozsudku bylo nutno uhradit další pokutu za období od 15. července 2005 do 15. ledna 2007, pokud nedošlo k žádnému zkvalitnění kontrolního systému.
Tato část se v současnosti vyhodnocuje, takže tato pohledávka zatím není jistá a tudíž se nevykazuje v rozvaze.
Dále je sem zařazena částka 26,6 milionu EUR, která se týká potenciální pohledávky za členským státem po provedených auditech.
Nevyčíslené částky:
Ve výroční zprávě o činnosti referuje každý schvalující úředník o výsledcích politiky a o jeho přiměřené jistotě, že zdroje přidělené na činnosti popsané v jeho zprávě byly využity pro jejich zamýšlený účel a v souladu se zásadami řádného finančního hospodaření, a že zavedené kontrolní postupy poskytují dostatečné záruky, pokud jde o zákonnost a řádnost příslušných transakcí.
Co se týče roku 2005 i celkově se Komise v souhrnné zprávě domnívá, že zavedený kontrolní systém zajišťuje přiměřenou jistotu ohledně zákonnosti a řádnosti transakcí, za něž Komise odpovídá podle článku 274 Smlouvy o ES, i s omezeními popsanými ve výroční zprávě o činnosti za rok 2005.
Některá generální ředitelství vznesla výhrady a bylo-li to možné, vyčíslila celkový dopad svých výhrad.
GŘ pro vzdělávání a kulturu vzneslo výhradu ohledně účetnictví, tj. na nedostatečnou jistotu týkající se spolehlivosti zaúčtovaných částek vinou nemožnosti prověřit všechny transakce zapsané v účetnictví před konečným termínem uzavření účtů.
Podrobné vysvětlení je obsaženo v ročních zprávách o činnosti jednotlivých GŘ a ve výroční souhrnné zprávě.
PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY
6.5 POSKYTNUTÉ ZÁRUKY
6.5.1 Za úvěry, které Evropská investiční banka (EIB) poskytla třetím zemím ze svých vlastních zdrojů
Záruka je formulována tak, že právně kryje úvěry, které EIB podepsala k 31. prosinci 2005 (včetně úvěrů poskytnutých nynějším členským státům ještě před jejich přistoupením).
Záruka Společenství je však omezena na procentuální horní limit povolených úvěrových linek: 65 %, 70 %, 75 % nebo 100 %.
Pokud není tohoto limitu dosaženo, kryje záruka Společenství celou částku.
K 31. prosinci 2005 činila celková neuhrazená částka 15055 milionů EUR (2004: 13900 milionů EUR) a to je tedy maximální hranice rizika, jemuž jsou Společenství vystavena.
U půjček, na které se vztahuje záruka z rozpočtu Společenství, EIB rovněž získává záruky třetích stran (států, veřejných nebo soukromých finančních institucí); Komise je v takových případech sekundárním ručitelem.
Záruka z rozpočtu Společenství kryje pouze politické riziko záruk poskytnutých v rámci "sdílení rizik".
Ostatní rizika kryje EIB pro případ, že by primární ručitel nesplnil své závazky.
U záruk, u nichž se riziko nesdílí, se v případě, že primární ručitel nesplní své závazky, všechna rizika kryjí z rozpočtu Společenství.
Pokud je primárním ručitelem veřejný subjekt, zařazují se rizika zpravidla do kategorie politických rizik, ale pokud záruky poskytuje instituce nebo soukromý subjekt, mohlo by být nutné krýt z rozpočtu Společenství i obchodní riziko.
Půjčky, které EIB udělila třetím zemím z vlastních zdrojů, a které jsou kryty zárukou z rozpočtu Společenství, jsou následující:
Půjčky EIB zaručené Společenstvími
v mil. EUR _BAR_
_BAR_ "Sdílení rizika" 31. 12. 2005 _BAR_ Nesdílení rizika 31. 12. 2005 _BAR_ Neuhrazeno 31. 12. 2005 Celkem _BAR_ Neuhrazeno 31. 12. 2004 _BAR_
Státní orgán _BAR_ Soukromá společnost _BAR_
65 % záruka _BAR_ 1624 _BAR_ 4427 _BAR_ 1047 _BAR_ 7098 _BAR_ 4980 _BAR_
70 % záruka _BAR_ 502 _BAR_ 3262 _BAR_ 416 _BAR_ 4180 _BAR_ 4384 _BAR_
75 % záruka _BAR_ - _BAR_ 1738 _BAR_ 211 _BAR_ 1949 _BAR_ 2442 _BAR_
100 % záruka _BAR_ - _BAR_ 1366 _BAR_ 462 _BAR_ 1828 _BAR_ 2094 _BAR_
Celkem _BAR_ 2126 _BAR_ 10793 _BAR_ 2136 _BAR_ 15055 _BAR_ 13900 _BAR_
6.5.2 Záruky, které podepsal Evropský investiční fond (EIF)
K 31. prosinci 2005 podepsal EIF záruky a závazky u operací rizikového kapitálu ve výši 3160,1 milionu EUR, ovšem 719,2 milionu EUR se vztahuje k portfoliu záručních operací pro projekty, které souvisejí s rozvojem transevropských sítí (TEN), převedenému na EIB (příslušná dohoda s EIB byla podepsána dne 7. prosince 2000).
EIB nese riziko transakcí (podle příslušných dohod o záruce zůstal EIF ručitelem) a na oplátku je oprávněna vybírat od zprostředkujících subjektů související poplatky (poplatek za užívání + poplatek za příslib).
Kromě těchto částek, protože EIF nenese žádné riziko, tak celkové vlastní záruky a angažovanost EIF v operacích rizikového kapitálu k 31. prosinci 2005 činí 2440,9 milionu EUR, což představuje maximální potenciální riziko pro Evropská společenství ve výši 732,3 milionu EUR, jelikož Společenství mají 30 % podíl na kapitálu EIF.
Společenství upsala kapitál v celkové výši 600 milionů EUR, z čehož 20 % bylo splaceno.
Podíl kapitálu, který Evropská společenství upsala, avšak o jehož splacení dosud nebylo požádáno (80 %), je rovněž zahrnut v podrozvahových závazcích jako podmíněný závazek (bod 6.13.2).
6.6 ZÁRUKA EZOZF
6.6.1 Vypořádání dluhů
Jedná se o podmíněné závazky vůči členským státům spojené se schvalováním účetní závěrky EZOZF.
Určení konečného závazku a roku, k němuž bude zaúčtován, bude záviset na délce řízení u Soudního dvora.
Odhad pravděpodobných částek, jež budou uhrazeny (60 milionů EUR), je v rozvaze rovněž vykázán jako dlouhodobá rezerva (viz bod E 3.13).
6.6.2 Podmíněné závazky související s nevykonanými rozsudky
Ke konci roku 2004 představovala tato částka podmíněné závazky, o nichž Komise k datu účetní uzávěrky nerozhodla a u nichž se dotčené strany musejí dohodnout na způsobu vyrovnání.
Ke konci roku 2005 byly příslušné částky (nyní dosahující 17,1 milionu EUR) zapsány do rozvahy jako časově rozlišené výlohy, jelikož se nyní považují za jisté.
6.7 POKUTY
Co se týče pokut (peněžitých trestů), které Komise uložila za porušení pravidel hospodářské soutěže a jež byly předběžně uhrazeny (a tudíž byly zahrnuty do rozvahy Komise), bylo rozhodnuto, že jak pokuty, proti nimž bylo podáno odvolání [15], tak pokuty, u nichž není známo, zda budou napadeny, by se měly v podrozvaze vykazovat jako podmíněné závazky až do rozhodnutí Soudního dvora.
Tento podmíněný závazek bude veden až do pravomocného rozhodnutí.
Po obeslání mohou dlužníci, kteří nesouhlasí s rozhodnutím Komise o jejich pokutování, podat odvolání k Soudnímu dvoru.
Jistinu pokuty však musejí zaplatit ve stanovené lhůtě, protože podle článku 242 Smlouvy o ES nemá odvolání odkladný účinek.
Dlužníci mají tedy dvě možnosti: mohou buď poskytnout bankovní záruku (vykazuje se v rámci podmíněných aktiv) nebo provést předběžnou platbu (v rozvaze se vykazuje pod peněžními prostředky a jejich ekvivalenty.
Pouze po vynesení pravomocného rozsudku účetní buď plně či zčásti refunduje předběžnou platbu v plné výši nebo zčásti i s úroky nebo neodvolatelně zinkasuje pokutu v celé (nebo částečné) výši, kterou určí soudní rozhodnutí.
Úrok z předběžných plateb (154,4 milionu EUR) je zahrnut do hospodářského výsledku za účetní období a stejně tak je zahrnut jako podmíněný závazek, neboť se jedná o nejisté částky.
6.8 ČÁSTKY TÝKAJÍCÍ SE PRÁVNÍCH VĚCÍ A JINÝCH SPORŮ
Tento okruh se týká žalob o náhradu škody podaných proti Společenství, dalších právních sporů a odhadovaných právních výloh.
Nejvýznamnější částky jsou shrnuty níže:
- Žaloba podaná proti Komisi v červnu 2003 v souvislosti s jejím rozhodnutím.
Žalovaná částka činí 735 milionů EUR.
Komise předložila svou dupliku v únoru 2005.
Rozhodnutí pravděpodobně nebude vyneseno před rokem 2007.
- Žaloba o náhradu škody podaná v říjnu 2003 rovněž v souvislosti s rozhodnutím Komise.
Žalovaná částka činí 1664 milionů EUR.
Komise předložila svou dupliku v listopadu 2004.
Rozhodnutí pravděpodobně nebude vyneseno před rokem 2007.
- V květnu 2004 zahájil majitel budovy v Bruselu proti Komisi soudní řízení u Soudu prvního stupně, aby získal odškodnění za neuzavření nájemní smlouvy.
Komise v současnosti odhaduje možný závazek na 20 milionů EUR, s nimiž se proto zachází jako s podmíněným závazkem.
- 22 milionů EUR se týká žalob o náhradu škody podaných proti Komisi v oblasti zdravotnictví.
- Další částky se týkají sporů,v nichž vystupují dodavatelé, smluvní partneři a bývalí zaměstnanci.
Je třeba upozornit, že u žaloby o náhradu škody podle článku 288 ES musí žalobce prokázat, že orgán dostatečně závažným způsobem porušil právní předpis, který přiznává práva jednotlivcům, že žalobce utrpěl skutečnou škodu a že existuje přímý příčinný vztah mezi protiprávním činem a škodou.
6.9 OSTATNÍ PODMÍNĚNÉ ZÁVAZKY
Ke konci roku 2004 byl pod tímto okruhem veden maximálně možný závazek odhadovaný na 23,4 milionu EUR (bez částek už zaúčtovaných jako opravné položky anebo dluhy) týkající se nákladů na vymýcení určitých nemocí, které zřejmě mělo být financováno z rozpočtu Společenství.
Koncem roku 2005 nebyl veden žádný nevypořádaný podmíněný závazek k této záležitosti.
Patří sem také nevypořádaný smluvní závazek ve výši 130,2 milionu EUR týkající se výstavby budovy LEX pro Radu, jakož i 239 milionů EUR týkajících se stavebních smluv Parlamentu.
Další významnou zahrnutou sumou je 330 milionů EUR, které se týkají rozšíření budovy Soudního dvora v Lucemburku.
ZÁVAZKY ZA BUDOUCÍ FINANCOVÁNÍ
6.10 NEČERPANÉ ZÁVAZKY
Jde o úvěrové dohody a dohody o investicích do vlastního kapitálu, které uzavřela Komise a ESUO v likvidaci (nekryté z RAL), ale které dosud druhá strana před koncem roku nečerpala.
6.11 ZÁVAZKY PROTI DOSUD NEČERPANÝM POLOŽKÁM
Tato částka představuje výši otevřených závazků, u nichž dosud nedošlo k úhradě.
K 31. prosinci 2005 činily RAL celkem 119,1 miliard EUR.
Částka vykázaná jako budoucí závazek, který má být financován, představuje rozdíl mezi rozpočtovými RAL a souvisejícími částkami, které byly jako výdaje zaúčtovány do výsledovky, tj. 88,8 miliardy EUR.
RAL jsou přirozeným důsledkem existence víceletých programů.
V zájmu přesnějšího přehledu o skladbě této částky bylo rozhodnuto označovat zvlášť nejstarší závazky nebo ty, u nichž nebyl zaznamenán žádný pohyb.
Proto byl definován pojem "potenciálně nenormální RAL" (PNR).
Skládá se ze závazků, které odpovídají jedné z těchto dvou podmínek:
- závazek starší pěti let
- závazky, u nichž nebyla v posledních dvou letech zaznamenána účetní transakce (platba nebo zrušení).
Ve společných prohlášeních z listopadu 2002 a 2003 Komise, Evropský parlament a Rada zdůraznily potřebu postupně odstraňovat tyto potenciálně nenormální RAL.
Takže na počátku každého účetního období se zjistí, které závazky odpovídají této definici, a poté se individuálně posuzují.
Zbývající závazky se rozdělí do 8 samostatných kategorií podle zjištěného hypotetického případu.
Díky této pravidelné analýze se postupně snižuje tato část RAL a není třeba vést v účetnictví částky, které již neodpovídají žádnému právnímu závazku.
V průběhu účetního období 2005 se tak potenciálně nenormální RAL snížily o 48 %.
Z následující tabulky vyplývá stav v okruzích finančního výhledu:
Potenciálně nenormální RAL (PNR)
EUR _BAR_
_BAR_ PNR k 31. 12. 2004 _BAR_ Platby během 2005 _BAR_ Jiné pohyby během 2005 _BAR_ PNR k 31. 12. 2005 _BAR_
Zemědělství _BAR_ 2074137 _BAR_ - _BAR_ (2060350) _BAR_ 13787 _BAR_
Strukturální opatření _BAR_ 6296247277 _BAR_ (2416431008) _BAR_ (1073475677) _BAR_ 2806340592 _BAR_
Vnitřní politiky _BAR_ 1196515414 _BAR_ (358981904) _BAR_ (198920639) _BAR_ 638612871 _BAR_
Vnější politiky _BAR_ 2074138692 _BAR_ (554000167) _BAR_ (281897691) _BAR_ 1238240834 _BAR_
Správa _BAR_ 8265615 _BAR_ - _BAR_ (3917209) _BAR_ 4348406 _BAR_
Předvstupní pomoc _BAR_ 1198127481 _BAR_ (256623707) _BAR_ (34755523) _BAR_ 906748251 _BAR_
Ostatní _BAR_ 99743 _BAR_ - _BAR_ (99743) _BAR_ - _BAR_
Celkem _BAR_ 10775468359 _BAR_ (3586036786) _BAR_ (1595126832) _BAR_ 5594304741 _BAR_
6.12 PRÁVNÍ ZÁVAZKY, K NIMŽ DOSUD NEEXISTUJÍ ROZPOČTOVÉ ZÁVAZKY
Tyto závazky vznikly proto, že se Komise rozhodla přijmout právní závazky ohledně částek, které nebyly v rozpočtu kryty položkami závazků.
Podle interinstitucionální dohody a obecněji podle rozpočtových pravidel se následující výdaje musejí s ohledem na objem finančního závazku, který vznikne, zaznamenat jako podrozvahové závazky:
- 6.12.1 & 6.12.2: Strukturální fondy a Fond soudržnosti představují výdajové cíle a celý příděl, který byl uveden ve finančním výhledu, musí být pokryt rozhodnutími.
Podmíněné závazky se proto oceňují v maximální výši.
Právní závazky bez rozpočtových závazků – strukturální operace
miliardy EUR _BAR_
_BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_
Cíl 1 _BAR_ 28,46 _BAR_ 55,83 _BAR_
Cíl 2 _BAR_ 3,44 _BAR_ 6,97 _BAR_
Cíl 3 _BAR_ 4,29 _BAR_ 8,15 _BAR_
FNOR (kromě Cíle 1) _BAR_ 0,25 _BAR_ 0,37 _BAR_
Iniciativy Společenství _BAR_ 2,58 _BAR_ 4,67 _BAR_
Celkem _BAR_ 39,02 _BAR_ 75,99 _BAR_
- 6.12.3: ISPA: nařízení o ISPA samo o sobě nedává vzniknout podrozvahovým závazkům, protože nestanoví ani roční, ani celkový příděl.
O přídělu rozhoduje každý rok rozpočtový orgán v souladu s finančním výhledem.
Horní limity okruhu 7 (předvstupní část) nejsou výdajové cíle a interinstitucionální dohoda umožňuje určitý stupeň flexibility mezi různými předvstupními nástroji.
ISPA však na druhou stranu vytváří podmíněné závazky v souvislosti s konkrétními projekty, neboť tyto projekty obsahují řadu ročních tranší, z nichž je po přijetí rozhodnutí pokryta rozpočtovým závazkem pouze první tranše.
- 6.12.4: Přechodný nástroj pro financování rozvoje venkova (TRDI) v nových členských státech je financován ze Záruční sekce EZOZF a vztahuje se na období 2004 až 2006.
Je financován z rozlišených položek, přičemž roční závazky se automaticky přijímají každý rok na základě rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje program.
Není třeba žádné další roční rozhodnutí.
Rozhodnutí Komise představuje cíl výdajů a k celému přídělu budou přijata rozhodnutí.
- 6.12.5: Závazky přijaté podle finančních protokolů s nečlenskými zeměmi Středomoří: částka zahrnutá do tohoto bodu představuje rozdíl mezi celkovou částkou podepsaných protokolů a částkou zaúčtovaných rozpočtových závazků.
Tyto protokoly jsou mezinárodními smlouvami, které nelze zrušit bez souhlasu obou stran, i když proces jejich vypovídání právě probíhá.
- 6.12.6 & 6.12.7: Závazky vůči konkrétním třetím stranám týkající se operací v rámci vnějších akcí a rybolovu, s nimiž souvisejí konkrétní částky za pevně vymezené období.
Ostatní víceleté programy neobsahují žádné závazky, které by měly být zahrnuty mezi podmíněná pasiva: výdaje v nadcházejících letech jsou podmíněny ročními rozhodnutími rozpočtového orgánu nebo změnami příslušných předpisů.
6.13 PŘÍSPĚVKY PŘÍBUZNÝM ORGANIZACÍM
Tato částka představuje neuhrazené platby kapitálu, který Komise upsala, ale o jehož splacení dosud nebyla požádána.
6.13.1 Dosud nesplacený akciový kapitál: EBRD
v mil. EUR _BAR_
EBRD _BAR_ Celkový kapitál EBRD _BAR_ Úpis Komise _BAR_
Základní kapitál _BAR_ 19,790 _BAR_ 600 _BAR_
Splacený _BAR_ – 5,197 _BAR_ – 157,5 _BAR_
Nesplacený _BAR_ 14,593 _BAR_ 442,5 _BAR_
6.13.2 Dosud nesplacený akciový kapitál: EIF
v mil. EUR _BAR_
EIF _BAR_ Celkový kapitál EIF _BAR_ Úpis Komise _BAR_
Základní kapitál _BAR_ 2000 _BAR_ 600 _BAR_
Splacený _BAR_ – 400 _BAR_ – 120 _BAR_
Nesplacený _BAR_ 1600 _BAR_ 480 _BAR_
6.13.3 Dosud nesplacený akciový kapitál: společný podnik Galileo
v mil. EUR _BAR_
Galileo _BAR_ Celkový kapitál Galilea _BAR_ Úpis Komise _BAR_
Základní kapitál _BAR_ 580 _BAR_ 520 _BAR_
Splacený _BAR_ – 488 _BAR_ – 438 _BAR_
Nesplacený _BAR_ 92 _BAR_ 82 _BAR_
Zahrnutý do RAL _BAR_ – _BAR_ – 58 _BAR_
Podmíněný závazek _BAR_ – _BAR_ 24 _BAR_
Podle nařízení Rady (ES) č. 876/2002 ze dne 21. května 2002 činí příspěvek Komise do společného podniku Galileo 520 milionů EUR.
Tento závazek trvá čtyři roky a končí v roce 2006.
Dosud nesplacené závazky ve výši 58 milionů EUR jsou zahrnuty mezi RAL (výše) a jsou tedy odečteny od výše uvedených částek, o jejichž splacení dosud nebylo požádáno.
6.14 ZÁVAZKY V RÁMCI OPERATIVNÍHO LEASINGU
V tomto okruhu se vedou budovy a ostatní zařízení pronajaté na základě smluv o operativním leasingu, které nesplňují podmínky k tomu, aby byly zapsány v rozvaze na stranu aktiv.
Uvedené částky odpovídají závazkům, které je ještě třeba uhradit během leasingových smluv, s výjimkou budovy Soudního dvora, která je pronajata na dobu neurčitou a v jejím případě představuje částka 2,3 milionu EUR roční nájem.
ZÁVAZKY V RÁMCI OPERATIVNÍHO LEASINGU
v mil. EUR _BAR_
Popis _BAR_ Poplatky během roku _BAR_ Zůstává uhradit _BAR_
< 1 rok _BAR_ 1 – 5 let _BAR_ > 5 let _BAR_ Celkem _BAR_
Budovy _BAR_ 172,6 _BAR_ 176,7 _BAR_ 546,6 _BAR_ 675,3 _BAR_ 1398,6 _BAR_
IT materiál a jiná technika _BAR_ 11,4 _BAR_ 9,0 _BAR_ 7,8 _BAR_ 0,0 _BAR_ 16,8 _BAR_
Celkem _BAR_ 184,0 _BAR_ 185,7 _BAR_ 554,4 _BAR_ 675,3 _BAR_ 1415,4 _BAR_
7. ŘÍZENÍ FINANČNÍHO RIZIKA
MAKROFINANČNÍ POMOC A EURATOM
Následující údaje se týkají půjček a výpůjček, které Evropská společenství uskutečňují prostřednictvím makrofinanční pomoci a Euratomu.
7.1 POSTUPY V OBLASTI ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVÁNÍ (HEDGING)
Transakce v oblasti půjček a výpůjček, stejně tak jako související správu pokladny vykonávají Společenství podle příslušných rozhodnutí Rady Euratomu [16] a vnitřních pokynů.
Příslušné pracovní útvary vypracovaly a používají písemné příručky, které upravují postup v oblasti výpůjček, půjček a správy pokladny.
Finanční a provozní rizika jsou rozpoznávána a hodnocena a dodržování vnitřních pokynů a postupů se pravidelně prověřuje.
Obecně platí, že zajišťovací operace (hedging) se neprovádějí, protože půjčky jsou financovány ze vzájemných "back-to-back" operací a protože neexistují otevřené měnové pozice.
K zajištění určitých rizik lze nicméně využít derivátové finanční nástroje, pokud není možné dosáhnout dokonalé vyváženosti půjček a výpůjček.
Podrobný popis takových finančních nástrojů se nachází v bodě E 3.3.3.2.
7.2 MĚNOVÉ RIZIKO
Jelikož jsou všechna finanční aktiva a pasiva vedena v eurech, Společenství nejsou vystavena vlivům kolísání směnných kurzů na jejich finanční pozici a peněžní toky.
7.3 RIZIKO ÚROKOVÝCH SAZEB
V důsledku charakteru jejich půjček a výpůjček mají Společenství významná úročená aktiva a pasiva.
Výpůjčky sjednané s variabilními sazbami vystavují peněžní toky Společenství riziku úrokové sazby.
Představují přibližně 94 % celkového objemu výpůjček.
Rizika úrokových sazeb, která vyplývají z výpůjček, jsou však vyrovnána půjčkami s rovnocennými podmínkami (tzv. operace "back-to-back").
K datu rozvahy mají Společenství půjčky s variabilními sazbami výši (vyjádřeno v nominální částce) 1,38 miliardy EUR (1,31 miliard EUR v roce 2004), přičemž k jejich přecenění dochází každých 6 měsíců.
Společenství mají také půjčky v pevných sazbách ve výši (vyjádřeno nominální částce) 85 milionů EUR (70 milionů EUR v roce 2004) s termínem splatnosti delším pěti let.
Swapová dohoda o makroekonomické pomoci (viz podrobnější údaje v bodě E 3.8.2) byla uzavřena s cílem sladit peněžní tok půjčky s kolísavou úrokovou sazbu a konečnou splatností ke dni 22. prosince 2008 na jedné straně a peněžní tok odpovídající výpůjčky s fixní úrokovou sazbou a konečnou splatností ke dni 22. prosince 2005 na straně druhé.
Swapová dohoda je složena ze dvou "tranší": "swapová tranše", při níž byly aktivní obě odnože jak s kolísavou, tak fixní sazbou, skončila dne 22. prosince 2005, a druhá "tranše", při níž má jen odnož s kolísavou sazbou charakter termínové výpůjčky s kolísavou sazbou, začala téhož dne.
7.4 ÚVĚROVÉ RIZIKO
Společenství podstupují úvěrové riziko, tzn. nebezpečí, že protistrana nebude schopna splatit dlužnou částku v plné výši, až nastane její splatnost.
Míra vystavení úvěrovému riziku se řídí především tak, že se získají záruky země v případě Euratomu, a potom prostřednictvím Záručního fondu.
Záruční fond pro vnější vztahy [17] byl zřízen v roce 1994 k pokrytí rizika neplnění spojeného s výpůjčkami na financování půjček pro země, které nejsou členy Evropské unie.
Aby se předešlo případnému zpoždění v úhradě dlužných plateb ze strany subjektu, jsou úroky z takové půjčky placeny cestou peněžních záloh z rozpočtu ES.
Pokud se tři měsíce po splatnosti potvrdí, že přijímající země neplní, Záruční fond pro vnější vztahy vrátí peněžní zálohy do rozpočtu.
Úvěrové riziko Společenství se nejvíce koncentruje ve vztazích k Bulharsku, Srbsku a Černé Hoře a Rumunsku.
Na tyto země připadá přibližně 33 %, 15 % a 13 % celkového objemu úvěrů.
Co se týče správy pokladní hotovosti, při této činnosti se musí uplatňovat pokyny o výběru protistran.
Podle nich může provozní jednotka uzavírat obchody pouze se způsobilými bankami, které jsou na "obchodním seznamu povolených bank" a které mají dostatečné procento likvidních rezerv (tzv. limity protistran).
7.5 REÁLNÁ HODNOTA
Odhadovaná reálná hodnota půjček a výpůjček se určuje pomocí modelu diskontovaných peněžních toků.
Podle tohoto modelu se předpokládané budoucí peněžní toky eskontují použitím AAA výnosových křivek odpovídajících zbytkovému období do splatnosti.
Předpokládá se, že odhadovaná reálná hodnota půjček s kolísavými sazbami se přibližuje jejich vstupní účetní hodnotě, jelikož k přecenění podle tržních úrokových sazeb dochází každých 6 měsíců.
K rozvahovému dni činí odhadovaná reálná hodnota půjček s fixním úročením (včetně odnože úrokového swapu s fixní sazbou) 99,4 milionu EUR (206,3 milionu EUR v roce 2004) a výpůjček 99,1 milionu EUR (208,1 milionu EUR v roce 2004) oproti jejich odpovídající vstupní účetní hodnotě 87,3 milionů EUR (197 milionů EUR v roce 2004) a 87,3 milionu EUR (197 milionů EUR v roce 2004).
O záporném rozdílu mezi odhadovanou reálnou hodnotou půjček a výpůjček s fixním úročením ke dni 31. prosince 2004 je třeba uvažovat společně s pozitivní reálnou hodnotou "swapové tranše" (viz komentář E.3.8.2).
ZÁRUČNÍ FOND
Níže uvedené výkazy se týkají hospodaření s aktivy Záručního fondu, který za Evropská společenství spravuje Evropská investiční banka.
7.6 POSTUPY V OBLASTI ŘÍZENÍ RIZIK
Pravidla a zásady správy aktiv Záručního fondu jsou stanoveny v úmluvě mezi Evropskou komisí a Evropskou investiční bankou (EIB) ze dne 25. listopadu 1994 a v následných novelách této úmluvy ze dne 17. a 23. září 1996 a 8. května 2002.
Hlavní zásady, uvedené přímo v úmluvě, jsou tyto:
- Záruční fond hospodaří v jedné měně, tj. v eurech.
Investuje pouze v této měně, aby se vyhnul kurzovému riziku.
- Správa aktiv se zakládá na tradičních pravidlech obezřetnosti, která je u finančních operací obvyklá.
Zvláštní pozornost se věnuje snižování rizik a zajištění toho, aby spravovaná aktiva byla dostatečně likvidní a převoditelná při zohlednění závazků, s nimiž se Záruční fond setká.
- Záruční fond je schopen využívat všechny zajišťovací nástroje proti tržním a úrokovým rizikům, s nimiž už pracuje portfoliová divize EIB.
- Správa portfolia vychází z optimální doby trvání a z nejlepšího možného rozdělení aktiv na krátkodobá a dlouhodobá s cílem získat z křivky sazeb reálnou výhodu.
Aby správce mohl rychle měnit dobu trvání portfolia podle předpovědi budoucích podmínek na trhu, použije k tomu, výlučně za účelem zajištění, nástroje, které jsou na trhu dostupné a s nimiž již má EIB potřebné zkušenosti.
7.7 ÚROKOVÁ POZICE
Zajišťovací nástroje by se teoreticky daly použít k řízení úrokového (tržního) rizika.
Jak se však Komise a EIB shodly, v současnosti se nepodstupuje žádné významné riziko a proto se ani neprovádí zajišťovací operace (hedging).
Jelikož jsou transakce a operace denominovány pouze v eurech, není zapotřebí jiného zajištění.
Rozdělení aktiv v držení Záručního fondu k 31. prosinci 2005 (tržní hodnota bez naběhlých úroků) je podrobně uvedeno v následující tabulce:
Segmenty _BAR_ Investice s fixní sazbou _BAR_ Cenné papíry s variabilní sazbou EUR _BAR_ CELKEM EUR _BAR_
méně než 3 měsíce EUR _BAR_ 3 měsíce až 1 rok EUR _BAR_ 1 až 10 let EUR _BAR_
Běžné účty _BAR_ 1582090 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1582090 _BAR_
Krátkodobé vklady – nominál _BAR_ 313500000 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 313500000 _BAR_
Aktiva určená k prodeji _BAR_ 25564200 _BAR_ 83102060 _BAR_ 791230957 _BAR_ 84470004 _BAR_ 984367221 _BAR_
Celkem _BAR_ 340646290 _BAR_ 83102060 _BAR_ 791230957 _BAR_ 84470004 _BAR_ 1299449311 _BAR_
Podíl _BAR_ 26,2 % _BAR_ 6,4 % _BAR_ 60,9 % _BAR_ 6,5 % _BAR_ 100,00 % _BAR_
Pokud jde o peníze a ostatní likvidní prostředky (vklady na dobu určitou), efektivní úroková míra se pohybuje v rozpětí mezi 2,13 % a 2,41 %.
Co se týče portfolia cenných papírů určených k prodeji, efektivní úroková míra se nachází v rozpětí 2,61 % až 5,92 %.
U krátkodobých vkladů se 1 bazický bod míry úrokového rizika rovná 2569 EUR a u portfolia dluhopisů se 1 bazický bod míry úrokového rizika rovná 317900 EUR.
Co se týče krátkodobých vkladů, míra vystavení úrokovému riziku se pohybuje o 1 % nahoru nebo dolů při každých 256656 EUR až (257213 EUR) a u portfolia dluhopisů se míra vystavení úrokovému riziku pohybuje o 1 % nahoru nebo dolů při každých 30868578 EUR až (32760122 EUR).
7.8 LIKVIDITA
Níže uvedená tabulka ukazuje analýzu aktiv a pasiv podle příslušných splatností na základě zbytkového období od data sestavení rozvahy do smluvního termínu splatnosti.
Analýza je prezentována podle nejobezřetnějšího uvážení termínů splatnosti.
V případě pasiv (závazků) jsou tedy uvedeny nejbližší možné termíny splacení, zatímco u aktiv to jsou nejvzdálenější možné termíny splacení.
Aktiva a pasiva bez smluvního termínu splatnosti jsou seskupena do jedné kategorie "Splatnost neurčena".
EUR _BAR_
Splatnost _BAR_ méně než 3 měsíce _BAR_ 3 měsíce až 1 rok _BAR_ 1 až 10 let _BAR_ splatnost neurčena _BAR_ CELKEM _BAR_
Aktiva v eurech:
Běžné účty _BAR_ 1582090 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 1582090 _BAR_
Krátkodobé vklady _BAR_ 314441933 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 314441933 _BAR_
z nich naběhlé úroky _BAR_ 941933 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 941933 _BAR_
Aktiva určená k prodeji _BAR_ 32011865 _BAR_ 100927108 _BAR_ 791230957 _BAR_ 84470004 _BAR_ 1008639934 _BAR_
z nich naběhlé úroky _BAR_ 6447665 _BAR_ 17825048 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 24272713 _BAR_
Celkem _BAR_ 348035888 _BAR_ 100927108 _BAR_ 791230957 _BAR_ 84470004 _BAR_ 1324663957 _BAR_
Pasiva v eurech:
Dluhy věřitelům _BAR_ 725117 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 725117 _BAR_
Celkem _BAR_ 725117 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 725117 _BAR_
Čistá likvidita k 31. 12. 2005 _BAR_ 347310771 _BAR_ 100927108 _BAR_ 791230957 _BAR_ 84470004 _BAR_ 1323938840 _BAR_
7.9 ÚVĚROVÉ RIZIKO
Vklady na dobu určitou – profil protistran
V souladu s dohodu mezi Společenstvím a EIB o správě Záručního fondu musí mít všechny investice na mezibankovním trhu úvěrový rating nejméně A1.
V dubnu 2005 byla Komise informována, že jedna protistrana má dlouhodobý rating A2.
Krátkodobé investice na mezibankovním trhu, včetně naběhlých úroků, rozdělené podle typu protistrany vypadají k 31. prosinci 2005 takto:
EUR _BAR_
Rating _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 (po úpravě) _BAR_
A1 _BAR_ 74203179 _BAR_ 23 % _BAR_ 0 _BAR_ 0 % _BAR_
A2 _BAR_ 30104816 _BAR_ 10 % _BAR_ 0 _BAR_ 0 % _BAR_
Aa1 _BAR_ 28093133 _BAR_ 9 % _BAR_ 178760865 _BAR_ 33 % _BAR_
Aa2 _BAR_ 37110996 _BAR_ 12 % _BAR_ 162189715 _BAR_ 29 % _BAR_
Aa3 _BAR_ 144929809 _BAR_ 46 % _BAR_ 210287489 _BAR_ 38 % _BAR_
Celkem _BAR_ 314441933 _BAR_ 100 % _BAR_ 551238069 _BAR_ 100 % _BAR_
Aktiva určená k prodeji – profil emitentů
Všechny cenné papíry v držení splňují tato kritéria:
- Emitovaly je státy nebo organizace v EU a zaručila se za ně Evropská unie, skupina G10 nebo nadnárodní instituce;
- nebo je emitoval jiný suverénní stát s ratingem nejméně AA3;
- nebo je emitoval jiný emitent s ratingem AAA.
Profil emitentů a tržní hodnota bez naběhlých úroků k 31. prosinci 2005:
EUR _BAR_
Emitent _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31. 12. 2004 (po úpravě) _BAR_
Jiní emitenti AAA _BAR_ 322068453 _BAR_ 32 % _BAR_ 364552225 _BAR_ 35 % _BAR_
Nadnár. _BAR_ 16279008 _BAR_ 2 % _BAR_ 31419327 _BAR_ 3 % _BAR_
Vláda/organizace AAA _BAR_ 248536575 _BAR_ 25 % _BAR_ 268604096 _BAR_ 25 % _BAR_
Vláda/organizace AA2 _BAR_ 100525980 _BAR_ 10 % _BAR_ 129078334 _BAR_ 12 % _BAR_
Vláda/organizace AA1 _BAR_ 133813520 _BAR_ 14 % _BAR_ 136098435 _BAR_ 13 % _BAR_
Vláda/organizace A1 _BAR_ 137672642 _BAR_ 14 % _BAR_ 104032885 _BAR_ 10 % _BAR_
Vláda/organizace A2 _BAR_ 15014543 _BAR_ 2 % _BAR_ 10008500 _BAR_ 1 % _BAR_
Vláda/organizace NR _BAR_ 10456500 _BAR_ 1 % _BAR_ 10890000 _BAR_ 1 % _BAR_
Celkem _BAR_ 984367221 _BAR_ 100 % _BAR_ 1054683802 _BAR_ 100 % _BAR_
EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ UHLÍ A OCELI (v likvidaci)
Následující výkazy se týkají půjček a výpůjček, stejně tak jako operací v oblasti pokladní správy prováděných Evropskými společenstvími prostřednictvím Evropského společenství uhlí a oceli (v likvidaci).
7.10 POSTUPY V OBLASTI ŘÍZENÍ RIZIK A ZAJIŠŤOVÁNÍ (HEDGING)
Po skončení platnosti Smlouvy o ESUO dne 23. července 2002 členské státy rozhodly [18], že aktiva a pasiva ESUO přejdou na Evropská společenství a že likvidaci závazků tohoto Společenství bude spravovat Komise.
Pro ESUO v likvidaci tedy nejsou možné žádné nové půjčky ani odpovídající financování.
Nové výpůjčky ESUO se omezují na refinancování s cílem snížit cenu finančních prostředků.
Řízení aktiv a pasiv vykonává Komise v souladu s vnitřními pokyny.
Příslušné pracovní útvary vypracovaly a používají písemné příručky, které upravují postup v oblasti výpůjček, půjček a správy pokladny.
Finanční a provozní rizika jsou rozpoznávána a hodnocena a dodržování vnitřních pokynů a postupů se pravidelně prověřuje.
Co se týče pokladní správy, mají se uplatňovat zásady obezřetného hospodaření s cílem minimalizovat provozní rizika, rizika protistrany a tržní rizika.
Investice jsou v zásadě omezeny na tyto kategorie: termínované vklady u bank, nástroje peněžního trhu, dluhopisy s fixní a kolísavou sazbou.
Hlavní investiční limity v jednotlivých kategoriích jsou tyto:
- U termínovaných vkladů smí banka přijmout vklad, pokud má krátkodobý rating nejméně A-1 (S&P) nebo jiný rovnocenný rating.
Maximální limit na jednu protistranu je 100 milionů EUR na banku nebo 5 % vlastního kapitálu banky, cokoli z toho je nižší.
- Dluhopisy emitované nebo zaručené členskými státy či orgány Unie do výše 250 milionů EUR na jeden členský stát nebo orgán v závislosti na jeho/jejím ratingu.
- Dluhopisy ostatních státních nebo nadnárodních emitentů s dlouhodobým úvěrovým ratingem nejméně AA (S&P) nebo jiným rovnocenným ratingem, do objemu 100 milionů EUR na emitenta či ručitele.
- Dluhopisy ostatních emitentů s minimálním ratingem AA (S&P) či jiným rovnocenným ratingem, do 50 milionů EUR v závislosti na ratingu a postavení emitenta.
ESUO v likvidaci využívá derivátové finanční nástroje k zajištění určitých rizik.
Podrobný popis takových finančních nástrojů se nachází v bodě E 3.3.3.2.
7.11 TRŽNÍ RIZIKO
7.11.1.
Kurzové riziko
ESUO v likvidaci je vystaveno kurzovému riziku vyplývajícímu z měnové angažovanosti vůči americkému dolaru a britské libře.
Níže uvedená tabulka shrnuje míru kurzového rizika, jemuž je vystaveno ESUO v likvidaci k 31. prosinci 2005.
Tabulka obsahuje aktiva a pasiva ESUO v likvidaci rozdělená podle měn a vyjádřená v eurech přepočítaných z jejich nominální hodnoty.
v mil. EUR _BAR_
_BAR_ GBP _BAR_ USD _BAR_
Aktiva _BAR_ 223,01 _BAR_ 84,99 _BAR_
Pasiva _BAR_ 305,68 _BAR_ 84,77 _BAR_
Čistá rozvahová pozice _BAR_ (82,67) _BAR_ 0,22 _BAR_
Vliv křížových měnových úrokových swapů _BAR_ 87,56 _BAR_ - _BAR_
Čistá míra rizika _BAR_ 4,89 _BAR_ 0,22 _BAR_
Pozice aktiv a pasiv v britských librách se skládá hlavně z nekótovaných dluhových cenných papírů v hodnotě rovnající se 149,5 milionu EUR emitovaných Evropskou investiční bankou v postavení náhradníka za neplnícího dlužníka (viz bod E3.4.2).
Vliv křížového měnového úrokového swapu odpovídá hypotetické částce swapu vyjádřené v eurech, která slouží ke snížení míry rizika ESUO v likvidaci vůči pohybům měn (viz bod E 3.3.3.2).
Zbývající míra rizika souvisí s úvěry na bytovou výstavbu ve výši rovnající se 4,12 milionů EUR a se zůstatky na běžných účtech ve výši 0,77 milionu EUR. Pozice v amerických dolarech sestává hlavně z úvěru ve výši odpovídající 84,8 milionu EUR, který byl poskytnut z vypůjčených prostředků.
Čistá míra rizika je výsledkem zůstatků na běžných účtech rovnajících se 0,22 milionu EUR.
Podle příručky postupů je nákup eura jedinou devizovou operací, kterou smí ES provádět.
Veškeré výjimky z tohoto pravidla musejí mít řádně zdůvodnění.
7.11.2.
Cenové riziko
ESUO v likvidaci je vystaveno cenovému riziku dluhových cenných papírů kvůli tomu, že investice jsou v rozvaze klasifikovány jako investice určené k prodeji.
7.12 RIZIKO ÚROKOVÝCH SAZEB
Úrokové riziko peněžních toků spočívá v nebezpečí, že budoucí peněžní toky finančních nástrojů budou kolísat vinou změn tržních úrokových sazeb.
Úrokové riziko reálné hodnoty spočívá v nebezpečí, že hodnota finančních nástrojů bude kolísat vinou změn tržních úrokových sazeb.
Následkem povahy své činnosti se ESUO v likvidaci vystavuje riziku, že jak rizika reálné hodnoty, tak rizika peněžních toků budou ovlivněna kolísáním převládající úrokové sazby na trhu.
a) Půjčky poskytnuté z vypůjčených prostředků
Rizika úrokových sazeb, která vyplývají z výpůjček, se vyrovnávají půjčkami s rovnocennými podmínkami (tzv. operace "back-to-back").
Není-li možné dosáhnout dokonalého vyrovnání, použijí se derivátové finanční nástroje ke zmírnění míry rizika souvisejícího s pohybem úrokové sazby (viz bod E 3.3.3.2)
b) Dluhové cenné papíry
Dluhové cenné papíry emitované s variabilními sazbami vystavují peněžní toky ESUO v likvidaci úrokovému riziku, zatímco dluhové cenné papíry s fixními sazbami vystavují Společenství úrokovému riziku reálné hodnoty.
Dluhopisy s fixní sazbou představují přibližně 85 % investičního portfolia k rozvahovému dni.
Analýza citlivosti úrokových sazeb
Tržní cena dluhového cenného papíru závisí na době zbývající do splatnosti, jeho kupónu a skutečném výnosu do splatnosti.
Pro účely ekonomické šokové analýzy se všechny dluhové cenné papíry v portfoliu (včetně dluhopisů s kolísavou sazbou) jednou ocení skutečným výnosem a poté se přeceňují, když výnos vyroste o 100 bazických bodů.
Pro účely ekonomické šokové analýzy je změna tržní ceny vykázanou hypotetickou ztrátou.
Předpokládá se, že k paralelnímu posunu o 100 bazických bodů dochází okamžitě a neuvažuje se s žádným časovým horizontem.
K 31. prosinci 2005 činila tato hypotetická ztráta kolem 43,9 milionu EUR.
7.13 ÚVĚROVÉ RIZIKO
ESUO v likvidaci podstupuje úvěrové riziko, tzn. nebezpečí, že protistrana nebude schopna splatit dlužnou částku v plné výši, až nastane její splatnost.
Používání pokynů k výběru protistran je povinné.
Podle nich může provozní jednotka uzavírat obchody pouze se způsobilými bankami, které jsou na "obchodním seznamu povolených bank" a které mají dostatečné procento likvidních rezerv (tzv. limity protistran).
Míra vystavení úvěrovému riziku se řídí pomocí pravidelné analýzy schopnosti dlužníků plnit své závazky, pokud jde o splacení jistiny a úroků.
Míra vystavení úvěrovému riziku se řídí také tím, že se získá kolaterál (zajištění), jakož i záruky od státu, firem a osob.
K 31. prosinci 2005 činila celková nominální výše neuhrazených půjček, které poskytlo ESUO v likvidaci, 374,96 miliónu EUR v tomto složení:
_BAR_ Nominální částka _BAR_
Úvěry poskytnuté úvěrovým institucím _BAR_ 55,89 _BAR_
Úvěry poskytnuté zákazníkům _BAR_ 319,07 _BAR_
Celkem _BAR_ 374,96 _BAR_
59,41 % celkové nesplacené částky je kryto zárukami od některého členského státu či od jiného rovnocenného subjektu (státní organizace nebo průmyslová seskupení z veřejného sektoru v členských státech).
16,80 % nesplacených úvěrů bylo poskytnuto bankám nebo bylo bankami zaručeno.
5,35 % nesplacených pohledávek (20,1 miliónu EUR) sestává z úvěrů poskytnutých úředníkům evropských orgánů z někdejšího penzijního fondu ESUO (ve výše uvedené tabulce jsou úvěry úředníkům zahrnuty pod úvěry zákazníkům), které jsou kryty životním a invalidním pojištěním a příslušnými platy.
Na saldo nesplacených úvěrů, tj. 18,44 % (18,55 % k 31. prosinci 2004) by se mělo pohlížet jako na zůstatek představující vyšší míru rizika.
Znamená to, že získané záruky (záruční obligace, které poskytla soukromá průmyslová seskupení, a další speciální záruky) obecně nezajišťují stejnou úroveň jištění pro případ problémů.
Z hlediska likvidity byly úvěry poskytnuté z vypůjčených prostředků plně pokryty rezervou na rizika a poplatky v rámci Záručního fondu.
Po uplatnění nových účetních pravidel od 1. ledna 2005 nahradila tuto rezervu účelově vyhrazená rezerva.
K 31. prosinci 2005 činí tato rezerva 207 milionů EUR.
Úvěry poskytnuté z vlastních prostředků byly kryty z jiné rezervy pod někdejším názvem "Zvláštní rezerva ESUO".
K 31. prosinci 2005 činí tato rezerva 64 milionů EUR.
a) Peníze a vklady u úvěrových institucí – profil protistran
K datu uzávěrky spravovaly 15 % vkladů a 85 % zůstatků na běžných účtech banky s ratingem F1+ (Fitch) (nebo rovnocenným) a F1 (nebo rovnocenným).
Všechny vklady a zůstatky na běžných účtech se nacházejí u bank na území OECD.
b) Úvěry a zálohy – profil dlužníků
Zeměpisná koncentrace úvěrů poskytnutých z vypůjčených prostředků (vyjádřeno jejich nesplacenou nominální výší) k datu uzávěrky vypadala takto:
v mil. EUR _BAR_
_BAR_ 31. prosince 2005 _BAR_ počet úvěrů _BAR_
Řecko _BAR_ 84,77 _BAR_ 1 _BAR_
Francie _BAR_ 133,82 _BAR_ 2 _BAR_
Itálie _BAR_ 3,86 _BAR_ 12 _BAR_
Spojené království _BAR_ 68,58 _BAR_ 1 _BAR_
Celkem _BAR_ 291,03 _BAR_ 16 _BAR_
Tyto úvěry byly zajištěny zárukami takto:
v mil. EUR _BAR_
_BAR_ Záruka státního orgánu _BAR_ Bankovní záruka _BAR_ Průmyslové seskupení (veřejný sektor) _BAR_ Bez záruky _BAR_ Celkem _BAR_
Řecko _BAR_ 84,77 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 84,77 _BAR_
Francie _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 133,82 _BAR_ — _BAR_ 133,82 _BAR_
Itálie _BAR_ — _BAR_ 3,86 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3,86 _BAR_
Spojené království _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 68,58 _BAR_ 68,58 _BAR_
ES celkem _BAR_ 84,77 _BAR_ 3,86 _BAR_ 133,82 _BAR_ 68,58 _BAR_ 291,03 _BAR_
Po restrukturalizaci dluhů neplnícího dlužníka v roce 1998 získala Komise směnky Evropské investiční banky (s ratingem AAA) v hodnotě 149,54 miliónu EUR, aby obnovila vzájemně zajištěný charakter půjčovací/vypůjčovací transakce a tím pokryla úrokové a měnové riziko.
Tyto směnky nejsou zahrnuty ve výše uvedené tabulce.
Zeměpisná koncentrace úvěrů poskytnutých z vlastních prostředků – bez úvěrů úředníkům evropských orgánů – (vyjádřeno jejich nesplacenou nominální výší) k datu uzávěrky vypadala takto:
Pozn.: Jedná se o úvěry k financování výstavby dotovaných bytů s úrokovou sazbou 1 % p.a.
v mil. EUR _BAR_
_BAR_ 31. prosince 2005 _BAR_ počet úvěrů _BAR_
Belgie _BAR_ 3,46 _BAR_ 20 _BAR_
Dánsko _BAR_ 0,01 _BAR_ 1 _BAR_
Německo _BAR_ 31,75 _BAR_ 36 _BAR_
Řecko _BAR_ 0,35 _BAR_ 9 _BAR_
Španělsko _BAR_ 7,46 _BAR_ 21 _BAR_
Francie _BAR_ 6,31 _BAR_ 22 _BAR_
Irsko _BAR_ 0,22 _BAR_ 9 _BAR_
Itálie _BAR_ 4,44 _BAR_ 21 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 0,66 _BAR_ 6 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 0,55 _BAR_ 7 _BAR_
Rakousko _BAR_ 3,39 _BAR_ 2 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 0,46 _BAR_ 6 _BAR_
Finsko _BAR_ 0,65 _BAR_ 2 _BAR_
Spojené království _BAR_ 4,12 _BAR_ 21 _BAR_
Celkem _BAR_ 63,83 _BAR_ 183 _BAR_
Tyto úvěry byly zajištěny zárukami takto:
v mil. EUR _BAR_
_BAR_ Záruka státního orgánu _BAR_ Bankovní záruka [19] _BAR_ Průmyslové seskupení _BAR_ Bez záruky _BAR_ Celkem _BAR_
veřejný sektor _BAR_ soukromý sektor _BAR_
Belgie _BAR_ — _BAR_ 3,46 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3,46 _BAR_
Dánsko _BAR_ — _BAR_ 0,01 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,01 _BAR_
Německo _BAR_ — _BAR_ 31,75 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 31,75 _BAR_
Řecko _BAR_ — _BAR_ 0,35 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,35 _BAR_
Španělsko _BAR_ — _BAR_ 7,46 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 7,46 _BAR_
Francie _BAR_ — _BAR_ 6,10 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,21 _BAR_ 6,31 _BAR_
Irsko _BAR_ 0,22 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,22 _BAR_
Itálie _BAR_ — _BAR_ 4,44 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 4,44 _BAR_
Lucembursk _BAR_ — _BAR_ 0,66 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,66 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,55 _BAR_ — _BAR_ 0,55 _BAR_
Rakousko _BAR_ — _BAR_ 3,39 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3,39 _BAR_
Portugalsko _BAR_ — _BAR_ 0,46 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,46 _BAR_
Finsko _BAR_ — _BAR_ 0,65 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,65 _BAR_
Spojené království _BAR_ — _BAR_ 4,12 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 4,12 _BAR_
Celkem _BAR_ 0,22 _BAR_ 62,85 _BAR_ — _BAR_ 0,55 _BAR_ 0,21 _BAR_ 63,83 _BAR_
c) Derivátové finanční nástroje – profil protistran: Viz bod E 3.3.3.2
d) Aktiva určená k prodeji – charakteristika emitentů
Podrobnosti dluhových cenných papírů (vyjádřeno v jejich reálné hodnotě) podle druhu emitenta a ratingu (Standard & Poor's) k datu uzávěrky:
EUR _BAR_
_BAR_ 31. prosince 2005 _BAR_ % _BAR_
Státní _BAR_ 444410188 _BAR_ 31,5 _BAR_
Nadnárodní organizace _BAR_ 82761522 _BAR_ 5,9 _BAR_
Banky a finanční instituce _BAR_ 697072995 _BAR_ 49,4 _BAR_
Ostatní emitenti z veřejného sektoru _BAR_ 186314769 _BAR_ 13,2 _BAR_
Celkem _BAR_ 1410559474 _BAR_ 100 _BAR_
EUR _BAR_
_BAR_ 31. prosince 2005 _BAR_ % _BAR_
AAA _BAR_ 873805,754 _BAR_ 61,9 _BAR_
AA+ _BAR_ 114409488 _BAR_ 8,2 _BAR_
AA _BAR_ 122419397 _BAR_ 8,7 _BAR_
AA- _BAR_ 71922828 _BAR_ 5,1 _BAR_
A+ _BAR_ 50027842 _BAR_ 3,5 _BAR_
A- _BAR_ 142200568 _BAR_ 10,1 _BAR_
BBB+ _BAR_ 35773597 _BAR_ 2,5 _BAR_
Celkem _BAR_ 1410559474 _BAR_ 100 _BAR_
Zeměpisní koncentrace dluhových cenných papírů (vyjádřeno jejich reálnou hodnotou) k datu uzávěrky:
v mil. EUR _BAR_
Země _BAR_ 31. prosince 2005 _BAR_ % _BAR_
Rakousko _BAR_ 57,51 _BAR_ 4,1 _BAR_
Belgie _BAR_ 10,90 _BAR_ 0,8 _BAR_
Kanada _BAR_ 10,42 _BAR_ 0,7 _BAR_
Kypr _BAR_ 34,28 _BAR_ 2,4 _BAR_
Česká republika _BAR_ 11,10 _BAR_ 0,8 _BAR_
Dánsko _BAR_ 10,15 _BAR_ 0,7 _BAR_
Finsko _BAR_ 10,17 _BAR_ 0,7 _BAR_
Francie _BAR_ 187,62 _BAR_ 13,3 _BAR_
Německo _BAR_ 377,86 _BAR_ 26,8 _BAR_
Spojené království _BAR_ 47,15 _BAR_ 3,3 _BAR_
Řecko _BAR_ 15,75 _BAR_ 1,1 _BAR_
Maďarsko _BAR_ 92,48 _BAR_ 6,6 _BAR_
Irsko _BAR_ 73,42 _BAR_ 5,2 _BAR_
Itálie _BAR_ 62,10 _BAR_ 4,4 _BAR_
Litva _BAR_ 22,14 _BAR_ 1,6 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 30,84 _BAR_ 2,3 _BAR_
Lotyšsko _BAR_ 10,92 _BAR_ 0,8 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 95,16 _BAR_ 6,7 _BAR_
Polsko _BAR_ 35,78 _BAR_ 2,5 _BAR_
Slovensko _BAR_ 5,55 _BAR_ 0,4 _BAR_
Španělsko _BAR_ 120,06 _BAR_ 8,5 _BAR_
Švýcarsko _BAR_ 42,30 _BAR_ 3,0 _BAR_
USA _BAR_ 46,90 _BAR_ 3,3 _BAR_
_BAR_ 1410,56 _BAR_ 100,0 _BAR_
7.14 RIZIKO LIKVIDITY
Riziko likvidity, které vyplývá z výpůjček, je obecně vyváženo úvěry s rovnocennými podmínkami (tzv. operace "back-to-back").
Není-li možné dosáhnout dokonalého vyvážení, použijí se k vyvážení peněžních toků derivátové finanční nástroje.
Co se týče správy aktiv ESUO v likvidaci, Komise řídí požadavky na likviditu na základě prognózy čerpání v 11letém horizontu prostřednictvím konzultací s odpovědnými útvary Komise.
Podle toho se realizují investice s cílem uspokojit příslušné požadavky v daném roce.
7.15 REÁLNÁ HODNOTA
Půjčky a výpůjčky
Odhadovaná reálná hodnota půjček a výpůjček se určuje pomocí modelu diskontovaných peněžních toků.
Podle tohoto modelu se předpokládané budoucí peněžní toky eskontují použitím AAA výnosových křivek odpovídajících zbytkovému období do splatnosti.
Předpokládá se, že odhadovaná reálná hodnota půjček s kolísavou sazbou se přibližuje jejich vstupní účetní hodnotě, jelikož k přecenění podle tržních úrokových sazeb dochází každé 3 nebo 6 měsíců.
Odhadovanou reálnou hodnotu půjček a výpůjček s pevným úročením nelze získat, neboť nebyly k dispozici údaje potřebné k výpočtu těchto hodnot.
Aktiva určená k prodeji
Cenné papíry určené k prodeji jsou vykazovány v jejich reálné hodnotě, což je tržní cena plus naběhlé úroky.
Finanční nástroje oceněné reálnou hodnotou
Celková výše změny reálné hodnoty za rok odhadnuté s pomocí oceňovacího postupu, která byla vykázaná ve výsledovce, činí 1,57 milionu EUR (čistý zisk).
Žádné finanční nástroje nejsou oceňovány v reálné hodnotě s pomocí oceňovacího postupu, který nebere v potaz pozorovatelné tržní ceny či sazby.
Pohledávky a dluhy
Předpokládá se, že jejich reálná hodnota se přibližně rovná nominální hodnotě mínus rezerva na ztrátu hodnoty pohledávek z obchodního styku a nominální hodnota závazků z obchodního styku.
Hotovost a ostatní likvidní prostředky
Reálná hodnota hotovosti a ostatních likvidních prostředků včetně peněz na běžných účtech a krátkodobých vkladů (s termínem do tří měsíců) se rovná jejich vstupní účetní hodnotě.
8. INFORMACE O PŘÍBUZNÝCH STRANÁCH
Za účelem představení informací o transakcích příbuzných stran týkajících se klíčového vedení Evropských společenství se tyto osoby zde uvádějí v pěti kategoriích:
Kategorie 1 předseda Komise, předseda Soudního dvora a předseda Soudu prvního stupně
Kategorie 2 místopředsedové Komise
Kategorie 3 členové Komise, soudci a generální advokáti Soudního dvora, členové Soudu prvního stupně, ombudsman a evropský inspektor ochrany údajů
Kategorie 4 předseda a členové Účetního dvora
Kategorie 5 nejvýše postavení úředníci orgánů a agentur (třídy A14 až A16)
FINANČNÍ NÁROKY KLÍČOVÉHO MANAGEMENTU
EUR _BAR_
Nárok _BAR_ Kategorie 1 _BAR_ Kategorie 2 _BAR_ Kategorie 3 _BAR_ Kategorie 4 _BAR_ Kategorie 5 _BAR_
Základní plat (měsíční) _BAR_ 22858,33 _BAR_ 20705,01 _BAR_ 18634,51 _BAR_ 17889,13 _BAR_ 12417,36 - 16234,51 _BAR_
Příplatek za vzdálenost od místa trvalého pobytu (% z platu) _BAR_ 15 % _BAR_ 15 % _BAR_ 15 % _BAR_ 15 % _BAR_ – _BAR_
Příplatek za práci v zahraničí (% z platu) _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ 16 % _BAR_
Rodinné přídavky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Příplatek na domácnost (% z platu ) _BAR_ 2 % + 153,75 _BAR_ 2 % + 153,75 _BAR_ 2% + 153,75 _BAR_ 2 % + 153,75 _BAR_ 2 % + 153,75 _BAR_
Vyživované dítě _BAR_ 275,97 _BAR_ 275,97 _BAR_ 275,97 _BAR_ 275,97 _BAR_ 275,97 _BAR_
Příspěvek na předškolní zařízení _BAR_ 32,83 _BAR_ 32,83 _BAR_ 32,83 _BAR_ 32,83 _BAR_ 32,83 _BAR_
Příplatek na vzdělání, nebo _BAR_ 227,96 _BAR_ 227,96 _BAR_ 227,96 _BAR_ 227,96 _BAR_ 227,96 _BAR_
Příplatek na vzdělání mimo místa pracoviště _BAR_ 455,92 _BAR_ 455,92 _BAR_ 455,92 _BAR_ 455,92 _BAR_ 455,92 _BAR_
Příplatek pro předsedajícího soudce _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ 810,74 _BAR_ – _BAR_ – _BAR_
Příspěvky na reprezentaci _BAR_ 1418,07 _BAR_ 911,38 _BAR_ 607,71 _BAR_ – _BAR_ – _BAR_
Roční cestovní náklady _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ Ano _BAR_
Převody na členský stát _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
příspěvek na vzdělání, _BAR_ Ano _BAR_ Ano _BAR_ Ano _BAR_ Ano _BAR_ Ano _BAR_
% z platu [20] _BAR_ 5 % _BAR_ 5 % _BAR_ 5 % _BAR_ 5 % _BAR_ 5 % _BAR_
% z platu bez ok _BAR_ max.
25 % _BAR_ max.
25 % _BAR_ max.
25 % _BAR_ max.
25 % _BAR_ max.
25 % _BAR_
Výdaje na reprezentaci _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ – _BAR_ – _BAR_
Při nástupu do funkce _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zařizovací výlohy _BAR_ 45716,66 _BAR_ 41410,02 _BAR_ 37269,02 _BAR_ 35778,26 _BAR_ - _BAR_
Cestovní výlohy rodiny _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_
Výlohy na stěhování _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_
Při odchodu z úřadu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Výlohy na přesídlení _BAR_ 22858,33 _BAR_ 20705,01 _BAR_ 18634,51 _BAR_ 17889,13 _BAR_ proplácet _BAR_
Cestovní výlohy rodiny _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_
Výlohy na stěhování _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_ proplácet _BAR_
Přechod (% z platu ) [21] _BAR_ 40 % – 65 % _BAR_ 40 % – 65 % _BAR_ 40 % – 65 % _BAR_ 40 % – 65 % _BAR_ - _BAR_
Zdravotní pojištění _BAR_ pokryto _BAR_ pokryto _BAR_ pokryto _BAR_ pokryto _BAR_ nepovinné _BAR_
Důchod (% z hrubého platu) _BAR_ max.
70 % _BAR_ max.
70 % _BAR_ max.
70 % _BAR_ max.
70 % _BAR_ max.
70 % _BAR_
Srážky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Daň Společenství _BAR_ 8 % – 45 % _BAR_ 8 % – 45 % _BAR_ 8 % – 45 % _BAR_ 8 % – 45 % _BAR_ 8 % – 45 % _BAR_
Zdravotní pojištění (% platu) _BAR_ 1,8 % _BAR_ 1,8 % _BAR_ 1,8 % _BAR_ 1,8 % _BAR_ 1,8 % _BAR_
Zvláštní odvod z platu _BAR_ 2,93 % _BAR_ 2,93 % _BAR_ 2,93 % _BAR_ 2,93 % _BAR_ 2,93 % _BAR_
Srážka na důchod _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ – _BAR_ 9,75 % _BAR_
Počet osob k 31. 12. 2005 _BAR_ 3 _BAR_ 5 _BAR_ 77 _BAR_ 25 _BAR_ 105 _BAR_
9. ÚČETNÍ PŘÍPADY PO ROZVAHOVÉM DNI
K 31. březnu 2006 se účetní Komise nedozvěděl ani mu nebyly nahlášeny žádné významné záležitosti, které by vyžadovaly samostatné zveřejnění v tomto oddíle.
Roční závěrka a komentáře k ní byly sestaveny s pomocí nejnovějších dostupných údajů, které se promítají do výše uvedených informací.
10. KONSOLIDOVANÉ SUBJEKTY
Do konsolidované uzávěrky Evropských společenství byly zahrnuty tyto subjekty:
A. OVLÁDANÉ SUBJEKTY
1. Orgány a poradní orgány
Výbor regionů
Rada Evropské unie
Soudní dvůr Evropské unie.
Evropská komise
Evropský účetní dvůr
Evropský inspektor ochrany údajů
Evropský hospodářský a sociální výbor
Evropský veřejný ochránce práv
Evropský parlament
2. Agentury Společenství
Evropská agentura pro obnovu
Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci
Evropská agentura pro bezpečnost letectví
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí
Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání
Evropská agentura pro životní prostředí
Evropský úřad pro bezpečnost potravin
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek
Evropská agentura pro námořní bezpečnost
Evropská agentura pro léčivé přípravky
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost
Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie
Evropská agentura pro sítě a informační bezpečnost
Evropská nadace odborného vzdělávání
Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie
3. Další ovládané subjekty
Evropský orgán pro soudní spolupráci (Eurojust) [22]
Evropské společenství uhlí a oceli (v likvidaci)
B. SPOLEČNÉ PODNIKY
Společný podnik Galileo [23]
C. SPOLEČNÍCI
Evropský investiční fond [24]
11. NEKONSOLIDOVANÉ SUBJEKTY
Společenství sice spravují majetek níže uvedených subjektů, avšak tyto subjekty nesplňují požadavky na konsolidaci a tudíž nebyly zařazeny do závěrky Evropských společenství:
11.1 EVROPSKÝ ROZVOJOVÝ FOND (ERF)
Evropský rozvojový fond (ERF) je hlavním nástrojem pomoci, kterou Společenství poskytuje na rozvojovou spolupráci v zemích AKT a v zámořských zemích a územích (ZZÚ).
Každý fond se uzavírá na dobu pěti let.
Od uzavření první úmluvy o partnerství v roce 1964 (Úmluva z Yaoundé I) se cykly ERF obecně řídily cyklem úmluv o partnerské spolupráci z Yaoundé a Lomé.
Devátý ERF byl uzavřen současně s poslední úmluvou o partnerství, tzv. dohodou z Cotonou v červnu roku 2000.
Dohodu z Cotonou podepsalo 77 států: 48 zemí subsaharské Afriky; 15 zemí karibské oblasti a 14 zemí z oblasti Tichomoří.
Na devátý ERF bylo vyčleněno na pět let 13,5 miliardy EUR.
Podle dohody z Cotonou se tvoří rezervy jen pro 2 finanční nástroje v rámci ERF: nástroj na poskytování dotací na dlouhodobou rozvojovou podporu (nevratná pomoc) a investiční facilita na podporu soukromého sektoru ve státech AKT.
ERF není financován z rozpočtu Společenství, nýbrž přímo z příspěvků členských států, které jsou sjednávány cestou rozhovorů.
To, kolik členský stát zaplatí, záleží částečně na jeho HNP a částečně na jeho historických vazbách (tj. bývalé kolonie) s dotčenými státy AKT.
Komise a EIB spravují prostředky ERF.
ERF se řídí vlastním finančním nařízením (Úř. věst.
L 83/1 ze dne 1. dubna 2003), které předpokládá předkládání jeho vlastních účetních výkazů mimo rámec účetních výkazů Společenství.
Evropské rozvojové fondy podléhají vnější kontrole Účetního dvora a Parlamentu.
Pro informativní účely se zde prezentují rozvaha a výsledovka ERF:
ROZVAHA – ERF
v mil. EUR _BAR_
_BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_ 31.12. 2004 po úpravě _BAR_
OBĚŽNÁ AKTIVA _BAR_ 3515,29 _BAR_ 3391,24 _BAR_
Očekávané příspěvky _BAR_ 13,72 _BAR_ 42,38 _BAR_
Pohledávky _BAR_ 138,77 _BAR_ 121,02 _BAR_
Předběžné financování _BAR_ 2304,20 _BAR_ 1885,06 _BAR_
Ostatní oběžná aktiva _BAR_ 3,31 _BAR_ 6,89 _BAR_
Odložené poplatky _BAR_ 393,19 _BAR_ 537,00 _BAR_
Účty cenných papírů _BAR_ 391,55 _BAR_ 537,00 _BAR_
Hotovost a ostatní likvidní prostředky _BAR_ 270,55 _BAR_ 261,89 _BAR_
AKTIVA CELKEM _BAR_ 3515,29 _BAR_ 3391,24 _BAR_
KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY _BAR_ 1878,94 _BAR_ 1578,49 _BAR_
Faktury dodavatelů (dluhy) _BAR_ 1878,94 _BAR_ 1578,49 _BAR_
ZÁVAZKY CELKEM _BAR_ 1878,94 _BAR_ 1578,49 _BAR_
ČISTÁ AKTIVA _BAR_ 1636,35 _BAR_ 1812,75 _BAR_
FONDY A REZERVY
Fond upsaného a nesplaceného kapitálu _BAR_ 27390,00 _BAR_ 25040,00 _BAR_
Hospodářský výsledek za rok _BAR_ (2526,40) _BAR_ — _BAR_
Hosp. výsledky převedené z minulých let _BAR_ (24261,09) _BAR_ (24261,09) _BAR_
Rezervy _BAR_ 1033,84 _BAR_ 1033,84 _BAR_
FONDY A REZERVY _BAR_ 1636,35 _BAR_ 1812,75 _BAR_
VÝSLEDOVKA – ERF
v mil. EUR _BAR_
_BAR_ 2005 _BAR_
PŘÍJMY CELKEM _BAR_ 0,35 _BAR_
PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ 2544,15 _BAR_
Provozní náklady: _BAR_ 2515,78 _BAR_
Podpora programů _BAR_ 949,13 _BAR_
Makroekonomická podpora _BAR_ 383,01 _BAR_
Regionální programy _BAR_ 33,32 _BAR_
Dotace na úroky _BAR_ 0,27 _BAR_
Pomoc při mimořádných událostech _BAR_ 134,92 _BAR_
Pomoc uprchlíkům _BAR_ 12,99 _BAR_
Rizikový kapitál _BAR_ 60,80 _BAR_
Stabex _BAR_ 66,40 _BAR_
Sysmin _BAR_ 13,99 _BAR_
Převody z bývalých ERF _BAR_ 15,61 _BAR_
Strukturální úpravy _BAR_ 15,89 _BAR_
Odpuštění dluhů _BAR_ 21,59 _BAR_
Světová banka- platby _BAR_ 1,60 _BAR_
Odvětvová politika _BAR_ 492,16 _BAR_
Zúčtování příjmů z vývozu _BAR_ (3,32) _BAR_
Středisko pro rozvoj podnikání _BAR_ 16,51 _BAR_
Středisko pro rozvoj zemědělství _BAR_ 11,09 _BAR_
Valná hromada _BAR_ 1,07 _BAR_
Technická pomoc _BAR_ 0,04 _BAR_
Projekty uvnitř AKT _BAR_ 198,91 _BAR_
Fond pro Kongo _BAR_ 89,80 _BAR_
Správní režie: _BAR_ 28,37 _BAR_
(SCHODEK) Z PROVOZNÍ ČINNOSTI _BAR_ (2543,80) _BAR_
NEPROVOZNÍ ČINNOSTI
Finanční příjmy _BAR_ 23,95 _BAR_
Finanční výdaje _BAR_ (0,19) _BAR_
Rezervy _BAR_ (6,36) _BAR_
PŘEBYTEK Z NEPROVOZNÍCH ČINNOSTÍ _BAR_ 17,40 _BAR_
VÝSLEDEK ZA ROK _BAR_ (2526,40) _BAR_
11.2 SYSTÉM ZDRAVOTNÍHO POJIŠTĚNÍ
Jedná se o systém, který pracovníkům různých orgánů Evropských společenství zajišťuje zdravotní pojištění.
Prostředky systému jsou jeho majetkem a Evropská společenství nad nimi nemají žádnou pravomoc, i když jeho finanční aktiva spravuje Komise.
Systém je financován z příspěvků jeho členů (pracovníků) a zaměstnavatelů (orgánů/agentur/institucí.)
Případný přebytek zůstává v systému.
Systém má čtyři samostatné subjekty – hlavní systém se týká pracovníků orgánů a agentur Evropských společenství a tři menší systémy pokrývají pracovníky Evropské univerzity ve Florencii, evropských škol a pracovníky pracující mimo území ES, například personál delegací EU.
K 31. prosinci 2005 činila celková aktiva systému 260 milionů EUR (246 milionů EUR v roce 2004).
ČÁST II
KONSOLIDOVANÁ ZPRÁVA O PLNĚNÍ ROZPOČTU EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ A VYSVĚTLIVKY
OBSAH
A. Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu
1. Výsledek plnění rozpočtu za rok 2005
2. Konsolidované shrnutí o plnění příjmové stránky rozpočtu
3. Oprava rozpočtové nevyváženosti
4. Konsolidované zprávy o plnění příjmové stránky rozpočtu podle orgánů
5. Srovnání plnění příjmové stránky rozpočtu za roky 2005 a 2004
6. Změny položek a jejich rozdělení
7. Plnění položek podle typu položek
8. Konsolidované shrnutí neuhrazených závazků
9. Plnění položek závazků a plateb podle orgánů
10. Rozdělení a změny položek závazků a plateb podle oblasti politiky
11. Plnění položek závazků podle oblasti politiky
12. Plnění položek plateb podle oblasti politiky
13. Srovnání plnění rozpočtu za roky 2005 a 2004 podle oblasti politiky
14. Rozdělení a změny položek závazků a plateb podle finančního výhledu
15. Plnění položek závazků podle finančního výhledu
16. Plnění položek plateb podle finančního výhledu
17. Srovnání plnění rozpočtu za roky 2005 a 2004 podle finančního výhledu
18. Změny neuhrazených závazků podle roku původu
19. Příjmy agentur: rozpočtová prognóza, pohledávky a došlé částky
20. Položky závazků podle agentur
21. Položky plateb podle agentur
22. Výsledek plnění rozpočtu včetně agentur
B. Vysvětlivky ke konsolidovaným zprávám o plnění rozpočtu
1. Rozpočtové zásady, struktura a položky
2. Komentáře ke konsolidovaným zprávám o plnění rozpočtu za rozpočtový rok
ODDÍL A
KONSOLIDOVANÉ ZPRÁVY O PLNĚNÍ ROZPOČTU
VÝSLEDKY PLNĚNÍ ROZPOČTU
TABULKA 1 VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA ROK 2005
EUR _BAR_
_BAR_ ESVO – EHP _BAR_ EVROPSKÁ SPOLEČENSTVÍ _BAR_ CELKEM 2005 _BAR_ CELKEM 2004 _BAR_
Příjmy za rozpočtový rok _BAR_ 114214258,00 _BAR_ 106976423690,19 _BAR_ 107090637948,19 _BAR_ 103511946247,35 _BAR_
Platby na základě položek pro rok 2005 _BAR_ (109322504,07) _BAR_ (103438913336,24) _BAR_ (103548235840,31) _BAR_ (99195366915,32) _BAR_
Položky plateb přenesené do roku 2006 _BAR_ 0,00 _BAR_ (2686900905,51) _BAR_ (2686900905,51) _BAR_ (2829903395,29) _BAR_
Položky plateb ESVO přenesené z roku 2004 _BAR_ (91242,32) _BAR_ 0,00 _BAR_ (91242,32) _BAR_ (338136,00) _BAR_
Zrušení nevyužitých položek plateb přenesených z roku 2004 _BAR_ 54451,65 _BAR_ 1518545998,54 _BAR_ 1518600450,19 _BAR_ 1302286952,09 _BAR_
Kurzové rozdíly za rok _BAR_ 0,00 _BAR_ 40924144,37 _BAR_ 40924144,37 _BAR_ (50047046,15) _BAR_
Výsledek plnění rozpočtu v roce 2005 _BAR_ 4854963,26 _BAR_ 2410079591,35 _BAR_ 2414934554,61 _BAR_ 2738577706,68 _BAR_
Rozpočtový přebytek Evropských společenství se vrací členským státům v následujícím roce cestou snížení jejich příspěvků splatných v příštím roce.
Konsolidované zprávy o plnění příjmové stránky rozpočtu
2. KONSOLIDOVANÉ SHRNUTÍ PLNĚNÍ PŘÍJMOVÉ STRANY SOUHRNNÉHO ROZPOČTU NA ROK 2005
EUR _BAR_
Titul _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ příjato v % rozpočtu _BAR_ nevyčerpáno _BAR_
počáteční stav _BAR_ konečný stav _BAR_ běžný rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_ běžný rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=8/2 _BAR_ 10=5-8 _BAR_
1 _BAR_ VLASTNÍ ZDROJE _BAR_ 105259468772,00 _BAR_ 98384147898,00 _BAR_ 98280564341,05 _BAR_ 1543718862,16 _BAR_ 99824283203,21 _BAR_ 96865799498,77 _BAR_ 1507513642,13 _BAR_ 98373313140,90 _BAR_ 99,99 % _BAR_ 1450970062,31 _BAR_
3 _BAR_ DISPONIBILNÍ PŘEBYTKY _BAR_ 0,00 _BAR_ 5713984737,00 _BAR_ 5174491656,87 _BAR_ 525961402,07 _BAR_ 5700453058,94 _BAR_ 5174491606,29 _BAR_ 525961402,07 _BAR_ 5700453008,36 _BAR_ 99,76 % _BAR_ 50,58 _BAR_
4 _BAR_ RŮZNÉ DANĚ, DÁVKY A POPLATKY SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 813075282,00 _BAR_ 798460359,00 _BAR_ 790618360,58 _BAR_ 14602952,25 _BAR_ 805221312,83 _BAR_ 771426382,62 _BAR_ 14224023,33 _BAR_ 785650405,95 _BAR_ 98,40 % _BAR_ 19570906,88 _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVNÍ ČINNOST ORGÁNU _BAR_ 54035000,00 _BAR_ 54035000,00 _BAR_ 168214363,61 _BAR_ 26064200,74 _BAR_ 194278564,35 _BAR_ 153699163,75 _BAR_ 23328919,20 _BAR_ 177028082,95 _BAR_ 327,62 % _BAR_ 17250481,40 _BAR_
6 _BAR_ PŘÍSPĚVKY TŘETÍCH STRAN _BAR_ 0,00 _BAR_ 360000000,00 _BAR_ 1450022980,79 _BAR_ 587948625,05 _BAR_ 2037971605,84 _BAR_ 1187164831,51 _BAR_ 454621047,61 _BAR_ 1641785879,12 _BAR_ 456,05 % _BAR_ 396185726,72 _BAR_
7 _BAR_ ÚROKY Z PRODLENÍ A POKUTY _BAR_ 118000000,00 _BAR_ 318000000,00 _BAR_ 771302420,66 _BAR_ 3862592471,23 _BAR_ 4633894891,89 _BAR_ 51015527,09 _BAR_ 305364119,68 _BAR_ 356379646,77 _BAR_ 112,07 % _BAR_ 4277515245,12 _BAR_
8 _BAR_ VÝPŮJČNÍ A ÚVĚROVÉ OPERACE _BAR_ 25359946,00 _BAR_ 25359946,00 _BAR_ 40969885,83 _BAR_ 1491391,28 _BAR_ 42461277,11 _BAR_ 40965703,56 _BAR_ 790975,04 _BAR_ 41756678,60 _BAR_ 164,66 % _BAR_ 704598,51 _BAR_
9 _BAR_ RŮZNÉ PŘÍJMY _BAR_ 30061000,00 _BAR_ 30061000,00 _BAR_ 18682921,22 _BAR_ 8074507,27 _BAR_ 26757428,49 _BAR_ 12024509,98 _BAR_ 2246595,56 _BAR_ 14271105,54 _BAR_ 47,47 % _BAR_ 12486322,95 _BAR_
Celkem _BAR_ 106300000000,00 _BAR_ 105684048940,00 _BAR_ 106694866930,61 _BAR_ 6570454412,05 _BAR_ 113265321342,66 _BAR_ 104256587223,57 _BAR_ 2834050724,62 _BAR_ 107090637948,19 _BAR_ 101,33 % _BAR_ 6174683394,47 _BAR_
Rozpis hlavy 1: Vlastní zdroje
EUR _BAR_
Kapitola _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ příjato v % rozpočtu _BAR_ nevyčerpáno _BAR_
počáteční stav _BAR_ konečný stav _BAR_ běžný rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_ běžný rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=8/2 _BAR_ 10=5-8 _BAR_
10 _BAR_ Zemědělské dávky _BAR_ 819450000,00 _BAR_ 1119400000,00 _BAR_ 1322420679,85 _BAR_ 430718323,89 _BAR_ 1753139003,74 _BAR_ 920068728,02 _BAR_ 430710936,21 _BAR_ 1350779664,23 _BAR_ 120,67 % _BAR_ 402359339,51 _BAR_
11 _BAR_ Dávky z cukru _BAR_ 793575000,00 _BAR_ 793800000,00 _BAR_ 701742053,92 _BAR_ 2940191,92 _BAR_ 704682245,84 _BAR_ 692176961,48 _BAR_ 2940191,92 _BAR_ 695117153,40 _BAR_ 87,57 % _BAR_ 9565092,44 _BAR_
12 _BAR_ Cla _BAR_ 10749900000,00 _BAR_ 12030800000,00 _BAR_ 11945617758,89 _BAR_ 1110060346,35 _BAR_ 13055678105,24 _BAR_ 10943379287,46 _BAR_ 1073862514,00 _BAR_ 12017241801,46 _BAR_ 99,89 % _BAR_ 1038436303,78 _BAR_
13 _BAR_ DPH _BAR_ 15313493929,00 _BAR_ 15556051275,00 _BAR_ 15618999596,99 _BAR_ 0,00 _BAR_ 15618999596,99 _BAR_ 15618908472,73 _BAR_ 0,00 _BAR_ 15618908472,73 _BAR_ 100,40 % _BAR_ 91124,26 _BAR_
14 _BAR_ HND _BAR_ 77583049843,00 _BAR_ 68884096623,00 _BAR_ 68812063944,74 _BAR_ 0,00 _BAR_ 68812063944,74 _BAR_ 68811599689,02 _BAR_ 0,00 _BAR_ 68811599689,02 _BAR_ 99,89 % _BAR_ 464255,72 _BAR_
15 _BAR_ Oprava rozpočtové nevyváženosti _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ -120279693,34 _BAR_ 0,00 _BAR_ -120279693,34 _BAR_ -120333639,94 _BAR_ 0,00 _BAR_ -120333639,94 _BAR_ _BAR_ 53946,60 _BAR_
Celkem _BAR_ 105259468772,00 _BAR_ 98384147898,00 _BAR_ 98280564341,05 _BAR_ 1543718862,16 _BAR_ 99824283203,21 _BAR_ 96865799498,77 _BAR_ 1507513642,13 _BAR_ 98373313140,90 _BAR_ 99,99 % _BAR_ 1450970062,31 _BAR_
Rozpis hlavy 3: Disponibilní přebytky
EUR _BAR_
Kapitola _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ příjato v % rozpočtu _BAR_ nevyčerpáno _BAR_
počáteční stav _BAR_ konečný stav _BAR_ běžný rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_ běžný rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=8/2 _BAR_ 10=5-8 _BAR_
30 _BAR_ Přebytek z předchozího roku _BAR_ 0,00 _BAR_ 3262668965,00 _BAR_ 2736707563,42 _BAR_ 525961402,07 _BAR_ 3262668965,49 _BAR_ 2736707563,42 _BAR_ 525961402,07 _BAR_ 3262668965,49 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
31 _BAR_ Přebytek DPH _BAR_ 0,00 _BAR_ 400012558,00 _BAR_ 399121900,87 _BAR_ 0,00 _BAR_ 399121900,87 _BAR_ 399121900,81 _BAR_ 0,00 _BAR_ 399121900,81 _BAR_ 99,78 % _BAR_ 0,06 _BAR_
32 _BAR_ Přebytek HND _BAR_ 0,00 _BAR_ 2051303214,00 _BAR_ 2048986753,84 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2048986753,84 _BAR_ 2048986753,57 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2048986753,57 _BAR_ 99,89 % _BAR_ 0,27 _BAR_
34 _BAR_ Opravy kvůli neúčasti na politice spravedlnosti a vnitřních věcí _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6063,63 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6063,63 _BAR_ 6013,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6013,33 _BAR_ _BAR_ 50,30 _BAR_
35 _BAR_ Oprava rozpočtové nevyváženosti vůči Spojenému království _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 10330624,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 10330624,89 _BAR_ – 10330624,84 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 10330624,84 _BAR_ _BAR_ – 0,05 _BAR_
Celkem _BAR_ 0,00 _BAR_ 5713984737,00 _BAR_ 5174491656,87 _BAR_ 525961402,07 _BAR_ 5700453058,94 _BAR_ 5174491606,29 _BAR_ 525961402,07 _BAR_ 5700453008,36 _BAR_ 99,76 % _BAR_ 50,58 _BAR_
3: OPRAVA ROZPOČTOVÉ NEVYVÁŽENOSTI (KAPITOLA 15)
EUR _BAR_
Členský stát _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ přijato v % rozpočtu _BAR_ Nevyčerpáno _BAR_
počáteční stav _BAR_ konečný stav _BAR_ běžný rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_ běžný rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=8/2 _BAR_ 10=5-8 _BAR_
01BELGIE _BAR_ 248903663,00 _BAR_ 253499702,00 _BAR_ 253499702,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 253499702,04 _BAR_ 253499702,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 253499702,04 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
02ČESKÁ REPUBLIKA _BAR_ 70084115,00 _BAR_ 77436772,00 _BAR_ 78784207,18 _BAR_ 0,00 _BAR_ 78784207,18 _BAR_ 78784206,90 _BAR_ 0,00 _BAR_ 78784206,90 _BAR_ 101,74 % _BAR_ 0,28 _BAR_
03DÁNSKO _BAR_ 170491608,00 _BAR_ 170869224,00 _BAR_ 170626344,71 _BAR_ 0,00 _BAR_ 170626344,71 _BAR_ 170626344,78 _BAR_ 0,00 _BAR_ 170626344,78 _BAR_ 99,86 % _BAR_ – 0,07 _BAR_
04NĚMECKO _BAR_ 327163174,00 _BAR_ 326677437,00 _BAR_ 326677437,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 326677437,00 _BAR_ 326677437,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 326677437,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
05ESTONSKO _BAR_ 7163521,00 _BAR_ 7579685,00 _BAR_ 7579685,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7579685,04 _BAR_ 7579685,06 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7579685,06 _BAR_ 100,00 % _BAR_ – 0,02 _BAR_
06ŘECKO _BAR_ 148843753,00 _BAR_ 149533989,00 _BAR_ 149533989,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 149533989,00 _BAR_ 149533989,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 149533989,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
07ŠPANĚLSKO _BAR_ 707230145,00 _BAR_ 712604846,00 _BAR_ 712604846,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 712604846,04 _BAR_ 712604846,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 712604846,04 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
08FRANCIE _BAR_ 1416965627,00 _BAR_ 1431018736,00 _BAR_ 1431018735,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1431018735,96 _BAR_ 1431018735,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1431018735,96 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
09IRSKO _BAR_ 106473014,00 _BAR_ 111596437,00 _BAR_ 111596436,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 111596436,96 _BAR_ 111596436,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 111596436,96 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
10ITÁLIE _BAR_ 1174030013,00 _BAR_ 1172564383,00 _BAR_ 1172564382,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1172564382,96 _BAR_ 1172564382,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1172564382,96 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
11KYPR _BAR_ 10854599,00 _BAR_ 10840761,00 _BAR_ 10891043,37 _BAR_ 0,00 _BAR_ 10891043,37 _BAR_ 10891043,37 _BAR_ 0,00 _BAR_ 10891043,37 _BAR_ 100,46 % _BAR_ 0,00 _BAR_
12LOTYŠSKO _BAR_ 9044766,00 _BAR_ 9893248,00 _BAR_ 9912957,91 _BAR_ 0,00 _BAR_ 9912957,91 _BAR_ 9955263,87 _BAR_ 0,00 _BAR_ 9955263,87 _BAR_ 100,63 % _BAR_ – 42305,96 _BAR_
13LITVA _BAR_ 15783115,00 _BAR_ 16168908,00 _BAR_ 16168908,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 16168908,00 _BAR_ 16168908,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 16168908,01 _BAR_ 100,00 % _BAR_ -0,01 _BAR_
14LUCEMBURSKO _BAR_ 19804092,00 _BAR_ 20409608,00 _BAR_ 20409608,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20409608,04 _BAR_ 20409608,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20409608,04 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
15MAĎARSKO _BAR_ 70461820,00 _BAR_ 71059709,00 _BAR_ 70567371,88 _BAR_ 0,00 _BAR_ 70567371,88 _BAR_ 70567374,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 70567374,12 _BAR_ 99,31 % _BAR_ – 2,24 _BAR_
16MALTA _BAR_ 3908867,00 _BAR_ 3718228,00 _BAR_ 3748006,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3748006,19 _BAR_ 3748006,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3748006,19 _BAR_ 100,80 % _BAR_ 0,00 _BAR_
17NIZOZEMSKO _BAR_ 69036330,00 _BAR_ 69621326,00 _BAR_ 69621326,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 69621326,04 _BAR_ 69621326,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 69621326,04 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
18RAKOUSKO _BAR_ 34870705,00 _BAR_ 35207736,00 _BAR_ 35207736,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 35207736,00 _BAR_ 35207736,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 35207736,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
19POLSKO _BAR_ 163551630,00 _BAR_ 190479027,00 _BAR_ 193428582,40 _BAR_ 0,00 _BAR_ 193428582,40 _BAR_ 193428582,21 _BAR_ 0,00 _BAR_ 193428582,21 _BAR_ 101,55 % _BAR_ 0,19 _BAR_
20PORTUGALSKO _BAR_ 116471517,00 _BAR_ 115831053,00 _BAR_ 115831053,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 115831053,00 _BAR_ 115831053,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 115831053,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
21SLOVINSKO _BAR_ 22959582,00 _BAR_ 23145592,00 _BAR_ 23160725,93 _BAR_ 0,00 _BAR_ 23160725,93 _BAR_ 23160724,87 _BAR_ 0,00 _BAR_ 23160724,87 _BAR_ 100,07 % _BAR_ 1,06 _BAR_
22SLOVENSKO _BAR_ 29348064,00 _BAR_ 30880084,00 _BAR_ 30893845,27 _BAR_ 0,00 _BAR_ 30893845,27 _BAR_ 30797591,49 _BAR_ 0,00 _BAR_ 30797591,49 _BAR_ 99,73 % _BAR_ 96253,78 _BAR_
23FINSKO _BAR_ 129624747,00 _BAR_ 131106782,00 _BAR_ 131106782,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 131106782,04 _BAR_ 131106782,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 131106782,04 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
24ŠVÉDSKO _BAR_ 42082486,00 _BAR_ 43940406,00 _BAR_ 42874874,13 _BAR_ 0,00 _BAR_ 42874874,13 _BAR_ 42874874,13 _BAR_ 0,00 _BAR_ 42874874,13 _BAR_ 97,58 % _BAR_ 0,00 _BAR_
25SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ _BAR_ – 5115150953,00 _BAR_ – 5185683679,00 _BAR_ – 5308588280,43 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 5308588280,43 _BAR_ – 5308588280,02 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 5308588280,02 _BAR_ 102,37 % _BAR_ – 0,41 _BAR_
Celkem _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 120279693,34 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 120279693,34 _BAR_ – 120333639,94 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 120333639,94 _BAR_ % _BAR_ 53946,60 _BAR_
4. KONSOLIDOVANÝ SOUHRN PLNĚNÍ PŘÍJMOVÝCH POLOŽEK ROZPOČTU 2005 PODLE ORGÁNŮ
EUR _BAR_
Orgán _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ přijato v % rozpočtu _BAR_ Neuhrazeno _BAR_
počáteční stav _BAR_ konečný stav _BAR_ běžný rok _BAR_ přenos _BAR_ celkem _BAR_ běžný rok _BAR_ přenos _BAR_ celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=8/2 _BAR_ 10=5-8 _BAR_
Evropský parlament _BAR_ 91547803,00 _BAR_ 89962566,00 _BAR_ 112393557,07 _BAR_ 8094561,00 _BAR_ 120488118,07 _BAR_ 112393557,07 _BAR_ 0,00 _BAR_ 112393557,07 _BAR_ 124,93 % _BAR_ 8094561,00 _BAR_
Rada _BAR_ 45617160,00 _BAR_ 44847907,00 _BAR_ 68307917,45 _BAR_ 4329850,14 _BAR_ 72637767,59 _BAR_ 60619734,88 _BAR_ 3263388,24 _BAR_ 63883123,12 _BAR_ 142,44 % _BAR_ 8754644,47 _BAR_
Komise _BAR_ 106100103477,00 _BAR_ 105490727996,00 _BAR_ 106437243761,80 _BAR_ 6557641124,27 _BAR_ 112994884886,07 _BAR_ 104007954408,26 _BAR_ 2830554559,50 _BAR_ 106838508967,76 _BAR_ 101,28 % _BAR_ 6156375918,31 _BAR_
Soudní dvůr _BAR_ 30548000,00 _BAR_ 29680000,00 _BAR_ 30967058,04 _BAR_ 51059,59 _BAR_ 31018117,63 _BAR_ 30508217,94 _BAR_ 11038,50 _BAR_ 30519256,44 _BAR_ 102,83 % _BAR_ 498861,19 _BAR_
Účetní dvůr _BAR_ 14450000,00 _BAR_ 14214000,00 _BAR_ 17965570,71 _BAR_ 337817,05 _BAR_ 18303387,76 _BAR_ 17123481,68 _BAR_ 221738,38 _BAR_ 17345220,06 _BAR_ 122,03 % _BAR_ 958167,70 _BAR_
Hospodářský a sociální výbor _BAR_ 11911688,00 _BAR_ 8896909,00 _BAR_ 11879326,22 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11879326,22 _BAR_ 11879326,22 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11879326,22 _BAR_ 133,52 % _BAR_ 0,00 _BAR_
Výbor regionů _BAR_ 4591907,00 _BAR_ 4509221,00 _BAR_ 15184997,93 _BAR_ 0,00 _BAR_ 15184997,93 _BAR_ 15183756,13 _BAR_ 0,00 _BAR_ 15183756,13 _BAR_ 336,73 % _BAR_ 1241,80 _BAR_
Ombudsman _BAR_ 766423,00 _BAR_ 755606,00 _BAR_ 623107,93 _BAR_ 0,00 _BAR_ 623107,93 _BAR_ 623107,93 _BAR_ 0,00 _BAR_ 623107,93 _BAR_ 82,46 % _BAR_ 0,00 _BAR_
Evropský inspektor ochrany údajů _BAR_ 463542,00 _BAR_ 454735,00 _BAR_ 301633,46 _BAR_ 0,00 _BAR_ 301633,46 _BAR_ 301633,46 _BAR_ 0,00 _BAR_ 301633,46 _BAR_ 66,33 % _BAR_ 0,00 _BAR_
Celkem _BAR_ 106300000000,00 _BAR_ 105684048940,00 _BAR_ 106694866930,61 _BAR_ 6570454412,05 _BAR_ 113265321342,66 _BAR_ 104256587223,57 _BAR_ 2834050724,62 _BAR_ 107090637948,19 _BAR_ 101,33 % _BAR_ 6174683394,47 _BAR_
5. SROVNÁNÍ PLNĚNÍ PŘÍJMOVÉ STRANY ROZPOČTU ZA ROKY 2005 A 2004
EUR _BAR_
Hlava _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ přijato v % rozpočtu _BAR_ Neuhrazeno _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_
1 _BAR_ VLASTNÍ ZDROJE _BAR_ 98384147898,00 _BAR_ 94997025409,00 _BAR_ 99824283203,21 _BAR_ 96597751300,26 _BAR_ 98373313140,90 _BAR_ 95051421648,09 _BAR_ 99,99 % _BAR_ 100,06 % _BAR_ 1450970062,31 _BAR_ 1546329652,17 _BAR_
3 _BAR_ DISPONIBILNÍ PŘEBYTKY _BAR_ 5713984737,00 _BAR_ 5693003706,00 _BAR_ 5700453058,94 _BAR_ 6220834396,05 _BAR_ 5700453008,36 _BAR_ 5694872994,11 _BAR_ 99,76 % _BAR_ 100,03 % _BAR_ 50,58 _BAR_ 525961401,94 _BAR_
4 _BAR_ RŮZNÉ DANĚ, DÁVKY A POPLATKY SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 798460359,00 _BAR_ 680523920,00 _BAR_ 805221312,83 _BAR_ 650037329,42 _BAR_ 785650405,95 _BAR_ 646971640,09 _BAR_ 98,40 % _BAR_ 95,07 % _BAR_ 19570906,88 _BAR_ 3065689,33 _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVNÍ ČINNOST ORGÁNU _BAR_ 54035000,00 _BAR_ 66496286,00 _BAR_ 194278564,35 _BAR_ 333734391,04 _BAR_ 177028082,95 _BAR_ 295649897,91 _BAR_ 327,62 % _BAR_ 444,61 % _BAR_ 17250481,40 _BAR_ 38084493,13 _BAR_
6 _BAR_ PŘÍSPĚVKY TŘETÍCH STRAN _BAR_ 360000000,00 _BAR_ 200000,00 _BAR_ 2037971605,84 _BAR_ 1863731345,91 _BAR_ 1641785879,12 _BAR_ 1275865940,11 _BAR_ 456,05 % _BAR_ 637932,97 % _BAR_ 396185726,72 _BAR_ 587865405,80 _BAR_
7 _BAR_ ÚROKY Z PRODLENÍ A POKUTY _BAR_ 318000000,00 _BAR_ 300000000,00 _BAR_ 4633894891,89 _BAR_ 4331529810,70 _BAR_ 356379646,77 _BAR_ 470135008,34 _BAR_ 112,07 % _BAR_ 156,71 % _BAR_ 4277515245,12 _BAR_ 3861394802,36 _BAR_
8 _BAR_ VÝPŮJČNÍ A ÚVĚROVÉ OPERACE _BAR_ 25359946,00 _BAR_ 25863805,00 _BAR_ 42461277,11 _BAR_ 32975503,09 _BAR_ 41756678,60 _BAR_ 31484111,81 _BAR_ 164,66 % _BAR_ 121,73 % _BAR_ 704598,51 _BAR_ 1491391,28 _BAR_
9 _BAR_ RŮZNÉ PŘÍJMY _BAR_ 30061000,00 _BAR_ 43489254,00 _BAR_ 26757428,49 _BAR_ 53756109,75 _BAR_ 14271105,54 _BAR_ 45545006,89 _BAR_ 47,47 % _BAR_ 104,73 % _BAR_ 12486322,95 _BAR_ 8211102,86 _BAR_
Celkem _BAR_ 105684048940,00 _BAR_ 101806602380,00 _BAR_ 113265321342,66 _BAR_ 110084350186,22 _BAR_ 107090637948,19 _BAR_ 103511946247,35 _BAR_ 101,33 % _BAR_ 101,68 % _BAR_ 6174683394,47 _BAR_ 6572403938,87 _BAR_
Rozpis hlavy 1: Vlastní zdroje
EUR _BAR_
Hlava _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ přijato v % rozpočtu _BAR_ Nevyčerpáno _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_
10 _BAR_ ZEMĚDĚLSKÉ DÁVKY _BAR_ 1119400000,00 _BAR_ 1325586192,00 _BAR_ 1753139003,74 _BAR_ 1744111505,01 _BAR_ 1350779664,23 _BAR_ 1313393181,17 _BAR_ 120,67 % _BAR_ 99,08 % _BAR_ 402359339,51 _BAR_ 430718323,84 _BAR_
11 _BAR_ DÁVKY Z CUKRU _BAR_ 793800000,00 _BAR_ 416888808,00 _BAR_ 704682245,84 _BAR_ 404562864,47 _BAR_ 695117153,40 _BAR_ 401622672,54 _BAR_ 87,57 % _BAR_ 96,34 % _BAR_ 9565092,44 _BAR_ 2940191,93 _BAR_
12 _BAR_ CLA _BAR_ 12030800000,00 _BAR_ 10664400000,00 _BAR_ 13055678105,24 _BAR_ 11702865607,08 _BAR_ 12017241801,46 _BAR_ 10592094999,20 _BAR_ 99,89 % _BAR_ 99,32 % _BAR_ 1038436303,78 _BAR_ 1110770607,88 _BAR_
13 _BAR_ DPH _BAR_ 15556051275,00 _BAR_ 13579913763,00 _BAR_ 15618999596,99 _BAR_ 13680625569,83 _BAR_ 15618908472,73 _BAR_ 13679345946,60 _BAR_ 100,40 % _BAR_ 100,73 % _BAR_ 91124,26 _BAR_ 1279623,23 _BAR_
14 _BAR_ HND _BAR_ 68884096623,00 _BAR_ 69010236646,00 _BAR_ 68812063944,74 _BAR_ 69218607723,22 _BAR_ 68811599689,02 _BAR_ 69214219484,04 _BAR_ 99,89 % _BAR_ 100,30 % _BAR_ 464255,72 _BAR_ 4388239,18 _BAR_
15 _BAR_ OPRAVA ROZPOČTOVÉ NEVYVÁŽENOSTI _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 120279693,34 _BAR_ – 153021969,35 _BAR_ – 120333639,94 _BAR_ – 149254635,46 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 53946,60 _BAR_ – 3767333,89 _BAR_
Celkem _BAR_ 98384147898,00 _BAR_ 94997025409,00 _BAR_ 99824283203,21 _BAR_ 96597751300,26 _BAR_ 98373313140,90 _BAR_ 95051421648,09 _BAR_ 99,99 % _BAR_ 100,06 % _BAR_ 1450970062,31 _BAR_ 1546329652,17 _BAR_
Podrobný titul 3: Disponibilní přebytky
EUR _BAR_
Hlava _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ přijato v % rozpočtu _BAR_ Nevyčerpáno _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_
30 _BAR_ PŘEBYTEK Z PŘEDCHOZÍHO ROKU _BAR_ 3262668965,00 _BAR_ 5693003706,00 _BAR_ 3262668965,49 _BAR_ 6218965107,97 _BAR_ 3262668965,49 _BAR_ 5693003705,90 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 525961402,07 _BAR_
31 _BAR_ PŘEBYTEK DPH _BAR_ 400012558,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 399121900,87 _BAR_ 232817089,08 _BAR_ 399121900,81 _BAR_ 232817089,13 _BAR_ 99,78 % _BAR_ _BAR_ 0,06 _BAR_ – 0,05 _BAR_
32 _BAR_ PŘEBYTEK HND _BAR_ 2051303214,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2048986753,84 _BAR_ – 232213948,86 _BAR_ 2048986753,57 _BAR_ – 232213948,76 _BAR_ 99,89 % _BAR_ _BAR_ 0,27 _BAR_ – 0,10 _BAR_
34 _BAR_ OPRAVY KVŮLI NEÚČASTI NA POLITICE SPRAVEDLNOSTI A VNITŘNÍCH VĚCÍ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6063,63 _BAR_ – 9468,61 _BAR_ 6013,33 _BAR_ – 9468,61 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 50,30 _BAR_ 0,00 _BAR_
35 _BAR_ OPRAVA ROZPOČTOVÉ NEVYVÁŽENOSTI VŮČI SPOJENÉMU KRÁLOVSTVÍ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 10330624,89 _BAR_ 1275616,47 _BAR_ – 10330624,84 _BAR_ 1275616,45 _BAR_ _BAR_ _BAR_ – 0,05 _BAR_ 0,02 _BAR_
Celkem _BAR_ 5713984737,00 _BAR_ 5693003706,00 _BAR_ 5700453058,94 _BAR_ 6220834396,05 _BAR_ 5700453008,36 _BAR_ 5694872994,11 _BAR_ 99,76 % _BAR_ 100,03 % _BAR_ 50,58 _BAR_ 525961401,94 _BAR_
Konsolidované zprávy o plnění výdajové stránky rozpočtu
6. KONSOLIDOVANÝ SOUHRN PLNĚNÍ VÝDAJOVÝCH POLOŽEK ROZPOČTU
EUR _BAR_
Změny položek závazků a jejich rozdělení _BAR_ Změny položek plateb a jejich rozdělení _BAR_
_BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_ _BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_
Rozpočet _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ Rozpočet _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Přijaté položky rozpočtu _BAR_ 56463106119,00 _BAR_ 60091029579,00 _BAR_ 116554135698,00 _BAR_ Přijaté položky rozpočtu _BAR_ 56463106119,00 _BAR_ 49836893881,00 _BAR_ 106300000000,00 _BAR_
Změny (přenosy, opravný rozpočet) _BAR_ – 752760628,00 _BAR_ 154277146,00 _BAR_ – 598483482,00 _BAR_ Změny (přenosy, opravný rozpočet) _BAR_ – 752760628,00 _BAR_ 136809568,00 _BAR_ – 615951060,00 _BAR_
Konečné položky rozpočtu _BAR_ 55710345491,00 _BAR_ 60245306725,00 _BAR_ 115955652216,00 _BAR_ Konečné položky rozpočtu _BAR_ 55710345491,00 _BAR_ 49973703449,00 _BAR_ 105684048940,00 _BAR_
DODATEČNÉ POLOŽKY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ DODATEČNÉ POLOŽKY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Vyčleněné příjmy _BAR_ 304112232,13 _BAR_ 1462791936,87 _BAR_ 1766904169,00 _BAR_ Vyčleněné příjmy _BAR_ 308182668,83 _BAR_ 1882003981,38 _BAR_ 2190186650,21 _BAR_
Položky přenesené z roku 2004 _BAR_ 51857273,88 _BAR_ 161526691,75 _BAR_ 213383965,63 _BAR_ Položky přenesené z roku 2004 _BAR_ 1333400526,52 _BAR_ 226364499,38 _BAR_ 1559765025,90 _BAR_
DODATEČNÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 355969506,01 _BAR_ 1624318628,62 _BAR_ 1980288134,63 _BAR_ DODATEČNÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 1641583195,35 _BAR_ 2108368480,76 _BAR_ 3749951676,11 _BAR_
Konečné položky rozpočtu _BAR_ 55710345491,00 _BAR_ 60245306725,00 _BAR_ 115955652216,00 _BAR_ Konečné položky rozpočtu _BAR_ 55710345491,00 _BAR_ 49973703449,00 _BAR_ 105684048940,00 _BAR_
DODATEČNÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 355969506,01 _BAR_ 1624318628,62 _BAR_ 1980288134,63 _BAR_ DODATEČNÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 1641583195,35 _BAR_ 2108368480,76 _BAR_ 3749951676,11 _BAR_
SCHVÁLENÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 56066314997,01 _BAR_ 61869625353,62 _BAR_ 117935940350,63 _BAR_ SCHVÁLENÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 57351928686,35 _BAR_ 52082071929,76 _BAR_ 109434000616,11 _BAR_
7. KONSOLIDOVANÝ SOUHRN PLNĚNÍ ROZPOČTU – VÝDAJE
EUR _BAR_
Plnění položek závazků podle typu položky _BAR_ Plnění položek plateb podle typu položky _BAR_
_BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_ _BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_
Přijaté položky rozpočtu _BAR_ 56463106119,00 _BAR_ 60091029579,00 _BAR_ 116554135698,00 _BAR_ Přijaté položky rozpočtu _BAR_ 56463106119,00 _BAR_ 49836893881,00 _BAR_ 106300000000,00 _BAR_
Opravné rozpočty _BAR_ – 712031890,00 _BAR_ 113548408,00 _BAR_ – 598483482,00 _BAR_ Opravné rozpočty _BAR_ – 712031890,00 _BAR_ 96080830,00 _BAR_ – 615951060,00 _BAR_
Přenosy _BAR_ – 40728738,00 _BAR_ 40728738,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ Přenosy _BAR_ – 40728738,00 _BAR_ 40728738,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Konečné položky rozpočtu _BAR_ 55710345491,00 _BAR_ 60245306725,00 _BAR_ 115955652216,00 _BAR_ Konečné položky rozpočtu _BAR_ 55710345491,00 _BAR_ 49973703449,00 _BAR_ 105684048940,00 _BAR_
Učiněné závazky _BAR_ 55346299799,45 _BAR_ 59727974103,48 _BAR_ 115074273902,93 _BAR_ Učiněné platby _BAR_ 54121175902,78 _BAR_ 48500113441,50 _BAR_ 102621289344,28 _BAR_
Položky přenesené do roku 2006 _BAR_ 43561392,00 _BAR_ 143751663,33 _BAR_ 187313055,33 _BAR_ Položky přenesené do roku 2006 _BAR_ 1268685288,67 _BAR_ 158235216,62 _BAR_ 1426920505,29 _BAR_
Zrušené položky _BAR_ 320484299,55 _BAR_ 373580958,19 _BAR_ 694065257,74 _BAR_ Zrušené položky _BAR_ 320484299,55 _BAR_ 1315354790,88 _BAR_ 1635839090,43 _BAR_
Vyčleněné příjmy _BAR_ 304112232,13 _BAR_ 1462791936,87 _BAR_ 1766904169,00 _BAR_ Vyčleněné příjmy _BAR_ 308182668,83 _BAR_ 1882003981,38 _BAR_ 2190186650,21 _BAR_
Učiněné závazky _BAR_ 191138084,34 _BAR_ 802007922,48 _BAR_ 993146006,82 _BAR_ Učiněné platby _BAR_ 166746662,33 _BAR_ 760199833,70 _BAR_ 926946496,03 _BAR_
Přeneseno do roku 2006 _BAR_ 112751911,34 _BAR_ 659898789,77 _BAR_ 772650701,11 _BAR_ Přeneseno do roku 2006 _BAR_ 139133838,73 _BAR_ 1118766630,17 _BAR_ 1257900468,90 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické přenosy ESVO _BAR_ 2079931,32 _BAR_ _BAR_ 2079931,32 _BAR_
Zrušené položky (ESVO) _BAR_ 222236,45 _BAR_ 885224,62 _BAR_ 1107461,07 _BAR_ Zrušené položky (ESVO) _BAR_ 222236,45 _BAR_ 3037517,51 _BAR_ 3259753,96 _BAR_
Položky přenesené nebo obnovené z roku 2004 _BAR_ 51857273,88 _BAR_ 161526691,75 _BAR_ 213383965,63 _BAR_ Položky přenesené z roku 2004 _BAR_ 1333400526,52 _BAR_ 226364499,38 _BAR_ 1559765025,90 _BAR_
Učiněné závazky _BAR_ 51356663,88 _BAR_ 159132754,74 _BAR_ 210489418,62 _BAR_ Učiněné platby _BAR_ 1095186701,04 _BAR_ 191807284,90 _BAR_ 1286993985,94 _BAR_
Zrušené položky _BAR_ 500610,00 _BAR_ 2393937,01 _BAR_ 2894547,01 _BAR_ Zrušené položky _BAR_ 238213825,48 _BAR_ 34557214,48 _BAR_ 272771039,96 _BAR_
Schválené položky celkem _BAR_ 56066314997,01 _BAR_ 61869625353,62 _BAR_ 117935940350,63 _BAR_ Schválené položky celkem _BAR_ 57351928686,35 _BAR_ 52082071929,76 _BAR_ 109434000616,11 _BAR_
Závazky celkem _BAR_ 55588794547,67 _BAR_ 60689114780,70 _BAR_ 116277909328,37 _BAR_ Platby celkem _BAR_ 55383109266,15 _BAR_ 49452120560,10 _BAR_ 104835229826,25 _BAR_
Položky přenesené do roku 2006 celkem _BAR_ 156313303,34 _BAR_ 803650453,10 _BAR_ 959963756,44 _BAR_ Položky přenesené do roku 2006 celkem _BAR_ 1409899058,72 _BAR_ 1277001846,79 _BAR_ 2686900905,51 _BAR_
Zrušené položky celkem _BAR_ 321207146,00 _BAR_ 376860119,82 _BAR_ 698067265,82 _BAR_ Zrušené položky celkem _BAR_ 558920361,48 _BAR_ 1352949522,87 _BAR_ 1911869884,35 _BAR_
8. KONSOLIDOVANÝ SOUHRN NEČERPANÝCH ZÁVAZKŮ
EUR _BAR_
_BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_
Závazky přenesené z předchozího roku _BAR_ 1312644779,69 _BAR_ 108834255173,26 _BAR_ 110146899952,95 _BAR_
Zrušené závazky/přecenění _BAR_ -47156041,55 _BAR_ -2245430890,13 _BAR_ -2292586931,68 _BAR_
Platby _BAR_ 1071918530,03 _BAR_ 42852472130,70 _BAR_ 43924390660,73 _BAR_
Storna _BAR_ 191073488,34 _BAR_ 0,00 _BAR_ 191073488,34 _BAR_
Závazky nevyčerpané na konci roku _BAR_ 2496719,77 _BAR_ 63736352152,43 _BAR_ 63738848872,20 _BAR_
Závazky za rok _BAR_ 55588794547,67 _BAR_ 60689114780,70 _BAR_ 116277909328,37 _BAR_
Platby _BAR_ 54311190736,12 _BAR_ 6599648429,40 _BAR_ 60910839165,52 _BAR_
Storna závazků, které nelze přenášet _BAR_ 26404269,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ 26404269,19 _BAR_
Nevyčerapné závazky na konci roku _BAR_ 1251199542,36 _BAR_ 54089466351,30 _BAR_ 55340665893,66 _BAR_
Nevyčerapné závazky na konci roku celkem _BAR_ 1253696262,13 _BAR_ 117825818503,73 _BAR_ 119079514765,86 _BAR_
9. PLNĚNÍ POLOŽEK ZÁVAZKŮ
A PLATEB PODLE ORGÁNŮ
Položky závazků
EUR _BAR_
Orgán _BAR_ Schválené položky závazků _BAR_ Závazky přijaté _BAR_ Položky přenesené do roku 2006 _BAR_ Zrušené položky _BAR_
na základě ročních položek _BAR_ na základě přenosů nebo obnovených položek _BAR_ na základě ostatních položek _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ vyčleněné příjmy _BAR_ přenosy na základě rozhodnutí _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ na základě ročních položek _BAR_ nebo znovu zpřístupněné z roku 2004 _BAR_ vyčleněné příjmy (ESVO) _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9=7+8 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14=11+12+13 _BAR_ 15=14/1 _BAR_
Evropský parlament _BAR_ 1331278747,41 _BAR_ 1249096468,15 _BAR_ 0,00 _BAR_ 32973590,55 _BAR_ 1282070058,70 _BAR_ 96,30 % _BAR_ 34280434,86 _BAR_ _BAR_ 34280434,86 _BAR_ 2,58 % _BAR_ 14928253,85 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 14928253,85 _BAR_ 1,12 % _BAR_
Rada _BAR_ 586182640,52 _BAR_ 555239565,95 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11558772,34 _BAR_ 566798338,29 _BAR_ 96,69 % _BAR_ 11460465,18 _BAR_ _BAR_ 11460465,18 _BAR_ 1,96 % _BAR_ 7923837,05 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 7923837,05 _BAR_ 1,35 % _BAR_
Komise _BAR_ 115491812027,73 _BAR_ 112798592572,23 _BAR_ 208358944,74 _BAR_ 935554902,64 _BAR_ 113942506419,61 _BAR_ 98,66 % _BAR_ 723984037,27 _BAR_ 187313055,33 _BAR_ 911297092,60 _BAR_ 0,79 % _BAR_ 634006507,44 _BAR_ 2894547,01 _BAR_ 1107461,07 _BAR_ 638008515,52 _BAR_ 0,55 % _BAR_
Soudní dvůr _BAR_ 232602467,74 _BAR_ 213273945,40 _BAR_ 2100000,00 _BAR_ 146693,44 _BAR_ 215520638,84 _BAR_ 92,66 % _BAR_ 1402902,30 _BAR_ _BAR_ 1402902,30 _BAR_ 0,60 % _BAR_ 15678926,60 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 15678926,60 _BAR_ 6,74 % _BAR_
Účetní dvůr _BAR_ 107548618,24 _BAR_ 93428852,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 377847,77 _BAR_ 93806700,10 _BAR_ 87,22 % _BAR_ 222191,47 _BAR_ _BAR_ 222191,47 _BAR_ 0,21 % _BAR_ 13519726,67 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 13519726,67 _BAR_ 12,57 % _BAR_
Hospodářský a sociální výbor _BAR_ 106880105,67 _BAR_ 98676582,74 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2850142,45 _BAR_ 101526725,19 _BAR_ 94,99 % _BAR_ 1193747,22 _BAR_ _BAR_ 1193747,22 _BAR_ 1,12 % _BAR_ 4159633,26 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 4159633,26 _BAR_ 3,89 % _BAR_
Výbor regionů _BAR_ 69570456,32 _BAR_ 57526821,63 _BAR_ 30473,88 _BAR_ 9684057,63 _BAR_ 67241353,14 _BAR_ 96,65 % _BAR_ 106922,81 _BAR_ _BAR_ 106922,81 _BAR_ 0,15 % _BAR_ 2222180,37 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 2222180,37 _BAR_ 3,19 % _BAR_
Ombudsman _BAR_ 7224554,00 _BAR_ 6087826,81 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6087826,81 _BAR_ 84,27 % _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 1136727,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 1136727,19 _BAR_ 15,73 % _BAR_
Evropský inspektor ochrany údajů _BAR_ 2840733,00 _BAR_ 2351267,69 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2351267,69 _BAR_ 82,77 % _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 489465,31 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 489465,31 _BAR_ 17,23 % _BAR_
Celkem _BAR_ 117935940350,63 _BAR_ 115074273902,93 _BAR_ 210489418,62 _BAR_ 993146006,82 _BAR_ 116277909328,37 _BAR_ 98,59 % _BAR_ 772650701,11 _BAR_ 187313055,33 _BAR_ 959963756,44 _BAR_ 0,81 % _BAR_ 694065257,74 _BAR_ 2894547,01 _BAR_ 1107461,07 _BAR_ 698067265,82 _BAR_ 0,59 % _BAR_
Položek
plateb
EUR _BAR_
Orgán _BAR_ Schválené položky závazků _BAR_ Platby provedené _BAR_ Přenosy do roku 2006 _BAR_ Zrušené položky _BAR_
na základě ročních položek _BAR_ na základě přenostů _BAR_ na základě vyčleněných příjmů _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ automatické přenosy _BAR_ přenosy na základě rozhodnutí _BAR_ vyčleněné příjmy _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ na základě ročních položek _BAR_ na základě přenosů _BAR_ vyčleněné příjmy (ESVO) _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10=7+8+9 _BAR_ 11=10/1 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14 _BAR_ 15=12+13+14 _BAR_ 16=15/1 _BAR_
Evropský parlament _BAR_ 1612740091,13 _BAR_ 941932831,97 _BAR_ 259853229,82 _BAR_ 32845285,49 _BAR_ 1234631347,28 _BAR_ 76,55 % _BAR_ 307163636,18 _BAR_ _BAR_ 34408739,92 _BAR_ 341572376,10 _BAR_ 21,18 % _BAR_ 14928253,85 _BAR_ 21608113,90 _BAR_ _BAR_ 36536367,75 _BAR_ 2,27 % _BAR_
Rada _BAR_ 679630238,80 _BAR_ 445077786,06 _BAR_ 76726378,91 _BAR_ 11558772,34 _BAR_ 533362937,31 _BAR_ 78,48 % _BAR_ 110161779,89 _BAR_ _BAR_ 11460465,18 _BAR_ 121622245,07 _BAR_ 17,90 % _BAR_ 7923837,05 _BAR_ 16721219,37 _BAR_ _BAR_ 24645056,42 _BAR_ 3,63 % _BAR_
Komise _BAR_ 106580910715,72 _BAR_ 100804047660,10 _BAR_ 921808294,32 _BAR_ 869668065,39 _BAR_ 102595524019,81 _BAR_ 96,26 % _BAR_ 766684250,15 _BAR_ 201796608,62 _BAR_ 1211001062,84 _BAR_ 2179481921,61 _BAR_ 2,04 % _BAR_ 1575780340,13 _BAR_ 226864680,21 _BAR_ 3259753,96 _BAR_ 1805904774,30 _BAR_ 1,69 % _BAR_
Soudní dvůr _BAR_ 245604486,57 _BAR_ 198532160,90 _BAR_ 12311130,11 _BAR_ 146693,44 _BAR_ 210989984,45 _BAR_ 85,91 % _BAR_ 14741784,50 _BAR_ _BAR_ 1402902,30 _BAR_ 16144686,80 _BAR_ 6,57 % _BAR_ 15678926,60 _BAR_ 2790888,72 _BAR_ _BAR_ 18469815,32 _BAR_ 7,52 % _BAR_
Účetní dvůr _BAR_ 114492500,22 _BAR_ 87114872,52 _BAR_ 4882442,92 _BAR_ 377847,77 _BAR_ 92375163,21 _BAR_ 80,68 % _BAR_ 6313979,81 _BAR_ _BAR_ 222191,47 _BAR_ 6536171,28 _BAR_ 5,71 % _BAR_ 13519726,67 _BAR_ 2061439,06 _BAR_ _BAR_ 15581165,73 _BAR_ 13,61 % _BAR_
Hospodářský a sociální výbor _BAR_ 114515813,40 _BAR_ 87224611,71 _BAR_ 6402503,80 _BAR_ 2673156,03 _BAR_ 96300271,54 _BAR_ 84,09 % _BAR_ 11451971,03 _BAR_ _BAR_ 1370733,64 _BAR_ 12822704,67 _BAR_ 11,20 % _BAR_ 4159633,26 _BAR_ 1233203,93 _BAR_ _BAR_ 5392837,19 _BAR_ 4,71 % _BAR_
Výbor regionů _BAR_ 75152389,40 _BAR_ 49892222,69 _BAR_ 4430447,01 _BAR_ 9676675,57 _BAR_ 63999345,27 _BAR_ 85,16 % _BAR_ 7634598,94 _BAR_ _BAR_ 114304,87 _BAR_ 7748903,81 _BAR_ 10,31 % _BAR_ 2222180,37 _BAR_ 1181959,95 _BAR_ _BAR_ 3404140,32 _BAR_ 4,53 % _BAR_
Ombudsman _BAR_ 7670079,48 _BAR_ 5464078,24 _BAR_ 371164,93 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5835243,17 _BAR_ 76,08 % _BAR_ 623748,57 _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ 623748,57 _BAR_ 8,13 % _BAR_ 1136727,19 _BAR_ 74360,55 _BAR_ _BAR_ 1211087,74 _BAR_ 15,79 % _BAR_
Evropský inspektor ochrany údajů _BAR_ 3284301,39 _BAR_ 2003120,09 _BAR_ 208394,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2211514,21 _BAR_ 67,34 % _BAR_ 348147,60 _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ 348147,60 _BAR_ 10,60 % _BAR_ 489465,31 _BAR_ 235174,27 _BAR_ _BAR_ 724639,58 _BAR_ 22,06 % _BAR_
Celkem _BAR_ 109434000616,11 _BAR_ 102621289344,28 _BAR_ 1286993985,94 _BAR_ 926946496,03 _BAR_ 104835229826,25 _BAR_ 95,80 % _BAR_ 1225123896,67 _BAR_ 201796608,62 _BAR_ 1259980400,22 _BAR_ 2686900905,51 _BAR_ 2,46 % _BAR_ 1635839090,43 _BAR_ 272771039,96 _BAR_ 3259753,96 _BAR_ 1911869884,35 _BAR_ 1,75 % _BAR_
10. Rozpis a změny položek závazků
a plateb podle oblasti politiky
EUR _BAR_
Oblast politiky _BAR_ Položky závazků _BAR_ Položky plateb _BAR_
Položky schválené _BAR_ Změny (převody a OR) _BAR_ Položky přenesené nebo znovu zpřístupněné z roku 2004 _BAR_ Účelově vázané příjmy _BAR_ Celkem dodatečné _BAR_ Celkem povolené _BAR_ Položky přijaté _BAR_ Změny (převody a OR) _BAR_ přenesené _BAR_ Účelově vázané příjmy _BAR_ Celkem dodatečné _BAR_ Celkem povolené _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6=1+2+5 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10 _BAR_ 11=9+10 _BAR_ 12=7+8+11 _BAR_
01 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI _BAR_ 454910620,00 _BAR_ -54708622,00 _BAR_ 220000,00 _BAR_ 7105210,93 _BAR_ 7325210,93 _BAR_ 407527208,93 _BAR_ 465032120,00 _BAR_ -29298622,00 _BAR_ 10835408,60 _BAR_ 9154544,46 _BAR_ 19989953,06 _BAR_ 455723451,06 _BAR_
02 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 339981911,00 _BAR_ 41334857,00 _BAR_ 5429089,97 _BAR_ 39846734,98 _BAR_ 45275824,95 _BAR_ 426592592,95 _BAR_ 356566911,00 _BAR_ 4109857,00 _BAR_ 16464248,09 _BAR_ 43672494,62 _BAR_ 60136742,71 _BAR_ 420813510,71 _BAR_
03 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 89959877,00 _BAR_ -832504,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3793789,67 _BAR_ 3793789,67 _BAR_ 92921162,67 _BAR_ 89959877,00 _BAR_ -832504,00 _BAR_ 6457710,65 _BAR_ 3788617,79 _BAR_ 10246328,44 _BAR_ 99373701,44 _BAR_
04 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 11589037218,00 _BAR_ -161220590,00 _BAR_ 82775286,00 _BAR_ 16056289,18 _BAR_ 98831575,18 _BAR_ 11526648203,18 _BAR_ 9070141487,00 _BAR_ 708146752,00 _BAR_ 16701951,05 _BAR_ 16210402,82 _BAR_ 32912353,87 _BAR_ 9811200592,87 _BAR_
05 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 53725730198,00 _BAR_ -541078953,00 _BAR_ 74450373,00 _BAR_ 9598494,37 _BAR_ 84048867,37 _BAR_ 53268700112,37 _BAR_ 52488410376,00 _BAR_ 413894175,00 _BAR_ 72564675,04 _BAR_ 9899004,37 _BAR_ 82463679,41 _BAR_ 52984768230,41 _BAR_
06 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 1416766052,00 _BAR_ -881009,00 _BAR_ 22226424,81 _BAR_ 48327403,43 _BAR_ 70553828,24 _BAR_ 1486438871,24 _BAR_ 1349286852,00 _BAR_ -94228503,38 _BAR_ 17256921,35 _BAR_ 75094827,97 _BAR_ 92351749,32 _BAR_ 1347410097,94 _BAR_
07 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 325652221,00 _BAR_ 166321,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 22152588,46 _BAR_ 22152588,46 _BAR_ 347971130,46 _BAR_ 321222221,00 _BAR_ -35133679,00 _BAR_ 30637276,35 _BAR_ 25945764,88 _BAR_ 56583041,23 _BAR_ 342671583,23 _BAR_
08 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 3356914928,00 _BAR_ -49108014,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 469093839,70 _BAR_ 469093839,70 _BAR_ 3776900753,70 _BAR_ 2572191178,00 _BAR_ 198272338,08 _BAR_ 38295819,33 _BAR_ 707558386,28 _BAR_ 745854205,61 _BAR_ 3516317721,69 _BAR_
09 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 1274339814,00 _BAR_ 100910281,00 _BAR_ 319400,08 _BAR_ 190085346,81 _BAR_ 190404746,89 _BAR_ 1565654841,89 _BAR_ 1097149814,00 _BAR_ 59814281,00 _BAR_ 17084121,39 _BAR_ 274439810,99 _BAR_ 291523932,38 _BAR_ 1448488027,38 _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 366429245,00 _BAR_ -10958,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 256436722,90 _BAR_ 256436722,90 _BAR_ 622855009,90 _BAR_ 348317695,00 _BAR_ -15610958,00 _BAR_ 40992201,55 _BAR_ 220782025,82 _BAR_ 261774227,37 _BAR_ 594480964,37 _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 1053177780,00 _BAR_ -33302164,00 _BAR_ 1763199,95 _BAR_ 6085267,22 _BAR_ 7848467,17 _BAR_ 1027724083,17 _BAR_ 952523705,00 _BAR_ -87288778,70 _BAR_ 48516552,61 _BAR_ 7736244,16 _BAR_ 56252796,77 _BAR_ 921487723,07 _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 73380570,00 _BAR_ 201389,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3155400,69 _BAR_ 3155400,69 _BAR_ 76737359,69 _BAR_ 72780570,00 _BAR_ -4486611,00 _BAR_ 6971454,92 _BAR_ 3019147,44 _BAR_ 9990602,36 _BAR_ 78284561,36 _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 27104822015,00 _BAR_ 190207970,00 _BAR_ 9418866,00 _BAR_ 2964706,57 _BAR_ 12383572,57 _BAR_ 27307413557,57 _BAR_ 20926980303,00 _BAR_ -929716821,00 _BAR_ 144601838,13 _BAR_ 10378013,57 _BAR_ 154979851,70 _BAR_ 20152243333,70 _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CELNÍ UNIE _BAR_ 120533981,00 _BAR_ 31966,00 _BAR_ 4040000,00 _BAR_ 5331194,75 _BAR_ 9371194,75 _BAR_ 129937141,75 _BAR_ 115049981,00 _BAR_ -15968034,00 _BAR_ 5789864,81 _BAR_ 5251202,22 _BAR_ 11041067,03 _BAR_ 110123014,03 _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 1049837346,00 _BAR_ -106339146,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 210456114,63 _BAR_ 210456114,63 _BAR_ 1153954314,63 _BAR_ 972580466,00 _BAR_ -52689146,00 _BAR_ 21946298,64 _BAR_ 229787328,04 _BAR_ 251733626,68 _BAR_ 1171624946,68 _BAR_
16 _BAR_ TISK A KOMUNIKACE _BAR_ 185213937,00 _BAR_ 2246146,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5283049,33 _BAR_ 5283049,33 _BAR_ 192743132,33 _BAR_ 176202837,00 _BAR_ 6746146,00 _BAR_ 13794155,80 _BAR_ 5173751,44 _BAR_ 18967907,24 _BAR_ 201916890,24 _BAR_
17 _BAR_ ZDRAVÍ A OCHRANA SPOTŘEBITELE _BAR_ 515791628,00 _BAR_ -35035572,00 _BAR_ 1350949,90 _BAR_ 16086758,25 _BAR_ 17437708,15 _BAR_ 498193764,15 _BAR_ 518444423,00 _BAR_ -52329572,00 _BAR_ 353483951,18 _BAR_ 18091184,12 _BAR_ 371575135,30 _BAR_ 837689986,30 _BAR_
18 _BAR_ OBLAST SPRAVEDLNOSTI, SVOBODY A BEZPEČNOSTI _BAR_ 588216684,00 _BAR_ 8650230,00 _BAR_ 2236000,00 _BAR_ 9306574,09 _BAR_ 11542574,09 _BAR_ 608409488,09 _BAR_ 573669908,00 _BAR_ -8749770,00 _BAR_ 15351019,82 _BAR_ 9318997,43 _BAR_ 24670017,25 _BAR_ 589590155,25 _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 3682152272,00 _BAR_ -349641873,00 _BAR_ 1070698,25 _BAR_ 118207215,99 _BAR_ 119277914,24 _BAR_ 3451788313,24 _BAR_ 3811785875,00 _BAR_ -652593373,00 _BAR_ 58503774,48 _BAR_ 117922082,44 _BAR_ 176425856,92 _BAR_ 3335618358,92 _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 76850402,00 _BAR_ -746836,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2941917,69 _BAR_ 2941917,69 _BAR_ 79045483,69 _BAR_ 77870402,00 _BAR_ -1946836,00 _BAR_ 5932272,58 _BAR_ 2941917,69 _BAR_ 8874190,27 _BAR_ 84797756,27 _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ A VZTAHY SE STÁTY AFRIKY, KARIBIKU A TICHOMOŘÍ (AKT) _BAR_ 1235677973,00 _BAR_ -4765287,00 _BAR_ 2240408,00 _BAR_ 55883832,29 _BAR_ 58124240,29 _BAR_ 1289036926,29 _BAR_ 1316234473,00 _BAR_ -171645287,00 _BAR_ 38681157,00 _BAR_ 60970286,79 _BAR_ 99651443,79 _BAR_ 1244240629,79 _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 1473955752,00 _BAR_ 528751487,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 88465025,18 _BAR_ 88465025,18 _BAR_ 2091172264,18 _BAR_ 2180625752,00 _BAR_ 198601487,00 _BAR_ 17113929,66 _BAR_ 151325656,71 _BAR_ 168439586,37 _BAR_ 2547666825,37 _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 513410743,00 _BAR_ 130421626,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5774713,02 _BAR_ 5774713,02 _BAR_ 649607082,02 _BAR_ 515773243,00 _BAR_ 100421626,00 _BAR_ 4418722,69 _BAR_ 6287192,78 _BAR_ 10705915,47 _BAR_ 626900784,47 _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 61894845,00 _BAR_ -3927797,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 114676,61 _BAR_ 114676,61 _BAR_ 58081724,61 _BAR_ 58734845,00 _BAR_ -527797,00 _BAR_ 4565966,58 _BAR_ 114676,61 _BAR_ 4680643,19 _BAR_ 62887691,19 _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLIITKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 207322036,00 _BAR_ 5743921,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8913053,68 _BAR_ 8913053,68 _BAR_ 221979010,68 _BAR_ 205507036,00 _BAR_ 4243921,00 _BAR_ 17346032,75 _BAR_ 9012329,27 _BAR_ 26358362,02 _BAR_ 236109319,02 _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA KOMISE _BAR_ 650507325,00 _BAR_ -4031702,00 _BAR_ 140800,00 _BAR_ 47717600,39 _BAR_ 47858400,39 _BAR_ 694334023,39 _BAR_ 650507325,00 _BAR_ -3731702,00 _BAR_ 104489801,00 _BAR_ 48200751,00 _BAR_ 152690552,00 _BAR_ 799466175,00 _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 1385458954,00 _BAR_ -15831390,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2134290,50 _BAR_ 2134290,50 _BAR_ 1371761854,50 _BAR_ 1385458954,00 _BAR_ -15831390,00 _BAR_ 11438323,60 _BAR_ 2143748,70 _BAR_ 13582072,30 _BAR_ 1383209636,30 _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 10311261,00 _BAR_ 435557,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 318958,56 _BAR_ 318958,56 _BAR_ 11065776,56 _BAR_ 10311261,00 _BAR_ 435557,00 _BAR_ 671402,91 _BAR_ 318958,56 _BAR_ 990361,47 _BAR_ 11737179,47 _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 132389161,00 _BAR_ -1124948,00 _BAR_ 3571995,79 _BAR_ 9009624,17 _BAR_ 12581619,96 _BAR_ 143845832,96 _BAR_ 127171161,00 _BAR_ -3029948,00 _BAR_ 7766121,97 _BAR_ 9389526,28 _BAR_ 17155648,25 _BAR_ 141296861,25 _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 914968000,00 _BAR_ -15197000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6,94 _BAR_ 6,94 _BAR_ 899771006,94 _BAR_ 914968000,00 _BAR_ -15197000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6,94 _BAR_ 6,94 _BAR_ 899771006,94 _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 223000000,00 _BAR_ -210000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 223000000,00 _BAR_ -100000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 123000000,00 _BAR_
90 _BAR_ OSTATNÍ ORGÁNY _BAR_ 2355540949,00 _BAR_ -19800868,00 _BAR_ 2130473,88 _BAR_ 106257768,02 _BAR_ 108388241,90 _BAR_ 2444128322,90 _BAR_ 2355540949,00 _BAR_ -19800868,00 _BAR_ 411092051,37 _BAR_ 106257768,02 _BAR_ 517349819,39 _BAR_ 2853089900,39 _BAR_
Celkem _BAR_ 116554135698,00 _BAR_ -598483482,00 _BAR_ 213383965,63 _BAR_ 1766904169,00 _BAR_ 1980288134,63 _BAR_ 117935940350,63 _BAR_ 106300000000,00 _BAR_ -615951060,00 _BAR_ 1559765025,90 _BAR_ 2190186650,21 _BAR_ 3749951676,11 _BAR_ 109434000616,11 _BAR_
11. Plnění položek závazků
podle oblasti politiky
EUR _BAR_
Oblast politiky _BAR_ Položky schválené _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ položky převedené do roku 2006 _BAR_ propadající položky _BAR_
z ročních položek _BAR_ položky převedené nebo znovu zpřístupněné _BAR_ účelově vázané příjmy _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ účelově vázané příjmy _BAR_ Přenosy z rozhodnutí _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ položky z ročního rozpočtu _BAR_ položky převedené z roku 2004 nebo znovu zpřístupněné _BAR_ Účelově vázané příjmy (ESVO) _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9=7+8 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14=11+12+13 _BAR_ 15=14/1 _BAR_
01 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI _BAR_ 407527208,93 _BAR_ 303123094,94 _BAR_ 150000,00 _BAR_ 6511248,32 _BAR_ 309784343,26 _BAR_ 76,02 % _BAR_ 593962,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ 593962,61 _BAR_ 0,15 % _BAR_ 97078903,06 _BAR_ 70000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 97148903,06 _BAR_ 23,84 % _BAR_
02 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 426592592,95 _BAR_ 326655199,11 _BAR_ 5334699,05 _BAR_ 17986637,12 _BAR_ 349976535,28 _BAR_ 82,04 % _BAR_ 21625832,61 _BAR_ 14757737,00 _BAR_ 36383569,61 _BAR_ 8,53 % _BAR_ 39903831,89 _BAR_ 94390,92 _BAR_ 234265,25 _BAR_ 40232488,06 _BAR_ 9,43 % _BAR_
03 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 92921162,67 _BAR_ 88658322,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2877291,31 _BAR_ 91535613,64 _BAR_ 98,51 % _BAR_ 912009,08 _BAR_ 0,00 _BAR_ 912009,08 _BAR_ 0,98 % _BAR_ 469050,67 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4489,28 _BAR_ 473539,95 _BAR_ 0,51 % _BAR_
04 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 11526648203,18 _BAR_ 11408136263,44 _BAR_ 82772096,00 _BAR_ 8445273,53 _BAR_ 11499353632,97 _BAR_ 99,76 % _BAR_ 7466165,67 _BAR_ 47839,60 _BAR_ 7514005,27 _BAR_ 0,07 % _BAR_ 19632524,96 _BAR_ 3190,00 _BAR_ 144849,98 _BAR_ 19780564,94 _BAR_ 0,17 % _BAR_
05 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 53268700112,37 _BAR_ 53023624330,44 _BAR_ 74387053,00 _BAR_ 7489978,65 _BAR_ 53105501362,09 _BAR_ 99,69 % _BAR_ 2108515,72 _BAR_ 63480000,00 _BAR_ 65588515,72 _BAR_ 0,12 % _BAR_ 97546914,56 _BAR_ 63320,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 97610234,56 _BAR_ 0,18 % _BAR_
06 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 1486438871,24 _BAR_ 1389661930,94 _BAR_ 21515183,93 _BAR_ 14842849,96 _BAR_ 1426019964,83 _BAR_ 95,94 % _BAR_ 33392839,95 _BAR_ 994712,00 _BAR_ 34387551,95 _BAR_ 2,31 % _BAR_ 25228400,06 _BAR_ 711240,88 _BAR_ 91713,52 _BAR_ 26031354,46 _BAR_ 1,75 % _BAR_
07 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 347971130,46 _BAR_ 317027446,77 _BAR_ 0,00 _BAR_ 16729379,54 _BAR_ 333756826,31 _BAR_ 95,92 % _BAR_ 5365903,44 _BAR_ 148000,00 _BAR_ 5513903,44 _BAR_ 1,58 % _BAR_ 8643095,23 _BAR_ 0,00 _BAR_ 57305,48 _BAR_ 8700400,71 _BAR_ 2,50 % _BAR_
08 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 3776900753,70 _BAR_ 3307357499,84 _BAR_ 0,00 _BAR_ 335091512,86 _BAR_ 3642449012,70 _BAR_ 96,44 % _BAR_ 134002260,02 _BAR_ 0,00 _BAR_ 134002260,02 _BAR_ 3,55 % _BAR_ 449414,16 _BAR_ 0,00 _BAR_ 66,82 _BAR_ 449480,98 _BAR_ 0,01 % _BAR_
09 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 1565654841,89 _BAR_ 1367651273,13 _BAR_ 312800,00 _BAR_ 134220267,09 _BAR_ 1502184340,22 _BAR_ 95,95 % _BAR_ 55790812,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ 55790812,19 _BAR_ 3,56 % _BAR_ 7598821,87 _BAR_ 6600,08 _BAR_ 74267,53 _BAR_ 7679689,48 _BAR_ 0,49 % _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 622855009,90 _BAR_ 347211040,07 _BAR_ 0,00 _BAR_ 46222754,86 _BAR_ 393433794,93 _BAR_ 63,17 % _BAR_ 210211615,68 _BAR_ 4425000,00 _BAR_ 214636615,68 _BAR_ 34,46 % _BAR_ 14782246,93 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2352,36 _BAR_ 14784599,29 _BAR_ 2,37 % _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 1027724083,17 _BAR_ 993099049,71 _BAR_ 1763199,95 _BAR_ 2873169,77 _BAR_ 997735419,43 _BAR_ 97,08 % _BAR_ 3204796,72 _BAR_ 687500,00 _BAR_ 3892296,72 _BAR_ 0,38 % _BAR_ 26089066,29 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7300,73 _BAR_ 26096367,02 _BAR_ 2,54 % _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 76737359,69 _BAR_ 68032912,51 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2296436,02 _BAR_ 70329348,53 _BAR_ 91,65 % _BAR_ 751232,67 _BAR_ 1676979,63 _BAR_ 2428212,30 _BAR_ 3,16 % _BAR_ 3872066,86 _BAR_ 0,00 _BAR_ 107732,00 _BAR_ 3979798,86 _BAR_ 5,19 % _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 27307413557,57 _BAR_ 27191958010,70 _BAR_ 9418866,00 _BAR_ 2229544,66 _BAR_ 27203606421,36 _BAR_ 99,62 % _BAR_ 735161,91 _BAR_ 92880830,00 _BAR_ 93615991,91 _BAR_ 0,34 % _BAR_ 10191144,30 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 10191144,30 _BAR_ 0,04 % _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CELNÍ UNIE _BAR_ 129937141,75 _BAR_ 100429172,92 _BAR_ 3948008,51 _BAR_ 3933331,22 _BAR_ 108310512,65 _BAR_ 83,36 % _BAR_ 1397863,53 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1397863,53 _BAR_ 1,08 % _BAR_ 20136774,08 _BAR_ 91991,49 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20228765,57 _BAR_ 15,57 % _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 1153954314,63 _BAR_ 931369268,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 120301477,52 _BAR_ 1051670746,48 _BAR_ 91,14 % _BAR_ 90007185,49 _BAR_ 1813605,10 _BAR_ 91820790,59 _BAR_ 7,96 % _BAR_ 10315325,94 _BAR_ 0,00 _BAR_ 147451,62 _BAR_ 10462777,56 _BAR_ 0,91 % _BAR_
16 _BAR_ TISK A KOMUNIKACE _BAR_ 192743132,33 _BAR_ 177477421,75 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3832151,22 _BAR_ 181309572,97 _BAR_ 94,07 % _BAR_ 1450898,11 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1450898,11 _BAR_ 0,75 % _BAR_ 9982661,25 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 9982661,25 _BAR_ 5,18 % _BAR_
17 _BAR_ ZDRAVÍ A OCHRANA SPOTŘEBITELE _BAR_ 498193764,15 _BAR_ 463926799,70 _BAR_ 711528,51 _BAR_ 7429231,22 _BAR_ 472067559,43 _BAR_ 94,76 % _BAR_ 8573567,78 _BAR_ 3550852,00 _BAR_ 12124419,78 _BAR_ 2,43 % _BAR_ 13278404,30 _BAR_ 639421,39 _BAR_ 83959,25 _BAR_ 14001784,94 _BAR_ 2,81 % _BAR_
18 _BAR_ OBLAST SPRAVEDLNOSTI, SVOBODY A BEZPEČNOSTI _BAR_ 608409488,09 _BAR_ 588507140,40 _BAR_ 1939084,54 _BAR_ 3925394,58 _BAR_ 594371619,52 _BAR_ 97,69 % _BAR_ 5376553,87 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5376553,87 _BAR_ 0,88 % _BAR_ 8359773,60 _BAR_ 296915,46 _BAR_ 4625,64 _BAR_ 8661314,70 _BAR_ 1,42 % _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 3451788313,24 _BAR_ 3323189167,85 _BAR_ 1070698,25 _BAR_ 63358782,71 _BAR_ 3387618648,81 _BAR_ 98,14 % _BAR_ 54848433,28 _BAR_ 600000,00 _BAR_ 55448433,28 _BAR_ 1,61 % _BAR_ 8721231,15 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8721231,15 _BAR_ 0,25 % _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 79045483,69 _BAR_ 74156018,17 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2255949,24 _BAR_ 76411967,41 _BAR_ 96,67 % _BAR_ 685968,45 _BAR_ 250000,00 _BAR_ 935968,45 _BAR_ 1,18 % _BAR_ 1697547,83 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1697547,83 _BAR_ 2,15 % _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ A VZTAHY SE STÁTY AFRIKY, KARIBIKU A TICHOMOŘÍ (AKT) _BAR_ 1289036926,29 _BAR_ 1218093092,13 _BAR_ 2240408,00 _BAR_ 32505782,84 _BAR_ 1252839282,97 _BAR_ 97,19 % _BAR_ 23378049,45 _BAR_ 2000000,00 _BAR_ 25378049,45 _BAR_ 1,97 % _BAR_ 10819593,87 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 10819593,87 _BAR_ 0,84 % _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 2091172264,18 _BAR_ 1870416760,66 _BAR_ 0,00 _BAR_ 54436799,70 _BAR_ 1924853560,36 _BAR_ 92,05 % _BAR_ 34028225,48 _BAR_ 0,00 _BAR_ 34028225,48 _BAR_ 1,63 % _BAR_ 132290478,34 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 132290478,34 _BAR_ 6,33 % _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 649607082,02 _BAR_ 643708055,62 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4776043,11 _BAR_ 648484098,73 _BAR_ 99,83 % _BAR_ 998669,91 _BAR_ 0,00 _BAR_ 998669,91 _BAR_ 0,15 % _BAR_ 124313,38 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 124313,38 _BAR_ 0,02 % _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 58081724,61 _BAR_ 57222741,51 _BAR_ 0,00 _BAR_ 68382,24 _BAR_ 57291123,75 _BAR_ 98,64 % _BAR_ 46294,37 _BAR_ 0,00 _BAR_ 46294,37 _BAR_ 0,08 % _BAR_ 744306,49 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 744306,49 _BAR_ 1,28 % _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLIITKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 221979010,68 _BAR_ 209584582,06 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4981157,97 _BAR_ 214565740,03 _BAR_ 96,66 % _BAR_ 3931895,71 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3931895,71 _BAR_ 1,77 % _BAR_ 3481374,94 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3481374,94 _BAR_ 1,57 % _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA KOMISE _BAR_ 694334023,39 _BAR_ 617647307,26 _BAR_ 140200,00 _BAR_ 28770992,78 _BAR_ 646558500,04 _BAR_ 93,12 % _BAR_ 18946607,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ 18946607,61 _BAR_ 2,73 % _BAR_ 28828315,74 _BAR_ 600,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 28828915,74 _BAR_ 4,15 % _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 1371761854,50 _BAR_ 1367733068,27 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1439912,66 _BAR_ 1369172980,93 _BAR_ 99,81 % _BAR_ 694377,84 _BAR_ 0,00 _BAR_ 694377,84 _BAR_ 0,05 % _BAR_ 1894495,73 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1894495,73 _BAR_ 0,14 % _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 11065776,56 _BAR_ 10509029,11 _BAR_ 0,00 _BAR_ 227788,37 _BAR_ 10736817,48 _BAR_ 97,03 % _BAR_ 91170,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ 91170,19 _BAR_ 0,82 % _BAR_ 237788,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 237788,89 _BAR_ 2,15 % _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 143845832,96 _BAR_ 114447526,26 _BAR_ 2655119,00 _BAR_ 5495381,57 _BAR_ 122598026,83 _BAR_ 85,23 % _BAR_ 3367160,99 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3367160,99 _BAR_ 2,34 % _BAR_ 16816686,74 _BAR_ 916876,79 _BAR_ 147081,61 _BAR_ 17880645,14 _BAR_ 12,43 % _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 899771006,94 _BAR_ 897979045,67 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 897979045,67 _BAR_ 99,80 % _BAR_ 6,94 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6,94 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 1791954,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1791954,33 _BAR_ 0,20 % _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_
90 _BAR_ OSTATNÍ ORGÁNY _BAR_ 2444128322,90 _BAR_ 2275681330,70 _BAR_ 2130473,88 _BAR_ 57591104,18 _BAR_ 2335402908,76 _BAR_ 95,55 % _BAR_ 48666663,84 _BAR_ _BAR_ 48666663,84 _BAR_ 1,99 % _BAR_ 60058750,30 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ 60058750,30 _BAR_ 2,46 % _BAR_
Celkem _BAR_ 117935940350,63 _BAR_ 115074273902,93 _BAR_ 210489418,62 _BAR_ 993146006,82 _BAR_ 116277909328,37 _BAR_ 98,59 % _BAR_ 772650701,11 _BAR_ 187313055,33 _BAR_ 959963756,44 _BAR_ 0,81 % _BAR_ 694065257,74 _BAR_ 2894547,01 _BAR_ 1107461,07 _BAR_ 698067265,82 _BAR_ 0,59 % _BAR_
12. Plnění položek plateb
podle oblasti politiky
EUR _BAR_
Oblast politiky _BAR_ Položky schválené _BAR_ Učiněné platby _BAR_ položky přenesené do roku 2006 _BAR_ propadající položky _BAR_
z ročních položek _BAR_ z přenosů _BAR_ účelově vázané příjmy _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ automatické přenosy _BAR_ přenosy z rozhodnutí _BAR_ účelově vázané příjmy _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ z ročních položek _BAR_ z přenosů _BAR_ účelově vázané příjmy (ESVO) _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10=7+8+9 _BAR_ 11=10/1 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14 _BAR_ 15=12+13+14 _BAR_ 16=15/1 _BAR_
01 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI _BAR_ 455723451,06 _BAR_ 338764166,30 _BAR_ 9579187,96 _BAR_ 8454657,45 _BAR_ 356798011,71 _BAR_ 78,29 % _BAR_ 5458766,18 _BAR_ 0,00 _BAR_ 699887,01 _BAR_ 6158653,19 _BAR_ 1,35 % _BAR_ 91510565,52 _BAR_ 1256220,64 _BAR_ 0,00 _BAR_ 92766786,16 _BAR_ 20,36 % _BAR_
02 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 420813510,71 _BAR_ 281995143,66 _BAR_ 11106167,87 _BAR_ 12385001,15 _BAR_ 305486312,68 _BAR_ 72,59 % _BAR_ 17491519,32 _BAR_ 81392,00 _BAR_ 30416971,83 _BAR_ 47989883,15 _BAR_ 11,40 % _BAR_ 61108713,02 _BAR_ 5358080,22 _BAR_ 870521,64 _BAR_ 67337314,88 _BAR_ 16,00 % _BAR_
03 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 99373701,44 _BAR_ 81330360,60 _BAR_ 5898656,71 _BAR_ 2426668,93 _BAR_ 89655686,24 _BAR_ 90,22 % _BAR_ 6890666,45 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1351691,88 _BAR_ 8242358,33 _BAR_ 8,29 % _BAR_ 906345,95 _BAR_ 559053,94 _BAR_ 10256,98 _BAR_ 1475656,87 _BAR_ 1,48 % _BAR_
04 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 9811200592,87 _BAR_ 9736482417,84 _BAR_ 11241777,93 _BAR_ 8533512,75 _BAR_ 9756257708,52 _BAR_ 99,44 % _BAR_ 16604010,81 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7475498,63 _BAR_ 24079509,44 _BAR_ 0,25 % _BAR_ 25201810,35 _BAR_ 5460173,12 _BAR_ 201391,44 _BAR_ 30863374,91 _BAR_ 0,31 % _BAR_
05 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 52984768230,41 _BAR_ 52664045015,42 _BAR_ 66446957,88 _BAR_ 6414972,24 _BAR_ 52736906945,54 _BAR_ 99,53 % _BAR_ 22879271,13 _BAR_ 43480000,00 _BAR_ 3484032,13 _BAR_ 69843303,26 _BAR_ 0,13 % _BAR_ 171900264,45 _BAR_ 6117717,16 _BAR_ 0,00 _BAR_ 178017981,61 _BAR_ 0,34 % _BAR_
06 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 1347410097,94 _BAR_ 1178703579,70 _BAR_ 13444694,84 _BAR_ 13080791,16 _BAR_ 1205229065,70 _BAR_ 89,45 % _BAR_ 17357235,72 _BAR_ 0,00 _BAR_ 60974878,00 _BAR_ 78332113,72 _BAR_ 5,81 % _BAR_ 58997533,20 _BAR_ 3812226,51 _BAR_ 1039158,81 _BAR_ 63848918,52 _BAR_ 4,74 % _BAR_
07 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 342671583,23 _BAR_ 237922753,30 _BAR_ 20642188,47 _BAR_ 17311315,99 _BAR_ 275876257,76 _BAR_ 80,51 % _BAR_ 16527932,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8627307,33 _BAR_ 25155239,45 _BAR_ 7,34 % _BAR_ 31637856,58 _BAR_ 9995087,88 _BAR_ 7141,56 _BAR_ 41640086,02 _BAR_ 12,15 % _BAR_
08 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 3516317721,69 _BAR_ 2734272087,80 _BAR_ 25961243,31 _BAR_ 255253164,74 _BAR_ 3015486495,85 _BAR_ 85,76 % _BAR_ 35391780,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 452297864,64 _BAR_ 487689644,76 _BAR_ 13,87 % _BAR_ 799648,16 _BAR_ 12334576,02 _BAR_ 7356,90 _BAR_ 13141581,08 _BAR_ 0,37 % _BAR_
09 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 1448488027,38 _BAR_ 1114532763,41 _BAR_ 14598308,03 _BAR_ 98187604,51 _BAR_ 1227318675,95 _BAR_ 84,73 % _BAR_ 21431364,29 _BAR_ 0,00 _BAR_ 176095523,04 _BAR_ 197526887,33 _BAR_ 13,64 % _BAR_ 20999967,30 _BAR_ 2485813,36 _BAR_ 156683,44 _BAR_ 23642464,10 _BAR_ 1,63 % _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 594480964,37 _BAR_ 284157194,65 _BAR_ 29853929,12 _BAR_ 41804367,31 _BAR_ 355815491,08 _BAR_ 59,85 % _BAR_ 37284072,21 _BAR_ 0,00 _BAR_ 178823258,83 _BAR_ 216107331,04 _BAR_ 36,35 % _BAR_ 11265470,14 _BAR_ 11138272,43 _BAR_ 154399,68 _BAR_ 22558142,25 _BAR_ 3,79 % _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 921487723,07 _BAR_ 774597205,06 _BAR_ 41070936,21 _BAR_ 2917535,14 _BAR_ 818585676,41 _BAR_ 88,83 % _BAR_ 4342023,42 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4754615,57 _BAR_ 9096638,99 _BAR_ 0,99 % _BAR_ 86295697,82 _BAR_ 7445616,40 _BAR_ 64093,45 _BAR_ 93805407,67 _BAR_ 10,18 % _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 78284561,36 _BAR_ 59660725,32 _BAR_ 5145692,77 _BAR_ 1871378,30 _BAR_ 66677796,39 _BAR_ 85,17 % _BAR_ 7525064,17 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1134177,46 _BAR_ 8659241,63 _BAR_ 11,06 % _BAR_ 1108169,51 _BAR_ 1825762,15 _BAR_ 13591,68 _BAR_ 2947523,34 _BAR_ 3,77 % _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 20152243333,70 _BAR_ 19829411120,89 _BAR_ 143622798,33 _BAR_ 9283188,12 _BAR_ 19982317107,34 _BAR_ 99,16 % _BAR_ 17128898,46 _BAR_ 92880830,00 _BAR_ 1094825,45 _BAR_ 111104553,91 _BAR_ 0,55 % _BAR_ 57842632,65 _BAR_ 979039,80 _BAR_ 0,00 _BAR_ 58821672,45 _BAR_ 0,29 % _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CELNÍ UNIE _BAR_ 110123014,03 _BAR_ 85600803,19 _BAR_ 5202717,78 _BAR_ 3245043,73 _BAR_ 94048564,70 _BAR_ 85,40 % _BAR_ 5740460,16 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2006158,49 _BAR_ 7746618,65 _BAR_ 7,03 % _BAR_ 7740683,65 _BAR_ 587147,03 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8327830,68 _BAR_ 7,56 % _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 1171624946,68 _BAR_ 878639956,06 _BAR_ 16903821,68 _BAR_ 107313701,82 _BAR_ 1002857479,56 _BAR_ 85,60 % _BAR_ 20119663,82 _BAR_ 800000,00 _BAR_ 122234614,46 _BAR_ 143154278,28 _BAR_ 12,22 % _BAR_ 20331700,12 _BAR_ 5042476,96 _BAR_ 239011,76 _BAR_ 25613188,84 _BAR_ 2,19 % _BAR_
16 _BAR_ TISK A KOMUNIKACE _BAR_ 201916890,24 _BAR_ 146563988,47 _BAR_ 9391539,28 _BAR_ 3061198,02 _BAR_ 159016725,77 _BAR_ 78,75 % _BAR_ 17043633,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2112553,42 _BAR_ 19156186,75 _BAR_ 9,49 % _BAR_ 19341361,20 _BAR_ 4402616,52 _BAR_ 0,00 _BAR_ 23743977,72 _BAR_ 11,76 % _BAR_
17 _BAR_ ZDRAVÍ A OCHRANA SPOTŘEBITELE _BAR_ 837689986,30 _BAR_ 191011590,47 _BAR_ 301339033,39 _BAR_ 6486698,02 _BAR_ 498837321,88 _BAR_ 59,55 % _BAR_ 248151463,93 _BAR_ 3280000,00 _BAR_ 11439951,97 _BAR_ 262871415,90 _BAR_ 31,38 % _BAR_ 23671796,60 _BAR_ 52144917,79 _BAR_ 164534,13 _BAR_ 75981248,52 _BAR_ 9,07 % _BAR_
18 _BAR_ OBLAST SPRAVEDLNOSTI, SVOBODY A BEZPEČNOSTI _BAR_ 589590155,25 _BAR_ 462975439,63 _BAR_ 3964763,09 _BAR_ 3846710,77 _BAR_ 470786913,49 _BAR_ 79,85 % _BAR_ 6649078,83 _BAR_ 49056934,97 _BAR_ 5364815,25 _BAR_ 61070829,05 _BAR_ 10,36 % _BAR_ 46238684,57 _BAR_ 11386256,73 _BAR_ 107471,41 _BAR_ 57732412,71 _BAR_ 9,79 % _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 3335618358,92 _BAR_ 3057105735,30 _BAR_ 35364350,62 _BAR_ 72236805,07 _BAR_ 3164706890,99 _BAR_ 94,88 % _BAR_ 54726980,12 _BAR_ 10770643,65 _BAR_ 45685277,37 _BAR_ 111182901,14 _BAR_ 3,33 % _BAR_ 36589142,93 _BAR_ 23139423,86 _BAR_ 0,00 _BAR_ 59728566,79 _BAR_ 1,79 % _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 84797756,27 _BAR_ 67406218,19 _BAR_ 5186389,65 _BAR_ 1907920,53 _BAR_ 74500528,37 _BAR_ 87,86 % _BAR_ 5783669,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1033997,16 _BAR_ 6817667,05 _BAR_ 8,04 % _BAR_ 2733677,92 _BAR_ 745882,93 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3479560,85 _BAR_ 4,10 % _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ A VZTAHY SE STÁTY AFRIKY, KARIBIKU A TICHOMOŘÍ (AKT) _BAR_ 1244240629,79 _BAR_ 1069899298,94 _BAR_ 21855991,51 _BAR_ 48305933,70 _BAR_ 1140061224,15 _BAR_ 91,63 % _BAR_ 39292669,92 _BAR_ 0,00 _BAR_ 12664353,09 _BAR_ 51957023,01 _BAR_ 4,18 % _BAR_ 35397217,14 _BAR_ 16825165,49 _BAR_ 0,00 _BAR_ 52222382,63 _BAR_ 4,20 % _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 2547666825,37 _BAR_ 1782261182,02 _BAR_ 8694019,76 _BAR_ 111662841,02 _BAR_ 1902618042,80 _BAR_ 74,68 % _BAR_ 25729715,18 _BAR_ 0,00 _BAR_ 39662815,69 _BAR_ 65392530,87 _BAR_ 2,57 % _BAR_ 571236341,80 _BAR_ 8419909,90 _BAR_ 0,00 _BAR_ 579656251,70 _BAR_ 22,75 % _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 626900784,47 _BAR_ 591421208,28 _BAR_ 4015330,15 _BAR_ 626384,48 _BAR_ 596062922,91 _BAR_ 95,08 % _BAR_ 4780274,06 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5660808,30 _BAR_ 10441082,36 _BAR_ 1,67 % _BAR_ 19993386,66 _BAR_ 403392,54 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20396779,20 _BAR_ 3,25 % _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 62887691,19 _BAR_ 49772903,10 _BAR_ 3323151,64 _BAR_ 65906,63 _BAR_ 53161961,37 _BAR_ 84,53 % _BAR_ 5586893,84 _BAR_ 1446808,00 _BAR_ 48769,98 _BAR_ 7082471,82 _BAR_ 11,26 % _BAR_ 1400443,06 _BAR_ 1242814,94 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2643258,00 _BAR_ 4,20 % _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLIITKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 236109319,02 _BAR_ 191720903,10 _BAR_ 12846079,56 _BAR_ 5398893,54 _BAR_ 209965876,20 _BAR_ 88,93 % _BAR_ 15361713,99 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3613435,73 _BAR_ 18975149,72 _BAR_ 8,04 % _BAR_ 2668339,91 _BAR_ 4499953,19 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7168293,10 _BAR_ 3,04 % _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA KOMISE _BAR_ 799466175,00 _BAR_ 552309314,89 _BAR_ 77850023,13 _BAR_ 18430254,35 _BAR_ 648589592,37 _BAR_ 81,13 % _BAR_ 70545245,28 _BAR_ 0,00 _BAR_ 29770496,65 _BAR_ 100315741,93 _BAR_ 12,55 % _BAR_ 23921062,83 _BAR_ 26639777,87 _BAR_ 0,00 _BAR_ 50560840,70 _BAR_ 6,32 % _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 1383209636,30 _BAR_ 1358844152,65 _BAR_ 10922950,13 _BAR_ 1341860,99 _BAR_ 1371108963,77 _BAR_ 99,13 % _BAR_ 8888915,62 _BAR_ 0,00 _BAR_ 801887,71 _BAR_ 9690803,33 _BAR_ 0,70 % _BAR_ 1894495,73 _BAR_ 515373,47 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2409869,20 _BAR_ 0,17 % _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 11737179,47 _BAR_ 9746582,60 _BAR_ 498793,51 _BAR_ 218403,06 _BAR_ 10463779,17 _BAR_ 89,15 % _BAR_ 762446,51 _BAR_ 0,00 _BAR_ 100555,50 _BAR_ 863002,01 _BAR_ 7,35 % _BAR_ 237788,89 _BAR_ 172609,40 _BAR_ 0,00 _BAR_ 410398,29 _BAR_ 3,50 % _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 141296861,25 _BAR_ 97691231,14 _BAR_ 5836800,01 _BAR_ 7595351,87 _BAR_ 111123383,02 _BAR_ 78,65 % _BAR_ 8432393,72 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1570033,33 _BAR_ 10002427,05 _BAR_ 7,08 % _BAR_ 18017588,14 _BAR_ 1929321,96 _BAR_ 224141,08 _BAR_ 20171051,18 _BAR_ 14,28 % _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 899771006,94 _BAR_ 895202618,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 895202618,12 _BAR_ 99,49 % _BAR_ 2776427,55 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6,94 _BAR_ 2776434,49 _BAR_ 0,31 % _BAR_ 1791954,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1791954,33 _BAR_ 0,20 % _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 123000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 123000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 123000000,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_
90 _BAR_ OSTATNÍ ORGÁNY _BAR_ 2853089900,39 _BAR_ 1817241684,18 _BAR_ 365185691,62 _BAR_ 57278430,64 _BAR_ 2239705806,44 _BAR_ 78,50 % _BAR_ 458439646,52 _BAR_ _BAR_ 48979337,38 _BAR_ 507418983,90 _BAR_ 17,78 % _BAR_ 60058750,30 _BAR_ 45906359,75 _BAR_ _BAR_ 105965110,05 _BAR_ 3,71 % _BAR_
Celkem _BAR_ 109434000616,11 _BAR_ 102621289344,28 _BAR_ 1286993985,94 _BAR_ 926946496,03 _BAR_ 104835229826,25 _BAR_ 95,80 % _BAR_ 1225123896,67 _BAR_ 201796608,62 _BAR_ 1259980400,22 _BAR_ 2686900905,51 _BAR_ 2,46 % _BAR_ 1635839090,43 _BAR_ 272771039,96 _BAR_ 3259753,96 _BAR_ 1911869884,35 _BAR_ 1,75 % _BAR_
13. Srovnání plnění rozpočtu na
rok 2005 a 2004 podle oblastí politiky
Položky
závazků
EUR _BAR_
Oblast politiky _BAR_ Schválené položky _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ Položky přenesené do příštího roku _BAR_ Propadající položky _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3=(1-2)/2 _BAR_ 4 _BAR_ 5=4/1 _BAR_ 6 _BAR_ 7=6/2 _BAR_ 8=(4-6)/6 _BAR_ 9 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12=11/2 _BAR_ 13=(9-11)/11 _BAR_ 14=1-4-9 _BAR_ 15=14/1 _BAR_ 16=2-6-11 _BAR_ 17=16/2 _BAR_ 18=(14-16)/16 _BAR_
01 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI _BAR_ 407527208,93 _BAR_ 482183876,53 _BAR_ – 15,48 % _BAR_ 309784343,26 _BAR_ 76,02 % _BAR_ 431421396,37 _BAR_ 89,47 % _BAR_ – 28,19 % _BAR_ 593962,61 _BAR_ 0,15 % _BAR_ 1254405,01 _BAR_ 0,26 % _BAR_ 52,65 % _BAR_ 97148903,06 _BAR_ 23,84 % _BAR_ 49508075,15 _BAR_ 10,27 % _BAR_ 96,23 % _BAR_
02 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 426592592,95 _BAR_ 334476717,34 _BAR_ 27,54 % _BAR_ 349976535,28 _BAR_ 82,04 % _BAR_ 285493213,13 _BAR_ 85,36 % _BAR_ 22,59 % _BAR_ 36383569,61 _BAR_ 8,53 % _BAR_ 24978227,01 _BAR_ 7,47 % _BAR_ 45,66 % _BAR_ 40232488,06 _BAR_ 9,43 % _BAR_ 24005277,20 _BAR_ 7,18 % _BAR_ 67,60 % _BAR_
03 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 92921162,67 _BAR_ 86474458,65 _BAR_ 7,46 % _BAR_ 91535613,64 _BAR_ 98,51 % _BAR_ 83896447,61 _BAR_ 97,02 % _BAR_ 9,11 % _BAR_ 912009,08 _BAR_ 0,98 % _BAR_ 947316,65 _BAR_ 1,10 % _BAR_ 3,73 % _BAR_ 473539,95 _BAR_ 0,51 % _BAR_ 1630694,39 _BAR_ 1,89 % _BAR_ – 70,96 % _BAR_
04 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 11526648203,18 _BAR_ 10900240229,71 _BAR_ 5,75 % _BAR_ 11499353632,97 _BAR_ 99,76 % _BAR_ 10779114367,58 _BAR_ 98,89 % _BAR_ 6,68 % _BAR_ 7514005,27 _BAR_ 0,07 % _BAR_ 90045989,83 _BAR_ 0,83 % _BAR_ 91,66 % _BAR_ 19780564,94 _BAR_ 0,17 % _BAR_ 31079872,30 _BAR_ 0,29 % _BAR_ – 36,36 % _BAR_
05 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 53268700112,37 _BAR_ 48861561432,53 _BAR_ 9,02 % _BAR_ 53105501362,09 _BAR_ 99,69 % _BAR_ 48470919587,96 _BAR_ 99,20 % _BAR_ 9,56 % _BAR_ 65588515,72 _BAR_ 0,12 % _BAR_ 77476564,13 _BAR_ 0,16 % _BAR_ 15,34 % _BAR_ 97610234,56 _BAR_ 0,18 % _BAR_ 313165280,44 _BAR_ 0,64 % _BAR_ – 68,83 % _BAR_
06 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 1486438871,24 _BAR_ 1423952103,92 _BAR_ 4,39 % _BAR_ 1426019964,83 _BAR_ 95,94 % _BAR_ 1344674705,69 _BAR_ 94,43 % _BAR_ 6,05 % _BAR_ 34387551,95 _BAR_ 2,31 % _BAR_ 46559497,57 _BAR_ 3,27 % _BAR_ 26,14 % _BAR_ 26031354,46 _BAR_ 1,75 % _BAR_ 32717900,66 _BAR_ 2,30 % _BAR_ – 20,44 % _BAR_
07 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 347971130,46 _BAR_ 365778907,75 _BAR_ – 4,87 % _BAR_ 333756826,31 _BAR_ 95,92 % _BAR_ 344645192,57 _BAR_ 94,22 % _BAR_ – 3,16 % _BAR_ 5513903,44 _BAR_ 1,58 % _BAR_ 7108055,57 _BAR_ 1,94 % _BAR_ 22,43 % _BAR_ 8700400,71 _BAR_ 2,50 % _BAR_ 14025659,61 _BAR_ 3,83 % _BAR_ – 37,97 % _BAR_
08 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 3776900753,70 _BAR_ 3658311117,71 _BAR_ 3,24 % _BAR_ 3642449012,70 _BAR_ 96,44 % _BAR_ 3513905006,10 _BAR_ 96,05 % _BAR_ 3,66 % _BAR_ 134002260,02 _BAR_ 3,55 % _BAR_ 142801493,90 _BAR_ 3,90 % _BAR_ 6,16 % _BAR_ 449480,98 _BAR_ 0,01 % _BAR_ 1604617,71 _BAR_ 0,04 % _BAR_ – 71,99 % _BAR_
09 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 1565654841,89 _BAR_ 1334309820,76 _BAR_ 17,34 % _BAR_ 1502184340,22 _BAR_ 95,95 % _BAR_ 1248968905,43 _BAR_ 93,60 % _BAR_ 20,27 % _BAR_ 55790812,19 _BAR_ 3,56 % _BAR_ 77768956,18 _BAR_ 5,83 % _BAR_ 28,26 % _BAR_ 7679689,48 _BAR_ 0,49 % _BAR_ 7571959,15 _BAR_ 0,57 % _BAR_ 1,42 % _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 622855009,90 _BAR_ 530904375,48 _BAR_ 17,32 % _BAR_ 393433794,93 _BAR_ 63,17 % _BAR_ 328756406,21 _BAR_ 61,92 % _BAR_ 19,67 % _BAR_ 214636615,68 _BAR_ 34,46 % _BAR_ 201895118,06 _BAR_ 38,03 % _BAR_ 6,31 % _BAR_ 14784599,29 _BAR_ 2,37 % _BAR_ 252851,21 _BAR_ 0,05 % _BAR_ 5747,15 % _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 1027724083,17 _BAR_ 975270237,12 _BAR_ 5,38 % _BAR_ 997735419,43 _BAR_ 97,08 % _BAR_ 943256184,11 _BAR_ 96,72 % _BAR_ 5,78 % _BAR_ 3892296,72 _BAR_ 0,38 % _BAR_ 3861122,97 _BAR_ 0,40 % _BAR_ 0,81 % _BAR_ 26096367,02 _BAR_ 2,54 % _BAR_ 28152930,04 _BAR_ 2,89 % _BAR_ – 7,30 % _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 76737359,69 _BAR_ 73950447,69 _BAR_ 3,77 % _BAR_ 70329348,53 _BAR_ 91,65 % _BAR_ 67050269,70 _BAR_ 90,67 % _BAR_ 4,89 % _BAR_ 2428212,30 _BAR_ 3,16 % _BAR_ 751891,63 _BAR_ 1,02 % _BAR_ 222,95 % _BAR_ 3979798,86 _BAR_ 5,19 % _BAR_ 6148286,36 _BAR_ 8,31 % _BAR_ – 35,27 % _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 27307413557,57 _BAR_ 26639722946,19 _BAR_ 2,51 % _BAR_ 27203606421,36 _BAR_ 99,62 % _BAR_ 26557916551,38 _BAR_ 99,69 % _BAR_ 2,43 % _BAR_ 93615991,91 _BAR_ 0,34 % _BAR_ 10277704,13 _BAR_ 0,04 % _BAR_ 810,86 % _BAR_ 10191144,30 _BAR_ 0,04 % _BAR_ 71528690,68 _BAR_ 0,27 % _BAR_ – 85,75 % _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CELNÍ UNIE _BAR_ 129937141,75 _BAR_ 112278931,35 _BAR_ 15,73 % _BAR_ 108310512,65 _BAR_ 83,36 % _BAR_ 96297710,53 _BAR_ 85,77 % _BAR_ 12,47 % _BAR_ 1397863,53 _BAR_ 1,08 % _BAR_ 5847210,28 _BAR_ 5,21 % _BAR_ 76,09 % _BAR_ 20228765,57 _BAR_ 15,57 % _BAR_ 10134010,54 _BAR_ 9,03 % _BAR_ 99,61 % _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 1153954314,63 _BAR_ 1176732204,68 _BAR_ – 1,94 % _BAR_ 1051670746,48 _BAR_ 91,14 % _BAR_ 1063611615,33 _BAR_ 90,39 % _BAR_ – 1,12 % _BAR_ 91820790,59 _BAR_ 7,96 % _BAR_ 101556932,98 _BAR_ 8,63 % _BAR_ 9,59 % _BAR_ 10462777,56 _BAR_ 0,91 % _BAR_ 11563656,37 _BAR_ 0,98 % _BAR_ – 9,52 % _BAR_
16 _BAR_ TISK A KOMUNIKACE _BAR_ 192743132,33 _BAR_ 181879106,71 _BAR_ 5,97 % _BAR_ 181309572,97 _BAR_ 94,07 % _BAR_ 155741219,10 _BAR_ 85,63 % _BAR_ 16,42 % _BAR_ 1450898,11 _BAR_ 0,75 % _BAR_ 1575988,58 _BAR_ 0,87 % _BAR_ 7,94 % _BAR_ 9982661,25 _BAR_ 5,18 % _BAR_ 24561899,03 _BAR_ 13,50 % _BAR_ – 59,36 % _BAR_
17 _BAR_ ZDRAVÍ A OCHRANA SPOTŘEBITELŮ _BAR_ 498193764,15 _BAR_ 583712932,98 _BAR_ – 14,65 % _BAR_ 472067559,43 _BAR_ 94,76 % _BAR_ 571356588,85 _BAR_ 97,88 % _BAR_ – 17,38 % _BAR_ 12124419,78 _BAR_ 2,43 % _BAR_ 6792602,55 _BAR_ 1,16 % _BAR_ 78,49 % _BAR_ 14001784,94 _BAR_ 2,81 % _BAR_ 5563741,58 _BAR_ 0,95 % _BAR_ 151,66 % _BAR_
18 _BAR_ OBLAST SPRAVEDLNOSTI, SVOBODY A BEZPEČNOSTI _BAR_ 608409488,09 _BAR_ 536943730,17 _BAR_ 13,31 % _BAR_ 594371619,52 _BAR_ 97,69 % _BAR_ 512430214,76 _BAR_ 95,43 % _BAR_ 15,99 % _BAR_ 5376553,87 _BAR_ 0,88 % _BAR_ 6259412,30 _BAR_ 1,17 % _BAR_ 14,10 % _BAR_ 8661314,70 _BAR_ 1,42 % _BAR_ 18254103,11 _BAR_ 3,40 % _BAR_ – 52,55 % _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 3451788313,24 _BAR_ 3808509131,63 _BAR_ – 9,37 % _BAR_ 3387618648,81 _BAR_ 98,14 % _BAR_ 3704338473,85 _BAR_ 97,26 % _BAR_ – 8,55 % _BAR_ 55448433,28 _BAR_ 1,61 % _BAR_ 81860056,95 _BAR_ 2,15 % _BAR_ 32,26 % _BAR_ 8721231,15 _BAR_ 0,25 % _BAR_ 22310600,83 _BAR_ 0,59 % _BAR_ – 60,91 % _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 79045483,69 _BAR_ 76989783,85 _BAR_ 2,67 % _BAR_ 76411967,41 _BAR_ 96,67 % _BAR_ 71776052,80 _BAR_ 93,23 % _BAR_ 6,46 % _BAR_ 935968,45 _BAR_ 1,18 % _BAR_ 796215,67 _BAR_ 1,03 % _BAR_ 17,55 % _BAR_ 1697547,83 _BAR_ 2,15 % _BAR_ 4417515,38 _BAR_ 5,74 % _BAR_ – 61,57 % _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ A VZTAHY SE STÁTY AFRIKY, KARIBIKU A TICHOMOŘÍ (AKT) _BAR_ 1289036926,29 _BAR_ 1246399272,16 _BAR_ 3,42 % _BAR_ 1252839282,97 _BAR_ 97,19 % _BAR_ 1196257470,50 _BAR_ 95,98 % _BAR_ 4,73 % _BAR_ 25378049,45 _BAR_ 1,97 % _BAR_ 38418664,63 _BAR_ 3,08 % _BAR_ 33,94 % _BAR_ 10819593,87 _BAR_ 0,84 % _BAR_ 11723137,03 _BAR_ 0,94 % _BAR_ – 7,71 % _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 2091172264,18 _BAR_ 1426112677,33 _BAR_ 46,63 % _BAR_ 1924853560,36 _BAR_ 92,05 % _BAR_ 1289858570,66 _BAR_ 90,45 % _BAR_ 49,23 % _BAR_ 34028225,48 _BAR_ 1,63 % _BAR_ 89363052,12 _BAR_ 6,27 % _BAR_ 61,92 % _BAR_ 132290478,34 _BAR_ 6,33 % _BAR_ 46891054,55 _BAR_ 3,29 % _BAR_ 182,12 % _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 649607082,02 _BAR_ 536579381,08 _BAR_ 21,06 % _BAR_ 648484098,73 _BAR_ 99,83 % _BAR_ 536163165,48 _BAR_ 99,92 % _BAR_ 20,95 % _BAR_ 998669,91 _BAR_ 0,15 % _BAR_ 231663,44 _BAR_ 0,04 % _BAR_ 331,09 % _BAR_ 124313,38 _BAR_ 0,02 % _BAR_ 184552,16 _BAR_ 0,03 % _BAR_ – 32,64 % _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 58081724,61 _BAR_ 55069144,71 _BAR_ 5,47 % _BAR_ 57291123,75 _BAR_ 98,64 % _BAR_ 51316597,57 _BAR_ 93,19 % _BAR_ 11,64 % _BAR_ 46294,37 _BAR_ 0,08 % _BAR_ 8296,71 _BAR_ 0,02 % _BAR_ 457,98 % _BAR_ 744306,49 _BAR_ 1,28 % _BAR_ 3744250,43 _BAR_ 6,80 % _BAR_ – 80,12 % _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLIITKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 221979010,68 _BAR_ 206873459,37 _BAR_ 7,30 % _BAR_ 214565740,03 _BAR_ 96,66 % _BAR_ 199352506,03 _BAR_ 96,36 % _BAR_ 7,63 % _BAR_ 3931895,71 _BAR_ 1,77 % _BAR_ 2953338,10 _BAR_ 1,43 % _BAR_ 33,13 % _BAR_ 3481374,94 _BAR_ 1,57 % _BAR_ 4567615,24 _BAR_ 2,21 % _BAR_ – 23,78 % _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA Komise _BAR_ 694334023,39 _BAR_ 726137377,55 _BAR_ – 4,38 % _BAR_ 646558500,04 _BAR_ 93,12 % _BAR_ 700053947,33 _BAR_ 96,41 % _BAR_ – 7,64 % _BAR_ 18946607,61 _BAR_ 2,73 % _BAR_ 12961462,14 _BAR_ 1,78 % _BAR_ 46,18 % _BAR_ 28828915,74 _BAR_ 4,15 % _BAR_ 13121968,08 _BAR_ 1,81 % _BAR_ 119,70 % _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 1371761854,50 _BAR_ 1474380091,01 _BAR_ -6,96 % _BAR_ 1369172980,93 _BAR_ 99,81 % _BAR_ 1471230496,42 _BAR_ 99,79 % _BAR_ – 6,94 % _BAR_ 694377,84 _BAR_ 0,05 % _BAR_ 570134,73 _BAR_ 0,04 % _BAR_ 21,79 % _BAR_ 1894495,73 _BAR_ 0,14 % _BAR_ 2579459,86 _BAR_ 0,17 % _BAR_ – 26,55 % _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 11065776,56 _BAR_ 9634884,70 _BAR_ 14,85 % _BAR_ 10736817,48 _BAR_ 97,03 % _BAR_ 9290648,05 _BAR_ 96,43 % _BAR_ 15,57 % _BAR_ 91170,19 _BAR_ 0,82 % _BAR_ 91087,76 _BAR_ 0,95 % _BAR_ 0,09 % _BAR_ 237788,89 _BAR_ 2,15 % _BAR_ 253148,89 _BAR_ 2,63 % _BAR_ – 6,07 % _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 143845832,96 _BAR_ 136939803,35 _BAR_ 5,04 % _BAR_ 122598026,83 _BAR_ 85,23 % _BAR_ 111900599,82 _BAR_ 81,72 % _BAR_ 9,56 % _BAR_ 3367160,99 _BAR_ 2,34 % _BAR_ 7982136,09 _BAR_ 5,83 % _BAR_ 57,82 % _BAR_ 17880645,14 _BAR_ 12,43 % _BAR_ 17057067,44 _BAR_ 12,46 % _BAR_ 4,83 % _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 899771006,94 _BAR_ 841776998,00 _BAR_ 6,89 % _BAR_ 897979045,67 _BAR_ 99,80 % _BAR_ 841672750,00 _BAR_ 99,99 % _BAR_ 6,69 % _BAR_ 6,94 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ _BAR_ 1791954,33 _BAR_ 0,20 % _BAR_ 104248,00 _BAR_ 0,01 % _BAR_ 1618,93 % _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 221000000,00 _BAR_ – 94,12 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ – 94,12 % _BAR_
90 _BAR_ OSTATNÍ ORGÁNY _BAR_ 2444128322,90 _BAR_ 2396724218,17 _BAR_ 1,98 % _BAR_ 2335402908,76 _BAR_ 95,55 % _BAR_ 2289908421,15 _BAR_ 95,54 % _BAR_ 1,99 % _BAR_ 48666663,84 _BAR_ 1,99 % _BAR_ 23296722,15 _BAR_ 0,97 % _BAR_ 108,90 % _BAR_ 60058750,30 _BAR_ 2,46 % _BAR_ 83519074,87 _BAR_ 3,48 % _BAR_ – 28,09 % _BAR_
Celkem _BAR_ 117935940350,63 _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ 5,85 % _BAR_ 116277909328,37 _BAR_ 98,59 % _BAR_ 109272575282,07 _BAR_ 98,07 % _BAR_ 6,41 % _BAR_ 959963756,44 _BAR_ 0,81 % _BAR_ 1066291319,82 _BAR_ 0,96 % _BAR_ 9,97 % _BAR_ 698067265,82 _BAR_ 0,59 % _BAR_ 1082943198,29 _BAR_ 0,97 % _BAR_ – 35,54 % _BAR_
Položky
plateb
EUR _BAR_
Oblast politiky _BAR_ Schválené položky _BAR_ Učiněné platby _BAR_ Položky přenesené do příštího roku _BAR_ Propadající položky _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3=(1-2)/2 _BAR_ 4 _BAR_ 5=4/1 _BAR_ 6 _BAR_ 7=6/2 _BAR_ 8=(4-6)/6 _BAR_ 9 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12=11/2 _BAR_ 13=(9-11)/11 _BAR_ 14=1-4-9 _BAR_ 15=14/1 _BAR_ 16=2-6-11 _BAR_ 17=16/2 _BAR_ 18=(14-16)/16 _BAR_
01 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI _BAR_ 455723451,06 _BAR_ 427609702,53 _BAR_ 6,57 % _BAR_ 356798011,71 _BAR_ 78,29 % _BAR_ 348735390,60 _BAR_ 81,55 % _BAR_ 2,31 % _BAR_ 6158653,19 _BAR_ 1,35 % _BAR_ 13998787,81 _BAR_ 3,27 % _BAR_ – 56,01 % _BAR_ 92766786,16 _BAR_ 20,36 % _BAR_ 64875524,12 _BAR_ 15,17 % _BAR_ 42,99 % _BAR_
02 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 420813510,71 _BAR_ 335461753,38 _BAR_ 25,44 % _BAR_ 305486312,68 _BAR_ 72,59 % _BAR_ 246403887,40 _BAR_ 73,45 % _BAR_ 23,98 % _BAR_ 47989883,15 _BAR_ 11,40 % _BAR_ 40464982,17 _BAR_ 12,06 % _BAR_ 18,60 % _BAR_ 67337314,88 _BAR_ 16,00 % _BAR_ 48592883,81 _BAR_ 14,49 % _BAR_ 38,57 % _BAR_
03 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 99373701,44 _BAR_ 86473958,65 _BAR_ 14,92 % _BAR_ 89655686,24 _BAR_ 90,22 % _BAR_ 77193624,14 _BAR_ 89,27 % _BAR_ 16,14 % _BAR_ 8242358,33 _BAR_ 8,29 % _BAR_ 7404527,24 _BAR_ 8,56 % _BAR_ 11,32 % _BAR_ 1475656,87 _BAR_ 1,48 % _BAR_ 1875807,27 _BAR_ 2,17 % _BAR_ – 21,33 % _BAR_
04 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 9811200592,87 _BAR_ 9404474746,89 _BAR_ 4,32 % _BAR_ 9756257708,52 _BAR_ 99,44 % _BAR_ 9286011059,39 _BAR_ 98,74 % _BAR_ 5,06 % _BAR_ 24079509,44 _BAR_ 0,25 % _BAR_ 24526756,61 _BAR_ 0,26 % _BAR_ – 1,82 % _BAR_ 30863374,91 _BAR_ 0,31 % _BAR_ 93936930,89 _BAR_ 1,00 % _BAR_ – 67,14 % _BAR_
05 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 52984768230,41 _BAR_ 47837811252,10 _BAR_ 10,76 % _BAR_ 52736906945,54 _BAR_ 99,53 % _BAR_ 47445758316,56 _BAR_ 99,18 % _BAR_ 11,15 % _BAR_ 69843303,26 _BAR_ 0,13 % _BAR_ 75891376,20 _BAR_ 0,16 % _BAR_ – 7,97 % _BAR_ 178017981,61 _BAR_ 0,34 % _BAR_ 316161559,34 _BAR_ 0,66 % _BAR_ – 43,69 % _BAR_
06 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 1347410097,94 _BAR_ 1268796306,08 _BAR_ 6,20 % _BAR_ 1205229065,70 _BAR_ 89,45 % _BAR_ 1008351753,20 _BAR_ 79,47 % _BAR_ 19,52 % _BAR_ 78332113,72 _BAR_ 5,81 % _BAR_ 71906118,06 _BAR_ 5,67 % _BAR_ 8,94 % _BAR_ 63848918,52 _BAR_ 4,74 % _BAR_ 188538434,82 _BAR_ 14,86 % _BAR_ – 66,13 % _BAR_
07 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 342671583,23 _BAR_ 334448713,93 _BAR_ 2,46 % _BAR_ 275876257,76 _BAR_ 80,51 % _BAR_ 252060503,84 _BAR_ 75,37 % _BAR_ 9,45 % _BAR_ 25155239,45 _BAR_ 7,34 % _BAR_ 42932781,15 _BAR_ 12,84 % _BAR_ – 41,41 % _BAR_ 41640086,02 _BAR_ 12,15 % _BAR_ 39455428,94 _BAR_ 11,80 % _BAR_ 5,54 % _BAR_
08 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 3516317721,69 _BAR_ 3079532525,39 _BAR_ 14,18 % _BAR_ 3015486495,85 _BAR_ 85,76 % _BAR_ 2605823652,19 _BAR_ 84,62 % _BAR_ 15,72 % _BAR_ 487689644,76 _BAR_ 13,87 % _BAR_ 459677101,52 _BAR_ 14,93 % _BAR_ 6,09 % _BAR_ 13141581,08 _BAR_ 0,37 % _BAR_ 14031771,68 _BAR_ 0,46 % _BAR_ – 6,34 % _BAR_
09 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 1448488027,38 _BAR_ 1445815136,01 _BAR_ 0,18 % _BAR_ 1227318675,95 _BAR_ 84,73 % _BAR_ 1248258283,12 _BAR_ 86,34 % _BAR_ -1,68 % _BAR_ 197526887,33 _BAR_ 13,64 % _BAR_ 166245154,03 _BAR_ 11,50 % _BAR_ 18,82 % _BAR_ 23642464,10 _BAR_ 1,63 % _BAR_ 31311698,86 _BAR_ 2,17 % _BAR_ – 24,49 % _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 594480964,37 _BAR_ 527145608,20 _BAR_ 12,77 % _BAR_ 355815491,08 _BAR_ 59,85 % _BAR_ 320583774,48 _BAR_ 60,82 % _BAR_ 10,99 % _BAR_ 216107331,04 _BAR_ 36,35 % _BAR_ 203455304,41 _BAR_ 38,60 % _BAR_ 6,22 % _BAR_ 22558142,25 _BAR_ 3,79 % _BAR_ 3106529,31 _BAR_ 0,59 % _BAR_ 626,15 % _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 921487723,07 _BAR_ 1069369663,28 _BAR_ – 13,83 % _BAR_ 818585676,41 _BAR_ 88,83 % _BAR_ 841041432,94 _BAR_ 78,65 % _BAR_ -2,67 % _BAR_ 9096638,99 _BAR_ 0,99 % _BAR_ 52761995,68 _BAR_ 4,93 % _BAR_ – 82,76 % _BAR_ 93805407,67 _BAR_ 10,18 % _BAR_ 175566234,66 _BAR_ 16,42 % _BAR_ – 46,57 % _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 78284561,36 _BAR_ 71278902,70 _BAR_ 9,83 % _BAR_ 66677796,39 _BAR_ 85,17 % _BAR_ 56406868,44 _BAR_ 79,14 % _BAR_ 18,21 % _BAR_ 8659241,63 _BAR_ 11,06 % _BAR_ 7723346,52 _BAR_ 10,84 % _BAR_ 12,12 % _BAR_ 2947523,34 _BAR_ 3,77 % _BAR_ 7148687,74 _BAR_ 10,03 % _BAR_ – 58,77 % _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 20152243333,70 _BAR_ 22099647224,99 _BAR_ – 8,81 % _BAR_ 19982317107,34 _BAR_ 99,16 % _BAR_ 21880111466,25 _BAR_ 99,01 % _BAR_ -8,67 % _BAR_ 111104553,91 _BAR_ 0,55 % _BAR_ 152873983,26 _BAR_ 0,69 % _BAR_ – 27,32 % _BAR_ 58821672,45 _BAR_ 0,29 % _BAR_ 66661775,48 _BAR_ 0,30 % _BAR_ – 11,76 % _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CELNÍ UNIE _BAR_ 110123014,03 _BAR_ 98227298,18 _BAR_ 12,11 % _BAR_ 94048564,70 _BAR_ 85,40 % _BAR_ 81268055,31 _BAR_ 82,73 % _BAR_ 15,73 % _BAR_ 7746618,65 _BAR_ 7,03 % _BAR_ 7517082,53 _BAR_ 7,65 % _BAR_ 3,05 % _BAR_ 8327830,68 _BAR_ 7,56 % _BAR_ 9442160,34 _BAR_ 9,61 % _BAR_ – 11,80 % _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 1171624946,68 _BAR_ 1180630485,06 _BAR_ – 0,76 % _BAR_ 1002857479,56 _BAR_ 85,60 % _BAR_ 989161627,60 _BAR_ 83,78 % _BAR_ 1,38 % _BAR_ 143154278,28 _BAR_ 12,22 % _BAR_ 171559656,98 _BAR_ 14,53 % _BAR_ – 16,56 % _BAR_ 25613188,84 _BAR_ 2,19 % _BAR_ 19909200,48 _BAR_ 1,69 % _BAR_ 28,65 % _BAR_
16 _BAR_ TISK A KOMUNIKACE _BAR_ 201916890,24 _BAR_ 172259866,09 _BAR_ 17,22 % _BAR_ 159016725,77 _BAR_ 78,75 % _BAR_ 136650838,22 _BAR_ 79,33 % _BAR_ 16,37 % _BAR_ 19156186,75 _BAR_ 9,49 % _BAR_ 15260846,54 _BAR_ 8,86 % _BAR_ 25,53 % _BAR_ 23743977,72 _BAR_ 11,76 % _BAR_ 20348181,33 _BAR_ 11,81 % _BAR_ 16,69 % _BAR_
17 _BAR_ ZDRAVÍ A OCHRANA SPOTŘEBITELŮ _BAR_ 837689986,30 _BAR_ 852582498,08 _BAR_ – 1,75 % _BAR_ 498837321,88 _BAR_ 59,55 % _BAR_ 447210164,10 _BAR_ 52,45 % _BAR_ 11,54 % _BAR_ 262871415,90 _BAR_ 31,38 % _BAR_ 361598618,48 _BAR_ 42,41 % _BAR_ – 27,30 % _BAR_ 75981248,52 _BAR_ 9,07 % _BAR_ 43773715,50 _BAR_ 5,13 % _BAR_ 73,58 % _BAR_
18 _BAR_ OBLAST SPRAVEDLNOSTI, SVOBODY A BEZPEČNOSTI _BAR_ 589590155,25 _BAR_ 520636688,47 _BAR_ 13,24 % _BAR_ 470786913,49 _BAR_ 79,85 % _BAR_ 436247369,11 _BAR_ 83,79 % _BAR_ 7,92 % _BAR_ 61070829,05 _BAR_ 10,36 % _BAR_ 19363264,06 _BAR_ 3,72 % _BAR_ 215,40 % _BAR_ 57732412,71 _BAR_ 9,79 % _BAR_ 65026055,30 _BAR_ 12,49 % _BAR_ – 11,22 % _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 3335618358,92 _BAR_ 3690315564,41 _BAR_ – 9,61 % _BAR_ 3164706890,99 _BAR_ 94,88 % _BAR_ 3316778199,10 _BAR_ 89,88 % _BAR_ -4,58 % _BAR_ 111182901,14 _BAR_ 3,33 % _BAR_ 152171985,62 _BAR_ 4,12 % _BAR_ – 26,94 % _BAR_ 59728566,79 _BAR_ 1,79 % _BAR_ 221365379,69 _BAR_ 6,00 % _BAR_ – 73,02 % _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 84797756,27 _BAR_ 76317783,85 _BAR_ 11,11 % _BAR_ 74500528,37 _BAR_ 87,86 % _BAR_ 65820593,60 _BAR_ 86,25 % _BAR_ 13,19 % _BAR_ 6817667,05 _BAR_ 8,04 % _BAR_ 6733891,39 _BAR_ 8,82 % _BAR_ 1,24 % _BAR_ 3479560,85 _BAR_ 4,10 % _BAR_ 3763298,86 _BAR_ 4,93 % _BAR_ – 7,54 % _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ A VZTAHY SE STÁTY AFRIKY, KARIBIKU A TICHOMOŘÍ (AKT) _BAR_ 1244240629,79 _BAR_ 1109292742,03 _BAR_ 12,17 % _BAR_ 1140061224,15 _BAR_ 91,63 % _BAR_ 975738727,07 _BAR_ 87,96 % _BAR_ 16,84 % _BAR_ 51957023,01 _BAR_ 4,18 % _BAR_ 80791455,36 _BAR_ 7,28 % _BAR_ – 35,69 % _BAR_ 52222382,63 _BAR_ 4,20 % _BAR_ 52762559,60 _BAR_ 4,76 % _BAR_ – 1,02 % _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 2547666825,37 _BAR_ 2175562677,34 _BAR_ 17,10 % _BAR_ 1902618042,80 _BAR_ 74,68 % _BAR_ 1987258359,53 _BAR_ 91,34 % _BAR_ -4,26 % _BAR_ 65392530,87 _BAR_ 2,57 % _BAR_ 60680036,69 _BAR_ 2,79 % _BAR_ 7,77 % _BAR_ 579656251,70 _BAR_ 22,75 % _BAR_ 127624281,12 _BAR_ 5,87 % _BAR_ 354,19 % _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 626900784,47 _BAR_ 535465941,36 _BAR_ 17,08 % _BAR_ 596062922,91 _BAR_ 95,08 % _BAR_ 514114375,30 _BAR_ 96,01 % _BAR_ 15,94 % _BAR_ 10441082,36 _BAR_ 1,67 % _BAR_ 5182437,74 _BAR_ 0,97 % _BAR_ 101,47 % _BAR_ 20396779,20 _BAR_ 3,25 % _BAR_ 16169128,32 _BAR_ 3,02 % _BAR_ 26,15 % _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 62887691,19 _BAR_ 57808657,31 _BAR_ 8,79 % _BAR_ 53161961,37 _BAR_ 84,53 % _BAR_ 43715682,56 _BAR_ 75,62 % _BAR_ 21,61 % _BAR_ 7082471,82 _BAR_ 11,26 % _BAR_ 4574263,29 _BAR_ 7,91 % _BAR_ 54,83 % _BAR_ 2643258,00 _BAR_ 4,20 % _BAR_ 9518711,46 _BAR_ 16,47 % _BAR_ – 72,23 % _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLIITKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 236109319,02 _BAR_ 212940672,81 _BAR_ 10,88 % _BAR_ 209965876,20 _BAR_ 88,93 % _BAR_ 185427528,55 _BAR_ 87,08 % _BAR_ 13,23 % _BAR_ 18975149,72 _BAR_ 8,04 % _BAR_ 20401080,37 _BAR_ 9,58 % _BAR_ – 6,99 % _BAR_ 7168293,10 _BAR_ 3,04 % _BAR_ 7112063,89 _BAR_ 3,34 % _BAR_ 0,79 % _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA Komise _BAR_ 799466175,00 _BAR_ 983502420,70 _BAR_ – 18,71 % _BAR_ 648589592,37 _BAR_ 81,13 % _BAR_ 801460872,17 _BAR_ 81,49 % _BAR_ -19,07 % _BAR_ 100315741,93 _BAR_ 12,55 % _BAR_ 118029012,19 _BAR_ 12,00 % _BAR_ – 15,01 % _BAR_ 50560840,70 _BAR_ 6,32 % _BAR_ 64012536,34 _BAR_ 6,51 % _BAR_ – 21,01 % _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 1383209636,30 _BAR_ 1474835000,71 _BAR_ – 6,21 % _BAR_ 1371108963,77 _BAR_ 99,13 % _BAR_ 1460232799,45 _BAR_ 99,01 % _BAR_ -6,10 % _BAR_ 9690803,33 _BAR_ 0,70 % _BAR_ 12022741,40 _BAR_ 0,82 % _BAR_ – 19,40 % _BAR_ 2409869,20 _BAR_ 0,17 % _BAR_ 2579459,86 _BAR_ 0,17 % _BAR_ – 6,57 % _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 11737179,47 _BAR_ 9634884,70 _BAR_ 21,82 % _BAR_ 10463779,17 _BAR_ 89,15 % _BAR_ 8619245,17 _BAR_ 89,46 % _BAR_ 21,40 % _BAR_ 863002,01 _BAR_ 7,35 % _BAR_ 762490,64 _BAR_ 7,91 % _BAR_ 13,18 % _BAR_ 410398,29 _BAR_ 3,50 % _BAR_ 253148,89 _BAR_ 2,63 % _BAR_ 62,12 % _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 141296861,25 _BAR_ 127656533,46 _BAR_ 10,69 % _BAR_ 111123383,02 _BAR_ 78,65 % _BAR_ 97286088,98 _BAR_ 76,21 % _BAR_ 14,22 % _BAR_ 10002427,05 _BAR_ 7,08 % _BAR_ 13120347,35 _BAR_ 10,28 % _BAR_ – 23,76 % _BAR_ 20171051,18 _BAR_ 14,28 % _BAR_ 17250097,13 _BAR_ 13,51 % _BAR_ 16,93 % _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 899771006,94 _BAR_ 841834269,76 _BAR_ 6,88 % _BAR_ 895202618,12 _BAR_ 99,49 % _BAR_ 840129987,75 _BAR_ 99,80 % _BAR_ 6,56 % _BAR_ 2776434,49 _BAR_ 0,31 % _BAR_ 1596454,95 _BAR_ 0,19 % _BAR_ 73,91 % _BAR_ 1791954,33 _BAR_ 0,20 % _BAR_ 107827,06 _BAR_ 0,01 % _BAR_ 1561,88 % _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 123000000,00 _BAR_ 221000000,00 _BAR_ – 44,34 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ % _BAR_ % _BAR_ 123000000,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ – 44,34 % _BAR_
90 _BAR_ OSTATNÍ ORGÁNY _BAR_ 2853089900,39 _BAR_ 2703684214,15 _BAR_ 5,53 % _BAR_ 2239705806,44 _BAR_ 78,50 % _BAR_ 2135581311,59 _BAR_ 78,99 % _BAR_ 4,88 % _BAR_ 507418983,90 _BAR_ 17,78 % _BAR_ 458675515,05 _BAR_ 16,96 % _BAR_ 10,63 % _BAR_ 105965110,05 _BAR_ 3,71 % _BAR_ 109427387,51 _BAR_ 4,05 % _BAR_ 3,16 % _BAR_
Celkem _BAR_ 109434000616,11 _BAR_ 105032053692,60 _BAR_ 4,19 % _BAR_ 104835229826,25 _BAR_ 95,80 % _BAR_ 100139441837,71 _BAR_ 95,34 % _BAR_ 4,69 % _BAR_ 2686900905,51 _BAR_ 2,46 % _BAR_ 2829903395,29 _BAR_ 2,69 % _BAR_ – 5,05 % _BAR_ 1911869884,35 _BAR_ 1,75 % _BAR_ 2062708459,60 _BAR_ 1,96 % _BAR_ – 7,31 % _BAR_
14. Rozpis a změny položek závazků a plateb
podle finančního výhledu
EUR _BAR_
Oblast poliitky _BAR_ Položky závazků _BAR_ Položky plateb _BAR_
Položky schválené _BAR_ Změny (Převody a OR) _BAR_ Položky přenesené nebo znovu zpřístupněné z roku 2004 _BAR_ Přidělené příjmy _BAR_ Celkem doplňkové _BAR_ Celkem povolené _BAR_ Položky schválené _BAR_ Změny (Převody a OR) _BAR_ přenesené _BAR_ Přidělené přijmy _BAR_ Celkem doplňkové _BAR_ Celkem povolené _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6=1+2+5 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10 _BAR_ 11=9+10 _BAR_ 12=7+8+11 _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 49676450000,00 _BAR_ -650000000,00 _BAR_ 49500000,00 _BAR_ 296092,42 _BAR_ 49796092,42 _BAR_ 49076246092,42 _BAR_ 49114850000,00 _BAR_ -604790000,00 _BAR_ 397625257,83 _BAR_ 296092,42 _BAR_ 397921350,25 _BAR_ 48907981350,25 _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 42423497444,00 _BAR_ -3200000,00 _BAR_ 115454588,95 _BAR_ 439371,53 _BAR_ 115893960,48 _BAR_ 42536191404,48 _BAR_ 32396027704,00 _BAR_ 245091822,00 _BAR_ 188992197,08 _BAR_ 8139436,88 _BAR_ 197131633,96 _BAR_ 32838251159,96 _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 9052000000,00 _BAR_ 98458408,00 _BAR_ 35452135,67 _BAR_ 1254695767,17 _BAR_ 1290147902,84 _BAR_ 10440606310,84 _BAR_ 7923781439,00 _BAR_ 66139058,00 _BAR_ 162468488,84 _BAR_ 1601250121,26 _BAR_ 1763718610,10 _BAR_ 9753639107,10 _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ AKCE _BAR_ 5219000000,00 _BAR_ 225000000,00 _BAR_ 8985967,13 _BAR_ 207345607,63 _BAR_ 216331574,76 _BAR_ 5660331574,76 _BAR_ 5476162603,00 _BAR_ -304663050,00 _BAR_ 49359418,49 _BAR_ 214548976,97 _BAR_ 263908395,46 _BAR_ 5435407948,46 _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 6351199258,00 _BAR_ -58741890,00 _BAR_ 2491273,88 _BAR_ 255913742,07 _BAR_ 258405015,95 _BAR_ 6550862383,95 _BAR_ 6351199258,00 _BAR_ -58728890,00 _BAR_ 751581418,71 _BAR_ 257132505,91 _BAR_ 1008713924,62 _BAR_ 7301184292,62 _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 446000000,00 _BAR_ -210000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 236000000,00 _BAR_ 446000000,00 _BAR_ -100000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 346000000,00 _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 2081000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1500000,00 _BAR_ 48213588,18 _BAR_ 49713588,18 _BAR_ 2130713588,18 _BAR_ 3286990000,00 _BAR_ 141000000,00 _BAR_ 9738244,95 _BAR_ 108819516,77 _BAR_ 118557761,72 _BAR_ 3546547761,72 _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1304988996,00 _BAR_
Celkem _BAR_ 116554135698,00 _BAR_ -598483482,00 _BAR_ 213383965,63 _BAR_ 1766904169,00 _BAR_ 1980288134,63 _BAR_ 117935940350,63 _BAR_ 106300000000,00 _BAR_ -615951060,00 _BAR_ 1559765025,90 _BAR_ 2190186650,21 _BAR_ 3749951676,11 _BAR_ 109434000616,11 _BAR_
15. Plnění položek závazků
podle finančního výhledu
EUR _BAR_
Oblast poliitky _BAR_ Položky závazků schválené _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ Položky přenesené do roku 2006 _BAR_ Propadající položky _BAR_
z ročních položek _BAR_ z přenosů nebo ze znovu zpřístupněných položek _BAR_ z přidělených příjmů _BAR_ celkem _BAR_ % _BAR_ přidělené příjmy _BAR_ přenosy z rozhodnutí _BAR_ celkem _BAR_ % _BAR_ z položek ročního rozpočtu _BAR_ položky přesnesené nebo znovu zpřístupněné z roku 2004 _BAR_ přidělené příjmy (ESVO) _BAR_ celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 7=6/1 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10=9+8 _BAR_ 11=10/1 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14 _BAR_ 15=12+13+14 _BAR_ 16=15/1 _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 49076246092,42 _BAR_ 48879190891,15 _BAR_ 49000000,00 _BAR_ 169029,47 _BAR_ 48928359920,62 _BAR_ 99,70 % _BAR_ 127062,95 _BAR_ 43400000,00 _BAR_ 43527062,95 _BAR_ 0,09 % _BAR_ 103859108,85 _BAR_ 500000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 104359108,85 _BAR_ 0,21 % _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 42536191404,48 _BAR_ 42374671699,12 _BAR_ 115454563,95 _BAR_ 372242,50 _BAR_ 42490498505,57 _BAR_ 99,89 % _BAR_ 67129,03 _BAR_ 20047839,60 _BAR_ 20114968,63 _BAR_ 0,05 % _BAR_ 25577905,28 _BAR_ 25,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 25577930,28 _BAR_ 0,06 % _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 10440606310,84 _BAR_ 8824865362,19 _BAR_ 33839454,54 _BAR_ 689899359,60 _BAR_ 9548604176,33 _BAR_ 91,46 % _BAR_ 563722317,58 _BAR_ 120099715,73 _BAR_ 683822033,31 _BAR_ 6,55 % _BAR_ 205493330,08 _BAR_ 1612681,13 _BAR_ 1074089,99 _BAR_ 208180101,20 _BAR_ 1,99 % _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ AKCE _BAR_ 5660331574,76 _BAR_ 5402892729,32 _BAR_ 8274726,25 _BAR_ 104938147,21 _BAR_ 5516105602,78 _BAR_ 97,45 % _BAR_ 102378405,88 _BAR_ 3685500,00 _BAR_ 106063905,88 _BAR_ 1,87 % _BAR_ 37421770,68 _BAR_ 711240,88 _BAR_ 29054,54 _BAR_ 38162066,10 _BAR_ 0,67 % _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 6550862383,95 _BAR_ 6193771537,50 _BAR_ 2420673,88 _BAR_ 158663981,47 _BAR_ 6354856192,85 _BAR_ 97,01 % _BAR_ 97245444,06 _BAR_ 80000,00 _BAR_ 97325444,06 _BAR_ 1,49 % _BAR_ 98605830,50 _BAR_ 70600,00 _BAR_ 4316,54 _BAR_ 98680747,04 _BAR_ 1,51 % _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 236000000,00 _BAR_ 140110000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 140110000,00 _BAR_ 59,37 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 95890000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 95890000,00 _BAR_ 40,63 % _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 2130713588,18 _BAR_ 1953782687,65 _BAR_ 1500000,00 _BAR_ 39103246,57 _BAR_ 1994385934,22 _BAR_ 93,60 % _BAR_ 9110341,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ 9110341,61 _BAR_ 0,43 % _BAR_ 127217312,35 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 127217312,35 _BAR_ 5,97 % _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_
Celkem _BAR_ 117935940350,63 _BAR_ 115074273902,93 _BAR_ 210489418,62 _BAR_ 993146006,82 _BAR_ 116277909328,37 _BAR_ 98,59 % _BAR_ 772650701,11 _BAR_ 187313055,33 _BAR_ 959963756,44 _BAR_ 0,81 % _BAR_ 694065257,74 _BAR_ 2894547,01 _BAR_ 1107461,07 _BAR_ 698067265,82 _BAR_ 0,59 % _BAR_
16. Plnění položek plateb
podle finančního výhledu
EUR _BAR_
Oblast politiky _BAR_ Schválené položky plateb _BAR_ Učiněné platby _BAR_ Položky přenesené do roku 2006 _BAR_ Propadající položky _BAR_
z ročních položek _BAR_ z přenosů _BAR_ z přidělených příjmů _BAR_ celkem _BAR_ % _BAR_ automatické přenosy _BAR_ přenosy z rozhodnutí _BAR_ přidělené příjmy _BAR_ celkem _BAR_ % _BAR_ z ročních položek _BAR_ z přenosů _BAR_ přidělené příjmy (ESVO) _BAR_ celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10=7+8+9 _BAR_ 11=10/1 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14 _BAR_ 15=12+13+14 _BAR_ 16=15/1 _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 48907981350,25 _BAR_ 48120840229,42 _BAR_ 344928756,46 _BAR_ 0,00 _BAR_ 48465768985,88 _BAR_ 99,10 % _BAR_ 241927576,73 _BAR_ 43400000,00 _BAR_ 296092,42 _BAR_ 285623669,15 _BAR_ 0,58 % _BAR_ 103892193,85 _BAR_ 52696501,37 _BAR_ 0,00 _BAR_ 156588695,22 _BAR_ 0,32 % _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 32838251159,96 _BAR_ 32575102855,08 _BAR_ 180324504,97 _BAR_ 7764713,80 _BAR_ 32763192073,85 _BAR_ 99,77 % _BAR_ 16081386,35 _BAR_ 0,00 _BAR_ 374723,08 _BAR_ 16456109,43 _BAR_ 0,05 % _BAR_ 49935284,57 _BAR_ 8667692,11 _BAR_ 0,00 _BAR_ 58602976,68 _BAR_ 0,18 % _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 9753639107,10 _BAR_ 7309716353,79 _BAR_ 104184612,81 _BAR_ 558209370,15 _BAR_ 7972110336,75 _BAR_ 81,73 % _BAR_ 134688559,36 _BAR_ 147545964,97 _BAR_ 1039790976,83 _BAR_ 1322025501,16 _BAR_ 13,55 % _BAR_ 397969618,88 _BAR_ 58283876,03 _BAR_ 3249774,28 _BAR_ 459503269,19 _BAR_ 4,71 % _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ AKCE _BAR_ 5435407948,46 _BAR_ 4849881015,05 _BAR_ 28027280,45 _BAR_ 135145767,71 _BAR_ 5013054063,21 _BAR_ 92,23 % _BAR_ 56172102,28 _BAR_ 10770643,65 _BAR_ 79401326,49 _BAR_ 146344072,42 _BAR_ 2,69 % _BAR_ 254675792,02 _BAR_ 21332138,04 _BAR_ 1882,77 _BAR_ 276009812,83 _BAR_ 5,08 % _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 7301184292,62 _BAR_ 5429154353,75 _BAR_ 624779349,14 _BAR_ 137445090,01 _BAR_ 6191378792,90 _BAR_ 84,80 % _BAR_ 759657825,83 _BAR_ 80000,00 _BAR_ 119679318,99 _BAR_ 879417144,82 _BAR_ 12,04 % _BAR_ 103578188,42 _BAR_ 126802069,57 _BAR_ 8096,91 _BAR_ 230388354,90 _BAR_ 3,15 % _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 346000000,00 _BAR_ 140110000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 140110000,00 _BAR_ 40,49 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 205890000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 205890000,00 _BAR_ 59,51 % _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 3546547761,72 _BAR_ 2891495541,19 _BAR_ 4749482,11 _BAR_ 88381554,36 _BAR_ 2984626577,66 _BAR_ 84,16 % _BAR_ 16596446,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20437962,41 _BAR_ 37034408,53 _BAR_ 1,04 % _BAR_ 519898012,69 _BAR_ 4988762,84 _BAR_ 0,00 _BAR_ 524886775,53 _BAR_ 14,80 % _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_
Celkem _BAR_ 109434000616,11 _BAR_ 102621289344,28 _BAR_ 1286993985,94 _BAR_ 926946496,03 _BAR_ 104835229826,25 _BAR_ 95,80 % _BAR_ 1225123896,67 _BAR_ 201796608,62 _BAR_ 1259980400,22 _BAR_ 2686900905,51 _BAR_ 2,46 % _BAR_ 1635839090,43 _BAR_ 272771039,96 _BAR_ 3259753,96 _BAR_ 1911869884,35 _BAR_ 1,75 % _BAR_
17. Srovnání plnění rozpočtu za roky 2005
a 2004 podle finančního výhledu
Položky
závazků
EUR _BAR_
Okruh _BAR_ Schválené položky _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ Položky přenesené do příštího roku _BAR_ Propadající položky _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ % změna _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3=(1-2)/2 _BAR_ 4 _BAR_ 5=4/1 _BAR_ 6 _BAR_ 7=6/2 _BAR_ 8=(4-6)/6 _BAR_ 9 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12=11/2 _BAR_ 13=(9-11)/11 _BAR_ 14=1-4-9 _BAR_ 15=14/1 _BAR_ 16=2-6-11 _BAR_ 17=16/2 _BAR_ 18=(14-16)/16 _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 49076246092,42 _BAR_ 45122266798,87 _BAR_ 8,76 % _BAR_ 48928359920,62 _BAR_ 99,70 % _BAR_ 44760544197,01 _BAR_ 99,20 % _BAR_ 9,31 % _BAR_ 43527062,95 _BAR_ 0,09 % _BAR_ 49781798,87 _BAR_ 0,11 % _BAR_ – 12,56 % _BAR_ 104359108,85 _BAR_ 0,21 % _BAR_ 311940802,99 _BAR_ 0,69 % _BAR_ – 66,55 % _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 42536191404,48 _BAR_ 41045648706,14 _BAR_ 3,63 % _BAR_ 42490498505,57 _BAR_ 99,89 % _BAR_ 40833534750,66 _BAR_ 99,48 % _BAR_ 4,06 % _BAR_ 20114968,63 _BAR_ 0,05 % _BAR_ 115456224,14 _BAR_ 0,28 % _BAR_ – 82,58 % _BAR_ 25577930,28 _BAR_ 0,06 % _BAR_ 96657731,34 _BAR_ 0,24 % _BAR_ – 73,54 % _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 10440606310,84 _BAR_ 9835369993,26 _BAR_ 6,15 % _BAR_ 9548604176,33 _BAR_ 91,46 % _BAR_ 9009928752,03 _BAR_ 91,61 % _BAR_ 5,98 % _BAR_ 683822033,31 _BAR_ 6,55 % _BAR_ 619084016,40 _BAR_ 6,29 % _BAR_ 10,46 % _BAR_ 208180101,20 _BAR_ 1,99 % _BAR_ 206357224,83 _BAR_ 2,10 % _BAR_ 0,88 % _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ AKCE _BAR_ 5660331574,76 _BAR_ 5368378595,29 _BAR_ 5,44 % _BAR_ 5516105602,78 _BAR_ 97,45 % _BAR_ 5198391061,02 _BAR_ 96,83 % _BAR_ 6,11 % _BAR_ 106063905,88 _BAR_ 1,87 % _BAR_ 121216858,26 _BAR_ 2,26 % _BAR_ – 12,50 % _BAR_ 38162066,10 _BAR_ 0,67 % _BAR_ 48770676,01 _BAR_ 0,91 % _BAR_ – 21,75 % _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 6550862383,95 _BAR_ 6361184442,50 _BAR_ 2,98 % _BAR_ 6354856192,85 _BAR_ 97,01 % _BAR_ 6161248511,09 _BAR_ 96,86 % _BAR_ 3,14 % _BAR_ 97325444,06 _BAR_ 1,49 % _BAR_ 70125292,32 _BAR_ 1,10 % _BAR_ 38,79 % _BAR_ 98680747,04 _BAR_ 1,51 % _BAR_ 129810639,09 _BAR_ 2,04 % _BAR_ – 23,98 % _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 236000000,00 _BAR_ 442000000,00 _BAR_ -46,61 % _BAR_ 140110000,00 _BAR_ 59,37 % _BAR_ 181875000,00 _BAR_ 41,15 % _BAR_ -22,96 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ % _BAR_ 95890000,00 _BAR_ 40,63 % _BAR_ 260125000,00 _BAR_ 58,85 % _BAR_ – 63,14 % _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 2130713588,18 _BAR_ 1837416208,12 _BAR_ 15,96 % _BAR_ 1994385934,22 _BAR_ 93,60 % _BAR_ 1717507954,26 _BAR_ 93,47 % _BAR_ 16,12 % _BAR_ 9110341,61 _BAR_ 0,43 % _BAR_ 90627129,83 _BAR_ 4,93 % _BAR_ – 89,95 % _BAR_ 127217312,35 _BAR_ 5,97 % _BAR_ 29281124,03 _BAR_ 1,59 % _BAR_ 334,47 % _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ -7,42 % _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ -7,42 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ % _BAR_ 0,00 _BAR_ % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ % _BAR_
Total _BAR_ 117935940350,63 _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ 5,85 % _BAR_ 116277909328,37 _BAR_ 98,59 % _BAR_ 109272575282,07 _BAR_ 98,07 % _BAR_ 6,41 % _BAR_ 959963756,44 _BAR_ 0,81 % _BAR_ 1066291319,82 _BAR_ 0,96 % _BAR_ – 9,97 % _BAR_ 698067265,82 _BAR_ 0,59 % _BAR_ 1082943198,29 _BAR_ 0,97 % _BAR_ – 35,54 % _BAR_
Položky
plateb
EUR _BAR_
Okruh _BAR_ Schválené položky _BAR_ Učiněné platby _BAR_ Položky přenesené do příštího roku _BAR_ Propadající položky _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_ 2005 _BAR_ % _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ změna v % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3=(1-2)/2 _BAR_ 4 _BAR_ 5=4/1 _BAR_ 6 _BAR_ 7=6/2 _BAR_ 8=(4-6)/6 _BAR_ 9 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12=11/2 _BAR_ 13=(9-11)/11 _BAR_ 14=1-4-9 _BAR_ 15=14/1 _BAR_ 16=2-6-11 _BAR_ 17=16/2 _BAR_ 18=(14-16)/16 _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 48907981350,25 _BAR_ 44308294150,43 _BAR_ 10,38 % _BAR_ 48465768985,88 _BAR_ 99,10 % _BAR_ 43579431503,78 _BAR_ 98,36 % _BAR_ 11,21 % _BAR_ 285623669,15 _BAR_ 0,58 % _BAR_ 397907056,70 _BAR_ 0,90 % _BAR_ – 28,22 % _BAR_ 156588695,22 _BAR_ 0,32 % _BAR_ 330955589,95 _BAR_ 0,75 % _BAR_ – 52,69 % _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 32838251159,96 _BAR_ 34635080032,07 _BAR_ – 5,19 % _BAR_ 32763192073,85 _BAR_ 99,77 % _BAR_ 34198343032,24 _BAR_ 98,74 % _BAR_ -4,20 % _BAR_ 16456109,43 _BAR_ 0,05 % _BAR_ 196998767,79 _BAR_ 0,57 % _BAR_ – 91,65 % _BAR_ 58602976,68 _BAR_ 0,18 % _BAR_ 239738232,04 _BAR_ 0,69 % _BAR_ – 75,56 % _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 9753639107,10 _BAR_ 8992067035,23 _BAR_ 8,47 % _BAR_ 7972110336,75 _BAR_ 81,73 % _BAR_ 7255159408,26 _BAR_ 80,68 % _BAR_ 9,88 % _BAR_ 1322025501,16 _BAR_ 13,55 % _BAR_ 1152067270,35 _BAR_ 12,81 % _BAR_ 14,75 % _BAR_ 459503269,19 _BAR_ 4,71 % _BAR_ 584840356,62 _BAR_ 6,50 % _BAR_ – 21,43 % _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ AKCE _BAR_ 5435407948,46 _BAR_ 5098021843,23 _BAR_ 6,62 % _BAR_ 5013054063,21 _BAR_ 92,23 % _BAR_ 4605776116,02 _BAR_ 90,34 % _BAR_ 8,84 % _BAR_ 146344072,42 _BAR_ 2,69 % _BAR_ 175605910,90 _BAR_ 3,44 % _BAR_ – 16,66 % _BAR_ 276009812,83 _BAR_ 5,08 % _BAR_ 316639816,31 _BAR_ 6,21 % _BAR_ – 12,83 % _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 7301184292,62 _BAR_ 6927161567,52 _BAR_ 5,40 % _BAR_ 6191378792,90 _BAR_ 84,80 % _BAR_ 5856375907,90 _BAR_ 84,54 % _BAR_ 5,72 % _BAR_ 879417144,82 _BAR_ 12,04 % _BAR_ 849574347,99 _BAR_ 12,26 % _BAR_ 3,51 % _BAR_ 230388354,90 _BAR_ 3,16 % _BAR_ 221211311,63 _BAR_ 3,19 % _BAR_ 4,15 % _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 346000000,00 _BAR_ 442000000,00 _BAR_ – 21,72 % _BAR_ 140110000,00 _BAR_ 40,49 % _BAR_ 181875000,00 _BAR_ 41,15 % _BAR_ -22,96 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 205890000,00 _BAR_ 59,51 % _BAR_ 260125000,00 _BAR_ 58,85 % _BAR_ – 20,85 % _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 3546547761,72 _BAR_ 3219884008,12 _BAR_ 10,15 % _BAR_ 2984626577,66 _BAR_ 84,16 % _BAR_ 3052935813,51 _BAR_ 94,82 % _BAR_ -2,24 % _BAR_ 37034408,53 _BAR_ 1,04 % _BAR_ 57750041,56 _BAR_ 1,79 % _BAR_ 35,87 % _BAR_ 524886775,53 _BAR_ 14,80 % _BAR_ 109198153,05 _BAR_ 3,39 % _BAR_ 380,67 % _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ – 7,42 % _BAR_ 1304988996,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ -7,42 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 109434000616,11 _BAR_ 105032053692,60 _BAR_ 4,19 % _BAR_ 104835229826,25 _BAR_ 95,80 % _BAR_ 100139441837,71 _BAR_ 95,34 % _BAR_ 4,69 % _BAR_ 2686900905,51 _BAR_ 2,46 % _BAR_ 2829903395,29 _BAR_ 2,69 % _BAR_ – 5,05 % _BAR_ 1911869884,35 _BAR_ 1,75 % _BAR_ 2062708459,60 _BAR_ 1,96 % _BAR_ – 7,31 % _BAR_
18a.
Konsolidovaný rozpis nečerpaných závazků podle roku jejich vzniku
Heading _BAR_ < 1999 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ Celkem _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5767908,00 _BAR_ 1856831923,20 _BAR_ 1862599831,20 _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 405086542,62 _BAR_ 1393467233,38 _BAR_ 185297624,11 _BAR_ 575000162,45 _BAR_ 1112714021,71 _BAR_ 9900240265,64 _BAR_ 27223856079,17 _BAR_ 40908724316,87 _BAR_ 81704386245,95 _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 105603910,73 _BAR_ 105581168,56 _BAR_ 266132519,39 _BAR_ 712090227,45 _BAR_ 1202150657,52 _BAR_ 2272128931,17 _BAR_ 3936469656,49 _BAR_ 5979827778,62 _BAR_ 14579984849,93 _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ AKCE _BAR_ 646146053,49 _BAR_ 364286246,76 _BAR_ 622257685,45 _BAR_ 917737716,08 _BAR_ 1406362923,61 _BAR_ 1828844228,59 _BAR_ 2798273963,61 _BAR_ 3802803202,05 _BAR_ 12386712019,64 _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 1089999,57 _BAR_ 120,38 _BAR_ 2099,92 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 32067,50 _BAR_ 3116606,37 _BAR_ 831304384,42 _BAR_ 835545278,16 _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 126444848,61 _BAR_ 164735064,63 _BAR_ 341096106,47 _BAR_ 733946130,80 _BAR_ 1127522707,06 _BAR_ 1699654188,12 _BAR_ 1555713206,73 _BAR_ 1961174288,50 _BAR_ 7710286540,92 _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Celkeml _BAR_ 1284371355,02 _BAR_ 2028069833,71 _BAR_ 1414786035,34 _BAR_ 2938774236,78 _BAR_ 4848750309,90 _BAR_ 15700899681,02 _BAR_ 35523197420,37 _BAR_ 55340665893,66 _BAR_ 119079514765,86 _BAR_
18b.
Konsolidovaný rozpis nečerpaných závazků podle roku jejich vzniku
Oblast politiky _BAR_ < 1999 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ Celkem _BAR_
01 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ ZÁLEŽITOSTI _BAR_ 4454514,45 _BAR_ 10125000,00 _BAR_ 2156540,24 _BAR_ 5258400,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 38337665,10 _BAR_ 122138691,44 _BAR_ 107899229,25 _BAR_ 290370040,48 _BAR_
02 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 4455189,62 _BAR_ 3811654,02 _BAR_ 3760289,49 _BAR_ 16466519,58 _BAR_ 18089128,26 _BAR_ 69769860,14 _BAR_ 77105177,09 _BAR_ 166994584,20 _BAR_ 360452402,40 _BAR_
03 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 160261,79 _BAR_ 7859752,44 _BAR_ 8020014,23 _BAR_
04 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 62957375,72 _BAR_ 187926857,07 _BAR_ 57845323,34 _BAR_ 14262504,61 _BAR_ 168615647,29 _BAR_ 2984396256,89 _BAR_ 6818632779,83 _BAR_ 10656823989,98 _BAR_ 20951460734,73 _BAR_
05 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 56730023,23 _BAR_ 349068907,14 _BAR_ 22349598,36 _BAR_ 45996264,77 _BAR_ 102747034,83 _BAR_ 789220529,75 _BAR_ 2512541389,39 _BAR_ 5754337067,69 _BAR_ 9632990815,16 _BAR_
06 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 59126429,69 _BAR_ 30391970,50 _BAR_ 85179635,30 _BAR_ 142668754,58 _BAR_ 144585172,55 _BAR_ 277372733,70 _BAR_ 654053294,12 _BAR_ 972299892,88 _BAR_ 2365677883,32 _BAR_
07 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 942335,49 _BAR_ 5239115,11 _BAR_ 22560,00 _BAR_ 35043082,62 _BAR_ 50550181,89 _BAR_ 75002099,57 _BAR_ 120893129,46 _BAR_ 168055621,28 _BAR_ 455748125,42 _BAR_
08 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 3266600,00 _BAR_ 40936947,24 _BAR_ 127560403,05 _BAR_ 345746091,82 _BAR_ 715357323,18 _BAR_ 1266216507,25 _BAR_ 1845288076,79 _BAR_ 2570759995,91 _BAR_ 6915131945,24 _BAR_
09 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 3918717,33 _BAR_ 6667826,48 _BAR_ 17072613,30 _BAR_ 106673654,39 _BAR_ 171768210,99 _BAR_ 364501559,75 _BAR_ 605171838,96 _BAR_ 991947668,71 _BAR_ 2267722089,91 _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 1152541,04 _BAR_ 513245,09 _BAR_ 1207529,86 _BAR_ 2528474,97 _BAR_ 3453818,54 _BAR_ 12042621,58 _BAR_ 12572929,79 _BAR_ 115851695,38 _BAR_ 149322856,25 _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 17994194,82 _BAR_ 160624116,36 _BAR_ 7054882,05 _BAR_ 24078700,00 _BAR_ 99312045,61 _BAR_ 215117424,10 _BAR_ 371273350,10 _BAR_ 725621756,71 _BAR_ 1621076469,75 _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 53641,00 _BAR_ 52461,00 _BAR_ 16878,41 _BAR_ 163238,56 _BAR_ 2901446,89 _BAR_ 12902261,25 _BAR_ 16089927,11 _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 274044160,16 _BAR_ 702608595,59 _BAR_ 300723295,11 _BAR_ 992013852,87 _BAR_ 1516375199,91 _BAR_ 6818193752,12 _BAR_ 18423282348,26 _BAR_ 26401198578,34 _BAR_ 55428439782,36 _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CELNÍ UNIE _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3090,83 _BAR_ 0,00 _BAR_ 130730,15 _BAR_ 2903989,43 _BAR_ 14596285,40 _BAR_ 42622467,67 _BAR_ 60256563,48 _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 24135368,46 _BAR_ 11274844,29 _BAR_ 20404652,33 _BAR_ 24724278,04 _BAR_ 38663718,89 _BAR_ 55733304,49 _BAR_ 113847135,36 _BAR_ 289202447,84 _BAR_ 577985749,70 _BAR_
16 _BAR_ TISK A KOMUNIKACE _BAR_ 12000,00 _BAR_ 100581,37 _BAR_ 303302,22 _BAR_ 671757,69 _BAR_ 961704,62 _BAR_ 2151800,62 _BAR_ 6125165,81 _BAR_ 53385150,97 _BAR_ 63711463,30 _BAR_
17 _BAR_ ZDRAVÍ A OCHRANA SPOTŘEBITELE _BAR_ 1425928,41 _BAR_ 45000,00 _BAR_ 134692,61 _BAR_ 1223133,18 _BAR_ 6851398,33 _BAR_ 34057955,08 _BAR_ 50833843,66 _BAR_ 323311212,02 _BAR_ 417883163,29 _BAR_
18 _BAR_ OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA _BAR_ 295976,27 _BAR_ 66661,39 _BAR_ 832677,80 _BAR_ 11907939,80 _BAR_ 14244412,67 _BAR_ 22480268,77 _BAR_ 77243939,58 _BAR_ 161173519,26 _BAR_ 288245395,54 _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 580265140,68 _BAR_ 270776170,24 _BAR_ 489288074,92 _BAR_ 633018279,40 _BAR_ 968570597,64 _BAR_ 1115890265,67 _BAR_ 1682359326,54 _BAR_ 2312109542,39 _BAR_ 8052277397,48 _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 46794,14 _BAR_ 241671,69 _BAR_ 1322143,11 _BAR_ 2054778,86 _BAR_ 13085665,28 _BAR_ 16751053,08 _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ A VZTAHY SE STÁTY AFRIKY, KARIBIKU A TICHOMOŘÍ (AKT) _BAR_ 43576112,95 _BAR_ 59517813,56 _BAR_ 108303027,22 _BAR_ 238486487,56 _BAR_ 323398326,15 _BAR_ 416837370,98 _BAR_ 560286624,21 _BAR_ 787322889,15 _BAR_ 2537728651,78 _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 143771717,08 _BAR_ 188373528,26 _BAR_ 170490154,48 _BAR_ 297514226,04 _BAR_ 500150790,85 _BAR_ 1104083209,95 _BAR_ 1338314443,01 _BAR_ 1772158014,28 _BAR_ 5514856083,95 _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 1847029,62 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 153518,47 _BAR_ 3017695,49 _BAR_ 27818889,28 _BAR_ 94211430,92 _BAR_ 272415995,97 _BAR_ 399464559,75 _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 12167,12 _BAR_ 34651,74 _BAR_ 65065,64 _BAR_ 895180,07 _BAR_ 2363352,07 _BAR_ 13589551,99 _BAR_ 16959968,63 _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLITIKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 54858,18 _BAR_ 642546,54 _BAR_ 20614398,51 _BAR_ 21311803,23 _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA Komise _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 797202,83 _BAR_ 164342,07 _BAR_ 89260217,75 _BAR_ 90221762,65 _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2880,00 _BAR_ 567,32 _BAR_ 8992978,17 _BAR_ 8996425,49 _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 771831,82 _BAR_ 771831,82 _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 0,00 _BAR_ 1000,00 _BAR_ 27884,71 _BAR_ 204409,51 _BAR_ 1583556,32 _BAR_ 5536114,05 _BAR_ 14013044,29 _BAR_ 42930574,85 _BAR_ 64296583,73 _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
90 _BAR_ OSTATNÍ ORGÁNY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 125880,82 _BAR_ 485167341,72 _BAR_ 485293222,54 _BAR_
Celkem _BAR_ 1284371355,02 _BAR_ 2028069833,71 _BAR_ 1414786035,34 _BAR_ 2938774236,78 _BAR_ 4848750309,90 _BAR_ 15700899681,02 _BAR_ 35523197420,37 _BAR_ 55340665893,66 _BAR_ 119079514765,86 _BAR_
19. Agentury – Účetní období 2005: Prognóza rozpočtu, uznané nároky a došlé částky
Příjmy podle agentur
EUR _BAR_
Agentura _BAR_ Prognóza rozpočtových příjmů _BAR_ Uznané nároky _BAR_ Došlé částky _BAR_ % z rozpočtu obdrženo _BAR_ neobdrženo _BAR_ Financování Komise Oblast politiky _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4=3/1 _BAR_ 5=2-3 _BAR_
Evropská agentura pro bezpečnost letectví _BAR_ 39981000,00 _BAR_ 36531797,02 _BAR_ 28970695,61 _BAR_ 72,46 % _BAR_ 7561101,41 _BAR_ 06 _BAR_
CEDEFOP _BAR_ 17093453,15 _BAR_ 17032937,23 _BAR_ 17026763,76 _BAR_ 99,61 % _BAR_ 6173,47 _BAR_ 15 _BAR_
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí _BAR_ 3433531,45 _BAR_ 3433531,45 _BAR_ 3402280,45 _BAR_ 99,09 % _BAR_ 31251,00 _BAR_ 17 _BAR_
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost _BAR_ 12515625,00 _BAR_ 12798600,12 _BAR_ 12798600,12 _BAR_ 102,26 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 18 _BAR_
Evropská agentura pro životní prostředí _BAR_ 31332590,00 _BAR_ 35868450,56 _BAR_ 35868450,56 _BAR_ 114,48 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 07 _BAR_
Evropský úřad pro bezpečnost potravin _BAR_ 36856712,00 _BAR_ 36856712,00 _BAR_ 31536790,00 _BAR_ 85,57 % _BAR_ 5319922,00 _BAR_ 17 _BAR_
Eurojust _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 13040255,46 _BAR_ 13008474,82 _BAR_ 100,07 % _BAR_ 31780,64 _BAR_ 18 _BAR_
Evropská agentura pro námořní bezpečnost _BAR_ 35368219,02 _BAR_ 16068219,02 _BAR_ 16060000,00 _BAR_ 45,41 % _BAR_ 8219,02 _BAR_ 06 _BAR_
Evropská agentura pro léčivé přípravky _BAR_ 110331093,67 _BAR_ 110331093,67 _BAR_ 109396447,50 _BAR_ 99,15 % _BAR_ 934646,17 _BAR_ 02 _BAR_
Evropská agentura pro sítě a informační bezpečnost _BAR_ 6800000,00 _BAR_ 4400000,00 _BAR_ 4400000,00 _BAR_ 64,71 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 09 _BAR_
Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie _BAR_ 8279000,00 _BAR_ 8540115,72 _BAR_ 8430115,72 _BAR_ 101,83 % _BAR_ 110000,00 _BAR_ 18 _BAR_
Evropská agentura pro obnovu _BAR_ 100053615,08 _BAR_ 100053615,08 _BAR_ 100053615,08 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 22 _BAR_
Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci _BAR_ 13738087,00 _BAR_ 12768717,38 _BAR_ 12764989,69 _BAR_ 92,92 % _BAR_ 3727,69 _BAR_ 04 _BAR_
Překladatelské středisko pro instituce Evropská unie _BAR_ 27962684,00 _BAR_ 37037128,60 _BAR_ 30795413,67 _BAR_ 110,13 % _BAR_ 6241714,93 _BAR_ N/A _BAR_
Evropská nadace odborného vzdělávání _BAR_ 18500000,00 _BAR_ 23267548,15 _BAR_ 23251879,84 _BAR_ 125,69 % _BAR_ 15668,31 _BAR_ 15 _BAR_
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek _BAR_ 19280000,00 _BAR_ 19293442,27 _BAR_ 19223238,93 _BAR_ 99,71 % _BAR_ 70203,34 _BAR_ 04 _BAR_
Celkem _BAR_ 494525610,37 _BAR_ 487322163,73 _BAR_ 466987755,75 _BAR_ 94,43 % _BAR_ 20334407,98 _BAR_ _BAR_
Příjmy podle druhu
EUR _BAR_
Druh příjmů _BAR_ Prognóza rozpočtových příjmů _BAR_ Uznané nároky _BAR_ Došlé částky _BAR_ % z rozpočtu obdrženo _BAR_ neobdrženo _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4=3/1 _BAR_ 5=2-3 _BAR_
Dotace Evropské komise _BAR_ 363552407,56 _BAR_ 337635436,56 _BAR_ 332263060,56 _BAR_ 91,39 % _BAR_ 5372376,00 _BAR_
Poplatky _BAR_ 89013300,00 _BAR_ 88344069,48 _BAR_ 80464146,82 _BAR_ 90,40 % _BAR_ 7879922,66 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 41959902,81 _BAR_ 61342657,69 _BAR_ 54260548,37 _BAR_ 129,32 % _BAR_ 7082109,32 _BAR_
Celkem _BAR_ 494525610,37 _BAR_ 487322163,73 _BAR_ 466987755,75 _BAR_ 94,43 % _BAR_ 20334407,98 _BAR_
20. Agentury – Účetní období 2005: Položky a výsledek plnění položek závazků
Položky závazků podle agentur
EUR _BAR_
Agentura _BAR_ Rozpočtové položky _BAR_ Dodatečné položky _BAR_ Celkem _BAR_
Položky _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ Položky _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ Položky _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ % _BAR_ přeneseno do 2006 _BAR_ Propadající částky _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=1+3 _BAR_ 6=2+4 _BAR_ 7=6/5 _BAR_ 8 _BAR_ 9=5-6-8 _BAR_
Evropská agentura pro bezpečnost letectví _BAR_ 38554014,92 _BAR_ 29836423,11 _BAR_ 1466985,08 _BAR_ 1440593,19 _BAR_ 40021000,00 _BAR_ 31277016,30 _BAR_ 78,15 % _BAR_ 26391,89 _BAR_ 8717591,81 _BAR_
CEDEFOP _BAR_ 16418000,00 _BAR_ 15095904,05 _BAR_ 946015,39 _BAR_ 644656,03 _BAR_ 17364015,39 _BAR_ 15740560,08 _BAR_ 90,65 % _BAR_ 343189,36 _BAR_ 1280265,95 _BAR_
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí _BAR_ 3273312,00 _BAR_ 2614882,98 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3273312,00 _BAR_ 2614882,98 _BAR_ 79,88 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 658429,02 _BAR_
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost _BAR_ 12805625,00 _BAR_ 12239536,51 _BAR_ 86992,91 _BAR_ 47405,00 _BAR_ 12892617,91 _BAR_ 12286941,51 _BAR_ 95,30 % _BAR_ 49086,91 _BAR_ 556589,49 _BAR_
Evropská agentura pro životní prostředí _BAR_ 31344000,00 _BAR_ 31342430,33 _BAR_ 3361889,22 _BAR_ 2787716,53 _BAR_ 34705889,22 _BAR_ 34130146,86 _BAR_ 98,34 % _BAR_ 574172,69 _BAR_ 1569,67 _BAR_
Evropský úřad pro bezpečnost potravin _BAR_ 36856712,00 _BAR_ 29461846,00 _BAR_ 366834,64 _BAR_ 329705,76 _BAR_ 37223546,64 _BAR_ 29791551,76 _BAR_ 80,03 % _BAR_ 218370,68 _BAR_ 7213624,20 _BAR_
Eurojust _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 11780354,55 _BAR_ – 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 11780354,55 _BAR_ 90,62 % _BAR_ 352571,33 _BAR_ 867074,12 _BAR_
Evropská agentura pro námořní bezpečnost _BAR_ 35360000,00 _BAR_ 29713635,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 35360000,00 _BAR_ 29713635,33 _BAR_ 84,03 % _BAR_ 3041210,10 _BAR_ 2605154,57 _BAR_
Evropská agentura pro léčivé přípravky _BAR_ 111835000,00 _BAR_ 107322031,54 _BAR_ 1950000,00 _BAR_ 1949916,67 _BAR_ 113785000,00 _BAR_ 109271948,21 _BAR_ 96,03 % _BAR_ 1101388,58 _BAR_ 3411663,21 _BAR_
Evropská agentura pro sítě a informační bezpečnost _BAR_ 6346234,64 _BAR_ 4539723,40 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6346234,64 _BAR_ 4539723,40 _BAR_ 71,53 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 1806511,24 _BAR_
Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie _BAR_ 8189000,00 _BAR_ 7607934,55 _BAR_ 90000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8279000,00 _BAR_ 7607934,55 _BAR_ 91,89 % _BAR_ 180000,00 _BAR_ 491065,45 _BAR_
Evropská agentura pro obnovu _BAR_ 24000000,00 _BAR_ 21780971,95 _BAR_ 592797658,72 _BAR_ 208966138,98 _BAR_ 616797658,72 _BAR_ 230747110,93 _BAR_ 37,41 % _BAR_ 383831519,74 _BAR_ 2219028,05 _BAR_
Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci _BAR_ 13380303,00 _BAR_ 12291952,64 _BAR_ 339894,00 _BAR_ 171662,18 _BAR_ 13720197,00 _BAR_ 12463614,82 _BAR_ 90,84 % _BAR_ 673864,22 _BAR_ 582717,96 _BAR_
Překladatelské středisko pro instituce Evropská unie _BAR_ 25897184,00 _BAR_ 23831030,34 _BAR_ – 0,00 _BAR_ – 0,00 _BAR_ 25897184,00 _BAR_ 23831030,34 _BAR_ 92,02 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 2066153,66 _BAR_
Evropská nadace odborného vzdělávání _BAR_ 18500000,00 _BAR_ 18125586,30 _BAR_ 4718335,59 _BAR_ 4718335,59 _BAR_ 23218335,59 _BAR_ 22843921,89 _BAR_ 98,39 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 374413,70 _BAR_
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek _BAR_ 19280000,00 _BAR_ 19274644,50 _BAR_ – 0,00 _BAR_ – 0,00 _BAR_ 19280000,00 _BAR_ 19274644,50 _BAR_ 99,97 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 5355,50 _BAR_
Celkem _BAR_ 415039385,56 _BAR_ 376858888,08 _BAR_ 606124605,55 _BAR_ 221056129,93 _BAR_ 1021163991,11 _BAR_ 597915018,01 _BAR_ 58,55 % _BAR_ 390391765,50 _BAR_ 32857207,60 _BAR_
Položky závazků podle druhu výdajů
EUR _BAR_
Druh výdajů _BAR_ Položky rozpočtu _BAR_ Doplňkové položky _BAR_ Celkem _BAR_
Položky _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ Položky _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ Položky _BAR_ Učiněné závazky _BAR_ % _BAR_ přeneseno na rok 2006 _BAR_ Propadající částky _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=1+3 _BAR_ 6=2+4 _BAR_ 7=6/5 _BAR_ 8 _BAR_ 9=5-6-8 _BAR_
Zaměstnanci _BAR_ 182853599,89 _BAR_ 169253720,49 _BAR_ 1847641,00 _BAR_ 1050975,28 _BAR_ 184701240,89 _BAR_ 170304695,77 _BAR_ 92,21 % _BAR_ 1066783,92 _BAR_ 13329761,20 _BAR_
Správní výdaje _BAR_ 69438551,55 _BAR_ 62240857,00 _BAR_ 3817851,72 _BAR_ 3578633,45 _BAR_ 73256403,27 _BAR_ 65819490,45 _BAR_ 89,85 % _BAR_ 1644453,00 _BAR_ 5792459,82 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ 162747234,12 _BAR_ 145364310,59 _BAR_ 600459112,83 _BAR_ 216426521,20 _BAR_ 763206346,95 _BAR_ 361790831,79 _BAR_ 47,40 % _BAR_ 387680528,58 _BAR_ 13734986,58 _BAR_
Celkem _BAR_ 415039385,56 _BAR_ 376858888,08 _BAR_ 606124605,55 _BAR_ 221056129,93 _BAR_ 1021163991,11 _BAR_ 597915018,01 _BAR_ 58,55 % _BAR_ 390391765,50 _BAR_ 32857207,60 _BAR_
21. Agentury – Účetní období 2005: Položky a výsledek plnění položek plateb
Položky plateb podle agentur
EUR _BAR_
Agentura _BAR_ Položky rozpočtu _BAR_ Doplňkové položky _BAR_ Celkem _BAR_
Položky _BAR_ Učiněné platby _BAR_ Položky _BAR_ Učiněné platby _BAR_ Položky _BAR_ Učiněné platby _BAR_ % _BAR_ přeneseno do roku 2006 _BAR_ Propadající položky _BAR_
8 _BAR_ 9 _BAR_ 10 _BAR_ 11 _BAR_ 12=8+10 _BAR_ 13=9+11 _BAR_ 14=11/10 _BAR_ 15 _BAR_ 16=12-13-15 _BAR_
Evropská agentura pro bezpečnost letectví _BAR_ 30154014,92 _BAR_ 19632730,56 _BAR_ 2814861,13 _BAR_ 2603615,24 _BAR_ 32968876,05 _BAR_ 22236345,80 _BAR_ 67,45 % _BAR_ 6606308,37 _BAR_ 4126221,88 _BAR_
CEDEFOP _BAR_ 14036840,97 _BAR_ 12194177,92 _BAR_ 4475478,00 _BAR_ 3306918,52 _BAR_ 18512318,97 _BAR_ 15501096,44 _BAR_ 83,73 % _BAR_ 1110373,71 _BAR_ 1900848,82 _BAR_
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí _BAR_ 3273312,00 _BAR_ 1167706,72 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3273312,00 _BAR_ 1167706,72 _BAR_ 35,67 % _BAR_ 1437007,72 _BAR_ 668597,56 _BAR_
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost _BAR_ 14971553,96 _BAR_ 10982163,38 _BAR_ 1824120,03 _BAR_ 523210,00 _BAR_ 16795673,99 _BAR_ 11505373,38 _BAR_ 68,50 % _BAR_ 574056,97 _BAR_ 4716243,64 _BAR_
Evropská agentura pro životní prostředí _BAR_ 31344000,00 _BAR_ 25860758,49 _BAR_ 9046366,29 _BAR_ 6375068,04 _BAR_ 40390366,29 _BAR_ 32235826,53 _BAR_ 79,81 % _BAR_ 7779722,28 _BAR_ 374817,48 _BAR_
Evropský úřad pro bezpečnost potravin _BAR_ 37036712,00 _BAR_ 23153868,00 _BAR_ 5699609,20 _BAR_ 3635877,17 _BAR_ 42736321,20 _BAR_ 26789745,17 _BAR_ 62,69 % _BAR_ 6309837,93 _BAR_ 9636738,10 _BAR_
Eurojust _BAR_ 13000000,00 _BAR_ 9951873,63 _BAR_ 867208,03 _BAR_ 800121,15 _BAR_ 13867208,03 _BAR_ 10751994,78 _BAR_ 77,54 % _BAR_ 2113965,37 _BAR_ 1001247,88 _BAR_
Evropská agentura pro námořní bezpečnost _BAR_ 35360000,00 _BAR_ 15175400,65 _BAR_ 826650,28 _BAR_ 701303,73 _BAR_ 36186650,28 _BAR_ 15876704,38 _BAR_ 43,87 % _BAR_ 494102,38 _BAR_ 19815843,52 _BAR_
Evropská agentura pro léčivé přípravky _BAR_ 111835000,00 _BAR_ 88489030,72 _BAR_ 22750619,06 _BAR_ 21649230,48 _BAR_ 134585619,06 _BAR_ 110138261,20 _BAR_ 81,84 % _BAR_ 18833000,82 _BAR_ 5614357,04 _BAR_
Evropská agentura pro sítě a informační bezpečnost _BAR_ 6346234,64 _BAR_ 2139354,55 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6346234,64 _BAR_ 2139354,55 _BAR_ 33,71 % _BAR_ 2111501,01 _BAR_ 2095379,08 _BAR_
Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie _BAR_ 8189000,00 _BAR_ 6289267,02 _BAR_ 956595,96 _BAR_ 656332,33 _BAR_ 9145595,96 _BAR_ 6945599,35 _BAR_ 75,94 % _BAR_ 1498667,53 _BAR_ 701329,08 _BAR_
Evropská agentura pro obnovu _BAR_ 24000000,00 _BAR_ 21005338,17 _BAR_ 287510984,88 _BAR_ 241438817,18 _BAR_ 311510984,88 _BAR_ 262444155,35 _BAR_ 84,25 % _BAR_ 46751922,30 _BAR_ 2314907,23 _BAR_
Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci _BAR_ 13380303,00 _BAR_ 9076146,87 _BAR_ 3196821,40 _BAR_ 2586418,20 _BAR_ 16577124,40 _BAR_ 11662565,07 _BAR_ 70,35 % _BAR_ 2825285,24 _BAR_ 2089274,09 _BAR_
Překladatelské středisko pro instituce Evropská unie _BAR_ 25897184,00 _BAR_ 21680104,98 _BAR_ 1753344,44 _BAR_ 1670387,15 _BAR_ 27650528,44 _BAR_ 23350492,13 _BAR_ 84,45 % _BAR_ 2150925,36 _BAR_ 2149110,95 _BAR_
Evropská nadace odborného vzdělávání _BAR_ 18500000,00 _BAR_ 15360410,87 _BAR_ 6256190,94 _BAR_ 2085534,22 _BAR_ 24756190,94 _BAR_ 17445945,09 _BAR_ 70,47 % _BAR_ 6512003,79 _BAR_ 798242,06 _BAR_
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek _BAR_ 19280000,00 _BAR_ 14656202,40 _BAR_ 3163569,61 _BAR_ 3092788,70 _BAR_ 22443569,61 _BAR_ 17748991,10 _BAR_ 79,08 % _BAR_ 4618442,10 _BAR_ 76136,41 _BAR_
Celkem _BAR_ 406604155,49 _BAR_ 296814534,93 _BAR_ 351142419,25 _BAR_ 291125622,11 _BAR_ 757746574,74 _BAR_ 587940157,04 _BAR_ 77,59 % _BAR_ 111727122,88 _BAR_ 58079294,82 _BAR_
Položky plateb pode druhu výdajů
EUR _BAR_
Druh výdajů _BAR_ Položky rozpočtu _BAR_ Doplňkové položky _BAR_ Celkem _BAR_
Položky _BAR_ Učiněné platby _BAR_ Položky _BAR_ Učiněné platby _BAR_ Položky _BAR_ Učiněné platby _BAR_ % _BAR_ přeneseno do roku 2006 _BAR_ Propadající položky _BAR_
8 _BAR_ 9 _BAR_ 10 _BAR_ 11 _BAR_ 12=8+10 _BAR_ 13=9+11 _BAR_ 14=11/10 _BAR_ 15 _BAR_ 16=12-13-15 _BAR_
Zaměstnanci _BAR_ 183033599,89 _BAR_ 164281827,50 _BAR_ 5264475,98 _BAR_ 3299177,42 _BAR_ 188298075,87 _BAR_ 167581004,92 _BAR_ 89,00 % _BAR_ 5587099,58 _BAR_ 15129971,37 _BAR_
Správní výdaje _BAR_ 69438551,55 _BAR_ 41403611,37 _BAR_ 20274551,37 _BAR_ 19019912,10 _BAR_ 89713102,92 _BAR_ 60423523,47 _BAR_ 67,35 % _BAR_ 20921919,33 _BAR_ 8367660,12 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ 154132004,05 _BAR_ 91129096,06 _BAR_ 325603391,90 _BAR_ 268806532,59 _BAR_ 479735395,95 _BAR_ 359935628,65 _BAR_ 75,03 % _BAR_ 85218103,97 _BAR_ 34581663,33 _BAR_
Celkem _BAR_ 406604155,49 _BAR_ 296814534,93 _BAR_ 351142419,25 _BAR_ 291125622,11 _BAR_ 757746574,74 _BAR_ 587940157,04 _BAR_ 77,59 % _BAR_ 111727122,88 _BAR_ 58079294,82 _BAR_
22. AGENTURY
VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU 2005 VČETNĚ AGENTUR
EUR _BAR_
Příjmy za rok _BAR_ Evropská společenství _BAR_ Agentury _BAR_ Vyloučení dotací pro agentury _BAR_ Celkem _BAR_
_BAR_ 107090637948,19 _BAR_ 466987755,75 _BAR_ 332263060,56 _BAR_ 107225362643,38 _BAR_
Platby z položek roku 2005 _BAR_ Evropská společenství _BAR_ Agentury _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ – 103548235840,31 _BAR_ – 540868721,77 _BAR_ – 332263060,56 _BAR_ – 103756841501,52 _BAR_
Položky přenesené do roku 2006 _BAR_ Evropská společenství _BAR_ Agentury _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ – 2686900905,51 _BAR_ – 111989055,12 _BAR_ _BAR_ – 2798889960,63 _BAR_
Storno nečerpaných položek přenesených z roku 2004 _BAR_ Evropská společenství _BAR_ Agentury _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ 1518509207,87 _BAR_ 214717545,20 _BAR_ _BAR_ 1733226753,07 _BAR_
Kurzové rozdíly za rok _BAR_ Evropská společenství _BAR_ Agentury _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ 40924144,37 _BAR_ 1549054,11 _BAR_ _BAR_ 42473198,48 _BAR_
Výsledek plnění rozpočtu _BAR_ Evropská společenství _BAR_ Agentury _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ 2414934554,61 _BAR_ 30396578,17 _BAR_ _BAR_ 2445331132,78 _BAR_
ODDÍL B
VYSVĚTLIVKY KE ZPRÁVÁM O PLNĚNÍ ROZPOČTU
1. ROZPOČTOVÉ ZÁSADY, STRUKTURA A POLOŽKY
2. KOMENTÁŘE KE KONSOLIDOVANÝM ZPRÁVÁM O PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2005
1. ROZPOČTOVÉ ZÁSADY, STRUKTURA A POLOŽKY
1.1 ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Souhrnný rozpočet Společenství se řídí několika základními principy:
- jednotnost a správnost rozpočtu: veškeré příjmy a výdaje Společenství musejí být zapracovány do jediného rozpočtového dokumentu, musejí být zaznamenány do některé rozpočtové linie a výdaje nesmí překročit schválené položky;
- obecnost: tato zásada se skládá ze dvou pravidel:
- zásada nevázanosti, podle níž rozpočtové příjmy nesmějí být vázány na konkrétní body výdajů (celkové příjmy musejí pokrýt celkové výdaje);
- pravidlo hrubého rozpočtu, podle něhož se příjmy a výdaje zapisují do rozpočtu v plném rozsahu a bez jakýchkoli vzájemných zápočtů;
- roční rozpočet: zapsané položky se schvalují na jeden rok, a proto musejí být vyčerpány v průběhu daného roku;
- vyrovnanost: příjmy a výdaje uvedené v rozpočtu musejí být vyrovnané (odhadované příjmy se musejí rovnat položkám plateb);
- specifikace: každá položka musí mít vlastní účel a musí být určena na konkrétní cíl;
- zúčtovací jednotka: rozpočet se sestavuje a plní v eurech a účetní závěrka se předkládá v eurech;
- řádné finanční hospodaření: položky rozpočtu se využívají v souladu se zásadou řádného finančního hospodaření, zejména v souladu se zásadami hospodárnosti, účelnosti a efektivity;
- průhlednost: rozpočet se sestavuje a plní a účetní závěrka se předkládá v souladu se zásadou průhlednosti – rozpočet a opravné rozpočty se zveřejňují v Úředním věstníku Evropských společenství.
1.2 SKLADBA ROZPOČTU
Rozpočet se skládá ze:
a) souhrnného výkazu příjmů;
b) samostatných oddílů rozdělených na výkazy příjmů a výdajů každého orgánu: Oddíl I: Parlament; Oddíl II: Rada; Oddíl III: Komise; Oddíl IV: Soudní dvůr; Oddíl V: Účetní dvůr; Oddíl VI: Hospodářský a sociální výbor, Oddíl VII: Výbor regionů; Oddíl VIII: Část A: Veřejný ochránce práv, Část B: Evropský inspektor ochrany údajů.
Body příjmů a výdajů každého orgánu jsou roztříděny podle svého typu nebo podle využití, které je jim přiděleno v hlavách, kapitolách, článcích a bodech.
Část prostředků ESUO v likvidaci byla dána k dispozici provoznímu rozpočtu ESUO v likvidaci. Komise tento provozní rozpočet přijala na jeden rok po konzultaci s Radou a Evropským parlamentem.
Poslední rozpočet byl sestaven na období od 1. ledna do 23. července 2002.
Od 24. července 2002 jsou příjmy a výdaje související s provozním rozpočtem zahrnuty do účtů příjmů a výdajů ESUO v likvidaci.
Zbývající závazky, které je nutno splnit, jsou v rozvaze uvedeny na straně závazků.
1.3 SKLADBA ROZPOČTOVÝCH ÚČTŮ
Rozpočet Komise jako jediný obsahuje správní a provozní položky. Ostatní orgány mají pouze správní položky.
V rozpočtu se rozlišují dva typy položek: časově nerozlišené položky a časově rozlišené položky.
Z časově nerozlišených položek se financují operace roční povahy (tedy operace, které odpovídají zásadě ročního rozpočtu).
Časově rozlišené položky byly zavedeny proto, aby umožnily dosáhnout souladu mezi zásadou ročního rozpočtu a potřebou řídit víceleté operace.
a) Časově nerozlišené položky pokrývají:
- veškeré správní oddíly rozpočtu (kapitola 1 oddílu Komise a celé oddíly ostatních orgánů);
- položky záruční sekce EZOZF roční povahy; a
- některé technické položky (vrácené platby, záruky za výpůjčky a úvěry atd.).
U časově nerozlišených položek je výše položek závazků shodná s výší položek plateb.
b) Časově rozlišené položky jsou určeny na pokrytí víceletých operací a jsou do nich zahrnuty položky ve všech kapitolách, s výjimkou kapitoly 1 oddílu Komise (bez EZOZF).
Tyto časově rozlišené položky se dělí na položky závazků a položky plateb.
- položky závazků: kryjí celkové náklady právních závazků zaúčtovaných do běžného rozpočtového roku pro operace rozložené na více let [25]. Rozpočtové závazky na akce, jejichž rozsah přesahuje jeden rozpočtový rok, však mohou být v souladu s čl.
76 odst. 3 finančního nařízení rozloženy do několika ročních splátek, pokud to stanoví základní právní akt.
U časově rozlišených položek jsou ještě neurčené rozpočtové závazky na další roky uvedeny jako podmíněné závazky v podrozvaze.
- položky plateb: kryjí výdaje vyplývající ze závazků běžného rozpočtového roku a/nebo předchozích rozpočtových let [26].
1.4 PŮVOD POLOŽEK
Hlavním zdrojem položek je rozpočet Společenství na běžný rok.
Z finančního nařízení však vyplývají další typy položek. Pocházejí z předchozích rozpočtových let nebo vnějších zdrojů.
1.4.1 Konečné položky rozpočtu
Původně schválené položky rozpočtu
Převody
Položky lze převádět mezi rozpočtovými liniemi v souladu s pravidly stanovenými v článcích 22 až 24 finančního nařízení [27].
Opravné rozpočty
Schválené rozpočty lze změnit nebo zvýšit opravným rozpočtem.
Pravidla jsou stanovena v článcích 37 a 38 finančního nařízení.
1.4.2 Položky přenesené z předchozího roku nebo opětovně zpřístupněné
Automaticky přenesené položky
Jedná se o časově nerozlišené položky plateb, které lze automaticky převést výlučně do následujícího rozpočtového roku (žádné omezení není stanoveno pro ESUO v likvidaci) v souladu s čl. 9 odst. 4 finančního nařízení.
Položky přenesené rozhodnutím orgánů
Orgán může rozhodnout o přenesení položek z předchozího rozpočtového roku pouze ve dvou případech: jestliže byly dokončeny přípravné etapy (čl. 9 odst. 2 písm. a) finančního nařízení) nebo jestliže byl základní právní akt přijat pozdě (čl. 9 odst. 2 písm. b)). Přenášet lze položky závazků i položky plateb (čl. 9 odst. 3).
Položky opětovně zpřístupněné po zrušení
Jedná se o opětovné zanesení zrušených položek závazků souvisejících se strukturálními fondy.
Tyto částky mohou být výjimečně znovu zaneseny v případě omylu Komise nebo jestliže jsou nezbytné pro dokončení programu (článek 157 finančního nařízení).
1.4.3 Účelově vázané příjmy
Vratky
Tyto položky vznikají z refundace omylem vyplacených částek, výnosů z dodávek zboží/služeb ostatním subjektům Společenství, přijatého pojistného plnění, příjmů z pronájmu a prodeje publikací – částky jsou příjmy účelově vázané k rozpočtové linii, z níž byly uskutečněny počáteční výdaje (článek 10 a čl. 18 odst.
1 písm. e), f), g), h), i) a j) finančního nařízení), a lze je přenášet bez omezení.
Položky ESVO
Dohoda o Evropském hospodářském prostoru stanoví, že členské státy poskytují finanční příspěvek na některé činnosti, které se financují z rozpočtu Společenství.
Dotčené rozpočtové linie a plánované částky se zveřejňují v příloze III rozpočtu Společenství.
Dotčené rozpočtové linie se zvyšují o příspěvek ESVO.
Položky, které se nevyčerpaly do konce roku, se ruší a vracejí zemím EHP.
Příjmy od třetích stran
Stejně jako v případě položek ESVO některé státy uzavřely s Evropskými společenstvími dohody zahrnující finanční příspěvek na činnosti Společenství.
Obdržené částky se považují za příjmy od třetích stran, které se přidělují k příslušným rozpočtovým liniím (často v oblasti výzkumu) a které lze přenášet bez omezení (článek 10 a čl. 18 odst.
Práce pro třetí strany
Výzkumná střediska Společenství mohou v rámci své výzkumné činnosti pracovat pro vnější subjekty (čl. 161 odst. 2 finančního nařízení). Stejně jako příjmy od třetích stan jsou práce pro třetí strany přiděleny ke konkrétním rozpočtovým liniím a lze je přenášet bez omezení (článek 10 a čl. 18 odst. 1 písm. d) finančního nařízení).
Položky opětovně zpřístupněné v důsledku vrácení záloh
Jedná se o prostředky Společenství, které příjemci vrátili. Vrácené zálohy se zapisují jako účelově vázané příjmy (článek 10 a čl. 18 odst. 2 finančního nařízení) a lze je přenášet bez omezení. V oblasti strukturálních fondů se opětovné zapsání řídí rozhodnutím Komise (čl. 18 odst. 2 finančního nařízení a článek 228 jeho prováděcích pravidel).
1.5 SLOŽENÍ DOSTUPNÝCH POLOŽEK:
- Konečné položky rozpočtu = původně schválené položky rozpočtu + položky opravných rozpočtů + převody;
- Dodatečné položky = účelově vázané příjmy (viz výše) + položky přenesené z předchozího rozpočtového roku nebo položky znovu zpřístupněné po jejich zrušení;
- Celkové schválené položky = konečné položky rozpočtu + dodatečné položky;
- Položky na rok (tak, jak se používají k výpočtu výsledku plnění rozpočtu) = konečné položky rozpočtu + účelově vázané příjmy.
1.6 PLNĚNÍ ROZPOČTU
Článek 48 odst. 1 finančního nařízení stanoví: Komise plní rozpočet v příjmech a výdajích v souladu s tímto nařízením, na vlastní odpovědnost a v mezích schválených položek.
V článku 50 se stanoví, že Komise přizná ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění oddílů rozpočtu, které se jich týkají.
1.6.1 Provádění příjmů
Rozpočet přebírá odhady příjmů s výhradou změn vyplývajících z přijetí opravných rozpočtů, které upraví odhady původního rozpočtu podle poklesu nebo nárůstu příjmů zjištěného v průběhu plnění.
Rozpočtové příjmy pokrývají položky pro platby.
Výsledek plnění rozpočtu na straně příjmů se skládá ze zjištěných pohledávek, příjmů skutečně získaných na základě těchto zjištěných pohledávek a ze zůstatku, který má být uhrazen.
Skutečné příjmy za rozpočtový rok odpovídají příjmům získaným na základě zjištěných pohledávek v průběhu roku a částkám získaným na základě pohledávek z minulých let.
1.6.2.
Provádění výdajů
Výdaje jsou stejně jako příjmy odhadnuty v původním rozpočtu.
Provádění výdajů ukazuje změny, využívání, přenosy a rušení položek pro závazky [28] a položek pro platby [29] v průběhu roku.
— Využívání položek:
Položky pro závazky: Schválené položky jsou v průběhu roku k dispozici pro vznik závazků.
Položky pro platby: Schválené položky jsou v průběhu roku k dispozici pro provádění plateb.
— Přenosy do následujícího roku:
Položky pro závazky:
Některé položky, které nejsou přidělené, lze automaticky převést, je tomu tak třeba v případě účelově vázaných příjmů (článek 10 finančního nařízení).
Orgány mohou přenosy schválit, jestliže:
- většina přípravných etap procesu přidělování byla dokončena do 31. prosince (čl. 9 odst. 2 písm. a) finančního nařízení); nebo
- právní základ byl přijat v posledním čtvrtletí rozpočtového roku (čl. 9 odst. 2 písm. b) finančního nařízení).
Rozpočtový orgán musí být o tomto rozhodnutí informován (čl. 9 odst. 5 finančního nařízení).
Položky pro platby:
Stejně jako v případě položek závazků se nevyužité položky plateb z účelově vázaných příjmů automaticky přenášejí:
- časově nerozlišené položky: přenos je obvykle automatický, pokud je určen na pokrytí neuhrazených závazků (čl. 9 odst. 4 finančního nařízení);
- časově rozlišené položky: nevyužité položky plateb obvykle propadají; Komise může nicméně rozhodnout o jejich přenosu, jestliže položky plateb na následující rozpočtový rok nepokryjí stávající závazky nebo závazky související s položkami závazků, které byly samy přeneseny (čl. 9 odst. 3 finančního nařízení).
— Zrušení položek:
Jakékoli položky pro závazky a pro platby, které nebyly využity ani přeneseny, se na konci roku zruší (čl. 9 odst. 1 finančního nařízení).
1.7 VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA ROK
1.7.1 Příjmy
V případě vlastních zdrojů a finančních příspěvků se do účetnictví zanášejí částky, které byly v průběhu roku připsány ve prospěch účtů otevřených jménem Komise vládami členských států.
Rozdíl mezi částkou vlastních zdrojů z DPH, zdrojů založených na HND a finančních příspěvků zapsaných do rozpočtu a mezi skutečně dlužnou částkou se vypočítá do 1. července následujícího roku a zapisuje se do opravného rozpočtu na daný rok.
Ostatními zaúčtovanými příjmy jsou částky, které byly v průběhu roku skutečně přijaty.
1.7.2 Výdaje
Pro účely výpočtu výsledku plnění rozpočtu za daný rok se výdaje skládají z plateb, které byly provedeny na základě položek plateb pro daný rok, a z dalších položek pro daný rok, které jsou přeneseny do dalšího roku.
Platbami provedenými na základě položek plateb pro daný rok se rozumějí platby, které účetní provedl do 31. prosince rozpočtového roku. V případě záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu se těmito platbami rozumí platby, které členské státy provedly v období od 16. 10. 2004 do 15. 10. 2005 za předpokladu, že účetní byl o přidělení a schválení informován do 31. 1. 2006. Výdaje fondu EZOZF na záruky mohou podléhat rozhodnutí o schválení účetní závěrky po kontrolách v členských státech.
1.7.3 Výsledek plnění rozpočtu za rok
Výsledek plnění rozpočtu se skládá ze dvou částí: výsledku Evropských společenství a výsledku účasti zemí ESVO, které jsou členy EHP.
V souladu s článkem 15 nařízení č. 1150/2000 o vlastních zdrojích tento výsledek představuje rozdíl mezi:
- celkovými příjmy získanými v daném roce
- a celkovými platbami provedenými na základě položek pro daný rok zvýšenými o celkovou částku položek pro týž rok přenesených na následující rok [30].
Výsledné číslo se zvýší nebo sníží o:
- čistý zůstatek zrušení položek plateb přenesených z předchozích let a jakýchkoli plateb, které kvůli kolísání kurzu eura převyšují časově nerozlišené položky přenesené z předchozího roku,
- zůstatek kurzových zisků a ztrát zaznamenaných v průběhu daného roku.
Rozpočtový přebytek se vrací členským státům v následujícím roce cestou snížení jejich příspěvků splatných v příštím roce.
1.8 NEUHRAZENÉ ZÁVAZKY
Zavedení časově rozlišených položek vytvořilo mezeru mezi vzniklými závazky a uskutečněnými platbami; tato mezera, která odpovídá neuhrazeným závazkům, představuje časový posun mezi okamžikem vzniku závazků a okamžikem uskutečnění odpovídajících plateb.
2. KOMENTÁŘE KE KONSOLIDOVANÝM ZPRÁVÁM O PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA ROK 2005
PRÁVNÍ ZÁKLAD A FINANČNÍ NAŘÍZENÍ
Rozpočtové účty se vedou v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248 ze dne 16. září 2002, s. 1 s opravou v Úř. věst. L 25 ze dne 30. ledna 2003, s. 43), kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, a nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k tomuto finančnímu nařízení.
Článek 128 výše uvedeného finančního nařízení stanoví, že účetní Komise předá nejpozději do 31. března následujícího rozpočtového roku Účetnímu dvoru konsolidovanou prozatímní účetní závěrku sestavenou na základě prozatímních účetních závěrek, které mu každý orgán a další konsolidované subjekty zaslaly do 1. března.