Komise po modernizaci účetního systému zavedla nová účetní pravila pro účely účetního zpracování navrácení vyplacených částek. Vztahuje se to také na odůvodnění ročního vyúčtování.
Účinky nových pravidel by se měly projevit v ročních vyúčtováních za rok 2005.
Co se týče plateb ze strukturálních fondů, je obtížné předvídat míru budoucích oprav, neboť to závisí na výsledku zdlouhavých řízení ve velkém počtu jednotlivých případů.
Co se týče výdajů na zemědělství, v ročních vyúčtováních jsou nutně obsaženy finanční informace, které byly známé v době jejich uzávěrky.
Spolehlivost těchto informací bude vždy podmíněna výsledky auditů, které jsou prováděny souběžně nebo následně.
Účty mohou rozlišit pouze konečné částky, které mají být navráceny, jakmile Komise přijme konečné rozhodnutí v řízení o schválení účetní závěrky nebo v podobných řízeních.
Komise bude analyzovat možnost zlepšení informací o finančním dopadu provedených oprav, které se týkají předchozích let.
_BAR_
1.13 Dále jsou zde nejasnosti, které mohou přechodně ovlivnit účty: například skutečnost, že 20 platebních agentur, které spravují prostředky zemědělských fondů ve výši 11000 milionů EUR, obdrželo ke svým účetním závěrkám od certifikačních orgánů výrok s výhradou nebo záporný výrok (viz bod 4.19), a skutečnost, že Komise odložila rozhodnutí o schvální účetních závěrek platebních agentur za rozpočtový rok 2004, které představují 9 % výdajů vykázaných za rozpočtový rok 2004, dokud nebudou k dispozici další informace nebo nebudou dokončeny určité auditní práce (viz bod 4.20).
1.13 Jak bylo uvedeno v bodu 4.19, ve velké většině případu se kvalifikace a negativní stanoviska omezují na jednotlivé záležitosti a opatření týkající se konkrétních prvků činností 20 příslušných platebních agentur.
Dotčené výdaje jsou v obecné rovině omezeny.
Je třeba zdůraznit, že odklad rozhodnutí o schválení účetní závěrky nemá pro dotčené členské státy finanční následky, ani neznamená vyloučení výdajů z financování ze strany Společenství.
Komise již zahájila postup směřující k navrácení všech neprávem vyplacených plateb.
_BAR_
Výdaje zapsané do neodpovídajících rozpočtových řádků
1.14 Podle Smlouvy o přistoupení [9] jsou projekty v rámci nástroje předvstupních strukturálních politik (Instrument for Structural Policies for Pre-Accession – ISPA), které nebyly plně dokončeny k datu přistoupení, považovány za schválené nařízením Komise o Fondu soudržnosti, zatímco platby poskytnuté od tohoto data (345,5 milionu EUR) příslušným novým členským státům jsou nadále prováděny z rozpočtových prostředků vyčleněných na předvstupní pomoc.
Podle rozpočtové zásady průhlednosti by bylo vhodné vysvětlit situaci ve finančních výkazech [10].
1.14 Podle finančního nařízení může být platba uskutečněna pouze v rámci rozpočtové linie, ve které byl proveden závazek.
Název linie se nyní změnil a zní "uzávěrka předvstupní pomoci pro 8 kandidátských zemí".
Komise proto již nadále nevyplácí prostředky na předvstupní položky.
Jak bylo zdůrazněno Účetním dvorem, řízení těchto projektů podle pravidel Fondu soudržnosti bylo upraveno Smlouvou o přistoupení.
_BAR_
1.15 V rámci společné zemědělské politiky [11] mají členské státy možnost krátit platby vyplácené zemědělcům v určitých režimech pomoci a použít takto zadržené platby na financování dodatečných opatření k rozvoji venkova.
Podle tohoto systému (označovaného jako "odlišení" či "modulace") byly účetní zápisy provedeny do rozpočtového řádku, který nakonec nebude tím, k jehož tíži příslušný výdaj půjde (165,2 milionu EUR v roce 2004), a výdaje, které dosud nebyly provedeny (263 milionů EUR k 31. prosinci 2004), byly v účtech vykázány jako již realizované (viz body 1.13–1,14 výroční zprávy za rok 2002 a bod 1.10 a) výroční zprávy za rok 2003).
1.15 Co se týče zaúčtování 165,2 milionů EUR v roce 2004, jsou účetní metody použité na částky, které nebyly poskytnuty na základě provádění článků 3 a 4 nařízení 1259/1999 a článku 1 nařízení (ES) č. 1655/2004, stanoveny v souladu s článkem 1 nařízení Komise (ES) č.
Co se týče výdajů, které doposud nebyly členskými státy realizovány (263 milionů EUR v roce 2004), členské státy si mohou, na základě odlišení a ekologické podmíněnosti, ponechat část přímých podpor schválených zemědělcům k využití během období určeného na realizaci doprovodných opatření rozvoje venkova (v rámci provádění článků 3 až 5 nařízení (ES) č. 1259/99 a čl. 153 odst. 4 a článku 155 nařízení (ES) č. 1782/2003). Ponechané a nevyužité částky musí být navráceny do konce tohoto období.
Stávající systém odlišení se postupně přestává používat a změna v zápisech do rozpočtových účtů se v průběhu těchto posledních let neplánuje.
Jeho účetní ošetření v rámci obecných účtů se v souvislosti s přechodem na systém akruálního účetnictví v roce 2005 prověřuje.
_BAR_
Konsolidované finanční výkazy
Rozvaha
Pohledávky od členských států
1.16 Několik certifikačních orgánů vyjádřilo výhrady k úplnosti a přesnosti pohledávek Komise v účetní knize pohledávek záruční sekce EZOZF (665,5 milionu EUR netto k 31. prosinci 2004) (viz bod 1.25 výroční zprávy za rok 2002 a bod 1.10 d) výroční zprávy za rok 2003).
1.16 Úprava podezřelých dluhů bude nadále založena na nejlepších odhadech každé dotčené platební agentury, jako tomu bylo v předchozích letech.
Má se za to, že platební agentury mají nejvýhodnější postavení pro hodnocení možností navrácení prostředků.
Komise v posledních letech provedla několik zlepšení účetních opatření pro dlužníky v oblasti společné zemědělské politiky.
Mezi tato zlepšení patří požadavek, aby platební agentury vedly účetní knihy pohledávek a aby osvědčovatelé kontrolovali, zda jsou tyto knihy úplné.
Osvědčovatelé byli v případě 86 z 91 platebních agentur schopni poskytnout ujištění, že účetní knihy pohledávek byly vedeny celkem uspokojivě.
Přibližně jednu třetinu částky uvedené Účetním dvorem je možno přičíst jediné platební agentuře. V případě této agentury osvědčovatelé uplatnili výhradu a Komise odloučila účty.
_BAR_
Různé pohledávky
1.17 Záznamy o různých pohledávkách (4139,8 milionu EUR k 31. prosinci 2004) jsou i nadále problematické [12].
Předběžné platby jsou stále zapisovány jako konečné výdaje a částky k inkasu nejsou evidovány ihned.
Jelikož v útvarech schvalujících osob chybí odpovídající postupy vnitřní kontroly pro různé příjmy, Účetní dvůr není schopen získat jistotu, že záznamy o pohledávkách jsou úplné a přesné.
1.17 Komise stejně jako v předchozích letech souhlasí s poznámkami Účetního dvora, ale uvádí, že zavedení nového účetního systému v roce 2005 vzniklé problémy vyřeší.
_BAR_
1.18 Jelikož chybí vhodný účetní systém, Účetní dvůr není dále schopen poskytnout ujištění o přesnosti a úplnosti částek evidovaných jako částky v držení finančních zprostředkovatelů [13] v celkové výši 1313,6 milionu EUR [14] k 31. prosinci 2004 (viz bod 1.27 výroční zprávy za rok 2002 a bod 1.10 f) výroční zprávy za rok 2003).
1.18 Nový systém zavedený v roce 2005 a založený na pravidlech akruálního účetnictví umožní Komisi lépe kontrolovat částky předběžného financování (například částky pro finanční zprostředkovatele).
_BAR_
1.19 Dále Komise zaúčtovala snížení hodnoty záloh pro ECIP [15] (European Community Investment Partners – investiční partneři Evropského společenství) (51,5 milionu EUR k 31. prosinci 2004) o 29,6 milionu EUR na pochybném základě, protože složky, na které se vztahuje, ještě nebyly plně určeny, protože přezkoumání neuzavřených případů nebylo dokončeno (viz bod 1.18 výroční zprávy za rok 2002 a bod 1.10 b) výroční zprávy za rok 2003).
1.19 Přezkum otevřených případů v roce 2005 pokračoval.
Částka 51,5 milionů EUR zaevidovaná v rozvaze ke konci roku 2004 odpovídá částkám 41,2 milionů EUR, které se týkají částek předběžného financování (facilita 2), a 10,3 milionů EUR na účtech otevřených různými partnerskými finančními institucemi v rámci programu ECIP (Investiční partneři Evropského společenství).
Snížení hodnoty o 29,6 milionů EUR se týká pouze částek předběžného financování.
Snížení hodnoty bylo odhadnuto odečtením částky, jejíž navrácení je téměř jisté (tj. 11,5 milionů EUR), z celkové částky.
Částka 10,3 milionů EUR byla zjištěna prostřednictvím zasílání údajů, které bylo provedeno za účelem potvrzení situace týkající se facilit 3 a 4.
Tato částka bude po zaslání nezbytných inkasních příkazů převedena Komisi.
_BAR_
Rezervy na starobní důchody
1.20 Současný způsob vykazování rezerv na důchody v rozvaze [15] (26008 milionů EUR k 31. prosinci 2004 podle pojistně matematického posouzení, tj. pro zaměstnance (25814 milionů EUR) a pro členy Komise, soudce a generální advokáty Soudního dvora a pro členy Účetního dvora (194 milionů EUR)) a odpovídající pohledávky od členských států neutralizuje dopad na hospodářský výsledek, protože z něj není patrná změna důchodových závazků orgánů Společenství během roku 2004 (viz body 1.31–1.32 výroční zprávy za rok 2002 a bod 1.10 h) výroční zprávy za rok 2003).
1.20 Jak již Komise dříve uvedla, účtování důchodů je v souladu s účetními pravidly, která účetní Komise přijal po diskusi s Výborem pro mezinárodní účetní standardy.
Této otázce se bude znovu věnovat pozornost, jakmile budou k dispozici mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor (IPSAS) ohledně účtování důchodů v rámci veřejnoprávních subjektů.
_BAR_
Akční plán modernizace účetního systému
Obecný kontext
1.21 Dne 17. prosince 2002 přijala Komise v reakci na řadu předchozích připomínek Účetního dvora akční plán modernizace účetního systému Evropských společenství [16].
Akční plán zohledňuje ustanovení finančního nařízení přijatého v červnu 2002 [17], která kromě jiného požadují zavedení účetnictví na akruální bázi (článek 125).
Tento akční plán, který měl být plně funkční k 1. lednu 2005 [18], obsahuje dva prvky: první, který se týká přijetí nového účetního rámce [19], a druhý, který se týká rozvoje informačních systémů potřebných pro jeho zavedení [20].
Byl zřízen výbor pro dohled nad projektem a poradní výbor pro účetní standardy, které mají poskytovat podporu účetnímu Komise, který odpovídá za realizaci projektu.
_BAR_ _BAR_
Rozsah a koncepce auditu
1.22 Vzhledem k zásadnímu významu modernizačního projektu zahájil Účetní dvůr audit různých fází jeho realizace Komisí. Tato realizace stále probíhá.
Účetní dvůr zde předkládá svá předběžná zjištění a o dalších etapách bude informovat v budoucích výročních zprávách.
1.22 Nový účetní systém je funkční a příprava účetních závěrek za rok 2005 (včetně přípravy počátečních rozvah) se od finalizace auditu Účetního dvora v květnu 2005 nadále zlepšuje.
_BAR_
1.23 V první fázi, která pokrývá proces přechodu během roku 2004, se Účetní dvůr soustředil na:
- ověření, že nová účetní pravidla a obecné účetní pokyny jsou v souladu s finančním nařízením a mezinárodními standardy (viz body 1.24–1.27),
- identifikaci dosud nedostupných údajů, které bylo třeba vložit do systému (předběžné financování a související záruky, faktury/žádosti o platbu, právnické osoby), na základě hodnocení systému a doplňujících testů [21] (viz body 1.28–1.37),
- hodnocení na vysoké úrovni prováděné účetním a jeho útvary týkající se připravenosti místních systémů finančního řízení některých generálních ředitelství a útvarů, které poskytují údaje pro účty Komise (místní systémy), na zavedení účetnictví na akruální bázi (viz body 1.38–1.42).
_BAR_ _BAR_
Nový účetní rámec
1.24 Dne 28. prosince 2004 přijal účetní Komise soubor 15 pravidel [22], jak to požaduje článek 133 finančního nařízení.
Tato pravidla se vztahují na klíčové položky účetnictví a finančního výkaznictví založeného na mezinárodně uznávaných standardech pro veřejný sektor [23], přizpůsobených zvláštním potřebám Komise a Evropských společenství [24].
Následně byla tato pravidla, tak aby mohla být sestavena účetní závěrka za rozpočtový rok 2005, převedena do prováděcích pravidel a účetního manuálu pro orgány a instituce, jejichž účetní závěrky mají být konsolidovány [25].
_BAR_ _BAR_
1.25 S ohledem na svůj budoucí audit počáteční rozvahy pro rozpočtový rok 2005, která nebyla ještě před skončením auditu (květen 2005) vypracována, omezil Účetní dvůr svou první analýzu na čtyři účetní pravidla považovaná pro přechod za klíčová. Jedná se o pravidla pro sestavování finančních výkazů, výdaje a závazky, předběžné financování, jakož i rezervy, podmíněná aktiva a pasiva.
Ostatní pravidla budou analyzována v pozdějších fázích tohoto auditu.
_BAR_ _BAR_
1.26 Bylo zjištěno, že tato čtyři pravidla jsou ve všech významných ohledech v souladu s finančním nařízením i mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (IPSAS), pokud je tyto standardy pokrývají [26].
Nicméně vzhledem ke složitosti jednotlivých pokrytých oblastí je shody do určité míry dosaženo tím, že jak základní pravidla, tak podrobnější účetní manuál zůstávají poměrně obecné a ponechávají výklad konkrétních prvků na uvážení jednotlivých generálních ředitelství (viz bod 1.32).
Kromě toho záruky a předběžné financování vyžadují objasnění (viz odstavec 1.33).
1.26 Účetní pravidla přijatá účetním Komise byla prodiskutována v rámci Výboru pro mezinárodní účetní pravidla a jsou ze své povahy nutně více obecná než konkrétní.
Totéž se týká mezinárodních účetních pravidel, na nichž jsou založena, tj. mezinárodních účetních standardů/mezinárodních standardů finančního výkaznictví (IAS/IFRS) i mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor.
Podrobnější návod a pokyny jsou k dispozici v účetní příručce a informačních listech na Intranetu Komise.
Provádění těchto pravidel je pro generální ředitelství povinné.
_BAR_
1.27 Vypracovávání a schvalování pokynů nebylo zatím ke konci auditu dokončeno (květen 2005). Je tomu tak například v případě postupu pro oddělení účetních období, který se momentálně připravuje.
Je nutno stanovit rozpočtový rok, k němuž se vztahují rozhodné skutečnosti, neboť to má přímý dopad na účtování o operacích a na věrný a pravdivý obraz finanční situace.
1.27 Rozvoj těchto pokynů je kontinuální proces, který po finalizaci auditu Účetního dvora významně pokročil.
Pokyny byly připraveny ve vhodné době.
Postup pro oddělení účetních období byl představen generálním ředitelům a s nimi projednán na konci července a na začátku srpna.
Jak se předpokládalo, pokyny pro oddělení účetních období byly finalizovány a zaslány generálním ředitelstvím v polovině srpna.
Byly rovněž zveřejněny na interní internetové stránce.
_BAR_
Pro počáteční rozvahu jsou potřeba dodatečné údaje
1.28 Komise musí účetní závěrku připravit podle nových účetních pravidel pro rozpočtový rok 2005.
Je tedy třeba uzávěrku rozpočtového roku 2004 převést na srovnatelný základ, aby bylo možno stanovit počáteční rozvahu pro rok 2005 podle nových účetních pravidel.
Některé údaje, které jsou pro počáteční rozvahu nutné, se neobjevují v účetní závěrce sestavené ke konci roku 2004.
Tyto údaje je tedy nutno pomocí zvláštních postupů identifikovat a zaúčtovat v roce 2005.
_BAR_ _BAR_
1.29 Následující body pojednávají o nejdůležitějších složkách: částkách předběžného financování (zálohách), které představují aktivum; fakturách/žádostech o platby neproplacených do 31. prosince 2004, které představují pasivum; zárukách, které budou uvedeny v příloze k rozvaze, a ověření právnických osob, které představuje nutnou podmínku pro provedení plateb.
_BAR_ _BAR_
1.30 Komise odhaduje částky předběžného financování, které budou uvedeny v účetní závěrce, na přibližně 64000 milionů EUR.
Více než 90 % této částky představuje pět generálních ředitelství: generální ředitelství pro regionální politiku, generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální záležitosti a rovné příležitosti, generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, generální ředitelství pro výzkum a Úřad pro spolupráci EuropeAid.
Bylo proto rozhodnuto soustředit se při auditu předběžného financování a souvisejících otázek (například záruk) na těchto pět generálních ředitelství.
_BAR_ _BAR_
Předběžné financování
1.31 Když byl v květnu 2005 dokončen audit, který je předmětem této výroční zprávy, nebylo dosud přistoupeno k řešení všech technických a koncepčních otázek (viz body 1.25–1.27).
Navíc částky zanesené do systému byly stále předběžné, protože jejich platnost ještě nepotvrdily schvalující osoby, s tím výsledkem, že definitivní počáteční rozvahy za rozpočtový rok 2005 nebyly ještě k dispozici.
Přesné počáteční rozvahy jsou předpokladem pro vypracování finančních výkazů za rok 2005, které podávají věrný a pravdivý obraz.
1.31 Viz odpovědi v bodech 1.26–1.27.
Postup přípravy počátečních rozvah by měl být dokončen včas.
První data byla do nového systému uložena první týden v lednu.
Generální ředitelství ověřují a opravují číselné údaje a musí formálně potvrdit definitivní počáteční rozvahy.
_BAR_
1.32 Postupy týkající se uznávání, schvalování a vyčíslení částek předběžného financování na obecných účtech se mezi jednotlivými generálními ředitelstvími liší.
To by mohlo mít dopad na prezentaci a v důsledku toho na obsah poskytovaných informací o hospodářském výsledku za sledované období [27].
1.32 Velké množství různých druhů smluvních podmínek vyžaduje různé postupy schvalování částek předběžného financování.
Uvádění předběžného financování v rámci finančních výkazů zohlední skutečnou hospodářskou situaci.
_BAR_
Záruky
1.33 V současné době všechna generální ředitelství evidují záruky v jejich původní nominální hodnotě.
Jsou-li však evidovány v této hodnotě bez ohledu na částku, která může být uplatněna, pokud v důsledku určité události bude požadováno zaplacení záruky, je celková částka zajištěná zárukami nadhodnocena.
Proto by v přílohách k účetní závěrce měly být poskytnuty doplňující informace k podmíněným aktivům a pasivům.
1.33 Všechny záruky jsou nejprve zaevidovány v nominální hodnotě.
Tato částka bude snížena pouze za předpokladu, že osvědčovatel souhlasí se snížením poskytnuté záruky.
Jak hodnota poskytnuté záruky, tak stávající zaručená čistá částka budou uvedeny v poznámkách k finančnímu výkazu za současného použití informací z účetního systému.
_BAR_
Faktury/žádosti o platbu
1.34 Pokud se týká předběžného financování (viz bod 1.31), částky odpovídající fakturám/žádostem o platbu zanesené do systému byly v okamžiku dokončení auditu, který je předmětem této výroční zprávy, v květnu 2005 stále předběžné.
1.34 Viz odpověď na bod 1.31.
_BAR_
1.35 Audit Účetního dvora odhalil některá rizika související s místními systémy.
Bylo zjištěno (například v generálním ředitelství pro regionální politiku), že místní systémy a účetnictví na akruální bázi nejsou pravidelně vzájemně odsouhlasovány, aby bylo potvrzeno úspěšné převedení údajů, a (jak bylo zjištěno v generálním ředitelství pro zaměstnanost, sociální záležitosti a rovné příležitosti) některé částky byly zaevidovány opakovaně a zaneseny do centrálního systému.
Dále byly zjištěny chyby vyplývající z nesprávné interpretace údajů (jak bylo zjištěno v generálním ředitelství pro zaměstnanost, sociální záležitosti a rovné příležitosti), kdy částka požadavku na proplacení nákladů nebo nezaplaceného závazku – podle toho, která z nich byla vyšší – byla považována za fakturu/žádost o platbu a zanesena do centrálního systému.
1.35 Tyto nesrovnalosti zjištěné Účetním dvorem byly přezkoumány a opraveny.
Všechna generální ředitelství uvedla záležitosti do souladu s auditem Účetního dvora, což je nutné k potvrzení definitivních počátečních rozvah.
Poznámky ohledně generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti se týkají chyb opravených v květnu 2005 a přijetí ustanovení o obezřetnosti ohledně přijímaných požadavků na proplácení nákladů.
Rozvoj informačních technologií na začátku roku 2005 přerušil pravidelné uvádění do souladu místního systému generálního ředitelství pro regionální politiku se systémem ABAC.
_BAR_
Právnické osoby
1.36 Od roku 2005 nemůže být provedena žádná rozpočtová operace, pokud neobsahuje odkaz na právnickou osobu, která před tím byla zapsána do složky právnické osoby, kde byla potvrzena její platnost.
Obecně je složka právnické osoby oblastí s nízkým rizikem, protože jakákoli chyba, která se v této souvislosti objeví, zablokuje veškeré platby.
Aby proces platby mohl pokračovat, musí být zápisy ve složce právnické osoby nejdříve opraveny a potvrzena jejich platnost.
_BAR_ _BAR_
1.37 Z pěti auditovaných generálních ředitelství a útvarů měl potíže s potvrzováním platnosti právnických osob v důsledku povahy této činnosti pouze Úřad pro spolupráci EuropeAid, protože potřebnou dokumentaci nebylo vždy možno získat (dodavatelé z celého světa fungují v rámci různých právních řádů, z čehož vyplývají rozdíly v bankovních postupech, režimu DPH, obchodním rejstříku atd.).
1.37 K vyřešení problémů, jimž muselo uvedené generální ředitelství čelit, byla přijata konkrétní opatření.
Tyto problémy by proto neměly znovu nastat.
_BAR_
Potvrzení platnosti místních systémů
1.38 Účetní musí ověřit a potvrdit, že místní systémy jsou schopny centrálnímu systému poskytnout údaje, které vyhovují novým účetním pravidlům [28].
Po ukončení tohoto procesu již centrální systém nemůže přijímat údaje poskytované místními systémy, jejichž platnost nebyla potvrzena.
_BAR_ _BAR_
1.39 Toto potvrzení platnosti se provádí ve dvou fázích.
V první fázi byly kontroly založeny výhradně na sděleních vedoucích pracovníků.
Ačkoli měly být původně dokončeny koncem prosince 2004, bylo 40 jednotlivých správ a konečná souhrnná zpráva k dispozici až během února 2005.
1.39 Závěrečná zpráva byla přijata na konci února 2005, poté co generální ředitelství pro rozpočet zapracovalo připomínky obdržené od všech generálních ředitelství.
Finální verze obsahovala celkové posouzení postupu ověřování v roce 2004 a jednotlivá posouzení pro všech 40 generálních ředitelství.
_BAR_
1.40 Na základě kontroly všech 40 systémů, které provedl účetní, byla zjištěna určitá rizika u pěti systémů [29] a tři další systémy [30] byly vyhodnoceny jako systémy s vážnými problémy.
Jelikož však nebylo možno v krátkém čase provést jejich úpravy, tyto systémy se dále používaly i během roku 2005.
1.40 V případech, kdy byla zjištěna rizika pro pět systémů, zprávy obsahují závěr, že tato rizika v současné době nezpochybňují jejich schopnost poskytnout údaje pro účely účtů orgánů k ospravedlnění údajů na těchto účtech.
Součástí následných činností prováděných v roce 2005 bude hloubkové šetření, které se uskuteční v rámci 13 generálních ředitelství a úřadů.
Týká se generálních ředitelství zmíněných Účetním dvorem i pěti větších generálních ředitelství [31].
Tato činnost byla již zahájena a do konce roku bude pokračovat.
Předlohy zpráv o ověření místních systémů pro těchto 13 generálních ředitelství bude vydáno do konce roku 2005.
_BAR_
1.41 Současný postup, kterým se potvrzuje platnost, neobsahuje mechanismus, na jehož základě by byl účetní informován o úpravách místních systémů, které by vyžadovaly nové potvrzení platnosti podle článku 61 finančního nařízení.
1.41 Generální ředitelství pro rozpočet vytvoří do konce roku 2005 postup pro oznamování změn místních systémů, který bude založen na zkušenosti získané v rámci tohoto zkušebního postupu ověřování.
_BAR_
1.42 V druhé fázi potvrzování platnosti (která má začít ještě v roce 2005) se budou provádět hloubkové kontroly, aby byla zajištěna dostatečná kvalita údajů a potvrzeny výsledky první fáze.
Požadavky článku 61 finančního nařízení budou splněny až tehdy, když účetní na základě výsledů těchto kontrol dospěje ke konečnému potvrzení platnosti místních systémů.
1.42 V průběhu roku 2005 se předpokládá další ověření místních systémů.
Původně byly 40 generálním ředitelstvím a službám zaslány jednotlivé dotazníky ohledně následných opatření. Odpovědi byly doručeny ve stanoveném termínu, tj. do konce června 2005.
Byla sestavena zpráva o pokroku týkající se 27 generálních ředitelství, jež neoznačila žádné závažné problémy.
Tato zpráva o pokroku byla nejprve zaslána účetnímu a bude následně dána k dispozici Účetnímu dvoru.
_BAR_
Hodnocení dosaženého pokroku
1.43 Modernizace účetního systému musela být naplánována a provedena v časovém rámci, který ukládalo finanční nařízení.
Zkušenosti s podobnými reformami, které provádějí veřejné správy [32], ukazují, že projekty tohoto rozsahu jsou spojeny s řadou různých problémů, které brzdí jejich hladký průběh.
V tomto kontextu tedy Komise zaznamenala významný pokrok směrem k zavedení účetnictví na akruální bázi.
_BAR_ _BAR_
1.44 Jak již však Účetní dvůr upozornil v předchozích výročních zprávách [33], časový plán stanovený pro nutné adaptace a ověření je velmi ambiciózní.
Dokládá to i skutečnost, že počáteční rozvaha pro rok 2005, která měla být podle původního plánu připravena do konce roku 2004, nebyla v polovině roku 2005 ještě k dispozici.
1.44 V rámci projektu modernizace byl dodržen termín pro zavedení nového systému stanovený na leden 2005. Dne 1. ledna 2005 Komise změnila výkaznictví ohledně rozpočtu EU z účetnictví založeného na hotovosti na akruální účetnictví.
Komise si je jistá, že počáteční rozvahy budou vytvořeny včas.
_BAR_
1.45 Je třeba dosáhnout dalšího pokroku, protože schvalující osoby Komise dosud nepotvrdily platnost údajů nutných k vypracování počáteční rozvahy pro rok 2005.
Navíc stávající pravidla ještě neupravují veškeré aspekty a příslušné útvary nevykládají pokyny jednotně.
Účetní by měl přijmout opatření nutná k zajištění jednotnosti a důslednosti, aby předkládané finanční informace podávaly věrný a pravdivý obraz situace.
Jestliže Komise včas nepodnikne příslušné kroky, nedostatky, které Účetní dvůr zjistil, mohou ovlivnit spolehlivost finančních výkazů za rok 2005.
1.45 Účetní systém založený na akruálním účetnictví se bude v letech 2005 a 2006 nadále vyvíjet a zlepšovat.
Projekt modernizace z velké části splnil cíle, které byly stanoveny pro prvních 8 měsíců roku 2005.
Všechny útvary se významně podílely na přípravě informací nezbytných pro otvírání účtů založených na akruálním účetnictví a na přípravě nutných přizpůsobení svých místních systémů, aby umožnily řádné vedení účetních knih ohledně transakcí v novém systému.
Záměrem Komise, který již uskutečňuje v rámci projektu modernizace, je přijmout opatření nezbytná k dokončení této činnosti.
_BAR_
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Přístup Účetního dvora k prohlášení o věrohodnosti
1.46 S přihlédnutím k požadavkům čl.
248 odst. 1 Smlouvy, měnícímu se auditnímu prostředí (které je nesmírně složité a v důsledku finanční reformy Komise se zásadně změnilo) a očekáváním "uživatelů" DAS (jmenovitě orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria) Účetní dvůr rozhodl, že jeho auditní stanovisko bude výsledkem konsolidace konkrétních hodnocení týkajících se vlastních zdrojů a každé ze šesti provozních kapitol finančního výhledu 2000–2006 [34].
Tato konkrétní hodnocení, která mají orgánu udělujícímu absolutorium umožnit monitorovat kvalitu řízení prostředků v každé podstatné oblasti intervenčních opatření Společenství [35], vycházejí ze čtyř zdrojů důkazů:
a) zkoumání způsobu, jakým systémy dohledu a kontroly zřízené jak v orgánech Společenství, tak v členských státech a třetích zemích fungují;
b) prověřování vzorků operací pro každou podstatnou oblast formou kontrol až na úroveň konečných příjemců;
c) analýzy výročních zpráv o činnosti a prohlášení generálních ředitelů a postupů použitých k jejich vypracování;
d) případně zkoumání práce jiných auditorů, kteří jsou nezávislí na řídících postupech Společenství.
_BAR_ _BAR_
1.47 Cílem auditu systémů dohledu a kontroly je zjistit, do jaké míry tyto systémy umožňují řídit riziko související se zákonností a správností uskutečněných operací.
Prověřování operací má poskytnout přímé důkazy o zákonnosti a správnosti a naznačit původ, četnost, povahu a dopad zjištěných chyb.
Výsledky prověřování operací doplňují a potvrzují závěry o systémech.
Na základě informací z obou zdrojů jsou doporučena nápravná opatření.
V souladu s mezinárodními auditními standardy Účetní dvůr rovněž přihlíží ke "sdělením vedoucích pracovníků" obsaženým ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních generálních ředitelů, jakož i v jejich souhrnu, který přijímá Komise.
Konečně se analyzuje i práce jiných auditorů [36], aby se zjistila její případná relevance pro jednotlivá konkrétní hodnocení.
1.47 Komise oceňuje posouzení Účetního dvora ohledně rozsahu, v jakém systémy dohledu a kontroly řídí rizika nesrovnalostí v podkladových transakcích, a pokud Účetní dvůr zjistí nedostatky, Komise bude tyto systémy nadále zlepšovat.
Stejně tak pokud prověřování transakcí ze strany Účetního dvora prokáže, že systémy dohledu a kontroly nejsou funkční podle očekávání, Komise vyvine úsilí, aby opravila nedostatky a nahradila veškerou škodu způsobenou rozpočtu Společenství.
_BAR_
Výsledky auditu DAS 2004
Je třeba zajistit účinnost systémů dohledu a kontroly
1.48 Obecně lze říci, že závěry o různých dostupných zdrojích DAS, které je třeba vyvodit z konkrétních hodnocení, jsou jednotné.
V oblastech, kde jsou podle auditu Účetního dvora zavedeny systémy dohledu a kontroly, které umožňují odpovídající řízení rizika, vyplývají z testů věcné správnosti provedených Účetním dvorem vesměs pouze nepodstatná zjištění o zákonnosti a správnosti uskutečněných operací a hodnocení prohlášení generálních ředitelů a pověřených schvalujících osob provedené Účetním dvorem [37] potvrdilo, že nebylo třeba vyjádřit žádné výhrady nebo bylo třeba vyjádřit jen výhrady méně zásadní povahy (viz body 3.52–3.55, 8.31–8.32 a 8.36–8.37, 9.13 a 9.26–9.28).
_BAR_ _BAR_
1.49 V oblastech, kde podle hodnocení Účetního dvora systémy dohledu a kontroly existují, avšak jejich účinnost při řízení souvisejícího rizika je nutno zlepšit, vyplývají z testů věcné správnosti provedených Účetním dvorem významná zjištění o zákonnosti a správnosti uskutečněných operací (viz body 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.46 a 7.39–7.40).
Dále hodnocení prohlášení generálních ředitelů provedené Účetním dvorem potvrdilo, že podstatné výhrady byly buďto vyjádřeny, nebo měly být podle názoru Účetního dvora vyjádřeny.
To naznačuje, že samo vedení musí pokračovat v úsilí o zajištění dostatečné kontroly rizika souvisejícího se zákonností a správností uskutečněných operací (viz tabulka 1.2).
1.49 Jak bylo uvedeno v odpovědích v odstavcích, na něž odkazoval Účetní dvůr, Komise se domnívá, že generální ředitelé mají dostatečné ujištění, že zavedené systémy dohledu a kontroly jsou dostatečné k řízení rizika omylu a nesrovnalostí v podkladových transakcích.
Pokud dojde k zásadním rizikům, rozpočet Společenství je chráněn prostřednictvím náhrad od dotčených žadatelů nebo od členských států, a to prostřednictvím společně řízených fondů.
Komise neustále pracuje na zlepšení těchto systémů, v poslední době prostřednictvím analýzy mezer mezi stávajícími systémy a systémy navrženými Účetním dvorem v jeho stanovisku č. 2/2004 a v jeho pravidelných návrzích v rámci finančních výhledů na roky 2007–2013.
_BAR_
Tabulka 1.2 – Opatření Účetního dvora přijatá v návaznosti na výhrady vyjádřené v letech 2003 a 2004 generálními řediteli podle finančního výhledu
Vysvětlivky:
Sektor _BAR_ Hlavní výhrady generálních ředitelů _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ _BAR_ Dopad těchto hlavních výhrad na míru jistoty generálního ředitele dle názoru Účetního dvora _BAR_ Vývoj _BAR_ Další nedostatky zjištěné při auditu Účetního dvora _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ _BAR_ Obsah prohlášení _BAR_ Vývoj _BAR_ Význam pro závěry Účetního dvora vyplývající z auditu _BAR_ Vývoj _BAR_
2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_
Vlastní zdroje _BAR_ monitorování uplatňování zvýhodněných režimů _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ + _BAR_ / _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ = _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ + _BAR_
dovoz rýže Basmati _BAR_ × _BAR_ _BAR_
hovězí "Hilton" _BAR_ × _BAR_ × _BAR_
Společná zemědělská politika _BAR_ Mezinárodní rada pro olivový olej _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ + _BAR_ nedostatečné zohlednění systémů dohledu a kontroly pro operace roku 2003 _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ C _BAR_ B _BAR_ + _BAR_ C _BAR_ C _BAR_ + _BAR_
IACS v Řecku _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ omezený rozsah monitorovací činnosti Komise a nedokončené kontroly v rámci nařízení č.
4045/89 (viz bod 4.58) _BAR_ _BAR_ × _BAR_
Strukturální opatření _BAR_ orientační sekce EZOZF: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006) _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ _BAR_ C _BAR_ B _BAR_ + _BAR_ rizika související s uzavřením programového období 1994–1999 a/nebo podstatné nedostatky při implementaci nařízení (ES) č.
2064/97 (viz bod 5.456) _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ _BAR_ C _BAR_ B _BAR_ + _BAR_ C _BAR_ C _BAR_ + _BAR_
ESF: několik systémů řízení a kontroly v členských státech (2000/2006) _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
IFOP: systémy řízení a kontroly v členských státech (2000/2006) _BAR_ × _BAR_ × (Itálie) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
ERDF: systémy řízení a kontroly (2000/2006) _BAR_ × (Řecko a Španělsko) _BAR_ × (Řecko) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
URBAN a INTERREG: systémy řízení a kontroly (2000/2006) _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Fondy soudržnosti: systémy řízení a kontroly (2000/2006) _BAR_ × (Řecko, Španělsko a Portugalsko) _BAR_ × (Řecko) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Vnitřní politiky, včetně výzkumu _BAR_ předběžné testování v rámci nepřímého centralizovaného řízení (článek 35 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení) _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ = _BAR_ rizika související se systematickým překračováním doby splatnosti v oblasti výzkumu _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ + _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ + _BAR_
audity na místě _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ předběžné testování v rámci nepřímého centralizovaného řízení (článek 35 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení) (viz bod 6.39) _BAR_ _BAR_ × _BAR_
četnost chyb (uznatelnost) v prohlášení o výdajích ke smlouvám na provedení výzkumu _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ četnost chyb v oblasti veřejného zdravotnictví (viz bod 6.39) _BAR_ _BAR_ × _BAR_
nedostatky v systému řízení Evropského fondu pro uprchlíky ve Spojeném království a Lucembursku _BAR_ _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Vnější vztahy _BAR_ partnerství s nevládní organizací _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ + _BAR_ systémy dohledu a kontroly zajišťující zákonnost a správnost uskutečněných operací na úrovni prováděcích organizací je třeba dále zlepšit, aby byly zcela funkční (viz bod 7.40) _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ _BAR_ C _BAR_ B _BAR_ + _BAR_ C _BAR_ C _BAR_ + _BAR_
nerespektování postupů pro smluvní zadávání veřejných zakázek humanitární organizací _BAR_ _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Předvstupní strategie _BAR_ ISPA: systémy řízení a kontroly _BAR_ × _BAR_ × (Rumunsko) _BAR_ _BAR_ C _BAR_ B _BAR_ + _BAR_ riziko, že některé kandidátské země nebudou schopny splnit své závazky týkající se spolufinancování _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ C _BAR_ B _BAR_ + _BAR_ C _BAR_ B _BAR_ + _BAR_
PHARE: rizika vyplývající z decentralizovaných systémů, opomenutí při auditu systémů a operací _BAR_ × _BAR_ × (Rumunsko a Bulharsko) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Správní výdaje _BAR_ implementace standardů vnitřní kontroly v delegacích EU _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ = _BAR_ / _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ + _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ + _BAR_
_BAR_
_BAR_ Komise se domnívá, že neměly být prezentovány žádné další rezervy, jak je uvedeno ve sloupci "ostatní nedostatky zjištěné auditem Účetního dvora" tabulky 1.2.
Každý z případů se týká záležitostí, o kterých odpovědné útvary věděly, ohledně nichž byla za účelem ochrany rozpočtu Společenství přijata přiměřená opatření nebo které nevykazovaly zásadní finanční riziko (viz odpovědi na odstavce 4.58, 5.45, 6.39, 7.40).
Komise s ohledem na posouzení Účetního dvora ve sloupci "Význam pro závěry Účetního dvora" tabulky 1.2 a díky pracím směřujícím ke zlepšení obsahu prohlášení a sledování v oblasti dodržování standardů, na nichž jsou prohlášení založena, odhaduje, že se z výročních zpráv o činnosti a výročních prohlášení stal nástroj účinného řízení a spolehlivý ukazatel výsledků, kterých Komise dosáhla, a strategie určené k řešení označených rizik, aby je Účetní dvůr mohl používat jako základ pro prohlášení o věrohodnosti.
Komise však bude nadále tyto informace doplňovat, aby je Účetní dvůr mohl účinněji zohlednit v rámci podpory prohlášení o věrohodnosti.
Komise by ocenila pokyny ohledně dalších informací požadovaných Účetním dvorem za účelem zlepšení jeho posuzování významu prohlášení pro tři rozpočtové oblasti, a to zemědělství, strukturální opatření a vnější akce za rok 2004. _BAR_
1.50 Účetní dvůr ve svých výročních zprávách uznal, zejména po předložení bílé knihy o reformě Komise v dubnu 2000 [42], že bylo dosaženo pokroku v koncepci, provádění a fungování systémů dohledu a kontroly, zejména na úrovni Komise (viz body 1.71–1.83).
Tento vývoj šel ruku v ruce se změnou správní kultury v oblasti provádění rozpočtu EU.
Zatímco zpočátku se hlavní důraz kladl na plnění rozpočtu, postupně získaly na významu kontrolní a auditní aspekty.
Dále byla větší pozornost věnována otázkám správy a řízení (viz body 1.55–1.70).
Z auditu Účetního dvora však vyplývá, že je třeba ve větší či menší míře vyvinout další úsilí, aby systémy dohledu a kontroly fungovaly účinně, a to zejména na úrovni členských států (viz body 3.54–3.55, 4.55–4.62, 5.47–5.50, 6.42–6.45, 7.39–7.40, 8.37 a 9.26–9.28).
1.50 Komise si je vědoma, že Účetní dvůr pozitivně hodnotí pokrok dosažený od počátku reformy týkající se systémů kontroly a kultury řízení.
Uznává, že zlepšení v oblasti vnitřní kontroly jsou stále možná.
Komise vyvíjí toto další úsilí, jak vyplývá z jejích odpovědí na připomínky Účetního dvora v příslušných kapitolách zprávy, zejména prostřednictvím zajištění, aby členské státy řádně zavedly klíčové kontroly.
Komise navíc v tomto okamžiku projevuje svůj závazek tím, že bude nadále podporovat zavádění systému integrované vnitřní kontroly v souladu se zásadami uvedenými Účetním dvorem ve stanovisku č. 2/2004 o jednotném auditu.
_BAR_
Je třeba vytvořit ukazatele pro hodnocení pokroku
1.51 Pečlivé monitorování je nutné, aby bylo možno zhodnotit, zda posílené systémy dohledu a kontroly zajišťují odpovídající řízení rizika.
To má především význam, uvědomíme-li si všechny podstatné změny v auditním prostředí, k nimž došlo (totiž rozšíření, reformy politik, změny ve správních strukturách).
_BAR_ _BAR_
1.52 Za vytvoření potřebných ukazatelů odpovídá vedení [43].
Komise by tedy měla zajistit, aby systémy dohledu a kontroly důsledně poskytovaly odpovídající informace o provádění a účinném fungování klíčových kontrolních mechanismů a četnosti, povaze a dopadu chyb na úrovni uskutečněných operací, kterým nebylo možné předejít, odhalit je či napravit.
Účetní dvůr by pak mohl posoudit přesnost informací předkládaných Komisí a členskými státy a vyjádřit se k ní, a následně zhodnotit dosažený pokrok [44].
1.52 Tvorba statických ukazatelů by nebyla nutně přizpůsobena měnícímu se prostředí řízení a kontroly v rámci Komise.
S ohledem na zavádění plánu pro rámec integrované kontroly (KOM(2005) 252/4 z 15. června 2005) byla vypracována hodnotící zpráva ohledně rozdílů mezi rámcem vnitřní kontroly útvarů Komise a zásadami kontroly vyjádřenými ve stanovisku Účetního dvora č. 2/2004, které se týká rámce vnitřní kontroly Společenství.
Uvádí se, že míra globálních omylů stanovených pro jednotlivé politiky bude často nesmyslná, a to díky různorodosti a víceletému charakteru programů, které je vytvářejí.
Pro každé generální ředitelství se jako vhodnější jeví definovat svou strategii kontroly (zejména následné kontroly), své cílové ukazatele a vývoj požadovaný v určité době.
Komise si je vědoma, že tento postup, který byl zahájen již v roce 2003, by v jejích útvarech mohl být více formalizován.
Účinnost vnitřní kontroly z velké části závisí na kvalitativním zhodnocení nástrojů, které se nemohou vždy omezit na jednoduché ukazatele.
_BAR_
1.53 Z auditů Účetního dvora vyplývá, že koncepce ukazatelů a jejich používání Komisí nejsou ještě natolik dostatečné [45], aby umožňovaly nepřetržité sledování kvality systémů vnitřní kontroly a zákonnosti a správnosti uskutečněných operací (viz bod 1.61) [46].
1.53 Komise má již k dispozici ukazatele sledování podobné ukazatelům užívaným Účetním dvorem (viz bod 44). Jedná se o tyto ukazatele: zavádění minimálních požadavků týkajících se standardů vnitřní kontroly v souhrnných zprávách o vnitřní kontrole, opatření reformy a výhrady generálních ředitelů ve zprávách o pokroku reformy a souhrn výročních zpráv o činnosti a připomínky k prohlášení o věrohodnosti, zejména v rámci sledování srážek.
Komise uznává, že tyto ukazatele mohou být dále rozvíjeny, což především navrhuje v rámci svého přístupu k řízení rizik.
V rámci souhrnné zprávy Komise provádí opatření k analýze stávajících ukazatelů, především prostřednictvím odborných posudků "rodin" s cílem prověřit prostředky, jimiž se tyto ukazatele mohou stát operativnějším nástrojem řízení.
_BAR_
Systém vnitřní kontroly Komise
Rozsah auditu
1.54 Účetní dvůr zhodnotil systém vnitřní kontroly Komise v různých oblastech řízení (viz článek 53 finančního nařízení) vzhledem k zárukám, které tento systém poskytuje ohledně zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
Na jedné straně Účetní dvůr zkoumal, nakolik auditní zjištění Účetního dvora potvrzují sdělení vedoucích pracovníků obsažená ve výročních zprávách o činnosti a prohlášeních generálních ředitelů a v souhrnné zprávě Komise a v jaké míře lze případně brát tato sdělení v úvahu pro účely DAS.
Na druhé straně Účetní dvůr zkoumal, jakého pokroku bylo dosaženo při implementaci klíčových prvků vnitřní kontroly Komise (standardy vnitřní kontroly a akční plány tvořící přílohu výročních zpráv o činnosti za rok 2003 a jejich souhrnu), a hodnotil účinnost zavedených postupů a vytvořených nástrojů.
_BAR_ _BAR_
Sdělení vedoucích pracovníků Komise
Souhrnná zpráva za rok 2004
1.55 V souhrnu výročních zpráv o činnosti za rok 2004 [47] Komise pokračovala ve svém úsilí o větší průhlednost ve vztahu ke svému závazku skládat účty ze svého řízení a rozhodla o vhodných opatřeních k řešení průřezových (horizontálních) otázek [48].
_BAR_ _BAR_
1.56 Hodnocení systému vnitřní kontroly Komise, které bylo předloženo v souhrnné zprávě, je obecně ve shodě s analýzou Účetního dvora, avšak v některých případech zjištění Účetního dvora naznačují, že je třeba přijmout další opatření, aby bylo dosaženo "celkově uspokojivé" situace popsané v souhrnné zprávě za rok 2004 (modernizace účetního systému, viz body 1.21–1.45; ukazatele pro hodnocení pokroku, viz body 1.51–1.53; výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů, viz body 1.59–1.70; akční plány, viz body 1.72–1.74).
1.56 V souhrnné zprávě z roku 2004 Komise uvádí, že všichni stanovení osvědčovatelé mohli poskytnout požadované přiměřené ujištění.
V procesu postupného zlepšování si Komise stanovila sérii cílů, které se dotýkají průřezových otázek zásadních pro kvalitu řídicí činnosti.
Především prostřednictvím rámce integrované kontroly, osvědčení celistvosti, soudržnosti a spolehlivosti účtů, prostřednictvím posílení postupu předkládání výročních zpráv o činnosti a společné metody řízení rizik se Komise zavázala uplatnit zlepšení zavedená reformou na své fungování.
_BAR_
1.57 Ve svém rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2003 Evropský parlament vyzval Komisi, aby souhrnnou zprávu přepracovala do podoby konsolidované zprávy o věrohodnosti finančního řízení a kontrol jako celku.
Komise však uvedla, že souhrnná zpráva je akt, kterým vykonává svou politickou odpovědnost tím, že analyzuje výroční zprávy o činnosti.
V souladu s přístupem, kterým se decentralizuje odpovědnost vedení, neposkytuje Komise žádné další ujištění, protože se domnívá, že je poskytnuto v prohlášeních generálních ředitelů.
Účetní dvůr doporučuje Komisi jako orgánu, aby přijala odpovědnost za implementaci rozpočtu podle ustanovení Smlouvy (článek 274) tím, že přijme za vlastní sdělení pověřených schvalujících osob týkající se řízení (viz výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2003, body 1.58–1.60).
1.57 Stejně jako v předchozích případech Komise při schvalování souhrnu výročních zpráv o činnosti za rok 2004 připravila přehled ohledně řízení svých útvarů a dotkla se důležitých horizontálních otázek, které tyto útvary vznesly ve svých výročních zprávách o činnosti.
Pokud by se vyžadovalo konsolidované prohlášení o věrohodnosti na úrovni všech komisařů, bylo by to v rozporu s reformou finančního řízení zaváděné od roku 2000, která směřuje k přenesení odpovědnosti na pověřené osvědčovatele.
V rámci souhrnné zprávy však Komise na sebe přebírá politickou odpovědnost tím, že analyzuje výroční zprávy o činnosti a vyjadřuje se k hlavním horizontálním otázkám, včetně opatření týkajících se problémů, které musí být vyřešeny na úrovni Komise.
_BAR_
1.58 Souhrnná zpráva představuje referenční rámec, jehož prostřednictvím se Komise kromě jiného snaží ve střednědobém výhledu získat od Účetního dvora prohlášení o věrohodnosti, jež bude obsahovat pouze nepodstatné výhrady.
Účetní dvůr konstatuje, že strategie Komise předpokládá kvalitativní změnu, protože jde o dosažení dalších zlepšení nikoli provedením nové reformy, ale plným rozvíjením výkonnostního potenciálu stávajících systémů. Přitom je třeba se zaměřit na tyto oblasti:
a) posílení odpovědnosti formou ujištění od generálních ředitelů a účetní závěrky na akruální bázi podepsané účetním;
b) účinnější řízení kvality činností formou účinných systémů dohledu a kontroly a řádného každodenního řízení, jehož součástí je řízení rizika;
c) posilování odpovědnosti a monitorování kapacity pomocí integrovaného rámce vnitřní kontroly (viz body 1.84–1.86).
_BAR_ _BAR_
Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů za rozpočtový rok 2004
Zlepšení obecných pokynů
1.59 Na základě zkušeností z předchozích let ústřední útvary Komise (generální sekretariát, generální ředitelství pro rozpočet a generální ředitelství pro personál a administrativu) vypracovaly obecné pokyny pro výroční zprávy o činnosti a prohlášení, které byly na jedné straně využívány jako oběžník pro rozpočtový rok 2004 [49] a na druhé straně mohly sloužit i jako reference pro příští rozpočtové roky.
_BAR_ _BAR_
1.60 Ve srovnání s rokem 2003 zaznamenal Účetní dvůr zlepšení kvality obecných pokynů, zejména pokud jde o následující aspekty, které souvisejí se zákonností a správností:
a) zavedení monitorování opatření stanovených v rámci řízení rizika a hodnocení vnitřní kontroly;
b) v případě sdíleného řízení: vysvětlení souvislostí mezi systémy, za které odpovídá Komise, a systémy, za které nesou odpovědnost členské státy;
c) v případě všech modelů řízení kromě centralizovaného řízení: stanovení, zda za nedostatky, které jsou předmětem výhrady, odpovídá Komise a/nebo třetí strana;
d) závěry o celkovém dopadu výhrad na prohlášení.
1.60 Komise se domnívá, že úprava oběžníku týkající se části 3 výročních zpráv ("řízení a systémy vnitřní kontroly") rovněž přináší významné zlepšení tím, že znovu soustředí analýzu jednotlivých útvarů na rizika, která jsou vlastní jejich řídicímu prostředí, a na účinnost systému vnitřní kontroly, namísto hodnocení jeho slučitelnosti s minimálními požadavky pro standardy vnitřní kontroly.
Formulování výhrad v prohlášení o věrohodnosti generálních ředitelů proto představuje logický závěr uvažování ohledně silných a slabých stránek systému vnitřní kontroly, což zajistí soudržnost mezi výroční zprávou, prohlášením a výhradami tak, jak požadoval Účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2003.
_BAR_
1.61 Přes zaznamenaný pokrok existuje další prostor ke zlepšení, zejména předložení ukazatelů, které jsou v přímé spojitosti se zákonností a správností (viz body 1.51–1.53).
1.61 Ačkoli jediným cílem výročních zpráv o činnosti nebyl dohled nad zaváděním systému kontroly ani určování, do jaké míry zajišťují právnost a řádnost operací, Komise je připravena pokračovat v posilování kontrol dohledu a řízení rizik ve výročních zprávách o činnosti.
Viz také odpovědi na body 1.52 a 1.53.
_BAR_
1.62 Pokud se jedná o významnost slabých míst systému a jejich dopad na přiměřenou míru jistoty generálních ředitelů, oběžník pro rok 2004 odkazuje na základní principy, které byly přijaty již v lednu 2003 [50].
Obtíže s uplatňováním navrhovaných kritérií byly projednávány v rámci nezávislého rovnocenného hodnocení (tzv. peer review), které se zaměřilo na analýzu možných výhrad generálních ředitelů a zabývalo se hlavně:
a) rozsahem výhrad, významností a konzistentností [51];
b) dopadem výhrad na přiměřenou míru jistoty;
c) převedením výhrad a předpokládaných opatření do dalšího období.
1.63 Účetní dvůr konstatuje, že bylo dosaženo určitého pokroku, zejména pokud jde o jasnost a srozumitelnost výhrad a jejich souvislost s významnými nedostatky.
Dosud však nebyly stanoveny společné prahy významnosti pro jednotlivé rozpočtové oblasti, které by braly v úvahu povahu dotyčných operací a přípustné riziko pro danou oblast [52].
Navíc musí být dále upřesněny obecné pokyny vypracované pro zjišťování významných slabých míst systému a jejich potenciálního dopadu, aby je generální ředitelé vykládali jednotně a konzistentně.
1.62–1.63 Po hodnocení výhrad, které by mohly být uplatněny, prostřednictvím odborných posudků Komise zahájila prověřování možnosti, že zavede určitý stupeň úpravy při určování prahu významnosti pro různé oblasti řízení.
Jak bylo uvedeno ve zprávě, hodnotící rozdíly mezi systémem kontroly v útvarech Komise a zásadami kontroly uvedenými ve stanovisku Účetního dvora č. 2/2004, je běžné, že je míra zjištěných omylů proměnlivá v závislosti na charakteristice programů a rovněž na období.
Tato činnost je předmětem jednoho z opatření zavedených souhrnnou zprávou (opatření 8).
Pro účely výročních zpráv o činnosti za rok 2005 Komise prověří možnost vypracování jednotné metody, jež umožní určit práh významnosti týkající se nedostatků (srov. souhrnná zpráva za rok 2004), a to včetně těch, které mají systémovou povahu, aby s větší soudržností ohodnotila jejich dopad na přiměřené ujištění pro "rodiny" v rámci sdíleného řízení, výzkumu a vnitřních politik.
_BAR_
Prohlášení generálních ředitelů
1.64 V prohlášeních, která jsou přiložena k výročním zprávám o činnosti, generální ředitelé uvádějí, že vnitřní kontroly zavedené v jejich útvarech poskytují přiměřenou jistotu, že uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
V případě významných nedostatků nebo nesrovnalostí ve vnitřních kontrolách vyslovují výhrady.
Obecné pokyny pro výroční zprávy o činnosti a charta pro pověřené schvalující osoby stanoví, že výhrady nesmí zbavit prohlášení smyslu a že v krajních případech [53] se může stát, že generální ředitel nebude schopen požadované ujištění poskytnout.
K odstranění nedostatků by měly být vypracovány akční plány uvádějící termíny realizace.
_BAR_ _BAR_
1.65 Kontrola prohlášení generálních ředitelů, kterou provedl Účetní dvůr, potvrzuje, že kritéria významnosti nejsou uplatňována jednotně a že útvary Komise se potýkají s obtížemi, když je mají používat k formulaci výhrad, zejména ve vztahu ke slabým místům systému (viz bod 1.63).
Například některá generální ředitelství náležitě nevysvětlila zvolená kritéria a/nebo uspokojivě nekvantifikovala finanční dopad [54].
1.65 Komise uvádí, že Účetní dvůr v bodu 1.63 sám uznává pokrok, kterého bylo obecně dosaženo ohledně formulování výhrad v prohlášení o věrohodnosti generálních ředitelů, což je obtížná záležitost a pro Komisi stále nová praxe.
Jak bylo uvedeno v rámci cíle 6 souhrnu výročních zpráv o činnosti za rok 2004, uskutečňuje se činnost za účelem přípravy jednotné metody pro určení významnosti nedostatků, včetně nedostatků systémové povahy, které mají dopad na prohlášení o věrohodnosti generálních ředitelů ze strany "rodiny" generálních ředitelství.
Určitá různorodost v oceňování významnosti je však nevyhnutelná, a to s ohledem na specifika a konkrétní obsah každé oblasti činnosti a na decentralizaci odpovědností a na podávání zpráv, které se jich v rámci reformy Komise týkají.
Prohlášení mají být chápána v souvislosti s výročními zprávami o činnosti, ke kterým jsou připojena.
Tyto zprávy poskytují doplňující vysvětlení.
_BAR_
1.66 Všichni generální ředitelé uvedli, že získali přiměřenou míru jistoty, že jim přidělené zdroje byly použity k daným účelům a že vnitřní kontroly, které zavedli, zajistily zákonnost a správnost uskutečněných operací.
18 ze 40 prohlášení obsahuje výhrady.
1.66 Určení dopadu výhrad na věrohodnost se zlepšuje, neboť se praxe konsoliduje.
Generální ředitelé a vedoucí útvarů prostřednictvím výslovného zdůvodnění v obecné rovině podpořili dopady na výhrady formulované ohledně přiměřené věrohodnosti týkající se využívání zdrojů a právnosti a řádnosti operací.
Všichni dospěli k závěru, že mohou poskytnout ujištění.
_BAR_
1.67 Hlavní výhrady jsou uvedeny v tabulce 1.2.
Z 32 výhrad vyjádřených v roce 2004 se většina (26) týká nedostatků, na které již bylo upozorněno v roce 2003.
To potvrzuje, že většinu zjištěných nedostatků lze odstranit až ve střednědobém výhledu (viz bod 1.67 výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtový rok 2003).
Snížení počtu výhrad z 49 v roce 2003 na 32 [55] v roce 2004 je dáno zejména skutečností, že generální ředitelé zlepšili prezentaci prohlášení tím, že se soustředili na nedostatky, které představují významná rizika pro zákonnost a správnost uskutečněných operací.
1.67 Díky těmto pracím směřujícím k vylepšení obsahu prohlášení a ke sledování, jak jsou dodržována pravidla, na nichž jsou prohlášení založena, Komise usiluje o to, aby se z výročních prohlášení stal nástroj účinného řízení a spolehlivý ukazatel výsledků, kterých Komise dosáhla, a strategie určené k řešení označených rizik, aby je Účetní dvůr mohl používat jako základ pro prohlášení o věrohodnosti.
Co se týče dopadu a rozsahu výhrad (viz tabulka 1.2 a bod 1.49), Komise bere na vědomí připomínky Účetního dvora a bude nadále doplňovat informace, aby je Účetní dvůr mohl účinněji zohlednit v rámci podpory prohlášení o věrohodnosti.
_BAR_
1.68 Díky zlepšené situaci (viz body 1.60 a 1.63) byl kombinovaný dopad výhrad na ujištění poskytnuté v prohlášeních obecně jasněji vymezen než v případě rozpočtového roku 2003.
Nicméně rozsah výhrad, které vyslovila některá generální ředitelství, není vždy slučitelný s poskytnutým ujištěním, nebo vzhledem k poskytnutému ujištění není dostatečně zdůvodněn (viz tabulka 1.2 a body 4.27–4.32 a 4.62 a 5.42).
1.68 Komise uvádí, že všichni stanovení osvědčovatelé mohli poskytnout přiměřené ujištění.
_BAR_
1.69 Práce Účetního dvora ukazuje, že systémy dohledu a kontroly v několika oblastech finančních výhledů stále nedosáhly uspokojivé úrovně a že jejich posílení vyžaduje další úsilí.
Některé nedostatky, které Účetní dvůr zdůraznil během svých auditů, tedy měly být začleněny do prohlášení generálních ředitelů (viz tabulka 1.2 a body 4.58, 5.46, 6.39 a 7.37).
1.69 Viz odpovědi na body 1.49, 4.58, 5.45, 6.39 a 7.37.
Ujištění generálních ředitelů není v daném roce založeno výlučně na auditu provedeném v průběhu příslušného roku, ale rovněž na ujištěních vypracovaných v průběhu předchozí auditní činnosti v rámci kontrolní strategie generálních ředitelství i na ujištěních poskytnutých v rámci kontrolní činnosti členských států.
_BAR_
1.70 Díky posíleným obecným pokynům a nezávislému rovnocennému posouzení je nyní patrné zlepšení, pokud jde o výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů.
Účetní dvůr však konstatuje, že pro účely jeho ujištění stále představují pouze omezený zdroj, a to kvůli obtížím s jednotným uplatňováním některých metodických principů.
1.70 Komise se domnívá, že výroční zprávy o činnost a prohlášení již představují a budoucnu budou ještě více představovat zdroj dostatečného ujištění a účinný nástroj řízení, který především umožní odhalit zjištěné nedostatky a poskytnout účinnou nápravu.
Komise odhaduje, že v roce 2004 došlo k významným zlepšením těchto zpráv a prohlášení, která je doplňují.
Viz rovněž odpověď na bod 1.49.
Jak bylo uvedeno v souhrnné zprávě, Komise nadále posiluje soudržnost ve způsobu, jakým útvary provádějí pokyny, které vydává.
Plán pro integrovaný rámec vnitřní kontroly (KOM(2005) 252/4 ze dne 15. června 2005) a související závazek, který přijaly všechny dotčené finanční subjekty, rovněž přispějí k tomu, aby měl Účetní dvůr k dispozici lepší základ pro vypracování svého hodnocení.
_BAR_
Pokrok při posilování systému vnitřní kontroly
Přehled o stavu vnitřní kontroly
1.71 Generální ředitelství pro rozpočet již druhým rokem předložilo zprávu, která podává přehled o stavu vnitřní kontroly v generálních ředitelstvích a útvarech Komise v roce 2004 [56].
Zpráva hodnotí významný pokrok při implementaci vnitřní kontroly od zveřejnění bílé knihy v březnu 2000 a zároveň uznává, že je třeba dalšího úsilí při přechodu od prostého dodržování předpisů k jejich účinnému uplatňování.
K příslušným oblastem, které byly vymezeny, patří posílení monitorování účinnosti vnitřní kontroly generálních ředitelství, posílení postupů pro dohled nad finančním řízením, posílení řízení rizika, revize a zjednodušení smluv a grantů s malou hodnotou a vytvoření integrovaného rámce vnitřní kontroly.
Účetní dvůr konstatuje, že tento přehled systému vnitřní kontroly Komise vyváženým způsobem popisuje dosažený pokrok a oblasti, které je třeba zlepšit.
_BAR_ _BAR_
Akční plány
Celkový stav realizace
1.72 Účetní dvůr posuzoval pokrok při provádění opatření předpokládaných v konsolidovaném akčním plánu přiloženém k souhrnné zprávě za rok 2003, která přímo souvisejí se zákonností a správností [57], jakož i horizontálních opatření uvedených v tabulce 1.3 výroční zprávy za rok 2003, která v souhrnné zprávě [58] zahrnuta nejsou.
_BAR_ _BAR_
1.73 Monitorování provádění horizontálních akčních plánů (stejně jako specifických akčních plánů a doporučení auditora) bylo úspěšně začleněno do pracovního prostředí Komise, zejména prostřednictvím řízení na základě činností generálních ředitelství (roční plány řízení a výroční zprávy o činnosti).
_BAR_ _BAR_
1.74 Tabulka 1.3 podává přehled o stavu provádění 19 opatření, která Účetní dvůr zkoumal.
Na konci rozpočtového roku je u šesti opatření, která jsou v zásadě dokončena, k dosažení předpokládaného cíle zapotřebí dalšího úsilí nebo je nutno provést určitá zlepšení [59].
Na konci roku 2004 bylo pět opatření dosud ve stadiu realizace [60].
1.74 Komise se domnívá, že většina opatření uvedených Účetním dvorem byla ukončena.
Sledování činnosti, která nebyla ukončena, bylo zapracováno do řady pevně stanovených cílů v rámci souhrnné zprávy za rok 2004, a to na víceletém základě, a dotýká se průřezových otázek, které jsou zásadní pro kvalitu řídicí činnosti.
_BAR_
Posílení funkce interního auditu
1.75 Opatření 87 bílé knihy ukládalo službě interního auditu posoudit zlepšení systémů vnitřní kontroly Komise a provést úplný cyklus auditů řídících a kontrolních systémů všech generálních ředitelství.
Práce na tomto opatření byla ve své většině provedena během dvou let.
Výsledky auditu předložené v různých zprávách [61] (silné stránky a úspěchy, jakož i oblasti vyžadující zlepšení) jsou vyvážené a ve svém souhrnu potvrzují zjištění auditu Účetního dvora.
_BAR_ _BAR_
1.76 Aby se posílily vztahy mezi službou interního auditu a útvary interního auditu (Internal Audit Capabilities – IAC) zřízenými ve všech generálních ředitelstvích v únoru 2004 [62], uložila Komise útvarům interního auditu, aby systematicky zasílaly své závěrečné zprávy službě interního auditu, a službě interního auditu nařídila, aby dvakrát ročně předkládala zprávu o jejich hlavních zjištěních.
Kromě toho se pracuje na koordinaci pracovních programů a sladění metodik auditu a struktur pro předkládání zpráv.
První společné audity proběhly v roce 2004.
Účetní dvůr soudí, že tyto kroky by měly pomoci posílit funkce interního auditu v rámci Komise.
_BAR_ _BAR_
Tabulka 1.3 – Analýza hlavních neuzavřených horizontálních opatření k 31. prosinci 2004
Oblast _BAR_ Opatření _BAR_ Charakter opatření _BAR_ Zdroj akčního plánu _BAR_ Diagnóza/opatření, která je ještě nutno provést _BAR_
VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ "Vnitřní kontroly v delegacích" _BAR_ Vnitřní kontroly _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2002 (5.4.1) _BAR_ Opatření dokončeno/provádí se – zlepšení jsou možná V následujících letech bude nutné další úsilí k posílení dodržování předpisů a účinnosti systémů vnitřní kontroly u delegací (viz bod 7.41 c)). _BAR_
"Hodnocení procesu předávání pravomocí" _BAR_ Průřezové politické problémy _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2001 (2) _BAR_ Opatření je prováděno V následujících letech budou nutná následná opatření (viz body 7.48–7.51). _BAR_
SDÍLENÉ ŘÍZENÍ (STRUKTURÁLNÍ OPATŘENÍ) _BAR_ "Sdílené řízení" _BAR_ Finanční řízení _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2002 (5.3.3A) _BAR_ Opatření dokončeno/provádí se – zlepšení jsou možná V roce 2005 jsou nutná následná opatření, aby byla lépe vyjasněna odpovědnost členských států a Komise v jednotlivých oblastech řízení (viz bod 5.7). _BAR_
"Audit v rámci sdíleného řízení" _BAR_ Audit _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2002 (5.3.3B) _BAR_ Opatření dokončeno/provádí se – zlepšení jsou možná Posílení metodiky a vývoj koncepce jednotného auditu předpokládané na roky 2005 a 2006 (viz bod 5.54). _BAR_
VNITŘNÍ POLITIKY (výzkum) _BAR_ "Spolufinancování" _BAR_ Finanční řízení _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2002 (5.3.4) _BAR_ Opatření dokončeno/provádí se – zlepšení jsou možná Zavedení konceptu paušálních částek pro některé kategorie výdajů do finančního nařízení (viz bod 6.47). _BAR_
HORIZONTÁLNÍ ASPEKTY VNITŘNÍ KONTROLY _BAR_ "Metodika výročních zpráv o činnosti" _BAR_ Metodika výročních zpráv o činnosti _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2002 (4.4) _BAR_ Opatření dokončeno/provádí se – zlepšení jsou možná Další úsilí je nutné v souvislosti s těmito problémy: významnost (viz bod 1.63), dopad výhrad na přiměřenou jistotu (viz bod 1.68) a ukazatele (viz bod 1.61). _BAR_
"Hodnocení řízení rizika" _BAR_ Řízení na základě činností/strategické plánování a programování _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2002 (3.3.2) _BAR_ Opatření je prováděno V následujících letech bude nutné další úsilí (viz body 1.78–1.79). _BAR_
HORIZONTÁLNÍ ASPEKTY ÚČETNICTVÍ A INFORMAČNÍCH SYSTÉMŮ _BAR_ "Interoperabilita" _BAR_ Provádění reformy _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2001 (7) _BAR_ Opatření dokončeno/provádí se – zlepšení jsou možná Další úsilí je nutné (týká se nově vytvořeného generálního ředitelství pro informatiku) v následujících letech. _BAR_
"Inkaso pohledávek" _BAR_ Finanční řízení _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2002 (5.3.2A) _BAR_ Opatření je prováděno Prezentace konkrétních ukazatelů výkonnosti týkajících se inkasa není zatím povinná (viz bod 1.61). _BAR_
"Účetní rámec" _BAR_ Finanční řízení _BAR_ Souhrnná zpráva za rok 2002 (5.3.7) _BAR_ Opatření je prováděno Další úsilí je nutné (viz body 1.21–1.45). _BAR_
"Vývoj databáze právnických osob a smluv" _BAR_ Kapitola II "Kultura založená na službě" a kapitola V "Audit, finanční řízení a kontrola" _BAR_ Bílá kniha (11 a 74) _BAR_ Opatření je prováděno Další úsilí je nutné (viz body 1.21–1.45). _BAR_
_BAR_
1.77 Kromě toho Účetní dvůr vyzývá Komisi, aby posoudila možnost zajištění synergických efektů mezi službou interního auditu a útvary interního auditu zavedením struktury logického řetězce [63] v rámci funkce interního auditu Komise, aby služba interního auditu mohla vzít v úvahu práci, kterou provedly útvary interního auditu.
1.77 Komise souhlasí s obavou Účetního dvora ohledně plného využití možných synergií mezi různými činiteli vnitřního auditu v rámci Komise.
Komise již v tomto směru provádí opatření. Jasnější informace a struktura zpráv a jednotný rámec pro podávání zpráv, založený na jaře 2005, vztahující se především na hodnocení kontrolních připomínek a doporučení, představují důležité kroky v posilování účinnosti funkcí vnitřního auditu v rámci celé Komise.
Pracovní programy pro útvar interního auditu (IAS) a kapacity interního auditu (IACs) jsou koordinovány, aby se předešlo přesahům, a tato koordinace kontrolního plánování bude v rámci příštího programového období posílena.
Proběhly společné audity IAS a IACs.
IAS zahájil posuzování kvality IACs, počínaje činností vlastního posuzování v roce 2005, jež povede k posuzování ze strany IAS v roce 2006.
Cílem není pouze zajištění dostupnosti kvalitních služeb interního auditu pro generální ředitelství, ale rovněž vytvořit objektivní základ pro ostatní auditory, kteří se budou moci opřít o kontrolní činnost provedou na jiných úrovních.
_BAR_
Hodnocení rizika
1.78 Opatření 3.3.2 souhrnné zprávy za rok 2002 "Hodnocení rizika vedením" stanoví, že řízení rizika se stane provozním a strategickým nástrojem pro rozhodování o umístění finančních a lidských zdrojů uvnitř útvarů Komise.
Za tímto účelem centrální finanční služba generálního ředitelství pro rozpočet iniciovala v roce 2004 v sedmi generálních ředitelstvích pilotní projekt, jehož cílem bylo otestovat předběžnou podobu rámce pro řízení rizika a příslušného prováděcího manuálu, přičemž současně se připravoval proces plánování činností a stanovovaly se hlavní cíle pro rok 2005.
_BAR_ _BAR_
1.79 Přes celkově pozitivní výsledek je třeba dále usilovně vyvíjet metodické prvky a nástroje pro analýzu a řízení rizika, které by vytvořily pevný strukturální rámec účinně použitelný ve všech útvarech Komise.
Meziútvarový řídící výbor sleduje vývoj společného rámce, který by Komise měla přijmout ve druhé polovině roku 2005 a z kterého by měla vycházet příprava cyklu strategického plánování a programování na rok 2006.
Na tomto základě by měly odpovídající roční řídící plány umožnit generálním ředitelstvím snížit rizika, která jsou považována za nepřijatelná, avšak kterým se nelze vyhnout ani je převést.
1.79 Komise souhlasí s tím, že je nezbytné další úsilí a že připomínky Účetního dvora jen nedostatečně zohledňují akční plán Komise.
_BAR_
Standardy vnitřní kontroly
1.80 Účetní dvůr analyzoval, jak standardy vnitřní kontroly [64] používá 14 generálních ředitelství Komise [65].
Cílem nebylo pouze posoudit stupeň implementace, ale též vyhodnotit jejich účinné fungování, pokud jde o zákonnost a správnost uskutečněných operací (viz body 1.58 a 1.71).
_BAR_ _BAR_
1.81 Obecné pokyny týkající se vymezení standardů vnitřní kontroly (požadavky referenční hodnoty) na rozpočtový rok 2004, které předložila centrální finanční služba, neobsahovaly ve srovnání s rokem 2003 podstatné změny [66].
_BAR_ _BAR_
1.82 Ve svých sebehodnoceních, která jsou přiložena k "Přehledu o stavu vnitřní kontroly v generálních ředitelstvích a útvarech Komise v roce 2004" (viz bod 1.71), generální ředitelství prohlašují ve vztahu k rozpočtovému roku 2004, že splňují 93 % požadavků referenční hodnoty stanovených centrální finanční službou.
Analýza Účetního dvora tento výrok vesměs potvrzuje.
Vzhledem k tomu, že požadavky referenční hodnoty zůstaly v podstatě nezměněny, Účetní dvůr konstatuje, že míra dodržování standardů vnitřní kontroly se ve srovnání s rokem 2003 (91 %) mírně zvýšila.
Účetní dvůr předkládá svou analýzu implementace standardů vnitřní kontroly v tabulce 1.4.
_BAR_ _BAR_
Tabulka 1.4 – Analýza implementace standardů vnitřní kontroly provedená Účetním dvorem (v přímé souvislosti se zákonností a správností uskutečněných operací hlavních generálních ředitelství) (stav k 31. prosinci 2004)
Hodnocení:
A: Implementace požadavků referenční hodnoty.
B: Částečná implementace požadavků referenční hodnoty.
Generální ředitelství nebo oddělení _BAR_ Realizace položek plateb v roce 2004 (v milionech EUR) _BAR_ Standard č. 11 "Analýza a řízení rizika" _BAR_ Standard č. 12 "Dostatečné informace pro řízení" _BAR_ Standard č. 14 "Hlášení nesrovnalostí" _BAR_ Standard č. 17 "Dohled" _BAR_ Standard č. 18 "Zaznamenávání výjimek" _BAR_ Standard č. 20 "Zaznamenávání a náprava nedostatků vnitřní kontroly" _BAR_ Standard č. 21 "Auditní zprávy" _BAR_ Standard č. 22 "Útvar interního auditu" _BAR_
2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_
Personál a administrativa _BAR_ 178 _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Zemědělství a rozvoj venkova _BAR_ 47345 _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
EuropeAid _BAR_ 3683 _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Rozpočet _BAR_ 1420 _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Hospodářské a finanční věci _BAR_ 301 _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Humanitární pomoc _BAR_ 497 _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Rozšíření _BAR_ 1948 _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Zaměstnanost, sociální záležitosti a rovné příležitosti _BAR_ 9208 _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Eurostat _BAR_ 30 _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_
Rybolov a námořní záležitosti _BAR_ 784 _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ B _BAR_
Informační společnost a média _BAR_ 1148 _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Regionální politika _BAR_ 21816 _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Výzkum _BAR_ 2448 _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_
Ochrana zdraví a spotřebitele _BAR_ 365 _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ A _BAR_ B _BAR_
_BAR_
1.83 Nový prvek zavedený v rámci obecných pokynů k výroční prověrce systému vnitřní kontroly za rozpočtový rok 2004 spočívá v tom, že generální ředitelství hodnotí, jak účinně se uplatňují standardy vnitřní kontroly.
Kontrola výroční zprávy o činnosti prováděná Účetním dvorem však ukázala, že hodnocení je velmi obecné a neumožňuje systematicky identifikovat oblasti, které je třeba zlepšit (viz bod 1.58).
Řada generálních ředitelství [67] dostatečně nezhodnotila účinnost svého systému vnitřní kontroly.
Z útvarů, které dostačující sebehodnocení předložily, většina [68] prohlásila, že účinné uplatňování standardů vnitřní kontroly č. 11 "Analýza a řízení rizika" a/nebo č.
1.83 Od zahájení reformy byly standardy vnitřní kontroly postupně zaváděny v generálních ředitelstvích.
V roce 2004 byl důraz přesunut na účinnost provádění.
Důležité činnosti již byly v této oblasti dokončeny, a to především ohledně dvou klíčových standardů, jimiž jsou dohled a řízení rizik.
Jedná se však o pokračující proces a Komise si je vědoma, že dalšího pokroku má být dosaženo v oblasti jedné důležité inovace oběžníku ohledně výroční zprávy o činnosti za rok 2004, jak bylo uvedeno v odpovědi na bod 1.60.
_BAR_
Směrem k rámci vnitřní kontroly Společenství
1.84 Účetní dvůr ve svém stanovisku č. 2/2004 navrhl zavedení rámce vnitřní kontroly Společenství, který by měl integrovat a posílit již existující prvky a současně doplnit nové aspekty, a zvýšit tak účinnost a účelnost kontrol (společné principy by měly být aplikovatelné na všech úrovních správy v orgánech a členských státech, vnitřní kontroly by měly poskytovat přiměřenou (nikoli absolutní) míru jistoty, že uskutečněné operace jsou zákonné a správné, náklady na kontroly by měly odpovídat výhodám, které přinášejí, a to jak finančně, tak politicky, systém by měl vycházet ze struktury logického řetězce, kde jsou kontroly prováděny, zaznamenávány a vykazovány podle společné normy, aby se na ně mohli spolehnout všichni účastníci).
_BAR_ _BAR_
1.85 Komise přijala strategický cíl umožňující Účetnímu dvoru získat přiměřenou jistotu, že uskutečněné operace jsou zákonné a správné [69].
Komise dále přijala "plán integrovaného rámce vnitřní kontroly" [70] s cílem iniciovat proces vedoucí ke společnému dorozumění do konce roku 2005, které by mělo být formalizováno v interinstitucionální dohodě mezi Parlamentem, Radou a Komisí o tom, jak lze současný rámec vnitřní kontroly zlepšit, aby Účetní dvůr získal přiměřenou míru jistoty, o kterou usiluje.
_BAR_ _BAR_
1.86 Účetní dvůr vítá tuto iniciativu a závazek Komise vytvořit účinný rámec vnitřní kontroly Společenství na základě doporučení Účetního dvora uvedených v jeho stanovisku č. 2/2004.
Účinné systémy dohledu a kontroly mají podstatný význam, zejména v kontextu, kdy se velká část rozpočtu Společenství skládá z výdajů, které jsou ze své podstaty vysoce rizikové, protože závisejí na informacích dodávaných příjemci nebo podléhají neobyčejně složitým či nepřesným pravidlům.
1.86 Nutně existuje mnoho podmínek, jimiž se řídí uznatelnost operací a výdajů, ale Komise poskytuje pokyny a co nejvíce zjednodušila pravidla.
_BAR_
[1] "Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu a konsolidované finanční výkazy" tvoří svazek I účetní závěrky Evropských společenství za rozpočtový rok 2004.
[2] Viz příloha 1, svazek I konečné účetní závěrky Evropských společenství za rozpočtový rok 2004.
[7] Body 1.10.–1.11.
[8] Bod 1.11.
[9] Smlouva o přistoupení, příloha II, kapitola 15, bod 1 písm. e) (Úř. věst.
L 236, 23.9.2003).
[10] Článek 29 finančního nařízení (Úř. věst.
L 248, 16.9.2002).
[11] Nařízení Rady (ES) č. 1259/1999 ze dne 17. května 1999 (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 113) a nařízení Komise (ES) č. 963/2001 ze dne 17. května 2001 (Úř. věst. L 136, 18.5.2001, s. 4).
[12] Viz bod 1.23 a body 1.10 e) a 1.14–1.15 výročních zpráv Účetního dvora za roky 2002 a 2003.
[13] Zahrnuto v částce různých pohledávek zmíněné v bodě 1.17.
[14] Včetně úroků ve výši 19,6 milionu EUR.
[15] Rezervy na starobní důchody jsou zahrnuty v položce "rezervy na rizika a náklady".
[16] Sdělení Komise – Modernizace účetního systém Evropských společenství (KOM(2002) 755 v konečném znění ze dne 17. prosince 2002).
[17] Viz též rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2001, bod 23 (Úř. věst.
L 148, 16.6.2003).
[18] Od počátku se však předpokládalo, že úplná integrace všech místních účetních systémů bude trvat déle než dva roky, které byly k dispozici od přijetí akčního plánu Komisí.
[19] Opatření 16 (účetní rámec) akčního plánu (KOM(2002) 426 v konečném znění ze dne 24. července 2002).
[20] Opatření 17 (hlavní systémy finančních informací) akčního plánu (KOM(2002) 426 v konečném znění ze dne 24. července 2002).
[21] Testy věcné správnosti budou provedeny v pozdější fázi auditu.
[22] 1. Účetnictví skupiny, 2. Finanční výkazy, 3. Výdaje a závazky, 4. Příjmy a pohledávky, 5. Předběžné financování, 6. Nehmotný dlouhodobý majetek, 7. Hmotný dlouhodobý majetek, 8. Pronájmy, 9. Zásoby, 10. Rezervy, podmíněná aktiva a pasiva, 11. Finanční aktiva a pasiva, 12. Zaměstnanecké výhody, 13. Převod cizích měn, 14. Hospodářský výsledek za rok, zásadní chyby a změny v účetních metodách, 15. Poskytování informací o propojených osobách.
[23] Mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor (International Public Sector Accounting Standards – IPSAS) vydávané Mezinárodní federací účetních znalců (International Federation of Accountants – IFAC), a nebudou-li k dispozici, pak mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards – IAS) / mezinárodní standardy finančního výkaznictví (International Financial Reporting Standards – IFRS) vydávané Radou pro mezinárodní účetní standardy (International Accounting Standards Board – IASB).
[24] Čl. 133 odst. 2 finančního nařízení stanoví, že v některých případech se platné účetní předpisy mohou odchýlit od mezinárodně uznávaných účetními standardů pro veřejný sektor, pokud to odůvodňuje zvláštní povaha činností Společenství.
[25] Viz článek 129 finančního nařízení ze dne 25. června 2002.
[26] Pokud jde o předběžné financování a jednostranné operace, na které se IPSAS dosud nevztahují, byla patrná snaha respektovat duch IPSAS.
[27] Účetní dvůr se v této fázi své kontroly zaměřil na uznávání a schvalování předběžného financování jako takové.
Související aspekty, jako hodnocení mimořádného předběžného financování (pojistně matematická metoda), vzniklé úroky a převod zahraničních měn, budou předmětem pozdější analýzy.
Navíc byly zamýšlené účetní opravy, jejichž cílem je harmonizovat obsah toho, co se považuje za předběžné financování, v době auditu stále předmětem diskusí (např. opravy prostřednictvím rezerv).
61 odst. 1 písm. e) finančního nařízení, odpovídá účetní za"stanovení a potvrzení platnosti účetních systémů a případně potvrzení platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytnutí nebo odůvodnění účetních údajů."
Odpovídající článek 57 prováděcích pravidel stanoví, že "pokud systémy finančního řízení stanovené schvalujícím úředníkem dodávají údaje do účetnictví orgánu nebo pokud se používají k odůvodnění údajů v účetnictví, musí dát účetní souhlas k zavedení nebo změně těchto systémů."
[29] Generální ředitelství pro informatiku, pro výchovu a kulturu, pro humanitární pomoc, Úřad pro spolupráci EuropeAid a Úřad pro výběr personálu Evropských společenství.
[30] Generální ředitelství pro vnější vztahy, Úřad pro správu a výplatu individuálních nároků a Úřad pro úřední tisky Evropských společenství.
[31] Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, generální ředitelství pro regionální politiku, generální ředitelství pro výzkum, generální ředitelství pro tisk a komunikaci.
[32] Například v hlavním sídle Organizace spojených národů nebo ve Francii, Španělsku, Švédsku a Spojeném království.
[33] Viz bod 1.8 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2002 a bod 1.25 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003.
[34] Zemědělství, strukturální opatření, vnitřní politiky, vnější vztahy, správa a předvstupní strategie.
[35] Pokud se jedná o výdaje, finanční nařízení rozlišuje mezi těmito případy (článek 53): Komise plní rozpočet na ústřední úrovni (správní výdaje a vnitřní politiky); Komise sdílí řízení s národními orgány v členských státech (záruční sekce EZOZF a strukturální fondy); Komise decentralizuje řízení některých aspektů svých operací a přenáší je na přijímající země, když před tím provedla předběžnou kontrolu (kontrolu ex ante) (předvstupní strategie), a Komise může některé operace řídit společně s mezinárodními organizacemi (viz výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2003, bod 1.57).
[36] Jinými auditory se míní jakákoli veřejná nebo soukromá osoba, která je ve funkci auditora vyzvána, aby podala hodnocení týkající se operací, kterou jsou zcela nebo zčásti financovány z rozpočtu Společenství, ale jejíž povinnost nevyplývá z právních předpisů Společenství.
[37] V případě některých orgánů (Soudní dvůr a Výbor regionů) Účetní dvůr nemohl vzít výroční zprávy o činnosti v úvahu, protože nebyly vypracovány před tím, než Účetní dvůr dokončil svůj audit (viz bod 9.13).
[42] Po výzvě Evropského parlamentu z ledna 2000, aby Komise zeštíhlila své řízení, předložila dne 5. dubna 2000 Komise bílou knihu nazvanou "Reforma Komise" (KOM(2000) 200).
[43] Viz INTOSAI – auditní standardy, kapitola 1, bod 1.0.6 d): "Vytvoření odpovídajících informačních (…) a zpravodajských systémů (…) usnadní proces odpovědnosti.
Vedení odpovídá za správnost a dostatečnost formy a obsahu finančních výkazů a dalších informací."
Účetní dvůr se domnívá, že ukazatele jsou zahrnuty do rozsahu odpovídajících informací.
[44] Tento postup, který navrhl Evropský parlament ve svém rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2003 (viz body 65 a 66), by umožnil odpovědět na požadavky předložené orgány, které jsou příslušné pro udělení absolutoria.
[45] Výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 2002, body 1.68–1.74 a za rozpočtový rok 2003, body 1.85–1.87.
[46] Účetní dvůr vyvinul vlastní monitorovací prvky, které se týkají: provádění opatření předpokládaných v bílé knize o reformě nebo v akčních plánech souhrnných zpráv, provádění standardů vnitřní kontroly, opatření přijatých v návaznosti na výhrady a připomínky týkající se DAS, opatření přijatých v návaznosti na výhrady generálních ředitelů, hodnocení provádění klíčových kontrol atd.
[47] Sdělení Komise, souhrnná zpráva za rok 2004 (KOM(2005) 256 ze dne 15. června 2005).
[48] Nový horizontální akční plán obsahuje 12 opatření v těchto oblastech: otázky správy a řízení, řízení založené na činnostech, finanční řízení a výkaznictví a lidské zdroje.
[49] Oznámení generálním ředitelům a vedoucím útvarů – oběžník o výroční zprávě o činnosti za rok 2004 (SEC(2004) 1562 z 3. prosince 2004).
[50] Sdělení Komise: Kontrola provádění řízení založeného na činnostech v Komisi v roce 2002, včetně vyjasnění metodiky pro vypracování výroční zprávy o činnosti (KOM(2003) 28 ze 21. ledna 2003).
[51] Aby bylo možno stanovit skutečný rozsah výhrad, generální ředitelé jsou vyzváni, aby specifikovali své kritérium pro vymezení prahu významnosti.
Kromě významnosti založené na povaze nebo kontextu stanoví obecné pokyny práh odvozený z rozpočtu na danou činnost, který odpovídá 2 % hodnoty příslušné činnosti (KOM(2003) 28 z 21. ledna 2003).
Jak již Účetní dvůr naznačil ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2003 (body 1.64–1.65), domnívá se, že toto pojetí významnosti samo o sobě nestačí k identifikací slabých míst systému.
Generální ředitelé se mohou od tohoto kritéria odchýlit, jestliže se domnívají, že takové rozhodnutí vyžadují okolnosti, nebo jestliže je nedostatek inherentně významný.
V takových případech musejí být volba nového prahu nebo jiné kritérium významnosti zdůvodněny ve výroční zprávě o činnosti.
[52] Stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu "jednotného auditu" (a návrh rámce vnitřní kontroly Společenství).
[53] Např. když výhrady mají podstatný dopad na rozpočet generálního ředitelství.
[54] Např. generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální záležitosti a rovné příležitosti, pro podniky a průmysl, pro rybolov a námořní záležitosti, pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, pro vnější vztahy, Eurostat a Úřad pro správu a výplatu individuálních nároků.
[55] Změna v počtu výhrad mezi lety 2003 a 2004 (–17) představuje 6 nových výhrad a odstranění 23 výhrad rozpočtového roku 2003.
[56] Opatření 13 souhrnné zprávy za rok 2001.
[57] Opatření 5.4.5 "Revize standardů vnitřní kontroly", 3.3.2 "Komunikace", 5.4.1 "Vnitřní kontrola v delegacích", 3.3.2 "Hodnocení rizika vedením", 5.4.6 "Následná opatření útvarů", 5.3.3A "Sdílené řízení", 5.3.3B "Audit v rámci sdíleného řízení", 5.3.4 "Spolufinancování", 5.3.2A "Inkaso pohledávek", 5.3.7 "Účetní rámec", 3.3.2–3.3.3 "Koordinace auditního společenství Komise a výboru pro sledování auditu: auditní přehled" a 3.3.3 "Metodika auditu" souhrnné zprávy za rok 2002.
Opatření 2 "Hodnocení procesu předávání pravomocí" a 7 "Interoperabilita" souhrnné zprávy za rok 2001.
Opatření 11 a 74 "Vývoj databáze právnických osob a databáze smluv" bílé knihy.
[58] Opatření bílé knihy 4.4 "Metodika výročních zpráv o činnosti" souhrnné zprávy za rok 2002; opatření 87 "Posouzení pokroku, kterého dosáhly útvary Komise v procesu změny", 93 "Lepší koordinace činnosti mezi OLAF a ostatními útvary" a 94 "Zajištění legislativy a řízení smluv proti podvodům".
[59] Vnitřní kontrola v delegacích (opatření 5.4.1 souhrnné zprávy za rok 2002); sdílené řízení a audit v rámci sdíleného řízení (opatření 5.3.3A a 5.3.3B souhrnné zprávy za rok 2002); spolufinancování (opatření 5.3.4 souhrnné zprávy za rok 2002), interoperabilita (opatření 7 souhrnné zprávy za rok 2001), metodika výročních zpráv o činnosti (opatření 4.4 souhrnné zprávy za rok 2002).
[60] Hodnocení procesu předávání pravomocí (opatření 2 souhrnné zprávy za rok 2001), hodnocení řízení rizika (opatření 3.3.2 souhrnné zprávy za rok 2002), některé aspekty související se spolehlivostí účtů (inkaso pohledávek, účetní rámec a vývoj databáze právnických osob a databáze smluv) (opatření 5.3.2A a 5.3.7 souhrnné zprávy za rok 2002, opatření 11 a 74 bílé knihy).
[61] Výroční zpráva o interním auditu za rok 2003 podle čl. 86 odst. 3 finančního nařízení, zpráva "Dokončení opatření 87" a zpráva o skupině generálních ředitelství v oblasti vnějších vztahů (RELEX).
[62] Sdělení Komise "Plnění reformního mandátu: zpráva o pokroku a opatření, která mají být provedena v roce 2004" (KOM(2004) 93 z 10. února 2004).
[63] Stanovisko Účetního dvora č. 2/2004 k modelu "jednotného auditu" (a návrh rámce vnitřní kontroly), bod V.
[64] Standardy č. 11 "Analýza a řízení rizika", č. 12 "Dostatečné informace pro řízení", č. 14 "Hlášení nesrovnalostí", č. 17 "Dohled", č. 18 "Zaznamenávání výjimek", č. 20 "Zaznamenávání a náprava nedostatků vnitřní kontroly", č. 21 "Auditní zprávy" a č. 22 "Útvar interního auditu".
[65] Generální ředitelství pro hospodářské a finanční věci, pro zemědělství a rozvoj venkova, pro zaměstnanost, sociální záležitosti a rovné příležitosti, pro rybolov a námořní záležitosti, pro regionální politiku, pro výzkum, pro informační společnost a média, pro rozšíření, pro rozpočet, pro personál a administrativu, pro ochranu zdraví a spotřebitele, pro humanitární pomoc, Úřad pro spolupráci EuropeAid a Eurostat.
[66] Počet požadavků referenční hodnoty se snížil z 74 na 71.
Čtyři z požadavků, které zůstaly i pro rok 2004, byly ve srovnání s rokem 2003 posíleny.
[67] Např. generální ředitelství pro hospodářskou soutěž, pro rozvoj, pro informatiku, pro zaměstnanost, sociální záležitosti a rovné příležitosti, pro podniky a průmysl, pro tisk a komunikaci, pro regionální politiku, pro vnější vztahy, pro ochranu zdraví a spotřebitele, pro daně a cla, Evropský úřad pro výběr personálu, Eurostat, Skupiny politických poradců Komise, Společné výzkumné středisko, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Bruselu, Úřad pro infrastrukturu a logistiku v Lucemburku, Evropský úřad pro boj proti podvodům, Úřad pro správu a výplatu individuálních nároků a právní služba.
[68] Např. generální ředitelství pro rozpočet, pro výchovu a kulturu, pro hospodářské a finanční věci, pro rozšíření, pro rybolov a námořní záležitosti, pro informační společnost a média, pro překlad, pro energii a dopravu, pro tlumočení, pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, pro výzkum, Úřad pro spolupráci EuropeAid, Úřad pro úřední tisky Evropských společenství.
[69] Sdělení Komise, Strategické cíle 2005–2009, Evropa 2010: Partnerství pro evropskou obnovu – prosperita, solidarita a bezpečnost (KOM(2005) 12 z 26. ledna 2005).
[70] Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému účetnímu dvoru o plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2005) 252/4 z 15. června 2005).
--------------------------------------------------
KAPITOLA 2
Rozpočtové řízení
OBSAH
Úvod
Obecná zjištění
Ve zprávě Komise je více informací, ale nedostatečná analýza
Větší rozpočet pro větší Unii
Míra výdajů na platby zvýšená na 95 %
Nižší přebytek
Současné programy výdajů dosáhly očekávané míry vydávání
Zvýšení neuhrazených rozpočtových závazků v důsledku rozšíření
Neuhrazené rozpočtové závazky nepředstavují všechny zákonné závazky
Pravidlo "rok n + 2" zatím vyústilo do jen malého objemu zrušených závazků
Nevhodné sestavování rozpočtu po dobu trvání výdajových programů
Závěry a doporučení
PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA _BAR_ ODPOVĚDI KOMISE _BAR_
ÚVOD
2.1Tato kapitola analyzuje otázky plynoucí z implementace souhrnného rozpočtu EU na rok 2004. _BAR_ _BAR_
2.2Rozpočet Evropské unie je schvalován rozpočtovým orgánem (Evropský parlament a Rada) na základě návrhů předložených Komisí a je zasazen do víceletého rámce finančního výhledu.
Pro většinu výdajových sfér – zemědělství, strukturální operace, vnější vztahy a předvstupní strategii – implementuje Komise rozpočet ve spolupráci s členskými i dalšími přijímajícími státy. _BAR_ _BAR_
2.3V rámci rozpočtu existují odděleně příděly pro závazky a pro platby.
Příděly pro závazky představují částky, které má Unie k dispozici pro přijetí rozpočtových závazků v běžném roce na úhradu zákonných závazků (nebo smluv) během běžného roku nebo roků budoucích.
Příděly pro platby představují částky, které mohou být vydány během běžného roku.
Většina výdajů na strukturální operace a na vnitřní a vnější politiky mají podobu programů řízených v průběhu několika let (např. 2000–2006 v případě běžného programového období strukturálních fondů).
V těchto případech nejsou zákonné závazky obecně vyjádřeny jako závazky rozpočtu v roce, ve kterém jsou odsouhlaseny, ale jako zhruba stejné roční splátky po celou dobu trvání programů. _BAR_ _BAR_
OBECNÁ ZJIŠTĚNÍ
Ve zprávě Komise je více informací, ale nedostatečná analýza
2.4Podrobné informace o implementaci rozpočtu na rok 2004 lze získat z dokumentu Komise s názvem "Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení – rozpočtový rok 2004".
Ve výroční zprávě za rok 2003 doporučil Účetní dvůr, aby byly poskytnuty podrobnější informace o kumulativním stavu implementace programů Společenství.
Dodatečné údaje o kumulativním stavu implementace programů Společenství byly poskytnuty, což zvyšuje informační hodnotu zprávy.
Účetní dvůr doporučuje, aby se do budoucna zvýšila užitečnost prezentace lepším vysvětlením a analýzou údajů a porovnáním skutečné výkonnosti s výkonností očekávanou.
V případě strukturálních fondů jsou informace členěny podle politických cílů.
Bylo by však také užitečné předložit informace podle jednotlivých fondů, neboť by to lépe zobrazilo strukturu řízení a odpovědností Komise. _BAR_ 2.4Komise poskytla rozsáhlé informace o celkovém stavu řady nejvýznamnějších víceletých programů (např. strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, fondů SAPARD a ISPA) ve formě úvodního textu, tabulek a grafů.
Roční rozpočty ukazují očekávané výsledky a porovnávají je se skutečným plněním.
Komise v budoucnosti prostuduje možnost poskytovat dodatečné informace, jak Účetní dvůr doporučil ve své Zprávě o rozpočtovém a finančním řízení.
Pokud jde o plnění rozpočtu strukturálních fondů, Komise vydává již od roku 1977 podrobnou výroční zprávu.
Tato zpráva obsahuje mimo jiné důkladnou analýzu celkového stavu provádění i analýzu jednotlivých fondů.
Zpráva za rok 2004 byla zveřejněna v květnu 2005 a je k dispozici na internetové adrese http://europa.eu.int/comm/budget/furtherinfo/index_pg2_en.htm.Kromě toho se podrobné informace o stavu provádění strukturálních fondů (částky přidělené, vynaložené a vyplacené, na cíl, na fond a na členský stát) zveřejňují ve výroční zprávě o provádění strukturálních fondů, která vychází v říjnu následujícího roku, viz např. zprávu z roku 2003 (KOM(2004) 721 v závěrečném znění) _BAR_
2.5Článek 185 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení požaduje, aby zpráva o rozpočtovém a finančním řízení "podávala přesný popis […] plnění cílů pro daný rok, ve shodě se zásadami zdravého finančního řízení".
Tento požadavek byl splněn na obecné úrovni.
Podrobnější informace jsou obsaženy ve výročních zprávách o činnosti generálních ředitelství. _BAR_ 2.5Cílem zprávy je poskytnout přehled vývoje ročního rozpočtu a jeho plnění.
Komise kromě toho sestavuje řadu úžeji zaměřených, podrobných výročních zpráv o několika politických oblastech, zejména výroční zprávu o plnění rozpočtu strukturálních fondů. _BAR_
Větší rozpočet pro větší Unii
2.6Rozpočet na rok 2004 byl původně připravován pro EU s 15 členskými státy.
Celkové příděly pro závazky se snížily o 0,3 % a celkové příděly pro platby se zvýšily o 2,3 % ve srovnání s konečným rozpočtem na rok 2003.
Rozšíření si vyžádalo opravný rozpočet od 1. května.
Aktualizovaný rozpočet představoval zvýšení o 11,5 % pro závazky a 7,8 % pro platby ve srovnání s konečným rozpočtem na rok 2003.
Zvýšení závazků je úměrně větší, protože pokrývají výdaje na více než jeden rok (viz bod 2.3). _BAR_ _BAR_
2.7Položky závazků byly pod úrovní (zvýšených) stropů podle finančního výhledu o 4,3 miliardy EUR a položky plateb o 11,8 miliardy EUR.
Pokud jde o závazky, tak se odchylka objevuje hlavně u zemědělství (2,5 miliardy EUR) a u předvstupní strategie (1,7 miliardy EUR), přičemž ostatní okruhy výdajů jsou blízko limitům nebo těsně nad nimi. _BAR_ _BAR_
2.8Opravné rozpočty odhlasované během roku znamenaly celkové snížení přídělů pro závazky o více než 1,6 miliardy EUR (kvůli nižším výdajům na zemědělství, než se předpokládalo) a zvýšení přídělů pro platby o 2,0 miliardy EUR spojené většinou s dodatečnými příděly na strukturální operace (viz bod 2.14). _BAR_ _BAR_
Míra výdajů na platby zvýšená na 95 %
2.9Tabulka 2.1 uvádí přehled plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004 jak pro platby, tak pro závazky.
V roce 2004 byl poměr použitých přídělů pro závazky (míra implementace) 98 %, tedy jen nepatrně nižší než v roce 2003 (99 %).
Poměr použitých přídělů pro platby (míra výdajů u plateb) činil 95 %, což představuje zvýšení oproti roku 2003 (92 %, i když na základě sníženého rozpočtu) a oproti roku 2002 (86 %).
Ke zvýšení výdajů došlo ve všech oblastech. _BAR_ _BAR_
Nižší přebytek
2.10Za rok 2004 dosáhl přebytek rozpočtu 2,7 miliardy EUR (viz tabulka 2.2), a to z těchto důvodů:získaný příjem byl o 1,7 miliardy EUR vyšší než příjem rozpočtovaný,výdaje (které berou v úvahu přesun položek plateb) byly o 2,1 miliardy EUR menší, než rozpočtované,jiné prvky vedoucí k odpočtu ve výši 1,0 miliardy EUR, týkající se hlavně účetní opravy účelově vázaných příjmů. _BAR_ _BAR_
Zdroj: Účetní závěrka za rok 2004.
(v millionech EUR a %) _BAR_
Kapitola rozpočtového výhledu _BAR_ Stropní hodnota rozpočtového výhledu _BAR_ Rozpočet _BAR_ Realizace rozpočtu _BAR_
Počáteční příděly _BAR_ Konečné příděly _BAR_ Závazky a uskutečněné platby _BAR_ Míra implementace _BAR_ Příděly přenesené do roku 2005 _BAR_ % konečných dostupných přídělů _BAR_ Propadlé příděly _BAR_ % konečných dostupných přídělů _BAR_
(a) _BAR_ (b) _BAR_ (c) _BAR_ (d) _BAR_ (e) = (d)/(c) _BAR_ (f) _BAR_ (g) = (f)/(c) _BAR_ (h) _BAR_ (i) = (h)/(c) _BAR_
Položky závazků
Společná zemědělská politika _BAR_ 49305 _BAR_ 44761 _BAR_ 45122 _BAR_ 44760 _BAR_ 99 % _BAR_ 50 _BAR_ 0,1 _BAR_ 312 _BAR_ 0,7 _BAR_
Strukturální opatření _BAR_ 41035 _BAR_ 34326 _BAR_ 41046 _BAR_ 40834 _BAR_ 99 % _BAR_ 115 _BAR_ 0,3 _BAR_ 97 _BAR_ 0,2 _BAR_
Vnitřní politiky _BAR_ 8722 _BAR_ 7051 _BAR_ 9835 _BAR_ 9010 _BAR_ 92 % _BAR_ 619 _BAR_ 6,3 _BAR_ 206 _BAR_ 2,1 _BAR_
Vnější vztahy _BAR_ 5082 _BAR_ 5177 _BAR_ 5368 _BAR_ 5198 _BAR_ 97 % _BAR_ 121 _BAR_ 2,3 _BAR_ 49 _BAR_ 0,9 _BAR_
Předvstupní strategie _BAR_ 3455 _BAR_ 1732 _BAR_ 1837 _BAR_ 1718 _BAR_ 94 % _BAR_ 91 _BAR_ 5,0 _BAR_ 29 _BAR_ 1,6 _BAR_
Administrativní výdaje _BAR_ 5983 _BAR_ 6040 _BAR_ 6361 _BAR_ 6161 _BAR_ 97 % _BAR_ 70 _BAR_ 1,1 _BAR_ 130 _BAR_ 2,0 _BAR_
Rezervy _BAR_ 442 _BAR_ 442 _BAR_ 442 _BAR_ 182 _BAR_ 41 % _BAR_ 0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 260 _BAR_ 58,9 _BAR_
Kompenzace _BAR_ 1410 _BAR_ 0 _BAR_ 1410 _BAR_ 1410 _BAR_ 100 % _BAR_ 0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0 _BAR_ 0,0 _BAR_
Zaokrouhleno _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 115434 _BAR_ 99529 _BAR_ 111412 _BAR_ 109273 _BAR_ 98 % _BAR_ 1066 _BAR_ 1,0 % _BAR_ 1083 _BAR_ 1,0 % _BAR_
Položky plateb
Společná zemědělská politika _BAR_ _BAR_ 44761 _BAR_ 44308 _BAR_ 43579 _BAR_ 98 % _BAR_ 398 _BAR_ 0,9 _BAR_ 331 _BAR_ 0,7 _BAR_
Strukturální opatření _BAR_ _BAR_ 28962 _BAR_ 34635 _BAR_ 34198 _BAR_ 99 % _BAR_ 197 _BAR_ 0,6 _BAR_ 240 _BAR_ 0,7 _BAR_
Vnitřní politiky _BAR_ _BAR_ 6606 _BAR_ 8992 _BAR_ 7255 _BAR_ 81 % _BAR_ 1152 _BAR_ 12,8 _BAR_ 585 _BAR_ 6,5 _BAR_
Vnější vztahy _BAR_ _BAR_ 4951 _BAR_ 5098 _BAR_ 4606 _BAR_ 90 % _BAR_ 176 _BAR_ 3,5 _BAR_ 317 _BAR_ 6,2 _BAR_
Předvstupní strategie _BAR_ _BAR_ 2856 _BAR_ 3220 _BAR_ 3053 _BAR_ 95 % _BAR_ 58 _BAR_ 1,8 _BAR_ 109 _BAR_ 3,4 _BAR_
Administrativní výdaje _BAR_ _BAR_ 6040 _BAR_ 6927 _BAR_ 5856 _BAR_ 85 % _BAR_ 850 _BAR_ 12,3 _BAR_ 221 _BAR_ 3,2 _BAR_
Rezervy _BAR_ _BAR_ 442 _BAR_ 442 _BAR_ 182 _BAR_ 41 % _BAR_ 0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 260 _BAR_ 58,8 _BAR_
Kompenzace _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 1410 _BAR_ 1410 _BAR_ 100 % _BAR_ 0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0 _BAR_ 0,0 _BAR_
Zaokrouhleno _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ –1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 111380 _BAR_ 94619 _BAR_ 105032 _BAR_ 100139 _BAR_ 95 % _BAR_ 2830 _BAR_ 2,7 _BAR_ 2063 _BAR_ 2,0 _BAR_
_BAR_
Tabulka 2.2 – Složení přebytku 2004 (a 2003)
Zdroj: Účetní závěrka za rok 2004.
(v millionech EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
_BAR_ Rozpočtováno _BAR_ Vybráno _BAR_ Příspěvekk přebytku _BAR_ Rozpočtováno _BAR_ Vybráno _BAR_ Příspěvekk přebytku _BAR_
Vlastní zdroje _BAR_ 94997 _BAR_ 95051 _BAR_ 54 _BAR_ 84011 _BAR_ 83633 _BAR_ –378 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 6810 _BAR_ 8461 _BAR_ 1651 _BAR_ 8514 _BAR_ 9836 _BAR_ 1322 _BAR_
Celkem _BAR_ 101807 _BAR_ 103512 _BAR_ 1705 _BAR_ 92525 _BAR_ 93469 _BAR_ 944 _BAR_
Výdaje
_BAR_ Míranedostatečných výdajů _BAR_ Minus částka přenesená do roku 2005 _BAR_ _BAR_ Míranedostatečných výdajů _BAR_ Minus částka přenesená do roku 2004 _BAR_ _BAR_
Zemědělství _BAR_ 729 _BAR_ –398 _BAR_ 331 _BAR_ 717 _BAR_ –331 _BAR_ 386 _BAR_
Strukturální opatření _BAR_ 437 _BAR_ –197 _BAR_ 240 _BAR_ 3310 _BAR_ –177 _BAR_ 3133 _BAR_
Vnitřní politiky _BAR_ 1737 _BAR_ –1152 _BAR_ 585 _BAR_ 1585 _BAR_ –920 _BAR_ 665 _BAR_
Vnější vztahy _BAR_ 492 _BAR_ –176 _BAR_ 316 _BAR_ 613 _BAR_ –113 _BAR_ 500 _BAR_
Předvstupní strategie _BAR_ 167 _BAR_ –58 _BAR_ 109 _BAR_ 559 _BAR_ –55 _BAR_ 504 _BAR_
Administrativa _BAR_ 1071 _BAR_ –850 _BAR_ 221 _BAR_ 782 _BAR_ –650 _BAR_ 132 _BAR_
Rezervy _BAR_ 260 _BAR_ 0 _BAR_ 260 _BAR_ 216 _BAR_ 0 _BAR_ 216 _BAR_
Kompenzace _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zaokrouhlení _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ –1 _BAR_ _BAR_ –1 _BAR_
Celkem _BAR_ 4893 _BAR_ –2830 _BAR_ 2063 _BAR_ 7781 _BAR_ –2246 _BAR_ 5535 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ –50 _BAR_ _BAR_ _BAR_ –109 _BAR_
Účelově vázané příjmy _BAR_ –961 _BAR_ _BAR_ _BAR_ –740 _BAR_
Ostatní _BAR_ –18 _BAR_ _BAR_ _BAR_ –146 _BAR_
Celkový přebytek _BAR_ 2739 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 5484 _BAR_
_BAR_
2.11 Přebytek roku 2004 představuje další snížení ve srovnání s 5,5 miliardy EUR v roce 2003, 7,4 miliardy EUR v roce 2002 a 15,0 miliard EUR v roce 2001.
Velká část snížení přebytku je důsledkem vyšší míry výdajů u strukturálních operací.
To odráží nejen zlepšené řízení Komisí, ale také tu skutečnost, že tím, že rok 2004 už je jasně za polovinou období výdajových programů na léta 2000–2006, míra výdajů se zvýšila (viz body 2.14–2.16).
_BAR_ _BAR_
2.12 Ve výročních zprávách za roky 2002 a 2003 [18] zjistil Účetní dvůr špatné předvídání výdajů na strukturální operace členskými státy jako závažný důvod, proč Komise není schopna podniknout včasné kroky při řízení nedostatečných vydání a výsledného přebytku.
Odhady se zlepšily – míra chybovosti předpovědí se snížila z 50 % v roce 2003 na 23 % v roce 2004.
Toto však stále představuje nadhodnocení předpovědi o 6,5 miliardy EUR a Komise sama uznává, že má prostor pro další zlepšování.
Na rozdíl od přecházejících let neposkytuje zpráva Komise o rozpočtovém a finančním řízení v roce 2004 žádné informace o odhadech členských států či jejich analýzu.
2.12 Komise do výše uvedené výroční zprávy o plnění rozpočtu strukturálních fondů zařadila podrobnou zprávu o odhadech plateb členských států, včetně srovnání četnosti chyb v odhadech na období 1998–2004.
Komise považuje za vhodné zdůraznit, že roční rozpočet plateb nevychází přímo z odhadů členských států, ale z vyhodnocení pravděpodobných potřeb financování položek plateb provedeného samotnou Komisí.
Odhady členských států mohou pro toto vyhodnocení poskytnout užitečné vstupní údaje, proto Komise neustále naléhá na jejich zlepšení.
_BAR_
2.13 V minulosti se uskutečnily rozsáhlé přesuny přídělů, které se pak nepoužily [19].
Z celkového objemu účelově nevázaných položek plateb převedených z roku 2003 nebylo 23 % použito [20].
Do roku 2005 se převádí celková částka 2,8 miliardy EUR, která zahrnuje 1,5 miliardy EUR z provozního rozpočtu (1,2 miliardy EUR v roce 2003) a 1,3 miliardy EUR z účelově vázaných příjmů třetích stran (1,0 miliarda EUR v roce 2003).
_BAR_ _BAR_
Současné programy výdajů dosáhly očekávané míry vydávání
2.14 Velká část rozpočtu – strukturální operace, některé vnitřní politiky a vnější vztahy – sestává z víceletých výdajových programů probíhajících v rámci definovaných cyklů po několik let (např. 2000–2006 v případě strukturálních fondů).
Komise a členské státy narazily na závažná zpoždění při přípravě a "rozjíždění" těchto programů, zvláště pokud jde o strukturální fondy.
V roce 2004 však programy ve své většině dosáhly plánované roční úrovně výdajů a zahrnovaly refundace nároků členských států za platby poskytnuté příjemcům.
Rozpočtované položky plateb na strukturální fondy skutečně nebyly dostačující, takže byl před koncem roku [21] vyžádán opravný rozpočet v celkové výši 3,7 miliardy EUR.
Z této částky se 3,3 miliardy EUR týkalo běžných programů.
_BAR_ _BAR_
2.15 Současná úroveň výdajů znamená pouze omezené snížení objemu neuhrazených závazků.
Informace o stavu implementace strukturálních fondů poskytnuté ve zprávě Komise o finančním a rozpočtovém řízení (viz bod 2.4) ukazují, že tři politické cíle pro období 2000–2006 byly koncem roku 2004 splněny asi do výše 40 %.
2.15 Komise usiluje o přesné sestavení rozpočtu pro všechny způsobilé žádosti o platby, což může v některých případech, v nichž platební toky převýší očekávání, vést k předložení opravného rozpočtu.
_BAR_
2.16 Nadále také pokračuje uzavírání výdajových programů v rámci strukturálních fondů z předcházejícího programovacího období (1994–1999).
Komise se setkala se závažnými problémy a zpožděními při uzavírání těchto programů a provádění závěrečných plateb (viz body 5.29–5.31).
Z 9,1 miliardy EUR neuhrazených rozpočtových závazků na konci roku 2003 se uskutečnily platby ve výši 3,6 miliardy EUR a závazky za 2,3 miliardy EUR byly zrušeny, neboť prostředky nebudou použity.
Na konci roku 2004 zůstávalo neuhrazeno za 3,3 miliardy EUR rozpočtových závazků pro uzavírání těchto starých programů v roce 2005 a případně po něm.
2.16 Členské státy byly povinny předložit žádosti o platby, které se týkaly těchto programů, nejpozději do 31. března 2003.
Kvůli velkému množství žádostí zaslaných krátce před termínem a různorodé kvalitě závěrečné dokumentace bylo před zpracováním žádostí nutné provádět dodatečná šetření.
V roce 2004 se uzavírání žádostí výrazně zlepšilo.
Důkazem je snížení nesplacených závazků o dvě třetiny na přibližně 5 % celkových nesplacených závazků strukturálních fondů.
_BAR_
Zvýšení neuhrazených rozpočtových závazků v důsledku rozšíření
2.17 Neuhrazené rozpočtové závazky představují částky, které se Komise zákonně zavázala zaplatit v budoucnosti.
Čím vyšší je hodnota neuhrazených rozpočtových závazků, tím větší jsou nároky v oblasti plateb v budoucích letech.
Neuhrazené rozpočtové závazky se zvýšily o 4,5 % na 110,1 miliardy EUR (viz tabulka 2.3).
Zvýšení bylo způsobeno dodatečnými rozpočtovými závazky pro nové členské země po rozšíření.
Neuhrazené rozpočtové závazky pro EU před rozšířením se stabilizovaly.
Neuhrazené rozpočtové závazky pro rozlišené výdaje jako celek představují 2,2 roku plateb při současné míře výdajů (v roce 2003 to bylo 2,5 roku).
2.17 Dobu 2,2 roku, o níž se Účetní dvůr zmiňuje, lze považovat za běžnou míru, která se blíží zásadě rok n + 2.
_BAR_
2.18 Graf 2.1 ukazuje hodnotu neuhrazených rozpočtových závazků pro rozlišené výdaje od roku 1994.
Zvýšení jde na vrub jak změně systému ročních závazků pro strukturální fondy přijaté pro programovací období 2000–2006, tak kumulativnímu účinku snížených výdajů mezi lety 1999 a 2003, jehož výsledkem bylo zrušení položek plateb ve výši 40 miliard EUR [22].
_BAR_ _BAR_
Tabulka 2.3 – Změna v bilanci neuhrazených závazků za rok 2004
Zdroj: Účetní závěrka za rok 2004 a zpráva o rozpočtovém a finančním řízení.
(v millionech EUR) _BAR_
_BAR_ Podle typu _BAR_ Celkem _BAR_ Podle kapitol finančního výhledu _BAR_
Nerozlišené příděly _BAR_ Rozlišené příděly _BAR_ Zemědělství _BAR_ Strukturální opatření _BAR_ Vnitřní politiky _BAR_ Vnější vztahy _BAR_ Administrativní výdaje _BAR_ Rezervy _BAR_ Předvstupní strategie _BAR_ Kompenzace _BAR_ Úpravy _BAR_
Přenesené závazky
Přenesený zůstatek _BAR_ 877 _BAR_ 103883 _BAR_ 104760 _BAR_ 290 _BAR_ 69274 _BAR_ 12196 _BAR_ 12156 _BAR_ 584 _BAR_ 0 _BAR_ 10260 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Platby _BAR_ –776 _BAR_ –41221 _BAR_ –41997 _BAR_ –271 _BAR_ –30969 _BAR_ –3995 _BAR_ –3245 _BAR_ –503 _BAR_ 0 _BAR_ –3013 _BAR_ 0 _BAR_ –1 _BAR_
Odvolání závazků _BAR_ –17 _BAR_ –3626 _BAR_ –3643 _BAR_ –5 _BAR_ –2624 _BAR_ –501 _BAR_ –436 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ –85 _BAR_ 0 _BAR_ 8 _BAR_
Zrušení _BAR_ –81 _BAR_ 0 _BAR_ –81 _BAR_ –14 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ –59 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ –8 _BAR_
Závazky přijatév roce 2004
Přijaté závazky _BAR_ 51494 _BAR_ 57779 _BAR_ 109273 _BAR_ 44761 _BAR_ 40834 _BAR_ 9010 _BAR_ 5198 _BAR_ 6161 _BAR_ 182 _BAR_ 1718 _BAR_ 1410 _BAR_ –1 _BAR_
Platby _BAR_ –50162 _BAR_ –7981 _BAR_ –58143 _BAR_ –43308 _BAR_ –3229 _BAR_ –3260 _BAR_ –1361 _BAR_ –5354 _BAR_ –182 _BAR_ –40 _BAR_ –1410 _BAR_ 1 _BAR_
Zrušení _BAR_ –22 _BAR_ 0 _BAR_ –22 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ –22 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Zaokrouhlení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ –1 _BAR_ –1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
Zůstatek přenesenýdo 2005 _BAR_ 1313 _BAR_ 108834 _BAR_ 110147 _BAR_ 1452 _BAR_ 73285 _BAR_ 13450 _BAR_ 12313 _BAR_ 807 _BAR_ 0 _BAR_ 8840 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
_BAR_
Graf 2.1 – Neuhrazené rozpočtové závazky 1994 až 2004
Poznámka: Rozlišené přidělené prostředky se skládají z výdajů na strukturální opatření, vnitřní politiky, vnější vztahy a předvstupní strategi.
Zdroj: Účetní závěrka za období 1994 až 2004.
+++++ TIFF +++++
Rozlišené příděly – 1994 až 2004Objem (v mld. EUR)120,0100,080,060,040,020,00,019941995199619971998199920002001200220032004Rozpočtový rokRozpočet závazkůNeuhrazené rozpočtové závazky celkem _BAR_
2.19 Ve své odpovědi na výroční zprávu za rok 2003 Komise uvedla, že úroveň neuhrazených rozpočtových závazků odpovídá jejím předpovědím [23].
V roce 2002 Komise hloubkově analyzovala, jak se vyvíjí plnění rozpočtu strukturálních fondů, a vzala přitom v úvahu nízké míry výdajů v letech 2000 až 2002, provedla příslušné účetní opravy a předpověděla úroveň neuhrazených rozpočtových závazků na konci každého roku až do roku 2010 [24].
_BAR_ _BAR_
2.20 Ve skutečnosti byla úroveň neuhrazených závazků pro programy 2000–2006 na konci roku 2004 o 3,7 miliardy EUR vyšší než Komise předpověděla v roce 2002 pro EU o 15 členech.
Neuhrazené rozpočtové závazky k programům let 1994–1999 byly 3,3 miliardy EUR: analýza Komise z roku 2002 předpokládala, že budou zcela odstraněny.
Navíc zde bylo 2,1 miliardy EUR neuhrazených rozpočtových závazků vztahujících se k rozšíření, které nebyly do analýzy Komise zahrnuty.
2.20 Skutečnost, že úroveň nesplacených závazků za období 1994–1999 je vyšší, než se předpokládalo, vyplývá ze zpoždění v uzavírání programů, které bylo v době vypracování odhadů obtížné předvídat (viz odpověď na bod 2.16).
Údaje pro rok 2002 byly nejlepší odhady, k nimž bylo možné na základě dostupných informací dospět.
Obtížnost vypracování odhadů byla do velké míry způsobena podstatnou změnou platebních systémů pro nové programy na období 2000–2006 oproti předchozím programům.
_BAR_
Neuhrazené rozpočtové závazky nepředstavují všechny zákonné závazky
2.21 Vzhledem k povaze rozpočtového procesu neodráží zůstatek neuhrazených rozpočtových závazků celý objem zákonných závazků, neboť většina výdajových programů se řídí specifickými pravidly.
Rozhodnutí o financování rozhodnutí přijatá na počátku programovacího období – představující zákonné závazky pro platby – se nepřevádějí okamžitě na rozpočtové závazky, ale mohou být podle finančního nařízení [25] jako závazky přijaty zhruba rovnoměrně rozložené do let celého programovacího období.
Přijaté zákonné závazky ještě nepřevedené na rozpočtové závazky jsou uvedeny jako mimorozpočtové položky roční účetní závěrky [26].
_BAR_ _BAR_
2.22 Na konci roku 2004 dosahovaly neuhrazené rozpočtové závazky strukturálních fondů na programovací období 2000–2006 částky 60 miliard EUR, což představovalo 2,2 násobek ročních výdajů při míře výdajů na platby roku 2004.
Zákonné závazky ještě nepřevedené na rozpočtové závazky (viz bod 2.21) činí celkem 75 miliard EUR.
Celkové neuhrazené zákonné závazky strukturálních fondů za programovací období 2000–2006 na konci roku 2004 činily tedy 136 miliard EUR, což představuje platby za téměř pět let při míře výdajů na platby roku 2004.
Úhrn neuhrazených zákonných závazků poklesl jen mírně díky dodatečným zákonným závazkům plynoucím z rozšíření.
Avšak k odstranění všech neuhrazených zákonných závazků z rozpočtového období 2000–2006 do konce výplatního období (2010) bude muset Komise udržet vysokou míru výdajů a/nebo zrušit velký objem závazků na základě pravidla "rok n + 2" (viz body 2.24–2.26).
2.22 Komise se domnívá, že uvádění poměru "nesplacených právních závazků" k platbám v daném roce není samo o sobě užitečným ukazatelem, neboť poměr "nesplacených právních závazků" k platbám vždy ke konci programového období přirozeně klesá.
Celková úroveň nesplacených závazků by se tedy vždy měla posuzovat podle toho, kolik času zůstává pro provedení zbývajících plateb.
V tomto ohledu Komise souhlasí s poznámkami Účetního dvora v poslední větě.
_BAR_
2.23 Pro současné programovací období strukturálních fondů mohou členské státy provádět platby příjemcům do konce roku 2008 a Komise může refundovat nároky členských států do roku 2010, a to včetně plateb závěrečných.
Zkušenost z předcházejících období ukazuje, že míra výdajů na platby klesá ke konci cyklu a uzavírání je problémové [27].
Proto existuje riziko, že výdaje na současné programy se opozdí ještě víc do příštího období a zahájení nových programů bude opožděno.
2.23 Je normální, že část zůstatku z programů probíhajícího období bude vyplacena v letech 2007–2010.
Díky tomu, že se u strukturálních fondů používá pravidlo rok n + 2, Komise neočekává, že by na konci probíhajícího období došlo k významnému nahromadění nesplacených závazků.
Uzavírání programů za období 2000–2006 by nemělo vést ke zpoždění zahájení programů na další období.
Komise navrhne takové rozpočty, které budou odpovídat očekávané úrovni způsobilých žádostí o platby, ať už se bude jednat o žádosti z programového období 2000–2006 nebo 2007–2013.
_BAR_
Pravidlo "rok n + 2" zatím vyústilo do jen malého objemu zrušených závazků
2.24 Komise má za to [28], že rizika vyvolaná vysokou úrovní neuhrazených rozpočtových závazků u strukturálních fondů jsou snížena pravidlem "rok n + 2".
To stanoví, že závazky, k nimž se neuskutečnily žádné platby v průběhu dvou let po roce v němž byl závazek přijat, se automaticky ruší.
V roce 2003 byly v důsledku uplatnění tohoto pravidla zrušeny závazky ve výši 31 milionů EUR.
V roce 2004 byla tato částka vyšší, a to 219 milionů EUR, což představovalo jen 0,3 % zůstatku neuhrazených rozpočtových závazků pro strukturální fondy ke konci roku.
2.24 Komise se i nadále domnívá, že pravidlo rok n + 2 bude stabilizovat úroveň nesplacených závazků.
Zálohy vyplacené na začátku programového období, které představují 7 % celkových prostředků přidělených každému programu na období 2000–2006, poskytují relativně dlouhodobou ochranu proti zrušení závazků v období n + 2, neboť platby záloh snižují úroveň úhrad, které jsou potřebné k zamezení automatického rušení.
Tato ochrana však časem slábne, což může vést k nárůstu rušení závazků v období n + 2 v nadcházejících letech.
Pravidlo n + 2 zároveň motivuje k rychlejšímu plnění a pravidelnějšímu předkládání žádostí o platbu.
Jeho dopad tedy nelze posuzovat pouze podle úrovně rušení závazků.
_BAR_
2.25 Ze závazků zrušených v důsledku použití tohoto pravidla se 76 % týkalo výdajů ESF v Nizozemsku.
V praxi byly nové závazky z výkonnostní rezervy [29] v některých případech přiděleny programům, u nichž byly závazky zrušeny, čímž se negoval účinek uvedeného postupu [30].
To, že u ostatních členských států nebyly závazky rušeny, odráží zvýšené výdaje.
Účetní dvůr však nalezl důkazy o tom, že členské státy předložily nároky včetně nezpůsobilých výdajů, aby předešly rušení závazků.
To ilustruje reálnou povahu rizika identifikovaného Účetním dvorem v jeho výroční zprávě za rok 2003 [31].
2.25 Situace, kterou Účetní dvůr popsal ohledně dodatečných závazků vyplývajících z výkonností prémie pro program, jehož financování bylo zrušeno podle pravidla n + 2, je způsobena tím, že položky nelze přesunovat mezi cíli (částky pro jednotlivé cíle byly stanoveny na zasedání Evropské rady v Berlíně v roce 1999 a v nařízení o strukturálních fondech), o výkonnostní prémii se lze ucházet pouze v rámci programu jednoho členského státu a jednoho cíle.
Vzhledem k tomu, že v Nizozemsku existuje jednotný programový dokument pro cíl 3, neměla Komise jinou možnost, než udělit prémii tomuto programu, přičemž ji ovšem přiřadila prioritám s lepším výkonem.
Komise zkoumá důkazy o zahrnutí nezpůsobilých výdajů do žádostí o platby, které Účetní dvůr nalezl při auditech v členských státech, a přijme nezbytná opatření.
Zkoumá toto riziko ve vlastních auditech.
_BAR_
2.26 Ačkoli Komise považuje pravidlo "rok n + 2" za důležitý nástroj rozpočtového řízení, ve zprávě o rozpočtovém a finančním řízení není uvedena žádná analýza jeho fungování či dopadu.
2.26 Jedním z cílů pravidla n + 2 je urychlit plnění, dopady pravidla tedy lze částečně změřit podle informací o plnění obsažených ve zprávě o rozpočtovém a finančním řízení.
Podrobnější informace o strukturálních fondech jsou obsaženy ve výše uvedené výroční zprávě o strukturálních fondech, která byla zveřejněna v květnu 2005.
_BAR_
Nevhodné sestavování rozpočtu po dobu trvání výdajových programů
2.27 I když byl výsledek za rok 2004 pro strukturální fondy dosti uspokojivý, mnohé z přetrvávajících problémů – zpožďování, zvýšení neuhrazených rozpočtových závazků – při implementaci víceletých výdajových programů pramení z rozpočtování na rozpočtové období, které nebere dostatečně v úvahu schopnost členských států absorbovat přidělené prostředky v předpokládaném čase.
Navíc se závazky přijímají – jak se vysvětluje v bodě 2.21 – v přibližně stejných jednoročních splátkách pro celou nominální dobu trvání programu.
To neodráží ani očekávaný průběh plateb, ani celý objem zákonných závazků [32], a poskytuje proto informace, které lze snadno mylně vykládat.
2.27 Zařazování závazků do rozpočtu je přímým důsledkem přidělení zdrojů, o němž rozhodla Evropská rada.
Roční rozpočtové závazky za normálních okolností odrážejí plánování (nebo revidované plánování).
Komise se řídí zásadou, že cílem je odhadnout skutečně potřebnou výši ročních položek plateb.
_BAR_
2.28 Platby se mají provádět během období, které přesahuje nominální dobu trvání programu (až do roku 2010 v případě období 2000–2006).
Průběh plateb se velmi liší v průběhu programovacího cyklu v tom smyslu, že počáteční platby jsou nízké, jak se programy (a s nimi projekty, které jsou jimi financovány) definují a zahajují, v mezilehlých letech jsou požadavky na platby vyšší a ke konci se snižují.
Když se dva cykly překrývají, je záměrem Komise vyrovnat roky s nižší poptávkou na začátku druhého cyklu platbami z konce prvního cyklu, což by mělo vyústit do plynulých a navzájem sladěných požadavků na položky plateb.
_BAR_ _BAR_
2.29 V praxi požadavky na platby rozpočtované Komisí závisejí na nárocích přicházejících z členských států, které zase závisejí na schopnosti příjemců předložit projekty a absorbovat přidělené prostředky.
Výsledkem nevyrovnané úrovně požadavků v průběhu pěti let do roku 2003 včetně bylo významně nízké vydávání prostředků [33].
Nízké vydávání prostředků má různé dopady na položky plateb a závazky: nevyužité položky plateb se ruší, zatímco závazky zůstávají neuhrazeny.
Výsledkem těchto rozdílných režimů je zvyšující se objem neuhrazených rozpočtových závazků (viz bod 2.18) a z toho plynoucí časový skluz mezi závazky a platbami.
2.29 Rostoucí objem nesplacených závazků je běžným rysem víceletého programování, které se používá například u strukturálních fondů.
Za běžných okolností lze očekávat, že objem nesplacených závazků v prvních letech roste, pak se stabilizuje a na konci programového období klesne.
U systému s časově rozlišenými položkami není žádný zvláštní důvod k tomu, aby byly platby a závazky v jakémkoli konkrétním roce vyrovnané.
_BAR_
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ
2.30 Zpráva Komise o rozpočtovém řízení nyní poskytuje některé dodatečné informace o vývoji výdajových programů.
Tyto informace by však mohly být ještě lepší, kdyby byly úplněji vysvětleny, kdyby zhodnotily pokrok ve srovnání s očekávanou výkonností a kdyby věrněji odrážely rozpočtové řízení a zodpovědnost.
Měly by také být poskytnuty informace o odhadech výdajů členskými státy a o fungování pravidla "rok n + 2" pro strukturální fondy.
2.30 Na doporučení Účetního dvora z minulého roku Komise poskytla rozsáhlé informace o celkovém stavu a pokroku řady nejvýznamnějších víceletých programů např. strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, fondů SAPARD a ISPA). Komise je ochotna nadále usilovat o zkvalitňování poskytovaných informací, stejně jako o to usilovala v minulosti, a to i při vypracování zprávy za rok 2004.
Komise kromě toho Účetní dvůr upozorňuje na rozsáhlou výroční zprávu o rozpočtovém plnění strukturálních fondů, kterou generální ředitelství pro rozpočet vydalo v květnu.
Komise rovněž odkazuje na svou odpověď k bodu 2.4.
_BAR_
2.31 Zlepšené míry výdajů na platby a v důsledku toho snížený přebytek odrážejí zlepšené řízení Komisí a zvýšené úrovně výdajů v rámci hlavních výdajových programů, zejména strukturálních fondů.
_BAR_ _BAR_
2.32 Objem neuhrazených rozpočtových závazků se i nadále zvyšoval a dosáhl celkem 109 miliard EUR na konci roku 2004.
Zvýšení bylo hlavně důsledkem rozšíření, přičemž příslušné neuhrazené rozpočtové závazky vztahující se k EU o 15 členech mírně poklesly.
Pravidlo "rok n + 2", které by mělo řešit situaci pro strukturální fondy, vyústilo od doby svého zavedení jen do velmi malého objemu zrušených závazků.
2.32 Výše rušení závazků není sama o sobě řádným ukazatelem efektivnosti pravidla N + 2.
Toto pravidlo má vliv také na podporu plnění (viz odpověď k bodu 2.24).
_BAR_
2.33 Neuhrazené rozpočtové závazky u strukturálních fondů převyšují revidované předpovědi Komise z roku 2002.
Účetní dvůr doporučuje Komisi, aby zvážila aktualizaci své analýzy, aby byly identifikovány dopady do běžného i následujícího období a zjistilo se, zda je nutné nějaké konkrétní opatření.
2.33 Struktura skutečného plnění a skutečná úroveň nesplacených závazků se analyzují a používají jako vstupní údaje pro vyhodnocení platebních potřeb při přípravě předběžného návrhu rozpočtu.
V současné době se neplánuje předložení revidovaného sdělení.
_BAR_
2.34 Informace o rozpočtu EU ani úplně neodrážejí realitu výdajů, ani neposkytují dostatečně jasné informace o zákonných závazcích Unie.
U strukturálních fondů jsou rozpočty závazků založeny na stejných ročních splátkách a rozpočty plateb na plynulých a konzistentních nabídkou určovaných předpokladech o výdajích, ale prováděny v závislosti na nepravidelných, poptávkou určovaných nárocích členských států.
Jak již Komise uznala, její schopnost aktivně řídit implementaci rozpočtu pro víceleté výdajové programy je omezena [34].
2.34 V případě strukturálních fondů jsou roční položky závazků přímo předurčené víceletým programováním (řídí se tedy nabídkou).
Tato skutečnost do určité míry platí i pro ostatní velké víceleté programy.
Položky plateb se však musejí řídit poptávkou, s výjimkou záloh, jejichž objem je omezený.
Položky plateb se každý rok zahrnují do rozpočtu, přičemž se na základě informací o tendencích plnění a na základě dalších údajů usiluje o realistický odhad skutečné poptávky.
Základy, z nichž Komise vychází při odhadech platebních potřeb pro strukturální fondy, jsou obvykle uvedeny v předběžném návrhu rozpočtu.
Celkově lze říci, že se rozpočtování plateb v roce 2004 podstatně zlepšilo.
Objem právních závazků, k nimž ještě nebyly přiřazeny žádné rozpočtové závazky, je zveřejněn mezi podmíněnými závazky v roční účetní závěrce Společenství.
_BAR_
2.35 Jelikož nevyužité příděly pro platby spolu s nimi spojeným financováním nelze převádět do dalších období pro uspokojení budoucí poptávky, existuje zvyšující se nesoulad mezi naprogramovaným výdajovým obdobím (např. 2000–2006) a okamžikem, kdy se výdaje uskuteční.
Výsledkem je buď vysoká úroveň výdajů potřebná koncem programovacího období – které se obtížně řídí – nebo vysoká a rostoucí úroveň neuhrazených rozpočtových závazků a výdajů, přičemž výdaje běžného období se posouvají do nového období a případně mohou narušit jeho zahájení.
Nebude-li se tomuto problému věnovat zvláštní pozornost, bude tento nesoulad pokračovat i do budoucna.
2.35 Komise má povinnost zahrnout do rozpočtu dostatečné položky plateb a v případě potřeby předložit opravný rozpočet, jak se stalo u strukturálních fondů v roce 2004.
Plnění rozpočtu v roce 2004 nezvýšilo nesplacené závazky, s výjimkou nových členských států, což bylo u nových operací přirozené a nevyhnutelné.
U strukturálních fondů jsou platby dány zejména žádostmi členských států o úhradu a sestavování rozpočtu k tomu musí přihlížet.
Pravidlo N + 2 omezuje hromadění plateb v posledních částech programu a Komise nesdílí obavu, že platby související s programy probíhajícími v období 2000–2006 by mohly ohrozit začátek následného programového období.
Komise rovněž odkazuje na svou odpověď k bodu 2.23.
_BAR_
[18] Viz bod 2.26 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2002 a body 2.31 a 2.47 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003.
[19] Viz bod 2.14 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003.
[20] Položky plateb pokrývající účelově vázané příjmy se řídí specifickými pravidly vzhledem ke své odlišné povaze.
Viz bod 2.37 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003.
[21] Č. 10/2004 (úř. věst.
L 80, 29.3.2005, s. 1).
[22] Viz bod 2.12 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003.
[23] Bod 2.48 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003 uvádí, že neuhrazené závazky (RAL) za období 2000 až 2006 jsou 2,3 krát vyšší než běžné roční platby, což je v souladu s předpověďmi Komise.
[24] Graf 7, sdělení Komise: Vývoj plnění rozpočtu strukturálních fondů, zejména neuhrazených závazků (R.A.L.), KOM(2002) 528 v konečném znění, 20. září 2005.
Žádná podobná analýza nebyla provedena pro Fond soudržnosti, i když zůstatek neuhrazených rozpočtových závazků dosahuje 9,7 miliardy EUR.
[25] Čl. 76 odst. 3: "Rozpočtové závazky na opatření přesahující jeden finanční rok mohou být rozloženy do několika ročních splátek pouze tehdy, když to základní právní akt umožňuje…".
[26] Viz mimorozvahové závazky v roční účetní závěrce: položka 6 – podmíněná pasiva.
[27] "Administrativní a finanční omezení spojená s uzavíráním programů let 1994–1999 významně přispěla ke zpožděním při zahajování programů na období let 2000–2006."
KOM(2002) 528 v konečném znění, s. 4.
[28] Viz např. odpověď Komise na bod 2.48 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003 uvádí, "že pravidlo "n + 2" by mělo vyústit do stabilizované úrovně neuhrazených závazků po několik příštích let…".
[29] 4 % prostředků přidělených každému členskému státu byla umístěna do rezervy pro nejlépe fungující programy, a to ve třech splátkách od roku 2004 do roku 2006.
[30] Např. v případě závazku ve výši 167 milionů EUR zrušeného v důsledku pravidla "rok n + 2" v Nizozemsku bylo 76 milionů přiděleno témuž programu z výkonnostní rezervy.
[31] Bod 2.35: "… existuje riziko, že si členské státy nárokují výdaje, které nejsou způsobilé, aby se vyhnuly zrušení závazků."
[32] S výjimkou konce posledního roku konkrétního programovacího období.
[33] Viz bod 2.12 a tabulka 2.3 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003.
[34] Viz odpověď Komise na bod 2.32 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2003.
--------------------------------------------------
KAPITOLA 3
Příjmy
OBSAH
Úvod
Specifické hodnocení v kontextu prohlášení o věrohodnosti
Tradiční vlastní zdroje
Úvod
Hodnocení systémů dohledu a kontroly
Systémy dohledu a kontroly – Komise
Systémy dohledu a kontroly – členské státy
Zjištění, která vyplývají z auditů a týkají se operací daného rozpočtového roku
Stanovené částky, které dosud nebyly Komisi zpřístupněny (účty "B")
Poplatky z cukru
Vlastní zdroje odvozené z DPH/HND
Úvod
Hodnocení systémů dohledu a kontroly
Systémy dohledu a kontroly – Komise
Systémy dohledu a kontroly – členské státy
Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů
Závěr a doporučení
PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA _BAR_ ODPOVĚDI KOMISE _BAR_
ÚVOD
3.1Příjmy rozpočtu Evropské unie se skládají z vlastních zdrojů a ostatních příjmů.
Vlastní zdroje jsou zdaleka nejdůležitějším zdrojem financování rozpočtových výdajů (92 %), jak je zřejmé z tabulky 3.1, grafu 3.1 a grafu 3.2.
Existují tři kategorie vlastních zdrojů: tradiční vlastní zdroje (cla, zemědělské dávky a poplatky z cukru) (13 %), vlastní zdroje vypočítané na základě daně z přidané hodnoty vybrané členskými státy (15 %) a vlastní zdroje odvozené z hrubého národního důchodu členských států (72 %). _BAR_ _BAR_
Zdroj: Rozpočty a opravné rozpočty na rok 2004, účetní závěrka Evropských společenství za rok 2004.
(v milionech EUR) _BAR_
Typ příjmu a příslušný rozpočtový titul _BAR_ Skutečné příjmy v roce 2003 _BAR_ Vývoj rozpočtu na rok 2004 _BAR_ Skutečné příjmy v roce 2004 _BAR_ Změna v % (2003 oproti 2004) _BAR_
Původní rozpočet _BAR_ Konečný rozpočet _BAR_
_BAR_ (a) _BAR_ (b) _BAR_ (c) _BAR_ (d) _BAR_ e = [(d) – (a)]/(a) _BAR_
1 _BAR_ Tradiční vlastní zdroje _BAR_ 10857,2 _BAR_ 11049,0 _BAR_ 12406,9 _BAR_ 12307,1 _BAR_ 13,4 % _BAR_
— zemědělské dávky (kapitola 10) _BAR_ 1011,8 _BAR_ 839,1 _BAR_ 1325,6 _BAR_ 1313,4 _BAR_ 29,8 % _BAR_
— poplatky z cukru a isoglukózy (kapitola 11) _BAR_ 383,2 _BAR_ 359,9 _BAR_ 416,9 _BAR_ 401,6 _BAR_ 4,8 % _BAR_
— cla (kapitola 12) _BAR_ 9462,1 _BAR_ 9850,0 _BAR_ 10664,4 _BAR_ 10592,1 _BAR_ 11,9 % _BAR_
2 _BAR_ Zdroje z DPH _BAR_ 21260,1 _BAR_ 13319,5 _BAR_ 13579,9 _BAR_ 13912,1 _BAR_ –34,6 % _BAR_
— zdroje z DPH z běžného rozpočtového roku (kapitola 13) _BAR_ 21534,9 _BAR_ 13319,5 _BAR_ 13579,9 _BAR_ 13679,3 _BAR_ _BAR_
— zůstatky z předchozích let (kapitola 31) _BAR_ –274,8 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 232,8 _BAR_ _BAR_
3 _BAR_ Zdroje z HND _BAR_ 51235,2 _BAR_ 69444,6 _BAR_ 69010,2 _BAR_ 68982,0 _BAR_ 34,6 % _BAR_
— zdroje z HND z běžného rozpočtového roku (kapitola 14) _BAR_ 50624,3 _BAR_ 69444,6 _BAR_ 69010,2 _BAR_ 69214,2 _BAR_ _BAR_
— zůstatky z předchozích let (kapitola 32) _BAR_ 610,9 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ –232,2 _BAR_ _BAR_
4 _BAR_ Zůstatky a opravy _BAR_ 280,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ –148,0 _BAR_ –152,8 % _BAR_
— oprava ve prospěch Spojeného království (kapitola 15) _BAR_ 281,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ –149,3 _BAR_ _BAR_
— konečný výpočet opravy ve prospěch Spojeného království (kapitola 35) _BAR_ –1,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,3 _BAR_ _BAR_
5 _BAR_ Ostatní výnosy _BAR_ 9836,1 _BAR_ 805,6 _BAR_ 6809,6 _BAR_ 8458,7 _BAR_ –14,0 % _BAR_
— přebytek z předchozího rozpočtového roku (kapitola 30) _BAR_ 7676,8 _BAR_ 0,0 _BAR_ 5693,0 _BAR_ 5693,0 _BAR_ –25,8 % _BAR_
— různé příjmy (hlavy 4 až 9) _BAR_ 2159,3 _BAR_ 805,6 _BAR_ 1116,6 _BAR_ 2765,7 _BAR_ 28,1 % _BAR_
Celkový součet _BAR_ 93468,6 _BAR_ 94618,7 _BAR_ 101806,6 _BAR_ 103511,9 _BAR_ 10,7 % _BAR_
_BAR_
Graf 3.1 – Rozdělení skutečných příjmů v roce 2004
Zdroj: Účetní závěrka Evropských společenství za rok 2004.
+++++ TIFF +++++
Celkové příjmy – 103511,9 milionu EURZdroj z HND 66,6%Zdroj z DPH 13,4 %Cla 10,2 %Zemědělské dávky 1,4 %Poplatky z cukru 0,4 %Přebytek 5,5 %Ostatní 2,5 % _BAR_
Graf 3.2 – Evoluce zdrojů skutečných příjmů v letech 1990 až 2004
Zdroj: Účetní závěrka Evropských společenství za rok 2004.
+++++ TIFF +++++
1000009000080000700006000050000400003000020000100000199019911992199319941995199619971998199920002001200220032004OstatníZdroj z HNDZdroj z DPHTradiční vlastní zdroje _BAR_
SPECIFICKÉ HODNOCENÍ V KONTEXTU PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI
Tradiční vlastní zdroje
Úvod
3.2 Tradiční vlastní zdroje jsou stanoveny a vybírány členskými státy v souladu s jejich právními a regulatorními předpisy, které musí odpovídat požadavkům pravidel Společenství [2].
Rizika výběru tradičních vlastních zdrojů spočívají ve vyhýbání se povinnosti chybnými interpretacemi nebo pašováním, v chybách ve výpočtech nebo nemožnosti vyměřit výši dané částky z důvodů nezjištěných chyb či slabých stránek systémů a chyb nebo opomenutí při účtování o stanovených částkách cel, zemědělských dávek a poplatků z cukru v jednotlivých členských státech.
_BAR_ _BAR_
3.3 Není možné, aby audit Účetního dvora obsáhl neproclené dovozy a dovozy, které unikly celnímu dohledu.
Kromě přímého testování celních prohlášení a účetních systémů zahrnul audit Účetního dvora také hodnocení systémů dohledu a kontroly, a to jak v Komisi, tak v členských státech, s cílem zhodnotit, zda zavedené systémy mohou zaručit přiměřenou jistotu úplnosti údajů.
Součástí auditu byla:
a) kontrola organizace celního dohledu a národních systémů účtování o tradičních vlastních zdrojích ve dvanácti členských státech [3].
Účetní dvůr prověřoval zvláště celní dohled na pozemních hranicích v osmi členských státech a používání elektronických systémů celního odbavení ve dvanácti členských státech (viz body 3.6–3.18);
b) ověření výpočtu výše poplatků z cukru dokončeného v roce 2004;
c) prověrka účtů Komise týkajících se tradičních vlastních zdrojů spolu s analýzou toků celních poplatků a zemědělských dávek ze všech členských států s cílem získat přiměřenou míru jistoty, pokud jde o úplnost a správnost zaúčtovaných částek.
_BAR_ _BAR_
Hodnocení systémů dohledu a kontroly
Systémy dohledu a kontroly – Komise
3.4 Komise může požádat členské státy o provedení inspekcí týkajících se stanovení a poskytnutí tradičních vlastních zdrojů a může také sama takové inspekce provádět, a to buď ve spolupráci se správními orgány daného členského státu, nebo samostatně [4].
Jednotlivé inspekční zprávy jsou adresovány členským státům, kterých se týkají, a projednávají se spolu s obdrženými odpověďmi na jednáních poradního výboru pro vlastní zdroje [5].
Každé tři roky je vypracována celková zpráva o fungování inspekcí, která je následně předložena rozpočtovému orgánu [6].
_BAR_ _BAR_
3.5 Účetní dvůr tyto inspekce zkontroloval a vzal jejich výsledky v úvahu.
Podobně jako v předchozích letech shledal, že jejich metodika stojí na zdravých základech a stav dokumentace je dobrý.
Při inspekcích se zjistilo, že systémy výběru vlastních zdrojů jsou obecně uspokojivé, byla však potvrzena trvající nedostatečná spolehlivost účtů "B" v některých členských státech (viz bod 3.23).
3.5 Komise se ve svých inspekcích tradičních vlastních zdrojů bude i nadále zaměřovat na řízení účtů "B" ze strany členských států.
_BAR_
Systémy dohledu a kontroly – členské státy
3.6 Systémy dohledu a kontroly v oblasti tradičních vlastních zdrojů v členských státech sestávají především z dohledu celních úřadů, jak je definován v celním kodexu Společenství [7].
Právní předpisy Společenství obecně nestanoví konkrétní metody ani rozsah celní kontroly, jež jsou tedy na vlastním uvážení členských států.
_BAR_ _BAR_
Celní dohled na vnějších pozemních hranicích EU
3.7 Účetní dvůr prověřoval celní dohled a proclívání na vybraných celních přechodech v osmi členských státech [8].
Audit se zaměřil na hodnocení celního dohledu a kontrolních postupů, které zajišťují, aby všechno zboží prošlo celní kontrolou [9].
Postupy, jejichž smyslem je zajistit, aby bylo přicházející zboží řádným způsobem ošetřeno, byly na navštívených celních přechodech celkově shledány uspokojivými.
_BAR_ _BAR_
Výběr dovozního cla s využitím elektronického systému celního odbavení
3.8 Komise nyní provádí akční plán [10], jehož cílem je napomáhat rozvoji efektivnějších celních režimů celkově lepším využíváním informačních technologií.
Počítačové systémy pro podávání a vyřizování celních prohlášení umožňují automatickou kalkulaci a zaúčtování cla a rovněž provádění různých rutinních kontrol.
Tyto systémy lze využít i pro selekci celních prohlášení a zásilek, které by měly být zkontrolovány personálem celnice, zatímco zbytek je proclen automaticky, čímž se výrazně snižují výdaje na kontrolu a eliminuje se narušení mezinárodního obchodu.
Spolehlivost elektronického systému celního odbavení a kvalita postupů pro analýzu rizik, která je jeho součástí, tak mají zásadní dopad na úplnost a správnost tradičních vlastních zdrojů.
Systémy členských států se nyní nacházejí v různých fázích vývoje.
V roce 2003 provedla Komise inspekci elektronických systémů celního odbavení. Zjistila, že jejich stav je vcelku uspokojivý, a doporučila další rozvoj jejich využití [11].
_BAR_ _BAR_
3.9 Účetní dvůr provedl prověrku elektronických systémů celního odbavení ve dvanácti členských státech [12] a dále prověřoval dohled a koordinaci ze strany Komise.
Při auditu nebyly zjištěny významné nedostatky ani v krocích, které Komise dosud podnikla, ani v systémech navštívených členských států.
Účetní dvůr však upozorňuje na následující případy, u nichž doporučuje před upuštěním od tradičních tištěných celních prohlášení přijetí dalších opatření.
_BAR_ _BAR_
3.10 Pokud se používají počítačové systémy, je nutné mít k dispozici odzkoušené plány pro spuštění a provoz záložních systémů pro případ katastrofy.
Ve třech z navštívených členských států nemají žádný obecný plán postupu pro případ katastrofy, vypracovali však určité náhradní postupy a pokyny.
Ve čtyřech členských státech takový plán existuje, ale nebyl vyzkoušen.
V případě poruchy nebo jiné krizové situace představují tyto nedostatky riziko pro výběr cla i pro kontinuitu importu a exportu v rámci obchodního styku.
3.10 Komise souhlasí s připomínkami Účetního dvora týkajícími se významu nouzového mechanismu.
Bezpečnostní opatření jsou nutná k tomu, aby nedošlo k narušení trhu, aby se celním orgánům umožnila kontrola a aby se ochránil výběr tradičních vlastních zdrojů.
Komise tyto postupy upravila v právních předpisech (článek 353 nařízení (ES) č. 837/2005), které jsou na úrovni Společenství použitelné na elektronický tranzitní systém – NCTS.
Komise se rovněž domnívá, že manuální systémy mohou být narušeny.
V případech, kdy k tomu došlo, byly platby tradičních vlastních zdrojů přizpůsobeny takovým způsobem, aby nedocházelo ke ztrátám z rozpočtu Společenství.
_BAR_
3.11 V šesti z navštívených členských států mohou být formuláře jednotného správního dokumentu (JSD) [13] zasílány v tištěné podobě společně s disketou, z níž jsou pak data bez použití elektronického podpisu stažena do systému.
Právně závazný je však pouze vytištěný dokument.
Ve třech členských státech neměli buď žádné formálně definované kontrolní postupy pro vkládání dat a záznamy těchto postupů, které by zajišťovaly, že data na disketě budou odpovídat údajům ve vytištěném formuláři, nebo tyto postupy nebyly vždy dodržovány.
Za těchto okolností je zde riziko, že údaje použité pro počítačové zpracování, včetně výše dovozních cel, se mohou od údajů uvedených ve formuláři JSD lišit.
3.11 Jako součást pravidelných opatření navazujících na body uvedené Účetním dvorem bude Komise zavádět vhodné kontroly v členských státech.
_BAR_
3.12 Kde není stoprocentní kontrola celních prohlášení možná, měla by se při rozhodování o nutnosti provést prověrku daného dovozu používat analýza rizik a profily rizik.
Profily rizik lze nejlépe využít v prostředí systémů elektronického celního odbavování.
K zajištění efektivity a podobné úrovně kontroly na všech celnicích navrhla Komise řadu nástrojů [14], k nimž patří společná metodika a společná kritéria pro řízení rizik.
Komise také navrhuje, aby se celnice na hranicích zaměřily na přípustnost a bezpečnostní kontroly.
Kontroly fiskálních a obchodních postupů prostřednictvím auditů a kontrol na místě založených na společných kritériích rizik by se měly obvykle provádět v prostorách hospodářských subjektů.
3.12 S ohledem na objem mezinárodního obchodu a velký rozsah úkolů, které celní útvary vykonávají, budou celní kontroly vždy namátkové.
Analýza rizik hraje svoji úlohu, a to nejen v jednotném výběru cel (a jejich řádném převedení Komisi), ale rovněž v rámci jiných úkolů.
Tyto úkoly a odpovídající nástroje navržené Komisí zahrnují jak ochranu evropských občanů před ohrožením jejich zdraví a bezpečnosti, tak výběr cel.
_BAR_
3.13 Účetní dvůr již dříve podal zprávu o využívání technik analýzy rizik [15].
Navzdory podpoře a doporučením Komise jsou však mezi členskými státy stále značné rozdíly v míře, v jaké analýzu rizik a profily rizik systematicky využívají při cílení kontrol, a to navzdory skutečnosti, že využívání výpočetní techniky v rámci celního režimu jejich aplikaci umožnilo.
3.13 V návaznosti na nedávné změny celního kodexu (nařízení (ES) č. 648/2005 ze dne 13. dubna 2005) Komise a členské státy dále spolupracují při provádění rámce řízení rizik v celém Společenství.
_BAR_
3.14 Pozměněné znění celního kodexu [16] zavádí pro členské státy povinnost provádět řízení rizik a specifikuje časová období, kdy mají členské státy provádět příslušné kontroly na základě rizik a kdy budou celní kontroly založeny na analýze rizik s využitím automatizované technologie zpracování dat.
Bude nutné vynaložit další úsilí, aby bylo dosaženo souladu s těmito novými pravidly.
Účetní dvůr během svého auditu zjistil, že ve dvou členských státech nebyly v roce 2004 profily rizik využívány vůbec. Rozhodnutí o fyzických kontrolách a kontrolách dokumentace se převážně zakládalo na čistě osobní subjektivní iniciativě celního úředníka.
V jiných dvou členských státech se profily rizik používaly pouze u části dovozů. U zboží importovaného v rámci určitého zjednodušeného režimu nebyla uplatňována žádná cílená kontrolní opatření, která by vycházela z profilu rizik.
3.14 Tyto dva členské státy, u kterých bylo Účetním dvorem zjištěno, že nevyužívají analýzu rizik, k tomu směřovaly a oba před koncem roku 2004 zavedly systémy pro dovozy.
Je to důležitý základ, ale zavedení celních kontrol spočívajících na analýze rizik má mnohem širší dopad.
Analýza rizik hraje svoji úlohu ve všech druzích celních kontrol, včetně výběru dovozců, kteří budou oprávnění využívat zjednodušené postupy, a četnosti a obsahu kontrol založených na auditu.
Očekává se, že vedle otázek bezpečnosti a jistoty, jimž byly stanoveny specifické cíle, členské státy přijmou různá opatření v odlišném tempu, která budou záviset na množství a druhu celního provozu, jejž musí zvládat.
_BAR_
3.15 V jednom členském státě bylo využití fiskálních profilů rizik na hranicích omezeno a nahrazeno fiskálními kontrolami na základě auditu prováděnými v prostorách hospodářských subjektů.
Tato strategie je v souladu s návrhem Komise obsaženém v jejím sdělení z července roku 2003.
Takový přístup však může oslabit celní dohled, protože četnost kontrol u mnoha subjektů je nízká.
3.15 Komise připomene členským státům, že četnost kontrol může hrát klíčovou úlohu v provádění kontrolní strategie založené na auditu.
_BAR_
3.16 Ačkoliv je v členských státech význam náhodného výběru vzorků jako doplňkového prvku všeobecně uznáván, statistický náhodný výběr zboží se v šesti navštívených členských státech vůbec nepoužívá.
3.16 Komise bude nadále doporučovat, aby rámec rizik Společenství jako základ pro výběr zásilek nebo prohlášení, které mají být předmětem celní kontroly, obsahoval namátkový prvek.
_BAR_
3.17 Celní úřady by měly pravidelně monitorovat a prověřovat výsledky celních kontrol s cílem zhodnotit účelnost a efektivnost systému řízení rizik a pro aktualizaci analýzy a stanovení priorit kontrol využívat zpětné vazby z režimu celního odbavování.
3.18 U některých celních správ byly zjištěny nedostatky při vykazování výsledků fyzických kontrol a kontrol dokumentace a jejich hlášení na centrální úroveň.
V některých případech byly filtry bezdůvodně a bez souhlasu vedení obcházeny.
Profily rizik dále nebyly vždy řádně přezkoumány, a nebylo tedy zjištěno, zda jsou skutečně účelné, nebo byla koordinace mezi odbory odpovědnými za nastavení filtrů na různých úrovních (centrální, regionální, místní) nedostatečná.
Nedostatečné sledování a prověřování fungování profilů rizik a výsledků celních kontrol vede k nedostatku zpětné vazby z tohoto procesu, který pak znemožňuje jak včasnou aktualizaci profilů rizik, tak stanovení optimálních priorit pro kontroly prováděné celními úřady.
3.17–3.18 Komise souhlasí s tím, že výsledky záznamů, přezkum a aktualizace profilů rizik jsou klíčovými jevy řádného řízení rizik, a proto bude členským státům nadále připomínat, aby k jeho dosažení zaváděly vhodné postupy.
_BAR_
Zjištění, která vyplývají z auditů a týkají se operací daného rozpočtového roku
Stanovené částky, které dosud nebyly Komisi zpřístupněny (účty "B")
3.19 Nárokované částky bez záruky a nárokované částky, které byly zpochybněny a u nichž může dojít ke změně, nemusí být Komisi zpřístupněny, pokud je členské státy místo toho uloží na oddělené účty (účty "B").
Všechny členské státy předkládají Komisi čtvrtletní výpisy ze svých účtů "B".
Čistý zůstatek zahrnutý do rozvahy Společenství v rámci položky "pohledávky za členskými státy" činí 739,4 milionu EUR (2003: 729,3 milionu EUR).
_BAR_ _BAR_
+++++ TIFF +++++
3.20 K 31. prosinci 2004 byl hrubý zůstatek účtů "B" uvedený v účetních záznamech Komise 1905,0 milionu EUR, tj. o 19,4 % méně, než činila tato částka k 31. prosinci 2003 (2364,3 milionu EUR) [17].
Hlavním důvodem této změny je skutečnost, že položky týkající se dovozu novozélandských máslových produktů byly po vyřešení tohoto případu z účtů "B" vyřazeny [18].
_BAR_ _BAR_
3.21 Účetní dvůr vítá přijetí nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2028/2004 [19], které stanoví povinnost členských států odepisovat částky tradičních vlastních zdrojů, které nejsou vybrány do určitého konečného data.
Nařízení také zavádí povinnost členských států poskytnout odhad těch částek uvedených na účtech "B", jejichž výběr již není pravděpodobný.
_BAR_ _BAR_
3.22 Komise zanesla do své rozvahy odpisy na základě aktuálních informací poskytnutých členskými státy, aby tak zohlednila míru, v jaké je výběr těchto částek nepravděpodobný.
Celková výše odpisů se pohybuje v rozmezí očekávaném na základě srovnání s předchozími lety.
Většina členských států však neposkytla informace o metodách, které se používaly při stanovování odhadů.
V důsledku toho nemůže Účetní dvůr částku odpisu potvrdit a domnívá se, že Komise by měla poskytnout návod k postupu, a zajistit tak konzistentní přístup.
Odhady neinkasovatelných částek poskytnuté členskými státy se pohybují mezi 10 % (12,8 milionu EUR v případě Spojeného království) a 96 % (118 milionů EUR v případě Španělska) [20].
3.22 Komise se domnívá, že v rámci používání odhadů připravených členskými státy uplatnila zásadu obezřetnosti, kterou vyžaduje finanční nařízení.
Vybírání celních dluhů závisí na vnitrostátních právních předpisech a postupech. Pouze členské státy znají spolehlivost základu pro vymáhání plateb i to, zda dlužník má aktiva či nikoli; znají rovněž postupy lepšího vybírání plateb, které mají k dispozici a které se jim osvědčily.
Komise v průběhu jednání Poradního výboru pro vlastní zdroje (ACOR) dne 9. prosince 2004 vysvětlila členským státům základní zásadu, kterou by měly používat při přípravě jejich odhadů. Komise bude členským státům připomínat jejich odpovědnost při přípravě odhadů založených na skutečných údajích.
_BAR_
3.23 Podobně jako v předchozích letech [21] byly při auditu Účetního dvora a inspekcích Komise (viz bod 3.5) v několika členských státech (Belgie, Německo, Irsko, Itálie, Kypr, Polsko, Slovensko, Švédsko, Spojené království) zjištěny systematické problémy s účty "B", např. zpoždění v zaúčtování položek, chybné položky, opomenutí a nesprávná zrušení.
V roce 2003 odstranilo Německo ze svého účtu "B" položky v celkové výši 40,1 milionu EUR, aniž by toto snížení plně zdůvodnilo.
3.23 Komise se s dotčenými členskými státy těmito body zabývá, aby obdržela vysvětlení a zajistila nápravu chyb.
_BAR_
Poplatky z cukru
3.24 V rámci společné organizace trhů v odvětví cukru nesou výrobci finanční odpovědnost za ztráty vzniklé při prodeji produkce, pro niž je stanovena kvóta [22].
Tato zásada se realizuje uvalením poplatků na výrobu cukru, isoglukosy a inulinového sirupu.
Výši poplatků stanoví Komise (479,8 milionu EUR za hospodářský rok 2002/03) a od výrobců je vybírají členské státy.
Členské státy si ponechají 25 % poplatků jako krytí nákladů na výběr [23].
_BAR_ _BAR_
3.25 Účetní dvůr provedl kontrolu následných opatření přijatých v návaznosti na dřívější práce v oblasti poplatků z cukru a prověřil jejich výpočet ze září 2004 (pro hospodářský rok od 1. července 2002 do 30. června 2003).
Účetní dvůr zjistil, že systém pro výpočet poplatků z cukru funguje uspokojivě, a to navzdory nejasnostem v předepsané kalkulační metodě [24], jež je třeba odstranit.
Upozorňuje také na následující body, v souvislosti s nimiž doporučil nápravná opatření:
_BAR_
3.25 a) celková výše poplatků z cukru (479,8 milionu EUR) byla omylem podhodnocena o přibližně 6 milionů EUR;
a) Opravy budou provedeny automaticky v průběhu výpočtu dávek na rok 2005, které musí převzít výpočty a převody z předchozího roku.
_BAR_
b) ohledně dvou hlavních zdrojů dat, na nichž se výpočet zakládá:
_BAR_
i) databáze Eurostatu COMEXT [25] vykazovala problémy s nepřesnostmi, pokud šlo o množství vyváženého inulinového sirupu. V důsledku toho byla Komise v rozporu s nařízením nucena použít jiné údaje poskytnuté členskými státy;
i) Nařízení (ES) č. 314/2002 bude upraveno, zejména aby upřesnilo tento konkrétní způsob výpočtu.
_BAR_
ii) Komise systematicky nekontrolovala sdělení podávaná členskými státy a dosud nevydala pokyny ohledně osvědčených postupů pro navrhování kontrolních mechanismů, které by zajistily spolehlivost těchto sdělení, jak doporučuje zvláštní zpráva Účetního dvora č. 20/2000 [26].
ii) Členským státům bylo doporučeno, jak mají nastavit kontrolní mechanismus.
Komise při zavádění kontrolních mechanismů pro nový režim poplatků z cukru patřičně přihlédne ke zjištěním Účetního dvora a k vlastním auditům.
_BAR_
3.26 Nadále platí, že závěrečné odsouhlasení příjmů a výdajů, které mají být financovány z poplatků z cukru, není v rámci stávajícího účetního systému Komise proveditelné, jak je také uvedeno ve zvláštní zprávě Účetního dvora č. 4/91 [27].
3.26 Není potřeba provádět účetní odsouhlasení plateb mezi zdroji, které pocházejí z dávek, a rozpočtovými výdaji.
Metoda výpočtu vyplývající ze stávajících pravidel Rady totiž nevytváří mezi těmito dvěma prvky rovné postavení.
Porovnání může být v případě potřeby provedeno mimo rámec účetního systému.
_BAR_
Vlastní zdroje odvozené z DPH/HND
Úvod
3.27 Na rozdíl od příjmů z tradičních vlastních zdrojů odrážejí vlastní zdroje odvozené z DPH a HND makroekonomické statistiky, jejichž výchozí údaje nelze auditovat přímo.
Z tohoto důvodu vychází audit DPH/HND z dodaných makroekonomických souhrnných ukazatelů připravených pro Komisi členskými státy (buď z prognóz, nebo z konečných číselných údajů) a usiluje o zhodnocení systému, který Komise používá pro manipulaci s údaji až po okamžik jejich zahrnutí do konečné účetní závěrky.
Audit tedy pokrývá sestavování ročního rozpočtu a jeho plnění vzhledem k měsíčním platbám členskými státy.
Dále se soustřeďuje na systémy dohledu a kontroly Komise, jejichž úkolem je zajistit správné stanovení a výběr příjmů EU.
Specifické aspekty vlastních zdrojů z DPH a HND jsou předmětem zvláštních auditů.
_BAR_ _BAR_
3.28 Zvláštní audity Účetního dvora týkající se vlastních zdrojů z DPH a HND obsáhly kontroly soupisů pro účely Evropského systému účtů (ESA 95) [28] prováděné Komisí, výpočet váženého průměru sazby (VPS) DPH v přiznáních k dani z přidané hodnoty členských států [29] a systémy dohledu a kontroly pro sestavování národních účtů statistickými úřady členských států.
_BAR_ _BAR_
Hodnocení systémů dohledu a kontroly
Systémy dohledu a kontroly – Komise
3.29 Inspekční činnost Komise prováděná ve spolupráci s členskými státy tvoří významnou součást kontrolního systému vlastních zdrojů z DPH/HND.
Účetní dvůr přezkoumal práci útvarů, které tyto inspekce prováděly.
_BAR_ _BAR_
Vlastní zdroje z DPH
3.30 Pokud jde o vlastní zdroje z DPH, inspekce Komise provedené na místě během rozpočtového roku vedly k 28 novým výhradám [30] vůči specifickým složkám přiznání k dani z přidané hodnoty [31] jednotlivých členských států.
Příprava a výkaznictví výsledků těchto inspekcí měly dobrou kvalitu.
Vzhledem k omezenému množství zdrojů se však Komise potýká s problémy, když se snaží zachovat stejnou kvalitu a frekvenci inspekčních návštěv v členských státech jako před rozšířením [32].
Dále pokud jde o kontrolní opatření přijatá v návaznosti na vyslovené výhrady, bylo dosaženo jen malého pokroku (během roku bylo zrušeno pouze šest výhrad) a ke konci roku 2004 jich tedy zbývalo 107.
Tyto výhrady se často vztahují na několik rozpočtových let a čtyři z nich se datují od přiznání k DPH podaných před více než deseti lety.
Komise neprovedla odhad jejich finančního dopadu.
3.30 Analýza Komise prokazuje, jak je obtížné odhadnout finanční dopad výhrad, neboť se týkají hlavně případů, kdy chybí spolehlivé údaje.
Výhrady jsou prováděny proto, aby měl členský stát povinnost vyhledávat spolehlivé údaje o množství a přijatelnou metodologii.
V roce 2003 Komise oznámila svůj záměr předkládat, jeví-li se to jako vhodné, dlouhodobé výhrady Soudnímu dvoru Evropských společenství.
Ukázalo se to být účinné v případu dvou členských států, které splnily požadavky Komise v době, kdy bylo řízení pro porušení Smlouvy stále ještě v přípravné fázi.
Komise si je vědoma větší pracovní zátěže, která je důsledkem rozšíření, a prověřuje, jak nejlépe využít své zdroje a zároveň zachovat kvalitu inspekcí.
_BAR_
Kontroly výpočtu váženého průměru sazby DPH v přiznáních k DPH předložených členskými státy
3.31 Členské státy, které uplatňují různé sazby DPH, jsou povinny vypočítat váženou průměrnou sazbu (VPS), již Komise použije při výpočtu vlastních zdrojů z DPH.
Případná chyba v tomto výpočtu by měla dopad na základ DPH používaný pro výpočet vlastních zdrojů, a v důsledku toho by mohla ovlivnit výši uhrazených vlastních zdrojů z DPH.
Účetní dvůr prošetřil inspekce Komise, které se soustředily na tento aspekt systému, provedl audit výpočtu VPS v pěti členských státech [33] a zkontroloval, zda je výpočet v souladu s požadavky právních předpisů Společenství [34].
_BAR_ _BAR_
3.32 Pokud jde o 29 specifikovaných výhrad k VPS, Účetní dvůr zjistil, že řada z nich je aktuální již po neúměrně dlouhou dobu [35].
Po vyslovení výhrady nebyl členským státům na vyřešení problému vyhrazen žádný časový limit.
3.32 Neexistuje žádný právní postih, který by Komise mohla využít, a donutit tak členské státy k rychlému zlepšení zdrojů údajů nebo metod výpočtu, ačkoli řízení pro porušení Smlouvy představuje z dlouhodobého hlediska rozumné řešení.
Odložené výhrady jsou však přezkoumávány v rámci každé kontroly a následné zprávy o kontrole popisují vývoj projednávání jednotlivých výhrad.
V případě Rakouska bylo dosaženo významného pokroku, což v okamžiku, kdy Komise obdrží odsouhlasené změny, umožní odstranit výhradu, která byla zavedena jak Rakouskem, tak Komisí.
_BAR_
3.33 Komise na druhé straně nevyjádřila žádné výhrady v případech, kdy ve výpočtu VPS zjistila systematické nedostatky [36].
3.33 V případu Itálie, na který se Účetní dvůr odvolal v poznámce pod čarou, Komise přijala přibližné údaje za účelem rozdělení malého počtu výrobků do sazeb DPH.
V případě těchto výrobků jsou známy výdaje, avšak není k dispozici žádná konkrétní informace o rozdělení do různých sazeb DPH nebo výjimek z tohoto rozdělení.
V případě tvorby hrubého fixního kapitálu se k rozlišení mezi standardní a sníženou sazbou používá přibližná procentní hodnota.
Itálie může tyto daně ukládat pouze po omezenou dobu.
V průběhu příslušné kontroly Komise potvrdila, že k dokončení tohoto výpočtu chybí údaje.
Komise souhlasila s rozdělením založeným na hrubých odhadech pouze výjimečně a na krátkou dobu dvou let, později rozšířenou na čtyři roky.
Komise již v poslední kontrolní zprávě oznámila, že tento postup nebude nadále přijatelný.
_BAR_
3.34 Generální ředitelství pro rozpočet postoupilo v rámci Komise významnou část kontrol výpočtu VPS Eurostatu a některé fiskální aspekty výpočtu generálnímu ředitelství pro daně a cla.
Jejich individuální role a povinnosti nebyly v době, kdy Účetní dvůr audit prováděl, formálně zdokumentovány.
3.34 GŘ pro rozpočet je celkově odpovědné za stanovení váženého průměru sazeb (WAR), ale využívá technické podpory Eurostatu při hodnocení hospodářských odvětví a GŘ pro daně a celní unii při rozdělování zboží a služeb do sazeb DPH.
V důsledku připomínky Účetního dvora nabylo v září 2005 účinnosti memorandum o porozumění podepsané třemi generálními řediteli, které specifikuje tyto role a zahrnuje další oblasti spolupráce.
_BAR_
Vlastní zdroje odvozené z HND
3.35 Co se týče vlastních zdrojů odvozených z HND, přímá verifikace příslušných národních účtů, které jsou podkladem pro číselné údaje uvedené v dotaznících HND [37] , je i nadále nedostatečná.
Komise však již založila útvar, který bude provádět verifikaci veřejných a národních účtů předkládaných členskými státy.
_BAR_ _BAR_
3.36 Od roku 2003 právní předpisy Společenství stanoví, že členské státy mají předat výroční zprávy o kvalitě údajů HND Komisi.
Zpráva by měla obsahovat informace, které dostatečně osvětlí, jakým způsobem se dospělo k souhrnné hodnotě HND, zvláště by měla popsat významné změny v používaných postupech a základních statistikách a vysvětlit revize původních odhadů HND. V souladu s čl.
3 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 by měl obsah a formát této zprávy odpovídat obecným pokynům, které vydala Komise [38].
_BAR_ _BAR_
3.37 Z kontroly zpráv o kvalitě předložených v roce 2004 vyplývá, že:
a) některé členské státy nedodržely obecné pokyny týkající se obsahu a formátu;
b) existují významné rozdíly v množství a podrobnosti poskytnutých informací;
c) se neuvádí informace o výsledcích šetření kvality HND a jeho součástí, i když obecné pokyny poskytnutí těchto informací vyžadují.
3.37 Zprávy o kvalitě byly poprvé předloženy v roce 2004 a v porovnání s předchozími lety představují významné zlepšení informací poskytovaných prostřednictvím dotazníků.
Zjištění, že nové pokyny byly do určité míry vykládány odlišně od toho, jak byly použity poprvé, není neobvyklé ani překvapující.
Na svém jednání v červenci 2005 Výbor pro HND schválil návrhy Eurostatu na přijetí rozšířených pokynů, jejichž cílem je v tomto roce zajistit více harmonizovaný výsledek.
_BAR_
Kontroly soupisů k systému ESA 95 prováděné Komisí
3.38 Významná část systémů dohledu a kontroly Komise, které se týkají vlastních zdrojů odvozených z HND, souvisí se soupisy systému ESA 95. Členské státy musí připravit HND a související národní účty, které tvoří základ pro výpočet vlastních zdrojů odvozených z HND, v souladu se systémem ESA 95.
Členské státy jsou za tímto účelem povinny předložit soupisy k HND. Jde o popisy metod a postupů používaných v jednotlivých zemích při výpočtu souhrnných ukazatelů HND a souvisejících národních účtů.
_BAR_ _BAR_
3.39 Účetní dvůr zkontroloval, jakým způsobem Komise provedla kontroly soupisů k HND v rámci systému ESA 95 u původních patnácti členských států s cílem zhodnotit účelnost kontrol, které mají zajistit, aby členské státy postupovaly v souladu s požadavky ESA 95 [39].
_BAR_ _BAR_
3.40 Soupisy k HND musely být předloženy Komisi do konce roku 2000.
Ačkoliv většina členských států podala své soupisy v průběhu roku 2001, Francie je předložila až v roce 2003 a Lucembursko až v roce 2004.
3.40 Komise neustále vyvíjela tlak na Francii a Lucembursko, aby přeložily své soupisy.
_BAR_
3.41 Komise zdokonalila svou koncepci kontroly zřízením systematického a strukturovaného nástroje pro provádění kontrol v podobě dotazníku pro hodnocení soupisů k HND (DHSHND) [40].
Nezkontrolovala však, zda statistické úřady členských států systémy a metody popsané v soupisech skutečně aplikují.
3.41 V mnohých případech členské státy ve svých soupisech popisují současné nedostatky ve svém účetnictví a plánovaná zlepšení.
Komise považuje možnost, že systémy a metody popsané v soupisech ve skutečnosti nejsou používány, za málo pravděpodobnou.
Tento názor potvrzuje skutečnost, že řada členských států své soupisy nebo jejich výňatky zveřejňuje.
_BAR_
3.42 Dokumentace ke kontrolám soupisů prováděných Komisí byla neúplná.
Zdokumentovány byly pouze ty případy, kde Komise zjistila problémy a nevyřešené otázky.
Tento přístup nezajišťuje plnou průkaznost dokumentace kontrol (audit trail) prováděných Komisí, čímž se omezuje možnost tyto kontroly auditovat a snižuje se jejich spolehlivost.
3.42 Komise kontroluje soupisy a jako kontrolní seznam používá dotazník pro hodnocení soupisů k HND (GIAQ), aby zajistila, že jsou pro všechny členské státy zahrnuty všechny otázky.
Z otázek zaslaných členským státům za účelem přípravy kontrol HND je zřejmé, že se GIAQ používá při jejich sestavování.
Komise rozhodla, že by nebylo užitečné a z hlediska nákladů ani účelné sestavovat podrobné informace o všech položkách GIAQ, které nevedly k otázce určené pro šetření HND. Komise by tak nemohla dokončit analýzu soupisů v rozumné lhůtě.
_BAR_
Nelegální činnosti
3.43 Důležitým aspektem HND je jeho úplnost, která představuje spolehlivý základ pro spravedlivé zjištění poměrných částí vlastních zdrojů odvozených z HND u jednotlivých členských států.
Systém ESA 95 stanoví, že do HND budou zařazeny všechny kategorie nezákonných činností.
Komise již požádala členské státy, aby u některých kategorií nezákonných činností provedly odhady [41].
_BAR_ _BAR_
3.44 Z kontrol soupisů podle systému ESA 95 provedených Komisí vyplývá, že tyto odhady do HND zahrnulo pouze několik členských států, navíc šlo o různé typy nezákonných činností.
Odhady HND tedy nejsou plně srovnatelné, což má dopad na výpočet vlastních zdrojů z HND, a rovněž nejsou zcela v souladu s požadavky ESA 95.
3.44 Komise aktivně vyvíjí tlak na členské státy, aby do HDN zahrnuly protiprávní činnosti.
Jejich zahrnutí se však vyžaduje teprve od finančního roku 2002 (rok, od kterého se ESA95 vztahuje na vlastní zdroje).
Tyto roky jsou v současné době stále otevřené k přezkumu.
Členské státy mají čas až do roku 2006, aby v tomto směru vyhověly ESA95, než bude možné uplatnit výhrady.
_BAR_
Mezispotřeba
3.45 Systém ESA 95 stanoví, že drobné nákupy společností (malé nástroje v hodnotě menší než 500 EUR) se budou považovat za mezispotřebu.
Při odchylce od tohoto pravidla je nutná příslušná úprava relevantním členským státem, aby tak byl zajištěn soulad s tímto požadavkem systému ESA.
_BAR_ _BAR_
3.46 Ve dvou z osmi členských států [42] (Belgie a Irsko), v nichž probíhal audit, není v rámci účetních pravidel pro obchodní společnosti takový limit stanoven, ani nebyly provedeny žádné úpravy směřující k zajištění souladu se systémem ESA 95.
Komise poté, co věc s těmito dvěma členskými státy projednala, tuto situaci akceptovala, aniž by se dále pokoušela doložit, že odchylka od systému ESA 95 byla nevýznamná.
3.46 V Belgii i v Irsku nejsou známy prahy, které společnosti používají, neboť neexistují daňové ani účetní prahy.
Protože se v takových případech ani neví, jakou formu by možná úprava měla mít a jak by se měla provést, považuje Komise za velmi vhodné, aby se úpravy nepoužívaly.
_BAR_
Systémy dohledu a kontroly – členské státy
3.47 Právní předpisy Společenství o harmonizaci hrubého národního důchodu [43] členských států si žádají zvláštní úsilí, jehož cílem je zdokonalování postupů sestavování HND a šíření osvědčených postupů v této oblasti.
Také předpokládají přijetí opatření, která povedou k větší srovnatelnosti, spolehlivosti a úplnosti údajů o HND.
Účetní dvůr prováděl šetření v sedmi členských státech [44], při nichž zjišťoval, v jaké míře byly zavedeny a uplatňovány systémy dohledu a kontroly při sestavování národních účtů v rámci statistických úřadů.
_BAR_ _BAR_
3.48 Účetní dvůr upozorňuje, že mezi členskými státy existují značné rozdíly, pokud jde o existenci a uplatňování níže uvedených prvků systémů dohledu a kontroly v rámci procesu sestavování národních účtů:
a) provádění formální a strukturované analýzy rizik procesu sestavování národních účtů [45];
b) existence dohod nebo podobných ujednání mezi útvary pověřenými sestavováním národních účtů a útvary poskytujícími základní statistická data, v nichž jsou definovány podmínky poskytnutí a kvalita těchto údajů [46];
c) systematická produkce "zpráv o kvalitě", které doplňují statistické průzkumy [47];
d) dokumentace dohledu nad sestavováním národních účtů prováděná vedením [45];
e) provádění interních auditů procesu sběru a kompilace statistických dat [45].
3.49 Účetní dvůr zdůrazňuje, že rozdíly v existenci a využívání systémů dohledu a kontroly by mohly vést k různé míře spolehlivosti, srovnatelnosti a úplnosti národních účtů.
3.48–3.49 Vzhledem k rozdílům mezi členskými státy Komise používá stejné standardizované nástroje k ověření spolehlivosti, porovnatelnosti a úplnosti údajů HND, které členské státy používají pro vlastní zdroje, včetně velmi podrobného popisu zdrojů a metod (soupisy HND) s ročními aktualizacemi prostřednictvím zpráv o kvalitě.
Komise se domnívá, že tyto systémy poskytují dostatečné záruky toho, že jsou údaje HND spolehlivé, porovnatelné a úplné.
Komise ve Výboru pro HND projedná s členskými státy, do jaké míry by se měly vnitrostátní systémy dohledu a kontroly stát součástí ověřovacího postupu HND.
_BAR_
Výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů
3.50 Účetní dvůr prověřil výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálních ředitelů generálního ředitelství pro rozpočet a Eurostatu.
Stejně jako v roce 2003 udává výroční zpráva o činnosti generálního ředitelství pro rozpočet počet inspekčních návštěv v členských státech provedených v souvislosti s DPH, ale o verifikaci údajů o vlastních zdrojích z DPH již dále nic neuvádí.
Nezmiňuje ani kontrolní činnosti týkající se vlastních zdrojů odvozených z HND, existenci 107 výhrad vůči prohlášení o dani z přidané hodnoty jednotlivých členských států, ani změny v počtu výhrad v průběhu roku.
3.50 Výroční zprávy o činnosti připravené generálními řediteli jsou svou povahou velmi selektivní a představují buď činnosti určitého významu, nebo s určitou popisnou hodnotou.
GŘ pro rozpočet považovalo za dostatečné zmínit samotné kontroly, aniž by upřesnilo podrobnosti výhrad, které jsou běžným nástrojem zlepšení výkazů DPH.
GŘ pro rozpočet však prověří své kontroly zdrojů DPH.
_BAR_
3.51 Výroční zpráva o činnosti Eurostatu zmiňuje kontroly soupisů statistických zdrojů a metod připravených členskými státy v rámci systému ESA 95.
Uvádí, že v důsledku těchto kontrol došlo k nahrazení dřívějších obecných výhrad vůči všem údajům všech členských států omezeným počtem konkrétních výhrad.
Zpráva však neudává aktuální počet konkrétních výhrad (57) a skutečnost, že ke konci roku 2004 byla obecná výhrada vůči Německu a Lucembursku stále v platnosti.
Výroční zpráva o činnosti Eurostatu také neuvádí, v jaké míře bylo dosaženo klíčových prioritních cílů uvedených v statistickém programu Komise pro rok 2004, pokud jde o verifikaci údajů o DPH a HND připravených členskými státy.
3.51 Počet výhrad jednotlivých členských států je malý.
Pouhý počet výhrad navíc nepředstavuje určující ukazatel, neboť může mít větší či menší číselný dopad na HND.
Eurostat souhlasí s tím, že ve své výroční zprávě o činnosti poskytne více informací pro ověření HND a DPH.
_BAR_
Závěr a doporučení
3.52 S ohledem na rozsah auditu (viz bod 3.3) a s výjimkou záležitostí spojených s účty "B" uvedených v bodě 3.23 přinesla práce provedená Účetním dvorem v oblasti spolehlivosti účtů zaznamenávajících tradiční vlastní zdroje a zákonnosti a správnosti souvisejících operací celkově uspokojivé výsledky.
3.52 Jak uvádí Účetní dvůr v bodu 3.21 zprávy, nařízení upravující účty "B" bylo změněno na konci roku 2004.
Zavedené změny napomohou k dosažení spolehlivějších a přesnějších účtů "B".
_BAR_
3.53 S ohledem na rozsah auditu, jak je popsán v bodě 3.27, a na základě údajů předložených členskými státy vyslovuje Účetní dvůr stanovisko, že zdroje z DPH/HND byly ve všech podstatných ohledech správně vypočítány, vybrány a zapsány Komisí na účty Společenství.
_BAR_ _BAR_
3.54 Audit Účetního dvora týkající se vlastních zdrojů z HND však identifikoval nedostatky, které by mohly mít dopad na kvalitu údajů, na jejichž základě jsou stanovovány příspěvky členských států.
Účetní dvůr doporučuje, aby Komise:
3.54 Komise se domnívá, že tyto systémy poskytují dostatečné záruky toho, že jsou údaje HND spolehlivé, porovnatelné a úplné.
Nedávno přijaté doporučení o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů (KOM(2005) 217), které obsahuje Evropský kodex statistických postupů, by však měl přispět ke zlepšení kvality makroekonomických statistik, včetně HND.
_BAR_
a) provedla (přímé) verifikační kontroly souhrnných ukazatelů národních účtů (viz bod 3.35);
a) Komise v současné době prověřuje způsoby, jimiž by bylo možno provádět bezprostřednější ověření ve smyslu uvedeném Účetním dvorem.
_BAR_
b) rozšířila kontroly soupisů zdrojů a metod používaných při sestavování národních účtů členskými státy a zdokonalila svůj systém dokumentace kontrol (viz body 3.41–3.42);
b) Komise se v rámci svých omezených zdrojů zaváže zlepšit podklady.
_BAR_
c) usilovala o to, aby všechny členské státy splnily požadavky systému ESA 95, pokud jde o zahrnutí nezákonných činností do HND (viz body 3.43–3.44);
c) Komise již tento cíl efektivně sleduje.
_BAR_
d) ve spolupráci s členskými státy přezkoumala, jak nejlépe implementovat osvědčené postupy pro dohled a kontrolu při sestavování národních účtů (viz body 3.47–3.49);
d) Komise prostřednictvím výboru pro HND podporuje správné postupy při sestavování vnitrostátních účtů.
Komise předloží doporučení Účetního dvora výboru pro HND.
_BAR_
e) provedla srovnávací analýzu zpráv o kvalitě, formulovala přesnější obecné pokyny a posílila kontrolní opatření přijatá v návaznosti na jejich implementaci (viz body 3.36–3.37).
e) Od kontroly Účetního dvora byly předloženy a v červenci 2005 výborem pro HND schváleny výsledky srovnávací analýzy a podrobnější pokyny.
_BAR_
3.55 Ke kontrolám systémů prováděným Komisí, na nichž je založen výpočet vlastních zdrojů z DPH, Účetní dvůr:
_BAR_
3.55 a) podotýká, že výhrady, zvláště s ohledem na jejich velký počet (107), mají dopad na správnost přiznání k dani z přidané hodnoty členských států, a doporučuje, aby Komise ve spolupráci s členskými státy, pokud to bude možné, tyto výhrady kvantifikovala [48] (viz bod 3.30);
a) Výhrady jsou uplatňovány proto, aby členský stát musel vyhledávat spolehlivé údaje o množství a přijatelnou metodologii.
Postup Komise, který provádí od roku 2003 a který spočívá v rozdělení určitých výhrad za účelem jejich větší transparentnosti a snadné uplatnitelnosti, navíc vedl ke zjevnému zvýšení jejich počtu.
Kontrolní cyklus dvou až tří let mezi kontrolami vede ke zpožďování pozitivního účinku této politiky.
_BAR_
b) doporučuje, aby se Komise více zasazovala o snížení počtu dlouhodobých výhrad (viz body 3.30 a 3.32);
b) Snížení počtu dlouhodobých výhrad hlavně závisí na schopnosti orgánů členských států splnit odpovídající standard kvality.
Pokud došlo k aktualizaci dat, jsou nové výhrady nevyhnutelně nutné.
Komise v roce 2003 oznámila, že je připravena přistoupit k zahájení řízení pro porušení smlouvy, aby v případě potřeby ukončila dlouhodobé výhrady.
_BAR_
c) podotýká, že se zvýšením počtu členských států z 15 na 25 bude možné zachovat stejnou míru pokrytí a kvality inspekcí, pouze pokud dojde k zvýšení počtu pracovníků, další racionalizaci politiky inspekcí s využitím analýzy rizik a/nebo dojde k posílení regulatorního a procedurálního rámce pro přípravu přiznání k dani z přidané hodnoty (viz bod 3.30).
c) Komise očekává významné snížení počtu výhrad použitelných v blízké budoucnosti na určité členské státy a zaměří své kontroly na analýzu rizik.
_BAR_
[2] Rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s.
42); rozhodnutí Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst.
L 130, 31.5.2000), ve znění nařízení (ES, Euratom) č. 2028/2004 (Úř. věst.
L 352, 27.11.2004, s. 1).
[3] Estonsko, Řecko, Francie, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Litva, Polsko, Slovinsko, Slovensko, Finsko a Spojené království.
[4] Článek 18 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000.
[5] Poradní výbor pro vlastní zdroje, ustavený článkem 20 nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, se skládá ze zástupců členských států a Komise a funguje jako kanál zprostředkující spolupráci mezi Komisí a členskými státy ve věci vlastních zdrojů.
Zabývá se otázkami, které se týkají implementace systému vlastních zdrojů, a rovněž odhady vlastních zdrojů.
[6] Nejaktuálnější je dokument KOM(2003) 345 v konečném znění: Čtvrtá zpráva Komise o fungování inspekčního režimu u tradičních vlastních zdrojů (2000–2002).
[7] Čl. 4 odst. 13, čl. 4 odst. 14 a článek 37 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).
[8] Estonsko, Řecko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Slovinsko, Slovensko a Finsko.
[9] Je nutné podotknout, že většina zboží není proclena na hranicích, ale až po tranzitu na celnicích ve vnitrozemí.
[10] Viz sdělení Komise adresované Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: "Jednoduché prostředí pro cla a obchod bez tištěných dokumentů" (KOM(2003) 452 v konečném znění, 24. července 2003).
[11] Viz výroční zpráva za rok 2003, bod 3.9.
[12] Německo, Estonsko, Španělsko, Francie, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Nizozemsko, Polsko, Slovensko, Finsko, Spojené království.
[13] Pro účely propuštění zboží do celního režimu nebo jeho opětovného exportu v rámci běžného postupu je v souladu s čl. 182 odst. 3 celního kodexu Společenství úřední předlohou písemných celních prohlášení jednotný správní dokument (JSD) (nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1)).
[14] Sdělení Komise adresované Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: "Jednoduché a prostředí pro cla a obchod bez tištěných dokumentů".
[15] Zvláštní zpráva č. 13/98 o využití technik analýzy rizik při celní kontrole a celním odbavení zboží.
[16] Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 ze dne 13. dubna 2005 pozměňující nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex společenství (Úř. věst. L 117, 4.5.2005, s. 13).
[17] Uvádí se hrubé údaje před srážkami:
[18] Původ těchto položek viz zvláštní zpráva Účetního dvora č. 4/98 o dovozu novozélandských mléčných produktů a švýcarského sýra do Společenství se sníženou celní sazbou a odbytu těchto produktů.
Zrušení, která byla nakonec provedena, jsou důsledkem řešení případu soudní cestou a byla již zohledněna při odpisech realizovaných v předchozích letech.
Inkasovaná částka (11,6 milionu GBP) byla Komisi zpřístupněna obvyklým způsobem.
[19] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2028/2004 ze dne 16. listopadu 2004, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, jímž se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (Úř. věst. L 352, 27.11.2004, s. 1).
[20] Dále sedm členských států, které měly na svých účtech "B" jen malé částky (dohromady méně než 0,1 % z celkového zůstatku účtů "B"), považovalo tyto částky za inkasovatelné v plné výši.
[21] Viz výroční zpráva za rok 2003, bod 3.40.
[22] Nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (Úř. věst.
L 178, 30.6.2001, s. 1).
[23] Rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom, čl. 2 odst. 3.
[24] Nařízení Komise (ES) č. 314/2002 ze dne 20. února 2005, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim kvót v odvětví cukru (Úř. věst.
L 50, 21.2.2002, s. 40).
[25] COMEXT je název referenční databáze Eurostatu, která obsahuje statistiky zahraničního obchodu.
[26] Bod 61.
[27] Bod 5.19.
[28] Evropský systém účtů 1995 (příloha A nařízení Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1)) se používá při sestavování národních účtů pro účely Společenství, a tedy i pro účely vlastních zdrojů z HND (nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) (Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1)).
[29] Přiznání k dani z přidané hodnoty je dokument připravený členskými státy, který obsahuje údaje používané při výpočtu základu DPH.
Základ daně z přidané hodnoty představuje základ pro výpočet vlastních zdrojů z DPH a je pro kontrolu prováděnou Komisí nezbytný (články 7 a 11 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89 ze dne 29. května 1989 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty (Úř. věst.
L 155, 7.6.1989, s. 9)).
[30] U deseti z těchto 28 případů jde o podrobnější rozdělení již existujících výhrad.
[32] V průměru každé dva roky.
[33] Německo, Itálie, Nizozemsko, Finsko a Švédsko.
[34] Viz články 3 a 4 nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1553/89.
[35] Například výhrada týkající se opravy pro malé podniky pro Německo, platná v letech 1991–2001, která byla vyslovena během inspekce v roce 1995, následně prodloužena a zrušena v roce 2004 (s výjimkou výhrady vztahující se k roku 2000), a dále výhrada ke kompenzaci pro vozidla v Rakousku vyslovená v roce 1999 v souvislosti s přiznáními k DPH za období 1995–2001.
[36] Metody používané v Itálii pro získání požadovaného rozdělení konečné spotřeby domácností a výdajů pro účely tvorby hrubého fixního kapitálu nebyly zcela spolehlivé.
[37] Dokument vychází ze společného modelu, podle kterého statistické úřady členských států každoročně předávají údaje o HND Eurostatu.
[38] Viz zápis z druhého jednání výboru pro HND z 25 až 26. března 2004, v němž výbor přijímá navrhovanou strukturu dotazníku a zprávy o kvalitě za rok 2004.
[39] Očekává se, že soupisy týkající se HND deseti nových členských států budou k dispozici v roce 2006.
[40] DHSHND je standardní dotazník používaný Eurostatem ke kontrole soupisů týkajících se HND. Obsahuje 277 otázek, které zahrnují široké spektrum různých témat.
[41] Podle odhadu Eurostatu založeném na existujících studiích se podílí na HND 1–2 %.
[42] Belgie, Dánsko, Francie, Irsko, Lucembursko, Nizozemsko, Švédsko a Spojené království.
[43] Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003, zejména články 2, 3 a 5.
[44] Německo, Řecko, Španělsko, Francie, Maďarsko, Polsko a Spojené království.
[45] Tento prvek je plně realizován ve Spojeném království.
[46] Tento prvek je plně realizován v Německu, Polsku a ve Spojeném království.
[47] Provádí se pouze ve Francii a Spojeném království.
[48] Viz výroční zpráva za rozpočtový rok 2002, bod 3.38.
--------------------------------------------------
KAPITOLA 4
Společná zemědělská politika
OBSAH
Úvod
Zvláštní posouzení v rámci prohlášení o věrohodnosti
Rozsah auditu
Systémy dohledu a kontroly
IACS
Kontroly po uskutečnění plateb podle nařízení (EHS) č. 4045/89 – rezervy a nedostatečné monitorování ze strany Komise
Fyzické kontroly subvencovaných vývozů zemědělských výrobků – hodnota kontrolovaných operací a nesrovnalostí není známa
Schválení účetní závěrky
Volba vzorku operací Účetním dvorem
Výroční zpráva o činnosti generálního ředitele pro zemědělství za rok 2004
Určité zlepšení oproti minulému roku
Standardy vnitřní kontroly – některé standardy nejsou plně provedeny
Hodnocení Účetního dvora oblastí výdajů SZP
Režim podpor "na plochu"
Režim prémií na hospodářská zvířata
Subvence vyplácené na základě vyrobeného objemu
Rozvoj venkova
Ostatní výdaje
Závěry a doporučení
Obecný závěr
Kontroly prováděné po uskutečnění plateb
Schválení účetních závěrek
Výroční zpráva o činnosti generálního ředitele pro zemědělství
Doporučení
Nové členské státy: přechod
Akreditace platebních agentur EZOZF v nových členských státech
SAPARD – Uspokojivý dohled, avšak nedůsledné posuzování žádostí
Nápravná opatření přijatá v návaznosti na dřívější připomínky
Organizace společného trhu v sektoru banánů
Předfinancování vývozních náhrad
Bramborový a obilný škrob
Hlavní připomínky ve zvláštních zprávách
Lesnická opatření v rámci politiky rozvoje venkova
Agroenvironment
PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA _BAR_ ODPOVĚDI KOMISE _BAR_
ÚVOD
4.1V roce 2004 činily výdaje na společnou zemědělskou politiku (SZP), tj. Evropský zemědělský orientační a záruční fond (záruční sekci EZOZF), celkem 43579 milionů EUR (2003: 44379 milionů EUR).
Grafy 4.1 a 4.2 znázorňují, jak byly finanční prostředky vynaloženy.
Graf 4.1 znázorňuje členění výdajů podle ekonomických kategorií (přímé platby, vývozní náhrady atd.).
Graf 4.2 znázorňuje rozdělení podle hlavních zemědělských odvětví (hovězí a telecí maso, olivový olej atd.). _BAR_ _BAR_
4.2Platby zemědělcům na základě velikosti půdy, na níž hospodaří, nebo počtu hospodářských zvířat v jejich podnicích představují větší část (59 %) výdajů SZP.
Tyto platby mají v prvé řadě nahradit zemědělcům snížení, ke kterým došlo v cenách SZP. _BAR_ _BAR_
4.3Prakticky všechny výdaje SZP uskutečňují platební agentury členských států.
Proces plateb pro zemědělce je tento:a)v roce předcházejícím splatnosti platby zemědělci předkládají platebním agenturám žádosti na základě obdělávaných ploch, počtu uznatelných zvířat, které vlastní během určené doby držení atd.;b)platební agentury podrobují tyto žádosti administrativním kontrolám a namátkovým kontrolám na místě převážně prostřednictvím integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS);c)platební agentury provádějí platby žadatelům a oznamují vynaložené výdaje Komisi, která platebním agenturám tyto náklady uhradí;d)účetní závěrku a platby platební agentury kontroluje nezávislý auditor (certifikační orgán), který v únoru roku následujícího po rozpočtovém roce předkládá zprávu Komisi;e)do 30. dubna tohoto roku pak Komise musí dospět k rozhodnutí (finanční schválení), zda účetní závěrky a zprávy z auditu schválí, požádá o provedení další práce nebo poskytnutí informací;f)Komise pak může sama přezkoumat platby, které provedly platební agentury. Pokud tyto platby nebyly správné nebo pokud nebyly finanční kontroly dostatečné, může rozhodnout, že určité výdaje by měly hradit příslušné členské státy a že by neměly být účtovány k tíži rozpočtu EU (v žargonu Společenství Komise vydá rozhodnutí o shodě, které "neuznává" tyto výdaje, jako součást "schválení účetní závěrky"), tj. v souladu s tím krátí platby pro platební agentury (viz bod 4.22). _BAR_ _BAR_
+++++ TIFF +++++
Graf 4.1 – Rozčlenění výdajů z EZOZF-záruční sekce podle hospodářských kategorií – finanční rok 2004Pozn.: Toto rozčlenění podle hospodářského typu bylo vypočteno na základě hrubých údajů před odečtením záporných výdajů (zpětně získané částky, účetní závěrky a pozastavení zálohových plateb, dávek na mléko).Celková podpora na plochu, prémie na hospodářská zvířata společně s jinou přímou podporou tvoří celkovou výši přímé podpory 76,17 % výdajů SZP.Zdroj: Roční účetní závěrka Komise za rok 2004 – hrubé údaje.(v milionech EUR)Podpora na plochu (17475)Prémie na hospodářská zvířata (9019)Jiné (8520)Rozvoj venkova (5395)Vývozní náhrady (3384)Intervence (902)39 %20 %19 %12 %8 %2 % _BAR_
+++++ TIFF +++++
Graf 4.2 – Členění výdajů ze záruční sekce EZOZF podle odvětví – finanční rok 2004Zdroj: Roční účetní závěrka Komise za rok 2004 – svazek II.(v milionech EUR)Plodiny na orné půdě (17327)Hovězí a telecí maso (7776)Rozvoj venkova (5378)Různé (2907)Olivový olej (2372)Mléko (2265)Ovoce a zelenina (1577)Skopové a kozí maso (1469)Cukr (1416)Víno (1092)40&18;12&7;5&5;4%3 %3 %3 % _BAR_
ZVLÁŠTNÍ POSOUZENÍ V RÁMCI PROHLÁŠENÍ O VĚROHODNOSTI
Rozsah auditu
4.4Cílem auditu bylo přispět k prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti k souhrnnému rozpočtu pomocí zvláštního posouzení zemědělské oblasti s cílem ujistit se o fungování kontrolních systémů a o zákonnosti a správnosti operací.
Za tímto účelem Účetní dvůr:a)posoudil fungování IACS (systém dohledu pro podporu "na plochu" a prémie na hospodářská zvířata), kontrol po uskutečnění plateb a fyzických kontrol subvencovaných zemědělských vývozů (hlavní systémy dohledu u ostatních druhů zemědělských výdajů) (viz body 4.6 až 4.14);b)přezkoumal rozhodnutí Komise o finančním schválení výdajů v roce 2004 a rozhodnutí o shodě přijatá v roce 2004, která se vztahují na platby příjemcům v dřívějších letech (viz body 4.15 až 4.25);c)přímo prověřil vzorek operací (viz bod 4.26);d)zkontroloval výroční zprávu o činnosti a prohlášení generálního ředitele pro zemědělství a přezkoumal uplatňování standardů interních kontrol v Komisi (viz body 4.27 až 4.34). _BAR_ _BAR_
4.5V odstavcích 4.35 až 4.54 je obsaženo hodnocení Účetního dvora týkající se zákonnosti a správnosti výdajů v rámci SZP na základě výše uvedených zdrojů důkazů.
Připomínky ke spolehlivosti účetních závěrek jsou uvedeny v kapitole 1 bodech 1.12, 1.13, 1.15 a 1.16. _BAR_ _BAR_
Systémy dohledu a kontroly
IACS
4.6Integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS) je hlavním řídícím a kontrolním nástrojem u režimu podpory "na plochu" a prémií na hospodářská zvířata a zahrnuje 59 % zemědělských výdajů.
IACS se skládá z počítačové databáze podniků a žádostí o podporu, systémů identifikace zemědělských parcel a identifikace a registrace zvířat a koordinovaného souboru administrativních kontrol a inspekcí v zemědělských podnicích.
S tímto systémem musí být slučitelné žádosti u řady jiných režimů prémií. _BAR_ _BAR_
4.7V roce 2004 pokračoval Účetní dvůr v prověřování způsobu, jakým IACS funguje, v dalších pěti platebních agenturách ve čtyřech členských státech a v kontrole dřívějších zjištění v Portugalsku po sloučení dvou platebních agentur.
Kontroly IACS v pěti navštívených platebních agenturách kromě Řecka jsou obecně funkční a uspokojivé (viz příloha 2); fungování IACS je srovnatelné s jeho fungováním v platebních agenturách, u nichž se audit prováděl v minulých letech, ačkoli stále existuje prostor pro zlepšení analýz rizik, administrativních kontrol a inspekcí na místě. _BAR_ 4.7Ačkoli Komise považuje některé závěry Účetního dvora uvedené v příloze 2 za příliš přísné, výsledky jejího auditu se v obecné rovině shodují s vlastními zjištěními Účetního dvora. Od roku 2005 se dosahuje dalších zlepšení v zavádění geografických informačních systémů, které jsou od 1. ledna povinné.Nařízení (ES) č.
4.8Více než sedm let po lhůtě k úplnému zavedení nebyla IACS dosud schopna zajistit v Řecku dosud zákonnost a správnost vyplácení podpor "na plochu" a prémií na hospodářská zvířata (viz také bod 4.28 b) u výhrady Komise týkající se zavedení IACS v Řecku a bod 4.44 o výsledcích prověřování operací Účetním dvorem).
Hlavní důvody nedostatků a závad jsou tyto:a)svazy zemědělců kontrolují zadávání všech údajů do počítačového systému.
Žádné údaje v systému nejsou zabezpečeny a svazy zemědělců je mohou kdykoli před vyplácením pozměnit a skutečně je také pozměňují.
Počítačový systém nezaznamenává, kdy a proč byly provedeny změny původních údajů.
U výdajů za rok 2004 svazy zemědělců pozměnily údaje u více než 22000 parcel více než 5 měsíců po skončení období, na něž se žádost vztahuje.
Z analýzy vyplývá, že tyto neregulérní změny mají očekávaný finanční dopad ve výši nejméně 10 milionů EUR a dopad za celé období, na něž se nárok vztahuje, může být podstatně vyšší;b)kvalita inspekcí na místě je nízká.
Zjištění kontrol jsou doložena velmi chabě či vůbec nebo jsou zprávy o výsledcích nevěrohodné.
Nově provedené inspekce platební agentury zaměřené na ujištění se o kvalitě nemohly potvrdit výsledky u více než jedné třetiny původních inspekcí.
Zdá se, že se některé zprávy nezakládají na skutečných kontrolách. _BAR_ 4.8S ohledem na stav IACS v Řecku Komise uplatňovala důležité finanční opravy (384 milionů EUR od roku 1999 do roku 2004).
V roce 2002 navíc Komise dala podnět k zahájení řízení o porušení Smlouvy proti Řecku.
Soudní dvůr Evropských společenství v roce 2004 rozhodl v neprospěch Řecka.Po výhradě generálního ředitele GŘ pro zemědělství k jeho ročnímu prohlášení byl navíc zaveden v letech 2003 a 2004 specifický akční plán, který tvořil zlepšený kontrolní program a jiná opatření dohledu.
V roce 2004 se uskutečnilo 9 pracovních cest do Řecka ohledně IACS a opatření týkajících se IACS.
Opatření ze strany Komise a rovněž zřízení nové platební agentury v Řecku (OPEKEPE) vedla k pokroku a do konce roku 2004 (finanční rok 2005) byly zavedeny různé prvky systému IACS.
Komise však bude nadále identifikovat a posuzovat zbývající nedostatky ve fungování IACS v Řecku a použije odpovídající finanční opravy.Co se týče nedostatků, které byly uvedeny Účetním dvorem, Komise opakovaně kritizovala úlohu svazů zemědělců v rámci nárokového řízení a nedostatky v oblasti dohledu.
Komise dopisem z června 2004 formálně požádala řecké orgány, aby zavedly nové postupy pro žádosti o podporu a snížily závislost na zemědělských svazech.
Komise již tuto záležitost spolu s nedostatečnou kvalitou kontrol na místě identifikovala a bude je sledovat prostřednictvím probíhajících šetření pro účely schválení účetních závěrek. _BAR_
Kontroly po uskutečnění plateb podle nařízení (EHS) č. 4045/89 – rezervy a nedostatečné monitorování ze strany Komise
4.9Členské státy musí provádět roční programy kontrol po uskutečnění plateb týkající se obchodní dokumentace u řady subvencí SZP, včetně vývozních náhrad, subvencí na zpracování a na transformaci, zpracování bavlny, olivového oleje a tabáku a některých výdajů na rozvoj venkova, celkem přibližně 37 % zemědělských výdajů.
Členské státy se musí ujistit, že k transakcím došlo a že byly provedeny správně, a musí přijmout opatření k zpětnému získání částek, které byly vyplaceny v důsledku nesrovnalosti nebo nedbalosti. _BAR_ _BAR_
4.10Komise analyzuje doklady, které členské státy každoročně poskytují, a může navštívit některé členské státy, aby zkontrolovala provádění nařízení na místě.
Účetní dvůr zkoumal, jak Komise monitoruje kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89, a zjistil, že: _BAR_ 4.10 _BAR_
a)analýza zpráv, které členské státy poskytly, má omezenou hodnotu, jelikož současné nařízení nevyžaduje, aby koordinační subjekty předkládaly statistické údaje ve formátu, který umožňuje smysluplnou analýzu (např. oznamování chybovosti u různých kategorií výdajů); _BAR_ a)Komise se domnívá, že zprávy předložené členskými státy poskytují cenné informace, i když uznává, že podávání zpráv podle nařízení (EHS) č. 4045/89 by se mohlo zlepšit.
V tomto směru předloží návrh na změnu nařízení Komise (ES) č. 4/2004.Zavede především tabulky pro předávání výsledků zjištění tak, aby mohly být identifikovány a analyzovány jejich počet, hodnota a povaha.
Předpokládá se navíc zavedení nových způsobů pro identifikaci a oznamování nedostatků tak, aby šetření, která nebyla dokončena v průběhu vykazovaného období, mohla být dále sledována ve zprávách za následné vykazované období. _BAR_
b)v roce 2003 Účetní dvůr zkoumal uplatňování kontrol po uskutečnění plateb v jedenácti členských státech a dospěl k závěru, že zcela uspokojivá byla méně než jedna ze tří.
Reakcí Komise v roce 2004 byla návštěva tří členských států.
Šlo o první návštěvy od ledna 2001 věnované úplnému přezkoumání kontrol po uskutečnění plateb.
Komise navíc pravidelně pokrývá specifické aspekty kontrol po uskutečnění plateb v rámci auditu účetní závěrky vývozních náhrad (který se týká zhruba 25 % výdajů podléhajících těmto kontrolám); _BAR_ b)Po Zprávě Účetního dvora za rok 2003, která obsahovala stejnou připomínku, Komise přijala následná opatření ke zlepšení situace.
I když některé z těchto kontrol nejsou považovány za zcela dostačující, Komise se domnívá, že vzhledem ke složitosti kontrol po uskutečnění plateb může existovat prostor pro zlepšení, aniž by byla zpochybněna hodnota provedených kontrol.V roce 2004 GŘ pro zemědělství uskutečnilo 3 pracovní cesty (do Belgie, Řecka a Portugalska) týkající se provádění nařízení (EHS) č. 4045/89, a zaměřilo se tak na obecné prvky, tj. výroční zprávy, analýzy rizik a na kontrolní program.
V roce 2005 proběhne dalších 6 pracovních cest, během nichž budou sledována konkrétní zjištění Účetního dvora.Komise navíc kladla větší důraz na kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89 v rámci nezávislých auditů v roce 2005. _BAR_
c)nadále přetrvávají opožďování při uzavírání ročních programů členských států, pokud jde o kontroly po uskutečnění plateb, na které Účetní dvůr důrazně upozornil ve své výroční zprávě za rok 2003.
Koncem roku 2004 nebylo podle výročních zpráv členských států dokončeno téměř 40 % plánovaných kontrol. _BAR_ c)Komise si je vědoma zpoždění, ke kterým došlo při dokončování kontrol po uskutečnění plateb v některých členských státech.
Počet šetření, která jsou plánována většinou členských států, však významně překračuje požadovaný minimální počet.
Na tomto základě představuje deficit méně než 40 %.Vzhledem k tomu, že některá šetření nejsou ke konci kontrolního období dokončena, musí v nich být pokračováno a musí být dokončena v následujícím kontrolním období.
Komise zjišťuje důvody, proč nebyly v některých členských státech včas dokončeny kontrolní programy, a v případě potřeby bude po členských státech požadovat vysvětlení. _BAR_
Graf 4.3 znázorňuje počet provedených kontrol a zjištěných nesrovnalostí za posledních šest období, o nichž se podává zpráva, jak je poskytly členské státy.
Vzhledem k tomu, že údaje neumožňují analýzu podle výše nebo druhu výdajů, není možné vyvodit závěry o významu a příčině výkyvů v nahlášené míře nesrovnalostí. _BAR_ Graf 4.3 Členské státy podávají zprávy o celkovém počtu nesrovnalostí, které byly zjištěny prostřednictvím šetření podle nařízení (EHS) č. 4045/89.
+++++ TIFF +++++
Graf 4.3 – Nařízení (EHS) č. 4045/89: Počet provedených kontrol po uskutečnění platby a zjištěných nesrovnalostí 1997/98–2002/03Zdroj: Komise, roční shrnutí kontrolních zpráv členských států.45004000350030002500200015001000500097/9898/9999/0000/0101/0202/03kontroly po uskutečnění platbyzjištěné nesrovnalosti379340041033604030600386071334297023767357 _BAR_
Fyzické kontroly subvencovaných vývozů zemědělských výrobků – hodnota kontrolovaných operací a nesrovnalostí není známa
4.11Vývozní náhrady vyplácené vývozcům zemědělských výrobků v EU pokrývají rozdíl mezi vnitřními cenami EU a světovými tržními cenami a umožňují zbavit se přebytků produkce EU na světových trzích.
V roce 2004 připadalo na náhrady přibližně 3,6 miliard EUR, 7,5 % výdajů SZP (v roce 2003 to bylo 8,3 %).
Členské státy musí fyzicky zkontrolovat 5 % vývozů, aby se ujistily, že jsou správně popsány a oprávněny k proplacení požadovaných vývozních náhrad.
Komise sleduje kvalitu a počet kontrol provedených členskými státy. _BAR_ _BAR_
4.12V roce 2004 Komise navštívila 7 členských států, aby vyhodnotila provádění fyzických kontrol.
Hlavní předběžná zjištění Komise ukázala nedostatky týkající se:a)kvality a/nebo frekvence;b)postupů na výběr zásilek;c)ohlašování předem;d)statistik.Tyto nedostatky o různé závažnosti nebyly zjištěny ve všech navštívených členských státech. _BAR_ 4.12Jak Účetní dvůr uvádí, tyto připomínky jsou předběžné povahy a Komise může finalizovat svůj postoj až poté, co členské státy využily své právo na vyjádření stanoviska. _BAR_
4.13Komise nebyla s to poskytnout informace o hodnotě operací, které byly fyzicky zkontrolovány, ani o hodnotě zjištěných nesrovnalostí. V roce 2004 Komise přijala nařízení, podle něhož musí členské státy oznamovat tyto informace počínaje zprávou za rok 2005.
V tabulce 4.1 je uveden přehled o počtu zkontrolovaných prohlášení a nesrovnalostí odhalených v období 2001–2003. _BAR_ 4.13Po doporučení Účetního dvora, které bylo poprvé učiněno v jeho výroční zprávě za rok 2002, Komise včas reagovala přijetím nařízení (ES) č.
1454/2004, které stanoví, že od roku 2005 kontrolované transakce a nesrovnalosti, které přesáhnou částku 200 EUR, musí být členským státem oznámeny.Do roku 2005 informace o hodnotě nesrovnalostí závisela na spolehlivosti oznámení nesrovnalostí na základě článku 3 nařízení (EHS) č. 595/91, které členské státy poskytovaly Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) a které neobsahovalo nesrovnalosti nižší než 4000 EUR. _BAR_
4.14Výroční zpráva o činnosti Komise za rok 2004 obsahuje informace o počtu podaných vývozních prohlášení, o počtu prohlášení zkontrolovaných členskými státy a o počtu zjištěných nesrovnalostí.
Není uveden žádný odkaz na výsledky vyhodnocení Komise, pokud jde o provádění fyzických kontrol členskými státy, ani na rozsah, v jakém je možné z nich vyvodit záruku. _BAR_ 4.14Jak vyplývá z výroční zprávy o činnosti (oddíl 4.2.2), věrohodnost vyplývající z nařízení (EHS) č. 386/90 představuje nedílnou součást celkové věrohodnosti získané generálním ředitelem.
Viz rovněž odpověď na body 4.29 až 4.31. _BAR_
Schválení účetní závěrky
Finanční schválení
4.15Účetní dvůr přezkoumal:a)zprávy certifikačních orgánů o 25 platebních agenturách (viz tabulka 4.2), jejichž transakce byly kontrolovány (viz bod 4.26), a všech platebních agenturách, k jejichž účetním závěrkám byly vzneseny výhrady;b)rozhodnutí Komise o finančním schválení;c)schválení účetních závěrek Komisí odložená z předchozích let. _BAR_ _BAR_
Zdroj: "Přehled výročních zpráv členských států za rok 2003" a "Přehled výročních zpráv členských států za rok 2002", Komise, GŘ AGRI D03.
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ 2001 _BAR_
Nesrovnalosti _BAR_ Fyzické kontroly _BAR_ Nesrovnalosti _BAR_ Fyzické kontroly _BAR_ Nesrovnalosti _BAR_ Fyzické kontroly _BAR_
Španělsko _BAR_ 23 _BAR_ 4786 _BAR_ 59 _BAR_ 6816 _BAR_ 12 _BAR_ 7965 _BAR_
Německo _BAR_ 20 _BAR_ 6644 _BAR_ 61 _BAR_ 8476 _BAR_ 63 _BAR_ 9713 _BAR_
Francie _BAR_ 8 _BAR_ 3459 _BAR_ 19 _BAR_ 3642 _BAR_ 12 _BAR_ 4290 _BAR_
Dánsko _BAR_ 8 _BAR_ 1470 _BAR_ 22 _BAR_ 1631 _BAR_ 33 _BAR_ 1827 _BAR_
Irsko _BAR_ 6 _BAR_ 872 _BAR_ 3 _BAR_ 724 _BAR_ 6 _BAR_ 707 _BAR_
Belgie _BAR_ 2 _BAR_ 2776 _BAR_ 2 _BAR_ 2891 _BAR_ 3 _BAR_ 3440 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 2 _BAR_ 494 _BAR_ 2 _BAR_ 363 _BAR_ 3 _BAR_ 505 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 1 _BAR_ 7229 _BAR_ 0 _BAR_ 8192 _BAR_ 0 _BAR_ 7857 _BAR_
Finsko _BAR_ 1 _BAR_ 668 _BAR_ 0 _BAR_ 689 _BAR_ 0 _BAR_ 742 _BAR_
Itálie _BAR_ 0 _BAR_ 4618 _BAR_ 0 _BAR_ 5491 _BAR_ 0 _BAR_ 5513 _BAR_
Řecko _BAR_ 0 _BAR_ 1418 _BAR_ 0 _BAR_ 2570 _BAR_ 0 _BAR_ 2987 _BAR_
Spojené království _BAR_ 0 _BAR_ 976 _BAR_ 0 _BAR_ 1131 _BAR_ 0 _BAR_ 1435 _BAR_
Rakousko _BAR_ 0 _BAR_ 835 _BAR_ 0 _BAR_ 1016 _BAR_ 0 _BAR_ 1066 _BAR_
Švédsko _BAR_ 0 _BAR_ 242 _BAR_ 0 _BAR_ 254 _BAR_ 0 _BAR_ 286 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_
Celkem _BAR_ 71 _BAR_ 36487 _BAR_ 168 _BAR_ 43886 _BAR_ 132 _BAR_ 48337 _BAR_
_BAR_
Tabulka 4.2 – Platební agentury podle výdajů nahlášených v roce 2004
Pozn.: Směnné kurzy pro členské státy mimo eurozónu: Česká republika: 30,031; Dánsko: 7,4502; Estonsko: 15,6466; Maďarsko: 247,25; Lotyšsko: 0,6960; Litva: 3,4528; Polsko: 4,0876; Slovensko: 38,75; Slovinsko: 239,7; Švédsko: 9,1687; Spojené království: 0,6867.
Zdroj: Souhrnná zpráva Komise k finančnímu schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF za rok 2004.
Č. _BAR_ Členský stát _BAR_ Platební agentura _BAR_ Nahlášené částky v milionech EUR _BAR_ % z celkové částky _BAR_ Účetní závěrky s výhradami _BAR_ Oddělené účty _BAR_
1 _BAR_ Francie _BAR_ ONIC _BAR_ 4413,80 _BAR_ 10,19 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 _BAR_ Itálie _BAR_ AGEA _BAR_ 3835,46 _BAR_ 8,86 _BAR_ × _BAR_ × _BAR_
3 _BAR_ Spojené království _BAR_ RPA _BAR_ 2854,11 _BAR_ 6,59 _BAR_ _BAR_ _BAR_
4 _BAR_ Řecko _BAR_ OPEKEPE _BAR_ 2781,44 _BAR_ 6,42 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
5 _BAR_ Francie _BAR_ OFIVAL _BAR_ 1897,26 _BAR_ 4,38 _BAR_ _BAR_ _BAR_
6 _BAR_ Irsko _BAR_ DAF _BAR_ 1820,73 _BAR_ 4,20 _BAR_ _BAR_ _BAR_
7 _BAR_ Španělsko _BAR_ Andalusie _BAR_ 1709,70 _BAR_ 3,95 _BAR_ _BAR_ _BAR_
8 _BAR_ Dánsko _BAR_ EU-direktoratet _BAR_ 1215,85 _BAR_ 2,81 _BAR_ _BAR_ _BAR_
9 _BAR_ Rakousko _BAR_ AMA _BAR_ 1101,64 _BAR_ 2,54 _BAR_ _BAR_ _BAR_
10 _BAR_ Německo _BAR_ Bayern-Landwirtschaft _BAR_ 1074,15 _BAR_ 2,48 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
11 _BAR_ Francie _BAR_ ONIOL _BAR_ 1000,20 _BAR_ 2,31 _BAR_ _BAR_ _BAR_
12 _BAR_ Španělsko _BAR_ Castilla-Léon _BAR_ 940,67 _BAR_ 2,17 _BAR_ _BAR_ _BAR_
13 _BAR_ Finsko _BAR_ MMM _BAR_ 869,36 _BAR_ 2,01 _BAR_ _BAR_ _BAR_
14 _BAR_ Švédsko _BAR_ SJV _BAR_ 844,25 _BAR_ 1,95 _BAR_ _BAR_ _BAR_
15 _BAR_ Španělsko _BAR_ Castilla-La Mancha _BAR_ 810,45 _BAR_ 1,87 _BAR_ _BAR_ _BAR_
16 _BAR_ Francie _BAR_ CNASEA _BAR_ 802,45 _BAR_ 1,85 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
17 _BAR_ Francie _BAR_ ONILAIT _BAR_ 530,51 _BAR_ 1,23 _BAR_ _BAR_ _BAR_
18 _BAR_ Německo _BAR_ Severní Porýní-Vestfálsko _BAR_ 475,58 _BAR_ 1,10 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
19 _BAR_ Španělsko _BAR_ FEGA _BAR_ 467,09 _BAR_ 1,08 _BAR_ _BAR_ _BAR_
20 _BAR_ Německo _BAR_ Bádensko-Würtembersko _BAR_ 440,92 _BAR_ 1,02 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
21 _BAR_ Německo _BAR_ Braniborsko _BAR_ 380,94 _BAR_ 0,88 _BAR_ _BAR_ _BAR_
22 _BAR_ Nizozemsko _BAR_ LASER _BAR_ 362,23 _BAR_ 0,84 _BAR_ _BAR_ _BAR_
23 _BAR_ Spojené království _BAR_ NAWAD _BAR_ 278,70 _BAR_ 0,64 _BAR_ _BAR_ _BAR_
24 _BAR_ Francie _BAR_ FIRS _BAR_ 273,94 _BAR_ 0,63 _BAR_ _BAR_ _BAR_
25 _BAR_ Belgie _BAR_ ABKL (Vlaamse Gemeenschap) _BAR_ 220,88 _BAR_ 0,51 _BAR_ _BAR_ _BAR_
PA zahrnuté v DAS 2004 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 31402,32 _BAR_ 72,51 _BAR_ _BAR_ _BAR_
26 _BAR_ Německo _BAR_ Dolní Sasko _BAR_ 795,90 _BAR_ 1,84 _BAR_ _BAR_ _BAR_
27 _BAR_ Portugalsko _BAR_ INGA _BAR_ 754,26 _BAR_ 1,74 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
28 _BAR_ Belgie _BAR_ BIRB _BAR_ 617,65 _BAR_ 1,43 _BAR_ _BAR_ _BAR_
29 _BAR_ Španělsko _BAR_ Extremadura _BAR_ 616,27 _BAR_ 1,42 _BAR_ _BAR_ _BAR_
30 _BAR_ Spojené království _BAR_ SERAD _BAR_ 614,59 _BAR_ 1,42 _BAR_ _BAR_ _BAR_
31 _BAR_ Španělsko _BAR_ Aragón _BAR_ 520,32 _BAR_ 1,20 _BAR_ _BAR_ _BAR_
32 _BAR_ Nizozemsko _BAR_ PZ _BAR_ 448,82 _BAR_ 1,04 _BAR_ _BAR_ _BAR_
33 _BAR_ Německo _BAR_ Hamburk-Jonas _BAR_ 439,64 _BAR_ 1,02 _BAR_ _BAR_ _BAR_
34 _BAR_ Německo _BAR_ Meklenbursko-Přední Pomořany _BAR_ 407,74 _BAR_ 0,94 _BAR_ _BAR_ _BAR_
35 _BAR_ Německo _BAR_ Sasko-Anhaltsko _BAR_ 384,88 _BAR_ 0,89 _BAR_ _BAR_ _BAR_
36 _BAR_ Itálie _BAR_ Region Lombardie _BAR_ 359,66 _BAR_ 0,83 _BAR_ _BAR_ _BAR_
37 _BAR_ Itálie _BAR_ AVEPA (Veneto) _BAR_ 359,44 _BAR_ 0,83 _BAR_ _BAR_ _BAR_
38 _BAR_ Španělsko _BAR_ Katalánsko _BAR_ 349,54 _BAR_ 0,81 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
39 _BAR_ Německo _BAR_ Šlesvicko-Holštýnsko _BAR_ 341,16 _BAR_ 0,79 _BAR_ _BAR_ _BAR_
40 _BAR_ Itálie _BAR_ AGREA _BAR_ 323,79 _BAR_ 0,75 _BAR_ _BAR_ _BAR_
41 _BAR_ Německo _BAR_ Sasko _BAR_ 312,99 _BAR_ 0,72 _BAR_ _BAR_ _BAR_
42 _BAR_ Nizozemsko _BAR_ HPA _BAR_ 297,38 _BAR_ 0,69 _BAR_ _BAR_ _BAR_
43 _BAR_ Francie _BAR_ ONIFLHOR _BAR_ 282,90 _BAR_ 0,65 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
44 _BAR_ Německo _BAR_ Durynsko _BAR_ 282,21 _BAR_ 0,65 _BAR_ _BAR_ _BAR_
45 _BAR_ Spojené království _BAR_ DARD _BAR_ 281,61 _BAR_ 0,65 _BAR_ _BAR_ _BAR_
46 _BAR_ Francie _BAR_ ONIVINS _BAR_ 245,19 _BAR_ 0,57 _BAR_ _BAR_ _BAR_
47 _BAR_ Belgie _BAR_ Region Valonsko _BAR_ 234,40 _BAR_ 0,54 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
48 _BAR_ Německo _BAR_ Hesensko _BAR_ 228,27 _BAR_ 0,53 _BAR_ _BAR_ _BAR_
49 _BAR_ Německo _BAR_ BLE _BAR_ 222,59 _BAR_ 0,51 _BAR_ _BAR_ _BAR_
50 _BAR_ Itálie _BAR_ ARTEA (Toscana) _BAR_ 187,56 _BAR_ 0,43 _BAR_ _BAR_ _BAR_
51 _BAR_ Německo _BAR_ Porýní-Falc _BAR_ 187,44 _BAR_ 0,43 _BAR_ _BAR_ _BAR_
52 _BAR_ Itálie _BAR_ SAISA (ex DCCC) _BAR_ 185,47 _BAR_ 0,43 _BAR_ _BAR_ _BAR_
53 _BAR_ Španělsko _BAR_ Kanárské ostrovy _BAR_ 164,13 _BAR_ 0,38 _BAR_ _BAR_ _BAR_
54 _BAR_ Francie _BAR_ ODEADOM _BAR_ 143,58 _BAR_ 0,33 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
55 _BAR_ Španělsko _BAR_ Galície _BAR_ 139,30 _BAR_ 0,32 _BAR_ _BAR_ _BAR_
56 _BAR_ Španělsko _BAR_ Valencie _BAR_ 138,36 _BAR_ 0,32 _BAR_ _BAR_ _BAR_
57 _BAR_ Španělsko _BAR_ Navarra _BAR_ 116,35 _BAR_ 0,27 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
58 _BAR_ Itálie _BAR_ ENR _BAR_ 114,32 _BAR_ 0,26 _BAR_ _BAR_ _BAR_
59 _BAR_ Španělsko _BAR_ Murcie _BAR_ 98,29 _BAR_ 0,23 _BAR_ _BAR_ _BAR_
60 _BAR_ Portugalsko _BAR_ IFADAP _BAR_ 69,97 _BAR_ 0,16 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
61 _BAR_ Španělsko _BAR_ Asturie _BAR_ 62,84 _BAR_ 0,15 _BAR_ _BAR_ _BAR_
62 _BAR_ Nizozemsko _BAR_ PT _BAR_ 58,23 _BAR_ 0,13 _BAR_ _BAR_ _BAR_
63 _BAR_ Španělsko _BAR_ Baskicko _BAR_ 57,73 _BAR_ 0,13 _BAR_ _BAR_ _BAR_
64 _BAR_ Španělsko _BAR_ Madrid _BAR_ 57,02 _BAR_ 0,13 _BAR_ × _BAR_ × _BAR_
65 _BAR_ Nizozemsko _BAR_ DLG _BAR_ 56,18 _BAR_ 0,13 _BAR_ _BAR_ _BAR_
66 _BAR_ Nizozemsko _BAR_ PVE _BAR_ 42,17 _BAR_ 0,10 _BAR_ _BAR_ _BAR_
67 _BAR_ Španělsko _BAR_ La Rioja _BAR_ 41,24 _BAR_ 0,10 _BAR_ _BAR_ _BAR_
68 _BAR_ Rakousko _BAR_ ZA Salcburk _BAR_ 40,19 _BAR_ 0,09 _BAR_ _BAR_ _BAR_
69 _BAR_ Lucembursko _BAR_ Ministerstvo zemědělství _BAR_ 37,80 _BAR_ 0,09 _BAR_ × _BAR_ × _BAR_
70 _BAR_ Španělsko _BAR_ Kantabrie _BAR_ 34,22 _BAR_ 0,08 _BAR_ _BAR_ _BAR_
71 _BAR_ Španělsko _BAR_ Baleáry _BAR_ 25,57 _BAR_ 0,06 _BAR_ _BAR_ _BAR_
72 _BAR_ Německo _BAR_ Bayern-Umwelt _BAR_ 23,82 _BAR_ 0,06 _BAR_ × _BAR_ × _BAR_
73 _BAR_ Německo _BAR_ Sársko _BAR_ 20,23 _BAR_ 0,05 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
74 _BAR_ Spojené království _BAR_ FC _BAR_ 17,30 _BAR_ 0,04 _BAR_ _BAR_ _BAR_
75 _BAR_ Polsko _BAR_ ARR _BAR_ 11,42 _BAR_ 0,03 _BAR_ _BAR_ _BAR_
76 _BAR_ Francie _BAR_ OFIMER _BAR_ 9,23 _BAR_ 0,02 _BAR_ _BAR_ _BAR_
77 _BAR_ Irsko _BAR_ DMNR _BAR_ 9,20 _BAR_ 0,02 _BAR_ _BAR_ _BAR_
78 _BAR_ Německo _BAR_ Hamburk _BAR_ 6,72 _BAR_ 0,02 _BAR_ _BAR_ _BAR_
79 _BAR_ Spojené království _BAR_ CCW _BAR_ 5,63 _BAR_ 0,01 _BAR_ _BAR_ _BAR_
80 _BAR_ Německo _BAR_ Severní Porýní-Vestfálsko LfEJ _BAR_ 4,99 _BAR_ 0,01 _BAR_ _BAR_ _BAR_
81 _BAR_ Česká republika _BAR_ SAIF _BAR_ 4,94 _BAR_ 0,01 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
82 _BAR_ Německo _BAR_ Brémy _BAR_ 2,49 _BAR_ 0,01 _BAR_ _BAR_ _BAR_
83 _BAR_ Francie _BAR_ ACCT/SDE _BAR_ 1,87 _BAR_ 0,00 _BAR_ × _BAR_ × _BAR_
84 _BAR_ Španělsko _BAR_ FROM _BAR_ 1,68 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_
85 _BAR_ Slovensko _BAR_ APA _BAR_ 1,48 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_
86 _BAR_ Německo _BAR_ Berlín _BAR_ 1,40 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_
87 _BAR_ Estonsko _BAR_ PRIA _BAR_ 0,55 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_
88 _BAR_ Litva _BAR_ NPA _BAR_ 0,53 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_
89 _BAR_ Maďarsko _BAR_ ARDA _BAR_ 0,51 _BAR_ 0,00 _BAR_ × _BAR_ _BAR_
90 _BAR_ Slovinsko _BAR_ AAMRD _BAR_ 0,07 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_
91 _BAR_ Lotyšsko _BAR_ RSS _BAR_ 0,03 _BAR_ 0,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 11903,25 _BAR_ 27,49 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Celkem _BAR_ 43305,57 _BAR_ 100,00 _BAR_ 11507,17 _BAR_ 3955,97 _BAR_
_BAR_
Práce certifikačních orgánů
4.16 Certifikační orgán musí být provozně nezávislý na platební agentuře [15].
Jeho osvědčení se musí zakládat na přezkoumání postupů a vzorku operací.
V osvědčení musí být uvedeno, zda jsou účetní závěrky správné, úplné a přesné a zda uspokojivě fungovaly postupy interních kontrol.
Toto osvědčení musí být doloženo zprávou o nálezech certifikačních orgánů.
Co se týče zákonnosti a správnosti, práce je omezena na ujištění, zda může platební agentura prokázat, že má potřebné administrativní struktury, aby zajistila, že se žádosti před proplacením kontrolují na shodu.
Žádosti předložené příjemci podpory EU certifikační orgán obvykle nekontroluje na místě.
_BAR_ _BAR_
4.17 Komise se snaží zajistit, aby certifikační orgány řádně kontrolovaly výdaje spravované platebními agenturami.
Vydává pokyny pro certifikační orgány (včetně volby vzorku operací) a přezkoumává jejich zprávy, aby se přesvědčila, zda její pokyny dodržovaly.
_BAR_ _BAR_
4.18 V přehledu přiloženém k rozhodnutí o finančním schválení Komise uvádí, že je obecně spokojena s kvalitou a obsahem zpráv certifikačních orgánů, zmiňuje však níže uvedené oblasti, jimž musí certifikační orgány věnovat více pozornosti: zálohové platby a zajištění, dluhy, kontrola opatření přijatých v návaznosti na odhalení finančních chyby během předchozích certifikačních auditů, volba vzorku a vyhodnocování chyb, kontrola maximálních zaručených množství a kontrola rozvoje venkova.
Účetní dvůr tyto závěry schvaluje.
_BAR_ _BAR_
Rozhodnutí o finančním schválení za rok 2004
4.19 Komise přijala finanční rozhodnutí dne 13. května 2005 [16].
V rozpočtovém roce 2004 obdrželo od svých certifikačních orgánů 71 platebních agentur spravujících 32 miliard EUR stanovisko k auditu bez výhrad (viz tabulka 4.2).
Zbývajících 20 agentur obdrželo stanovisko s výhradami či negativní stanovisko z těchto důvodů: přeplatky a neuznatelné výdaje zjištěné certifikačními orgány, chybějící podkladová dokumentace, nedostatky v opatřeních, pomocí nichž platební agentury delegují určité funkce na jiné subjekty, nebo neúplné, nesprávné či zavádějící informace o dlužnících.
4.19 Hodnocení a negativní názory se ve většině případů odvolávají na zvláštní prvky a zvláštní opatření v rámci 20 dotčených platebních agentur.
Komise již zahájila postup směřující k navrácení všech neprávem vyplacených plateb (viz rovněž bod 4.20).
_BAR_
4.20 Komise schválila účetní závěrku 86 z 91 platebních agentur a odložila schválení účetní závěrky pěti platebních agentur (představující 4 miliard EUR, 9 % celkových nahlášených výdajů) kvůli nepřesné nebo nedostatečné práci dotčených certifikačních orgánů [17].
Komise zamýšlí provést finanční opravy u 14 platebních agentur v celkové výši zhruba 7 milionů EUR [18].
_BAR_ _BAR_
Účetní závěrky platebních agentur neschválené ("oddělené") v minulých letech
4.21 V roce 2004 Komise dokončila práci na účetních závěrkách, které neschválila ve finančních rozhodnutích z let 2001 a 2002 ve většině případů kvůli nedostatkům v práci certifikačních orgánů nebo kvůli potřebě vyjasnit některé informace.
Schválila účetní závěrky čtyř platebních agentur, které nebyly schváleny pro rok 2001, a sedmnácti agentur, které nebyly schváleny pro rok 2002.
_BAR_ _BAR_
Rozhodnutí o shodě přijatá v roce 2004
4.22 Rozhodnutí o shodě se obvykle vztahují k několika rokům výdajů a jsou přijímána několik let zpětně.
Prohlášení o shodě přijatá v roce 2004 se tedy netýkají plateb SZP pro konečné příjemce v roce 2004.
4.22 Audity, které vedly k rozhodnutí o shodě, se především zaměřily na řídicí a kontrolní systémy zavedené členskými státy.
V případě, že tyto audity neprokáží žádné nedostatky nebo povedou k následným zlepšením systémů, jsou rovněž relevantní pro právnost a řádnost souvisejících výdajů v následujících letech.
Dokazují, že existence řízení o schválení účetní závěrky napomáhá dosažení požadované přijatelné věrohodnosti.
_BAR_
4.23 V roce 2004 Komise přijala tři rozhodnutí o shodě s ohledem na výdaje nahlášené od roku 1998 do roku 2003 [19], přičemž odmítla proplatit 406 milionů EUR [20].
Stejně jako v minulých letech se ve většině případů (71 %) jednalo o paušální opravy [21].
Opravy se vztahovaly především na prémie na hospodářská zvířata (186 milionů EUR), ovoce a zeleninu (70 milionů EUR) a plodiny na orné půdě (67 milionů EUR) a týkají se především Francie (213 milionů EUR), Itálie (63 milionů EUR), Řecka (46 milionů EUR) a Španělska (34 milionů EUR).
K hlavním důvodům, které Komise u oprav uváděla, patřily nedostatky v systému identifikace a registrace skotu a nedostatky v počtu a/nebo kvalitě inspekcí na místě.
_BAR_ _BAR_
Rozhodnutí o shodě v posledních letech
4.24 Tabulka 4.3 ukazuje výsledky rozhodnutí Komise o schválení roku 1991 a následujících let.
Koncem roku 2004 nebylo schválení úplné ani pro jeden rok po roce 1998.
Pro rozpočtové řádky a členské státy, u nichž probíhaly kontroly, odrážejí celkové opravy stanovisko Komise k objemu výdajů které by především kvůli nedostatkům v systémech členských států pro správu a kontrolu výdajů neměly být hrazeny z rozpočtu Společenství.
4.24 Útvary Komise usilují o odstranění zátěže z minulosti a při vytváření pracovního programu auditu zemědělských výdajů na rok 2005 se zvláště zaměřily na nejstarší neuzavřené případy.
Situace v červnu 2005 je taková, že bylo uzavřeno 94,3 % auditů uskutečněných v roce 2001 (které umožňují finanční opravy až do roku 1999) a 78,7 % auditů uskutečněných v roce 2002 (které umožňují finanční opravy až do roku 2000).
_BAR_
4.25 Grafy 4.4 a 4.5 znázorňují rozložení oprav v rozhodnutích Komise přijatých v období 1999 až 2004 [22] podle členských států a tržního sektoru.
Tato rozhodnutí se vztahují na položky výdajů z rozpočtu Společenství v letech 1996 až 2003.
_BAR_ _BAR_
Tabulka 4.3 – Opravy v rozhodnutích o schválení účetní závěrky za rozpočtové roky 1991–2003
Zdroj: Rozhodnutí o schválení účetních závěrek za rozpočtové roky 1991–2003.
(v milionech EUR) _BAR_
_BAR_ 1991 _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_
Nahlášené výdaje _BAR_ 31255,9 _BAR_ 30480,2 _BAR_ 34008,0 _BAR_ 33592,8 _BAR_ 35654,4 _BAR_ 39062,5 _BAR_ 40884,3 _BAR_ 38857,4 _BAR_ 40726,2 _BAR_ 40410,6 _BAR_ 41593,8 _BAR_ 42710,8 _BAR_ 44212,0 _BAR_
Celková výše oprav _BAR_ –1504,1 _BAR_ –788,2 _BAR_ –736,6 _BAR_ –307,8 _BAR_ –572,8 _BAR_ –790,0 _BAR_ –481,4 _BAR_ –329,3 _BAR_ –275,6 _BAR_ –380,4 _BAR_ –251,7 _BAR_ –147,5 _BAR_ –37,0 _BAR_
z toho: _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
a) doplňkové dávky u mléka _BAR_ –979,2 _BAR_ –419,7 _BAR_ –230,6 _BAR_ –2,7 _BAR_ –15,1 _BAR_ –215,0 _BAR_ –110,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_
b) neschválené výdaje _BAR_ –524,9 _BAR_ –368,5 _BAR_ –506,0 _BAR_ –305,1 _BAR_ –557,7 _BAR_ –575,0 _BAR_ –371,2 _BAR_ –329,3 _BAR_ –275,6 _BAR_ –380,4 _BAR_ –251,7 _BAR_ –147,5 _BAR_ –37,0 _BAR_
Neschválené výdaje jako procento nahlášených výdajů _BAR_ 1,7 % _BAR_ 1,2 % _BAR_ 1,5 % _BAR_ 0,9 % _BAR_ 1,6 % _BAR_ 1,5 % _BAR_ 0,9 % _BAR_ 0,8 % _BAR_ 0,7 % _BAR_ 0,9 % _BAR_ 0,6 % _BAR_ 0,3 % _BAR_ 0,1 % _BAR_
_BAR_
Graf 4.4 – Opravy podle členských států (1999 až 2004)
Zdroj: Rozhodnutí Komise o shodě přijatá v období 1999 až 2004.
+++++ TIFF +++++
(v milionech EUR)EL 21 % (565,5)ES 19 % (507,7)FR 20 % (538,4)IE 1 % (26,3)IT 24 % (639,0)NL 1 % (14,4)PT 2 % (53,3)UK 6 % (150,2)Ostatní 0 % (13,4) _BAR_
Graf 4.5 – Opravy podle trhu (1999 až 2004)
Zdroj: Rozhodnutí Komise o shodě přijatá v období 1999 až 2004.
+++++ TIFF +++++
(v milionech EUR)Plodiny na orné půdě (760,3)Rozvoj venkova (94,9)Ovoce a zelenina (160,3)Mléčné výrobky (293,9)Olivový olej (285,0)Vývozní náhrady (232,6)Prémie na hospodářská zvířata (554,8)Ostatní (67,3)Pozdní platby (140,4)Veřejné sklady (81,4)27 %4 %6 %11 %11 %9 %21 %3 %5 %3 % _BAR_
Volba vzorku operací Účetním dvorem
4.26 Účetní dvůr zkontroloval reprezentativní vzorek plateb vybraný z výdajů 25 platebních agentur (které společně odpovídaly za 72,5 % výdajů SZP) a rovněž z přímých výdajů Komise.
Těmito prověrkami se Účetní dvůr snažil získat přímé důkazy, že platby za uznatelnou činnost byly provedeny řádně.
Tyto prověrky poskytují spolehlivé důkazy o tom, zda jsou výdaje na podporu "na plochu" (viz body 4.35 až 4.38) a v menším rozsahu pak prémie na hospodářská zvířata (viz body 4.39 až 4.42), kde má auditor obvykle k dispozici fyzické důkazy zákonné a správné.
Naopak v oblastech jako vývozní náhrady (viz body 4.49 a 4.50) nebo podpory vyplacené na základě vyrobeného množství (viz bod 4.43) může auditor zkontrolovat pouze doklady.
Nakolik tyto doklady poskytují spolehlivé důkazy, ovlivňuje jak povaha operace (viz bod 4.48), tak i příslušný kontrolní systém (viz bod 4.54).
_BAR_ _BAR_
Výroční zpráva o činnosti generálního ředitele pro zemědělství za rok 2004
Určité zlepšení oproti minulému roku
4.27 Výroční zpráva o činnosti obsahuje prohlášení generálního ředitele, že kontrolní postupy mu poskytují záruku, že operace v rámci SZP v roce 2004 byly zákonné a správné.
_BAR_ _BAR_
4.28 Ve zprávě se uvádí, že:
a) generální ředitelství pro zemědělství (GŘ AGRI) celkově dodržuje standardy vnitřní kontroly, ačkoli v určitých oblastech je nutná další práce [23];
b) s výjimkou Řecka poskytuje IACS znamenitý prostředek k zajištění řádného využití finančních prostředků Společenství;
c) kontroly po uskutečnění plateb poskytují přiměřenou záruku, že dotčené výdaje jsou v souladu s právními předpisy Společenství;
d) certifikační postup poskytuje záruku, pokud jde o úplnost, přesnost a spolehlivost účetních závěrek platebních agentur, a určitý stupeň záruky, pokud jde o fungování jejich systémů vnitřní kontroly a jejich schopnosti zajistit, aby platby byly zákonné a správné;
e) pro výdaje v roce 2004 budou kontroly týkající se kontrolních systémů dokončeny a o konečných finančních opravách bude rozhodnuto nejdříve v roce 2006;
f) existuje riziko, že byly proplaceny neuznatelné výdaje, tyto výdaje však mohou být zkontrolovány v následujících letech v rámci postupů shody a mohou být předmětem finančních oprav [24];
g) finanční opravy v rámci postupu schvalování společně se zpětným získáním prostředků od členských států pokrývají "celkové finanční riziko".
_BAR_ _BAR_
4.29 Zdroje informací, na nichž generální ředitel zakládá své prohlášení, poskytují omezený rozsah a omezenou záruku zákonnosti a správnosti výdajů v roce 2004.
Výsledky inspekce IACS se zabývají zákonností a správností plateb zemědělcům, ověřování a schvalování těchto plateb nezávislým subjektem však není dostatečné.
Práce certifikačních orgánů může odhalit problémy na úrovni platebních agentur, nelze se však na ni spoléhat, pokud jde o poskytnutí záruky u žádostí zemědělců a obchodníků.
4.30 K získání spolehlivých informací o zákonnosti a správnosti plateb konečným příjemcům by generální ředitel musel:
a) buď přijmout opatření, aby certifikační orgány rozšířily svou práci na konečné příjemce rozšířením namátkových kontrol na úroveň zemědělců nebo odvedením většího objemu práce na ověřování a schvalování statistických údajů inspekcí IACS a kontrol po uskutečnění plateb [25]; nebo
b) požadovat od vlastních zaměstnanců, aby na základě vhodné výběrové metody ověřili zákonnost a správnost operací pro daný rok na úrovni konečných příjemců.
4.29–4.30 Komise se domnívá, že generální ředitel má již k dispozici dostatečné informace, které poskytují přiměřenou záruku právnosti a řádnosti zemědělských výdajů.
Jak již bylo uvedeno v odpovědi na Zprávu Účetního dvora za rok 2003, zřízení a schválení platebních agentur členských států, každoroční postup ověření a používání různých řídicích a kontrolních systémů, včetně IACS, umožňuje, aby byly kontroly deklarovaných výdajů považovány za spolehlivé.
Za účelem zlepšení celkového systému stanoví nové základní nařízení o financování společné zemědělské politiky, že vedoucí platebních agentur budou nadále podepisovat následné prohlášení o věrohodnosti právnosti a řádnosti jejich výdajů.
Informace, o něž se generální ředitel opírá, vyplývají ze systému založeného na víceletém přístupu.
Komise proto nepodporuje možnosti navržené Účetním dvorem.
_BAR_
4.31 Skutečnost, že se prohlášení generálního ředitele vztahuje na výdaje, jež mohou být poté předmětem finančních oprav, a že neuvádí, nakolik mohou být výdaje těmito opravami dotčeny, omezuje záruku, kterou Účetní dvůr může vyvodit z jeho prohlášení [26].
Prohlášení by mělo odlišit na straně jedné výdaje, které byly ověřeny (a podléhaly nebo budou podléhat případným opravám) a u nichž může generální ředitel poskytnout přiměřenou záruku (nebo záruku poskytnout nemůže), a na straně druhé výdaje, které budou předmětem dalšího ověřování (a případně opraveny).
4.31 Komise je toho názoru, že by nebylo vhodné ve výročních zprávách o činnosti rozlišovat, jak to navrhuje Účetní dvůr, mezi již ověřenými výdaji a výdaji, které budou následně ověřeny.
Vzhledem k víceleté povaze schválení účetní závěrky by uvedené rozlišení záviselo na volném uvážení. Rovněž by vyloučilo právo členských států na obranu v souvislosti se schválením účetní závěrky.
Prohlášení generálního ředitele i doprovodné výroční zprávy o činnosti musí být pro účely účetní závěrky účtů Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) vyplývající z článku 7 nařízení (ES) č.
1258/1999 zasazeny do širšího regulačního rámce. Celý proces je rozdělen na roční účetní závěrky na jedné straně a na víceleté schválení účetní závěrky na straně druhé, které umožňuje Komisi vyloučit výdaje financované Společenstvím, které byly uskutečněny v době kratší než 24 měsíců před vydáním sdělení Komise o výsledcích jejích auditů adresovaným členským státům.
S ohledem na tyto okolnosti nemůže být v rámci sdíleného řízení dosaženo při kontrolní činnosti samotných útvarů Komise přiměřené věrohodnosti právnosti a řádnosti zemědělských výdajů na každoročním základě, a to zejména v souvislosti s výroční zprávou o činnosti generálního ředitele. Tato věrohodnost se musí opírat o předpoklad, že členské státy plní své povinnosti v oblasti řízení a kontroly.
V případě, že audity Komise následně prokáží nedostatky, bude identifikováno riziko neoprávněných výdajů a použity odpovídající finanční opravy.
Skutečnost, že rozhodnutí o účetních závěrkách jsou obvykle přijímána několik let po roce, kdy došlo k použití dotčených výdajů, je nedílnou součástí řízení, které zahrnuje právo členských států odpovědět na zjištění. Tato skutečnost je výslovně uvedena ve výroční zprávě o činnosti generálního ředitele za rok 2004.
_BAR_
4.32 V současné době generální ředitel nezná ani neodhaduje výši nestandardních plateb realizovaných ze SZP [27].
Nemá žádný spolehlivý základ pro tvrzení, že částka rovnající se celkové částce nesrovnalostí bude pravděpodobně získána zpět postupem schválení účetní závěrky [28] a postupy zpětného získání prostředků v členských státech.
Rozhodnutí o shodě jsou ve většině případů spíše paušálními opravami nedostatků v kontrolních systémech než zhodnocením dopadu jednotlivých chyb.
4.32 Komise zvažuje celkové finanční opravy s ohledem na daný rok a sankce, které budou uvaleny na konečné příjemce finančních prostředků na vnitrostátní úrovni, aby poskytly hodnotný odhad celkové úrovně nesprávných plateb.
_BAR_
Standardy vnitřní kontroly – některé standardy nejsou plně provedeny
4.33 Jednou z novinek zavedených v rámci reformy finančního řízení v útvarech Komise byl požadavek na dodržování 24 standardů vnitřní kontroly, které byly konkretizovány ve formě 71 základních požadavků.
Sebehodnocení GŘ AGRI v roce 2004 dospělo k závěru, že veškeré standardy a základní požadavky byly dodrženy (viz bod 4.28 a)).
_BAR_ _BAR_
4.34 Účetní dvůr zkoumal uplatňování osmi norem [29] a zjistil, že u čtyř z nich existuje prostor ke zlepšení [30].
Potvrdily to zprávy útvaru interního auditu GŘ AGRI (viz kapitola 1 bod 1.81) vydané v roce 2004.
4.34 Komise musí zdůraznit, že GŘ pro zemědělství před koncem roku 2004 zcela dodržovalo všechny základní požadavky, které Komise stanovila pro 24 ICS.
Nevylučuje to, že jsou stále možná a žádaná zlepšení v určitých oblastech, což GŘ pro zemědělství rovněž uvedlo v rámci svého posouzení stavu ke konci roku 2004.
_BAR_
Hodnocení oblastí výdajů SZP Účetním dvorem
Režim podpor "na plochu"
4.35 Subvence na plodiny na orné půdě vyplacené na základě plochy činily v roce 2004 17475 milionů EUR, tj. 39 % výdajů SZP.
Všechny tyto výdaje pokrývá IACS.
_BAR_ _BAR_
4.36 Výsledky inspekce IACS týkající se prohlášení o ploše za rok 2003 (pro platby v roce 2004) jsou uvedeny v tabulce 4.4.
_BAR_ _BAR_
4.37 Členské státy Komisi oznámily, že na místě zkontrolovaly 8,1 % žádostí, což představuje 11,4 % celkové plochy, pro niž byly předloženy žádosti.
U 14 členských států, které IACS provedly uspokojivě, ukázaly jejich náhodné kontroly chybovost ve výši 1,6 %.
Tento údaj představuje přiměřený odhad pravděpodobné chyby v proplacených nárocích.
U inspekcí na místě zahrnují plochy nenalezené v kontrolovaných žádostech [31] (viz tabulka 4.4 a graf 4.6) výsledky kontrol náhodně vybraných žádostí a žádostí vybraných na základě analýzy rizik.
Stejně jako v minulých letech se prokázalo, že operace vybrané na základě rizika mají nižší chybovost než náhodně vybrané operace.
4.37 Nejprve by mělo být uvedeno, že celková úroveň kontrol na místě značně převyšuje minimální požadavky.
Musí být uvedeno, že v některých členských státech se nahodilé kontroly jeví jako účinnější.
Jak již bylo dříve vysvětleno, je to především díky tomu, že některé členské státy uvádějí kontroly na dálku jako "nahodilé", i když jsou ve skutečnosti alespoň částečně zaměřeny na rizika. Od roku 2004, tj. od přijetí nařízení (ES) č.
118/2004, vyplývá z právních předpisů požadavek, aby členské státy přezkoumávaly výsledky inspekcí a v souladu s nimi zlepšovaly své postupy analýzy rizik, což představuje řešení tohoto problému.
Musí však být poukázáno na skutečnost, že se počet nesrovnalostí do jisté míry snižuje. Vzhledem ke kvalitě systému IACS, včetně 100 % administrativních kontrol, je četnost odchylek, které byly zjištěny na místě nízká.
Očekává se tudíž, že rozdíl ve výsledcích dosažených v rámci nahodilých kontrol a v rámci kontrol zaměřených na rizika bude minimální, a pokud možno bude odůvodněný rozdílem v objemech vzorků. Účetní dvůr navíc zakládá své výpočty na rozdílech ohledně oblastí, zatímco porovnání četnosti výskytu zemědělců vykazujících nesrovnalosti poskytuje pro několik členských států různý výsledek.
_BAR_
Tabulka 4.4 – Podpora na plochu, krmné plochy a jiné plodiny – výsledky kontrol IACS na místě a dálkového průzkumu v roce 2003 vztahující se na žádosti proplacené v roce 2004
Pozn. 1: Dálkový průzkum zahrnuje využití družicových a leteckých snímků ke kontrole žádostí v IACS.
Pozn. 2: Zkoušky provedené v roce N se týkají plateb provedených v roce N + 1.
Zdroj: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.
Členský stát _BAR_ Podané žádosti _BAR_ Zkontrolované žádosti _BAR_ Žádosti, u nichž byly zjištěny chyby _BAR_
Počet _BAR_ Plocha (ha) _BAR_ Průměrná velikost (ha) _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Plocha (ha) _BAR_ % _BAR_ Průměrná velikost (ha) _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Plocha (ha) _BAR_ % _BAR_
Belgie _BAR_ 41618 _BAR_ 1019389 _BAR_ 24 _BAR_ 4172 _BAR_ 10,0 _BAR_ 151209 _BAR_ 14,8 _BAR_ 36 _BAR_ 1422 _BAR_ 34,1 _BAR_ 1326 _BAR_ 0,9 _BAR_
Dánsko _BAR_ 49574 _BAR_ 2319081 _BAR_ 47 _BAR_ 2611 _BAR_ 5,3 _BAR_ 137759 _BAR_ 5,9 _BAR_ 53 _BAR_ 716 _BAR_ 27,4 _BAR_ 647 _BAR_ 0,5 _BAR_
Německo _BAR_ 305315 _BAR_ 14008476 _BAR_ 46 _BAR_ 18467 _BAR_ 6,0 _BAR_ 941989 _BAR_ 6,7 _BAR_ 51 _BAR_ 7878 _BAR_ 42,7 _BAR_ 5731 _BAR_ 0,6 _BAR_
Řecko _BAR_ 328200 _BAR_ 3897336 _BAR_ 12 _BAR_ 37088 _BAR_ 11,3 _BAR_ 1913787 _BAR_ 49,1 _BAR_ 52 _BAR_ 11375 _BAR_ 30,7 _BAR_ 29326 _BAR_ 1,5 _BAR_
Španělsko _BAR_ 429069 _BAR_ 17889474 _BAR_ 42 _BAR_ 44994 _BAR_ 10,5 _BAR_ 2077268 _BAR_ 11,6 _BAR_ 46 _BAR_ 19972 _BAR_ 44,4 _BAR_ 60579 _BAR_ 2,9 _BAR_
Francie _BAR_ 409976 _BAR_ 23777964 _BAR_ 58 _BAR_ 27990 _BAR_ 6,8 _BAR_ 1870383 _BAR_ 7,9 _BAR_ 67 _BAR_ 11293 _BAR_ 40,3 _BAR_ 10593 _BAR_ 0,6 _BAR_
Irsko _BAR_ 127532 _BAR_ 4686612 _BAR_ 37 _BAR_ 9092 _BAR_ 7,1 _BAR_ 529153 _BAR_ 11,3 _BAR_ 58 _BAR_ 1408 _BAR_ 15,5 _BAR_ 1745 _BAR_ 0,3 _BAR_
Itálie _BAR_ 588069 _BAR_ 7068768 _BAR_ 12 _BAR_ 45678 _BAR_ 7,8 _BAR_ 1270819 _BAR_ 18,0 _BAR_ 28 _BAR_ 20731 _BAR_ 45,4 _BAR_ 43759 _BAR_ 3,4 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 1953 _BAR_ 121680 _BAR_ 62 _BAR_ 106 _BAR_ 5,4 _BAR_ 8292 _BAR_ 6,8 _BAR_ 78 _BAR_ 95 _BAR_ 89,6 _BAR_ 133 _BAR_ 1,6 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 45914 _BAR_ 654439 _BAR_ 14 _BAR_ 3239 _BAR_ 7,1 _BAR_ 54624 _BAR_ 8,3 _BAR_ 17 _BAR_ 1212 _BAR_ 37,4 _BAR_ 2280 _BAR_ 4,2 _BAR_
Rakousko _BAR_ 127059 _BAR_ 2465204 _BAR_ 19 _BAR_ 8680 _BAR_ 6,8 _BAR_ 200402 _BAR_ 8,1 _BAR_ 23 _BAR_ 4434 _BAR_ 51,1 _BAR_ 2517 _BAR_ 1,3 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 130648 _BAR_ 1984370 _BAR_ 15 _BAR_ 11687 _BAR_ 8,9 _BAR_ 1271815 _BAR_ 64,1 _BAR_ 109 _BAR_ 8463 _BAR_ 72,4 _BAR_ 21613 _BAR_ 1,7 _BAR_
Finsko _BAR_ 68329 _BAR_ 2086447 _BAR_ 31 _BAR_ 4674 _BAR_ 6,8 _BAR_ 191490 _BAR_ 9,2 _BAR_ 41 _BAR_ 2064 _BAR_ 44,2 _BAR_ 1189 _BAR_ 0,6 _BAR_
Švédsko _BAR_ 58958 _BAR_ 2745792 _BAR_ 47 _BAR_ 4054 _BAR_ 6,9 _BAR_ 204571 _BAR_ 7,5 _BAR_ 50 _BAR_ 2280 _BAR_ 56,2 _BAR_ 6377 _BAR_ 3,1 _BAR_
Spojené království _BAR_ 128135 _BAR_ 14146232 _BAR_ 110 _BAR_ 7932 _BAR_ 6,2 _BAR_ 1134869 _BAR_ 8,0 _BAR_ 143 _BAR_ 4437 _BAR_ 55,9 _BAR_ 7348 _BAR_ 0,6 _BAR_
Celkem rok 2003 _BAR_ 2840349 _BAR_ 98871264 _BAR_ 35 _BAR_ 230464 _BAR_ 8,1 _BAR_ 11958430 _BAR_ 12,1 _BAR_ 52 _BAR_ 97780 _BAR_ 42,4 _BAR_ 195163 _BAR_ 1,6 _BAR_
Celkem rok 2002 _BAR_ 2894917 _BAR_ 97955796 _BAR_ 34 _BAR_ 248572 _BAR_ 8,6 _BAR_ 11656029 _BAR_ 11,9 _BAR_ 47 _BAR_ 94717 _BAR_ 38,1 _BAR_ 198079 _BAR_ 1,7 _BAR_
Celkem rok 2001 _BAR_ 2935273 _BAR_ 98275675 _BAR_ 33 _BAR_ 299716 _BAR_ 10,2 _BAR_ 11638423 _BAR_ 11,8 _BAR_ 39 _BAR_ 105099 _BAR_ 35,1 _BAR_ 240786 _BAR_ 2,1 _BAR_
_BAR_
Graf 4.6 – Podpora na plochu. Výsledky inspekcí na místě: procento zkontrolovaných žádostí, u nichž byly zjištěny nadhodnocené údaje
Pozn.: Zkoušky provedené v roce N se týkají plateb provedených v roce N + 1.
Zdroj: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.
_BAR_ BE _BAR_ DK _BAR_ DE _BAR_ EL _BAR_ ES _BAR_ FR _BAR_ IE _BAR_ IT _BAR_ LU _BAR_ NL _BAR_ AT _BAR_ PT _BAR_ FI _BAR_ SE _BAR_ UK _BAR_
Žádosti _BAR_ 34,1 % _BAR_ 27,4 % _BAR_ 42,7 % _BAR_ 31,7 % _BAR_ 44,4 % _BAR_ 40,3 % _BAR_ 15,5 % _BAR_ 45,4 % _BAR_ 89,6 % _BAR_ 37,4 % _BAR_ 51,1 % _BAR_ 72,4 % _BAR_ 44,2 % _BAR_ 56,2 % _BAR_ 55,9 % _BAR_
Plocha _BAR_ 0,9 % _BAR_ 0,5 % _BAR_ 0,6 % _BAR_ 2,7 % _BAR_ 2,9 % _BAR_ 0,6 % _BAR_ 0,3 % _BAR_ 3,4 % _BAR_ 1,6 % _BAR_ 4,2 % _BAR_ 1,3 % _BAR_ 1,7 % _BAR_ 0,6 % _BAR_ 3,1 % _BAR_ 0,6 % _BAR_
+++++ TIFF +++++
_BAR_
4.38 U podpory "na plochu" jako celku jsou výsledky prověrky operací Účetním dvorem zhruba shodné s výsledky namátkových kontrol provedených členskými státy a rozložení podle druhu je podobné jako v minulých letech:
a) většina plateb byla bez chyb;
b) přibližně jednu ze tří plateb provázely poměrně malé chyby měření.
Stejně jako v minulých letech nemají chyby této povahy a rozsahu zřetelný dopad na celkové výdaje, přestože jsou četné;
c) malý počet případů byl poznamenán většími chybami, ale počet i dopad těchto případů byl nižší než v předchozích letech.
4.38 Připomínky Účetního dvora ve velké míře odpovídají vlastním zjištěním Komise ohledně obecně uspokojivé situace ve většině členských států.
_BAR_
Režim prémií na hospodářská zvířata
4.39 Výdaje na prémie na hospodářská zvířata činily v roce 2004 9019 milionů EUR, tj. 20 % výdajů SZP.
Statistické údaje z inspekce IACS u prémií na hospodářská zvířata uvádějí počet zvířat, na něž zemědělci předložili žádosti, u něhož však inspektoři zároveň zjistili, že neexistuje či není uznatelný pro subvence.
Statistické údaje pro prémie na hospodářská zvířata jsou dosud méně spolehlivé než obdobné statistické údaje u žádostí o podporu "na plochu".
4.39 Statistiky týkající se (šesti) režimů prémií na hospodářská zvířata se liší více než statistiky týkající se plodin, což vysvětluje rozdíl v kvalitě zpráv podávaných členskými státy.
V případě několika reforem v oblasti prémií na hospodářská zvířata týkající se trhu a záležitostí souvisejících s kontrolou, byl navíc nutný pravidelný přezkum požadavků na podávání zpráv.
Statistiky jsou však považovány za dostatečně spolehlivé z hlediska jejich hlavního účelu, tj. sledování, jak členské státy dodržují regulatorní kontroly a sankce.
Kvalita se navíc zlepšila a včasné podávání zpráv je v současné době "pravidlem", jež v porovnání s dřívějškem představuje celkově významné zlepšení.
_BAR_
4.40 V roce 2003 (tj. pokud jde o nároky proplacené v roce 2004) u největšího režimu – prémií na krávy bez tržní produkce mléka (viz tabulka 4.5 a graf 4.7) – členské státy zkontrolovaly 17,3 % zvířat, na něž byly předloženy žádosti, a zjistily, že 1,4 % z tohoto počtu chybí nebo je neuznatelné, což znamená pokles oproti roku 2002, kdy byla jako neuznatelná zjištěna 2 %.
U prémií na ovce a kozy se procento chybějících zvířat zvýšilo ze 7,2 % v roce 2002 na 8,2 % v roce 2003.
Itálie a Řecko vykazují u prémií na ovce a kozy podstatně vyšší chybovost než ostatní členské státy. Chybovost u ostatních 13 členských států v roce 2003 činila 1,8 % (2,2 % v roce 2002).
4.40 Číselné hodnoty, které byly ve zprávách uvedeny, vykazují zlepšení ohledně zjišťování nesprávného nebo nadhodnoceného uvádění počtu zvířat ze strany zemědělců.
Situace popsané v případě Řecka a Itálie jsou rovněž výsledkem zlepšených kontrolních postupů, které vyplývají z opatření podpořených schválením účetní závěrky.
_BAR_
4.41 Celkově vykazuje chybovost zjištěná inspekcemi IACS u skotu v roce 2003 mezi jednotlivými členskými státy malé odchylky s výjimkou Itálie, kde je procento neuznatelného skotu stále velmi vysoké (10,2 % zvířat, na něž byly předloženy žádosti o prémie pro krávy bez tržní produkce mléka, a 22,3 % zvířat, na něž byly předloženy žádosti o zvláštní prémii na hovězí maso).
4.41 Připomínky Účetního dvora týkající se úrovně nezpůsobilosti dobytka v Itálii mohou dobře odrážet skutečnost, že tento členský stát poměrně pozdě zaváděl vnitrostátní databázi a většina jeho zemědělců nedodržovala stanovené podmínky. V současné době to je účinně zjišťováno a sankcionováno.
_BAR_
4.42 Přímé prověrky provedené Účetním dvorem neodhalily žádné významné chyby.
_BAR_ _BAR_
Tabulka 4.5 – Inspekce IACS u prémií na krávy bez tržní produkce mléka – výsledky kontrol na místě v roce 2003 vztahující se na žádosti proplacené v roce 2004
Pozn. 1: Žádost je plně zamítnuta, je-li zjištěn rozdíl mezi počtem nahlášených zvířat a počtem zvířat, který byl stanoven jako způsobilý, více než 20 %, nebo je-li rozdíl důsledkem nesrovnalostí, k nimž došlo úmyslně.
Pozn. 2: Zkoušky provedené v roce N se týkají plateb provedených v roce N + 1.
Zdroj: Statistické údaje IACS za rok 2003, které členské státy poskytly GŘ AGRI.
Členský stát _BAR_ Zkontrolované žádosti _BAR_ Zkontrolované žádosti částečně zamítnuté _BAR_ Zkontrolované žádosti plně zamítnuté _BAR_ Zkontrolovaná zvířata _BAR_ Zkontrolovaná zamítnutá zvířata _BAR_
Celkový počet podaných žádostí _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Celkový počet zvířat, pro něž byla podána žádost _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_
Belgie _BAR_ 15433 _BAR_ 748 _BAR_ 4,8 _BAR_ 7 _BAR_ 0,9 _BAR_ 2 _BAR_ 0,3 _BAR_ 394047 _BAR_ 40354 _BAR_ 10,2 _BAR_ 39 _BAR_ 0,1 _BAR_
Dánsko _BAR_ 8754 _BAR_ 1053 _BAR_ 12,0 _BAR_ 20 _BAR_ 1,9 _BAR_ 3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 109444 _BAR_ 32337 _BAR_ 29,5 _BAR_ 44 _BAR_ 0,1 _BAR_
Německo _BAR_ 33326 _BAR_ 3496 _BAR_ 10,5 _BAR_ 302 _BAR_ 8,6 _BAR_ 100 _BAR_ 2,9 _BAR_ 635750 _BAR_ 92878 _BAR_ 14,6 _BAR_ 1412 _BAR_ 1,5 _BAR_
Řecko _BAR_ 11513 _BAR_ 11426 _BAR_ 99,2 _BAR_ 213 _BAR_ 1,9 _BAR_ 113 _BAR_ 1,0 _BAR_ 212310 _BAR_ 212602 _BAR_ 100,1 _BAR_ 2665 _BAR_ 1,3 _BAR_
Španělsko _BAR_ 62837 _BAR_ 5912 _BAR_ 9,4 _BAR_ 319 _BAR_ 5,4 _BAR_ 37 _BAR_ 0,6 _BAR_ 1734717 _BAR_ 352008 _BAR_ 20,3 _BAR_ 2323 _BAR_ 0,7 _BAR_
Francie _BAR_ 121849 _BAR_ 17311 _BAR_ 14,2 _BAR_ 1946 _BAR_ 11,2 _BAR_ 452 _BAR_ 2,6 _BAR_ 4286741 _BAR_ 695530 _BAR_ 16,2 _BAR_ 4751 _BAR_ 0,7 _BAR_
Irsko _BAR_ 62861 _BAR_ 4655 _BAR_ 7,4 _BAR_ 326 _BAR_ 7,0 _BAR_ 32 _BAR_ 0,7 _BAR_ 1105245 _BAR_ 121632 _BAR_ 11,0 _BAR_ 1007 _BAR_ 0,8 _BAR_
Itálie _BAR_ 58890 _BAR_ 6567 _BAR_ 11,2 _BAR_ 184 _BAR_ 2,8 _BAR_ 1037 _BAR_ 15,8 _BAR_ 797680 _BAR_ 124429 _BAR_ 15,6 _BAR_ 12699 _BAR_ 10,2 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 508 _BAR_ 38 _BAR_ 7,5 _BAR_ 1 _BAR_ 2,6 _BAR_ 1 _BAR_ 2,6 _BAR_ 23391 _BAR_ 3080 _BAR_ 13,2 _BAR_ 4 _BAR_ 0,1 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 4234 _BAR_ 652 _BAR_ 15,4 _BAR_ 13 _BAR_ 2,0 _BAR_ 11 _BAR_ 1,7 _BAR_ 55347 _BAR_ 16041 _BAR_ 29,0 _BAR_ 126 _BAR_ 0,8 _BAR_
Rakousko _BAR_ 61324 _BAR_ 6872 _BAR_ 11,2 _BAR_ 468 _BAR_ 6,8 _BAR_ 100 _BAR_ 1,5 _BAR_ 397376 _BAR_ 63795 _BAR_ 16,1 _BAR_ 996 _BAR_ 1,6 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 25066 _BAR_ 2771 _BAR_ 11,1 _BAR_ 170 _BAR_ 6,1 _BAR_ 113 _BAR_ 4,1 _BAR_ 328935 _BAR_ 60041 _BAR_ 18,3 _BAR_ 1149 _BAR_ 1,9 _BAR_
Finsko _BAR_ 1532 _BAR_ 203 _BAR_ 13,3 _BAR_ 22 _BAR_ 10,8 _BAR_ 2 _BAR_ 1,0 _BAR_ 36794 _BAR_ 5079 _BAR_ 13,8 _BAR_ 71 _BAR_ 1,4 _BAR_
Švédsko _BAR_ 9599 _BAR_ 616 _BAR_ 6,4 _BAR_ 5 _BAR_ 0,8 _BAR_ 1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 150902 _BAR_ 11173 _BAR_ 7,4 _BAR_ 16 _BAR_ 0,1 _BAR_
Spojené království _BAR_ 31273 _BAR_ 2977 _BAR_ 9,5 _BAR_ 534 _BAR_ 17,9 _BAR_ 16 _BAR_ 0,5 _BAR_ 1414748 _BAR_ 193212 _BAR_ 13,7 _BAR_ 1339 _BAR_ 0,7 _BAR_
Celkem rok 2003 _BAR_ 508999 _BAR_ 65297 _BAR_ 12,8 _BAR_ 4530 _BAR_ 6,9 _BAR_ 2020 _BAR_ 3,1 _BAR_ 11683427 _BAR_ 2024191 _BAR_ 17,3 _BAR_ 28641 _BAR_ 1,4 _BAR_
Celkem rok 2002 _BAR_ 539093 _BAR_ 78087 _BAR_ 14,5 _BAR_ 6056 _BAR_ 7,8 _BAR_ 2933 _BAR_ 3,8 _BAR_ 11934249 _BAR_ 2230816 _BAR_ 18,7 _BAR_ 45408 _BAR_ 2,0 _BAR_
_BAR_
Graf 4.7 – Prémie na krávy bez tržní produkce mléka: procento zkontrolovaných žádostí s chybami
Pozn. 1: Průměrné údaje pro žádosti částečně a plně zamítnuté.
Pozn. 2: Zkoušky provedené v roce N se týkají plateb provedených v roce N + 1.
Zdroj: Statistické údaje IACS, které členské státy poskytly GŘ AGRI.
+++++ TIFF +++++
20,0 %18,0 %16,0 %14,0 %12,0 %10,0 %8,0 %6,0 %4,0 %2,0 %0,0 %BEDKDEELESFRIEITLUNLATPTFISEUKČástečně zamítnutéPlně zamítnuté _BAR_
Subvence vyplácené na základě vyrobeného objemu
4.43 EU subvencuje výrobu olivového oleje, bavlny a tabáku (4132 milionů EUR, tj. 9,2 % výdajů SZP v roce 2004) spíše na základě vyrobeného objemu než na základě plochy použité k pěstování plodiny.
Výdaje tohoto druhu představují zvláštní rizika, kterým se právní předpisy Společenství pokoušejí čelit řadou kontrolních mechanismů, které zahrnují:
a) požadavek, aby žádosti byly slučitelné s prohlášeními o plochách v IACS;
b) řadu požadavků na zpracovatele (např. kvalita vážícího zařízení, standardní účetní informace);
c) požadavek, aby Řecko, Španělsko, Francie, Itálie a Portugalsko vytvořily rejstřík olivovníků a geografický informační systém [34] a (s výjimkou Francie) zřídily kontrolní agentury pro olivový olej, které budou provádět kontroly mlýnů, výrobců a sdružení výrobců.
Nebudou-li tyto kontrolní mechanismy fungovat efektivně, nelze zaručit správnost provedených plateb.
_BAR_ _BAR_
4.44 Audit Účetního dvora zjistil řadu nedostatků:
_BAR_
4.44 a) v Řecku nemohly být některé žádosti u olivového oleje ověřeny, jelikož nahlášené parcely se nenacházely v uvedené oblasti;
a)–c) Komise došla k podobným zjištěním v rámci kontrol schvalování účetních závěrek.
_BAR_
b) Řecko nemělo v období rozhodném pro platby uskutečněné v roce 2004 funkční geografický informační systém pro olivový olej a regulatorní náhradní kontroly na místě nebyly prováděny uspokojivě;
_BAR_ _BAR_
c) v Řecku byly zjištěny případy, kdy skupiny výrobců neprovedly žádné nezbytné kontroly, např. u nakládání s olivovým olejem nebo u mlýnského certifikátu dokládajícího nárok;
_BAR_ _BAR_
d) v Andalusii provedli chybně výpočty pro uplatnění sankcí na pěstitele oliv, kteří nahlásili více olivovníků, než bylo zaznamenáno v geografickém informačním systému.
d) Předchozí pracovní cesty Komise zaměřené na účetní závěrky v několika autonomních oblastech ve Španělsku rovněž prokázaly, že při výpočtu sankcí za nadhodnocené prohlášení o počtu stromů se systematicky nesprávně přičítala tolerance.
Komise tyto případy důkladně sleduje.
_BAR_
4.45 Zjištění kontrolních agentur pro olivový olej ve čtyřech dotčených členských státech jsou uvedena v tabulkách 4.6 a 4.7.
Práce agentur zahrnuje kontroly mlýnů na olivy (výrobci jsou placeni podle množství olivového oleje, které potvrzují mlýny).
Pokud agentury zjistí chyby a nedostatky (např. nesprávné účtování nebo nahlašování vyšších množství), mohou navrhnout řadu sankcí. Nejzávažnějším je odnětí schválení.
Kontroly mlýnů v roce 2003 (které mají dopad na platby v roce 2004) vedly k tomu, že agentury navrhly zrušit schválení u 9 % navštívených mlýnů.
Úřady v členských státech však často tyto návrhy neprovedou (viz výroční zpráva za rok 2003, bod 4.39).
4.45 Komise považuje kvalitu kontrol lisoven olivového oleje za otázku zásadního významu (klíčová kontrola).
Nezahrnuje pouze samotnou kvalitu kontroly, ale také kvalitu sledování návrhů kontrolních agentur.
Komise považuje bezdůvodné neprovedení návrhů sankcí za základ pro uplatnění finančních oprav.
_BAR_
Tabulka 4.6 – Kontrolní agentury pro olivový olej: kontroly mlýnů (2002–2003) vztahující se na žádosti proplacené v roce 2004
Zdroj: Výroční zprávy za rok 2002–2003 řecké, španělské, italské a portugalské kontrolní agentury pro olivový olej.
Členský stát _BAR_ Počet mlýnů _BAR_ Zkontrolované mlýny _BAR_ Návrhy na odnětí povolení _BAR_
Celkem _BAR_ Hloubkově _BAR_ Souhrnně _BAR_
Počet _BAR_ % _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Počet _BAR_ % zkontrolovaných mlýnů _BAR_
Řecko _BAR_ 2198 _BAR_ 1097 _BAR_ 49,9 _BAR_ 739 _BAR_ 33,6 _BAR_ 358 _BAR_ 16,3 _BAR_ 180 _BAR_ 16,4 _BAR_
Španělsko _BAR_ 1686 _BAR_ 958 _BAR_ 56,8 _BAR_ 825 _BAR_ 48,9 _BAR_ 133 _BAR_ 7,9 _BAR_ 73 _BAR_ 7,6 _BAR_
Itálie _BAR_ 5762 _BAR_ 3124 _BAR_ 54,2 _BAR_ 1852 _BAR_ 32,1 _BAR_ 1272 _BAR_ 22,1 _BAR_ 285 _BAR_ 9,1 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 579 _BAR_ 428 _BAR_ 73,9 _BAR_ 428 _BAR_ 73,9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 22 _BAR_ 5,1 _BAR_
Celkem _BAR_ 10225 _BAR_ 5607 _BAR_ 54,8 _BAR_ 3844 _BAR_ 37,6 _BAR_ 1763 _BAR_ 17,2 _BAR_ 560 _BAR_ 10,0 _BAR_
_BAR_
Tabulka 4.7 – Kontrolní agentury pro olivový olej: kontroly výrobců (2002–2003) vztahující se na žádosti proplacené v roce 2004
Zdroj: Výroční zprávy za rok 2002–2003 řecké, španělské, italské a portugalské kontrolní agentury pro olivový olej.
Členský stát _BAR_ Počet výrobců _BAR_ Zkontrolovaní výrobci _BAR_ Odňaté nebo zkrácené platby podpory _BAR_
Celkem _BAR_ Na místě _BAR_ S využitím dokladů _BAR_
Počet _BAR_ % _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Počet _BAR_ % _BAR_ Počet _BAR_ % zkontrolovaných výrobců _BAR_
Řecko _BAR_ 593500 _BAR_ 3591 _BAR_ 0,6 _BAR_ 2619 _BAR_ 0,4 _BAR_ 972 _BAR_ 0,2 _BAR_ 37 _BAR_ 1,0 _BAR_
Španělsko _BAR_ 485000 _BAR_ 1324 _BAR_ 0,3 _BAR_ 943 _BAR_ 0,2 _BAR_ 381 _BAR_ 0,1 _BAR_ 47 _BAR_ 3,5 _BAR_
Itálie _BAR_ 932822 _BAR_ 2013 _BAR_ 0,2 _BAR_ 432 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1581 _BAR_ 0,2 _BAR_ 63 _BAR_ 3,1 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 148542 _BAR_ 1768 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1768 _BAR_ 1,2 _BAR_ N/A _BAR_ 0,0 _BAR_ 271 _BAR_ 15,3 _BAR_
Celkem _BAR_ 2159864 _BAR_ 8696 _BAR_ 0,4 _BAR_ 5762 _BAR_ 0,3 _BAR_ 2934 _BAR_ 0,1 _BAR_ 418 _BAR_ 4,8 _BAR_
_BAR_
Rozvoj venkova
4.46 Výdaje na rozvoj venkova ze záruční sekce EZOZF činily v roce 2004 5395 milionů EUR [37] (12 % výdajů SZP).
To zahrnuje výdaje na agroenvironmentální režimy, vyrovnávací platby pro zemědělskou výrobu v méně příznivých oblastech, lesnictví, investice, podporu pro mladé zemědělce a zemědělce odcházející do důchodu.
Režimy tohoto druhu mají často poměrně složité podmínky uznatelnosti, jejichž kontrola je obtížná a nákladná, a proto představují vysoké riziko nesrovnalostí.
_BAR_ _BAR_
4.47 U výdajů na rozvoj venkova certifikační orgány uvedly ve svých stanoviscích k auditu účetních závěrek výhrady u 12 platebních agentur [38] (z celkového počtu 20 stanovisek s výhradami).
Jako důvody výhrad k účetním závěrkám se uváděly závažné chyby, neuznatelné výdaje, chybějící potvrzující doklady. Výhrady se většinou týkaly agroenvironmentálních opatření a investic do zemědělství a lesnictví.
Ve dvou případech Komise již začala provádět opatření k nápravě zjištěných nedostatků (Řecko a Lucembursko).
_BAR_ _BAR_
4.48 Většina žádostí o podporu na rozvoj venkova závisí na dodržování přijatých závazků, např. dodržování správných postupů zemědělského hospodaření, a vypočítává se na základě počtu využívaných hektarů, počtu zvířat atd.
Zvláštní zpráva Účetního dvora o agroenvironmentálních opatřeních (viz body 4.98 a 4.99), nejobjemnějším druhu výdajů v oblasti rozvoje venkova, obsahuje závěr, že ověřování těchto výdajů přináší zvláštní problémy a že ověření jen zřídka může vést k přiměřené záruce zákonnosti a správnosti výdajů s adekvátními náklady.
4.48 Kontrola agroenvironmentálních opatření je vzhledem ke své složitosti náročná na zdroje, a to jak v odborném, tak technickém smyslu.
Kontroly agroenvironmentálních opatření, které by byly více vyčerpávající, by tudíž vedly k neúměrným dodatečným nákladům a neposkytly by přidanou hodnotu ohledně maximálního snížení rizik.
Viz rovněž odpověď na body 4.98 a 4.99.
_BAR_
Ostatní výdaje
4.49 Výdaje neuvedené v bodech 4.35 až 4.48 činí 8674 milionů EUR.
Patří k nim vývozní náhrady (3384 milionů EUR), subvence za stažení a uskladnění nadbytečné produkce, řada malých režimů subvencí a veterinární výdaje.
_BAR_ _BAR_
4.50 Účetní dvůr zkoumal, jak Komise sledovala uplatňování dvou nařízení, která se vztahují na výdaje nezahrnuté v IACS zde převážně označované jako ostatní výdaje.
_BAR_ _BAR_
4.51 V roce 2004 mohlo být monitorování kontrol prováděných po uskutečnění plateb ze strany Komise rozsáhlejší.
Významná část naplánovaných kontrol nebyla provedena a hlášení členských států o hodnotě, povaze a rozložení chyb a hodnotě prověřených operací byla neúplná.
S přihlédnutím k těmto faktorům se Účetní dvůr domnívá, že Komise neměla dostačující základ pro to, aby z provedené práce vyvodila záruku věrohodnosti (viz bod 4.10).
4.51 Komise v roce 2004 rovněž podrobně sledovala kontroly po uskutečnění plateb, a to prostřednictvím analýzy dokumentů, které byly poskytnuty členskými státy, a šetřením v členských státech za účelem kontroly provádění nařízení na místě (viz odpověď na bod 4.10).
Vzhledem k tomu, že
- kontroly po uskutečnění plateb poskytují dodatečnou doplňkovou úroveň kontrol ke kontrolám před uskutečněním plateb (což v případě většiny opatření představuje dostatečnou věrohodnost) a
- velká část požadovaného minimálního počtu kontrol po uskutečnění plateb byla provedena do konce roku 2004 a
- členské státy ve svých výročních zprávách oznámily počet, hodnotu a povahu zjištěných nesrovnalostí a hodnotu prověřovaných transakcí,
má Komise dostatečný základ, aby z provedené činnosti získala část záruky (viz rovněž odpověď na bod 4.52).
Ačkoli bude kvalita poskytování zpráv nadále zlepšována, v současné době je dostatečná k poskytnutí záruky o vykonané činnosti. _BAR_
4.52 Fyzické kontroly a kontroly dokladů u zboží v době vývozu by podle nařízení (EHS) č. 386/90 měly zahrnovat alespoň 5 % nejvíce subvencovaných vývozů.
Komise uskutečnila program misí do 7 členských států a předběžně zjistila slabiny v provádění těchto kontrol (viz body 4.11 až 4.14).
Neuvedla, jakou míru záruky z nich lze vyvodit.
4.52 Rozsah fyzických kontrol, kontrol před uskutečněním platby a po jejím uskutečnění, které mají orgány členských států k dispozici, je vyčerpávající a nedostatky některé z forem kontroly musí být v této souvislosti hodnoceny.
Kontrolní nedostatky jsou však předmětem finančních oprav v rámci schválení účetní závěrky.
Generální ředitel tudíž získává záruku ze systému schvalování účetních závěrek jako celku.
Subjekty, které mají být kontrolovány, jsou vybírány na základě roční analýzy rizik, kterou Účetní dvůr již dříve hodnotil pozitivně. Generální ředitel získává záruku z celé skupiny auditů a opatření, která na ně navazují.
_BAR_
4.53 Ačkoli na vývozní náhrady připadá méně než 10 % rozpočtu SZP, pokud jde o hodnotu, v roce 2004 představovaly 26 % nesrovnalostí v rámci SZP nahlášených Komisi podle nařízení (EHS) č. 595/91 [39].
Komise by proto měla zlepšit své monitorování systému kontrol po uskutečnění plateb a jednoznačně uvést svá zjištění k provádění fyzických kontrol a míru záruky, kterou z nich lze vyvodit.
4.53 Jak uvádí Účetní dvůr v bodě 4.10 b), Komise již provádí pravidelné audity ohledně specifických aspektů kontrol po provedení platby týkajících se vývozních náhrad.
Co se týče fyzických kontrol, Komise nepovažuje za vhodné zveřejňovat konkrétní zjištění před tím, než jsou řešena v rámci řízení o schválení účetní závěrky.
Neúměrný podíl vývozních náhrad na nesrovnalostech v rámci společné zemědělské politiky je alespoň částečně způsobem tím, že průměrné platby vývozních náhrad jsou výrazně vyšší než ostatní intervenční opatření, zejména přímé platby.
V případě nesrovnalostí u vývozních náhrad je větší pravděpodobnost, že překročí limitní hodnotu 4000 EUR, jež má být podle nařízení (EHS) č. 595/91 oznamována.
_BAR_
4.54 Účetní dvůr zjistil nedostatky v subvencích pro sušené vinné hrozny (Řecko, rovněž uvedeno ve výročních zprávách za rok 2002 a 2003), školní mléko (Spojené království) a ořechy (Španělsko).
4.54 Komise již provedla a nadále bude provádět finanční opravy v případě zjištěných nedostatků týkajících se sušených hroznů.
Co se týče ořechů, Komise bude tyto případy nadále sledovat.
_BAR_
Závěry a doporučení
Celkový závěr
4.55 Stejně jako v předchozích letech Účetní dvůr s využitím všech dostupných dokladů opakovaně zjišťoval, že výdaje SZP jako celek byly poznamenány závažnými chybami.
Účetní dvůr si je přitom vědom skutečnosti, že hlavní kategorie výdajů SZP jsou spojeny s různou mírou rizika a nedostatků.
4.55 Na základě této připomínky a bodů uvedených v bodech 4.38 a 4.42 dochází Komise k závěru, že situace ohledně zemědělských výdajů řízených a kontrolovaných prostřednictvím IACS je uspokojivá a že rizika, která Účetní dvůr identifikoval, se soustřeďují na jiná opatření SZP (viz bod 4.57).
IACS v současné době zahrnuje přibližně 60 % výdajů na SZP.
Je třeba dodat, že reformy SZP z roku 2003 a 2004 snížily celkové riziko dokonce více, neboť rozšířily výdaje zahrnuté IACS na přibližně 80 %.
Jako obecnou poznámku ohledně chyb je třeba uvést toto: vzhledem ke krátké době, kterou má Účetní dvůr na vypracování výroční zprávy, byl tento závěr ohledně jednotlivých případů učiněn před tím, než měly členské státy možnost vyjádřit se k jeho zjištěním.
Útvary Komise, v případě potřeby ve spolupráci s dotčenými členskými státy, provádějí důkladnou analýzu chyb zjištěných Účetním dvorem, z nichž některé nevedou k finančním opravám při schvalování účetních závěrek.
_BAR_
4.56 Výsledek práce Účetního dvora ukazuje, že IACS (25000 milionů EUR) představuje účinný kontrolní systém omezující riziko nesprávných výdajů, je-li správně uplatňován.
IACS však není zaveden v Řecku (1000 milionů EUR).
4.56 Komise souhlasí se stanoviskem Účetního dvora, že IACS představuje účinný kontrolní systém k omezení rizika nesprávných výdajů.
Významné nedostatky v používání systému se stále vyskytují v Řecku a jsou sledovány v rámci akčního plánu, který tvoří posílený kontrolní program pro účetní závěrky týkající se Řecka – viz rovněž odpověď na bod 4.8.
_BAR_
4.57 Veškeré ostatní výdaje (19500 milionů EUR), které nelze zkontrolovat pomocí IACS, představují větší riziko, protože systémy dostupné pro jejich kontrolu nejsou tak účinné.
4.57 I když jiný výdaj představuje větší inherentní riziko, musí být uvedeno, že většina těchto režimů je řízena způsobem slučitelným s IACS.
Tento výdaj je navíc podroben řadě dalších kontrol, tj. následných kontrol podle nařízení (EHS) č. 4045/89.
_BAR_
Kontroly prováděné po uskutečnění plateb
4.58 S ohledem na omezený rozsah monitorování Komise a existenci nedokončených kontrol a vzhledem k tomu, že slabé stránky již byly uvedeny ve výroční zprávě Účetního dvora za rok 2003 [40], nemůže Účetní dvůr souhlasit s následujícím tvrzení Komise ve výroční zprávě o činnosti za rok 2004: "na základě získaných informací a kontrol na místě, které se každoročně uskutečňují s cílem vyhodnotit uplatňování nařízení, lze vyvodit závěr, že nařízení (EHS) č. 4045/89 (o kontrolách) poskytuje přiměřenou záruku shody výdajů s právními předpisy Společenství v odvětvích, na něž se nařízení vztahuje".
4.58 Jak bylo uvedeno v bodě 4.10, Komise se domnívá, že splnila všechny své povinnosti vyplývající z nařízení (EHS) č. 4045/89.
Byly přijaty a analyzovány návrhy na analýzu rizik, roční programy, výroční zprávy, žádosti o vzájemnou pomoc a odpovědi na ně, přehledy plateb podnikům usazeným v jiných členských státech a jiné formy komunikace/podávání zpráv.
Vedle tří pracovních cest zmíněných Účetním dvorem je na rok 2005 plánováno dalších šest.
Od roku 2001 se navíc uskutečňují pravidelné pracovní cesty, které se zaměřují na specifické prvky nařízení (EHS) č. 4045/89 ohledně vývozních náhrad.
Všechny dotazy a šetření členských států byly zodpovězeny.
Vzhledem k výše uvedeným důvodům a vzhledem k tomu, že:
- kontroly po uskutečnění plateb poskytují dodatečnou doplňkovou úroveň kontrol ke kontrolám před uskutečněním plateb (což v případě většiny opatření již představuje poměrně komplexní věrohodnost) a
- velká část požadovaného minimálního počtu kontrol po uskutečnění plateb byla provedena do konce roku 2004 a
- členské státy ve svých výročních zprávách oznámily počet, hodnotu a povahu zjištěných nesrovnalostí a hodnotu prověřovaných transakcí,
Komise se domnívá, že kontroly podle nařízení (EHS) č. 4045/89 přispívají k celkové věrohodnosti právnosti a řádnosti výdajů za rok 2004. _BAR_
Schválení účetních závěrek
4.59 Zprávy certifikačních orgánů poskytují záruku, že finanční informace poskytnuté platebními agenturami (a zahrnuté do účetní závěrky Komise) jsou v podstatě přesné [41].
Rozhodnutí Komise o finančním schválení za rok 2004 bylo celkově řádně založeno na práci certifikačních orgánů týkající se spolehlivosti účetních závěrek.
Vhodným způsobem ošetřilo rozhodnutí odložit schválení účetní závěrky (viz body 4.19 až 4.21).
_BAR_ _BAR_
4.60 Práce certifikačních orgánů (jak je definována nařízením (ES) č. 1663/95) však není určena k tomu, aby poskytla přímou záruku, že informace předložené žadateli a použité platebními agenturami k výpočtu splatné platby jsou správné, a tedy že platby jsou zákonné a řádné, a ani tuto záruku neposkytuje.
Účetní dvůr nadále trvá na svém názoru, že osvědčení (nebo jiná část kontrolního řetězce) by měla pokrývat zákonnost a správnost výdajů na úrovni příjemců [42] – současná opatření poskytují Účetnímu dvoru pouze omezenou jistotu, jelikož certifikační orgány obecně příjemce podpory nekontrolují.
4.60 Jak již bylo uvedeno v odpovědi na Zprávu Účetního dvora za rok 2003, zřízení a schválení platebních agentur členských států, každoroční postup ověření a používání různých řídicích a kontrolních systémů, včetně IACS, umožňují, aby byly kontroly deklarovaných výdajů považovány za spolehlivé.
Za účelem zlepšení celkového systému stanoví nové základní nařízení o financování společné zemědělské politiky, že vedoucí platebních agentur budou nadále podepisovat následné prohlášení o věrohodnosti právnosti a řádnosti jejich výdajů.
_BAR_
4.61 Rozhodnutí Komise o shodě, jimiž může výdaje vyloučit z financování Společenství, nebyla pro žádný rok po roce 1998 úplná (viz bod 4.24).
4.61 Jak bylo uvedeno v odpovědi na bod 4.24, situace v červnu 2005 byla taková, že bylo uzavřeno 94,3 % auditů uskutečněných v roce 2001 (které umožňují finanční opravy až do roku 1999) a 78,7 % auditů uskutečněných v roce 2002 (které umožňují finanční opravy až do roku 2000).
_BAR_
Výroční zpráva o činnosti generálního ředitele pro zemědělství
4.62 Bez ohledu na zlepšení, která byla ve zprávě uvedena, je její rozsah omezený a zpráva poskytuje pouze omezenou záruku zákonnosti a správnosti výdajů v roce 2004.
Zpráva nemůže uvést, nakolik mohou být výdaje ovlivněny následnými finančními opravami, což omezuje míru jistoty, kterou z ní může Účetní dvůr vyvodit.
Zpráva nepotvrzuje, zda jsou nesprávné platby získány zpět schvalováním účetní závěrky a postupy zpětného získávání prostředků v členských státech.
4.62 Výroční zpráva o činnosti a roční prohlášení GŘ pro zemědělství jsou založeny na záruce, která může být získána ze zavedených systémů a jejich fungování.
Zpráva o činnosti vysvětluje celý řetězec kontrol výdajů na společnou zemědělskou politiku v rámci sdíleného řízení.
Tento systém poskytuje přiměřenou záruku, že do konce celého procesu budou zjištěny možné vážné nedostatky a členským státům budou uloženy odpovídající finanční opravy.
Na tomto základě může generální ředitel poskytnou prohlášení o věrohodnosti.
Před podpisem ročního prohlášení mohou být všechny výdaje v rámci sdíleného řízení předmětem kontrol pro účely schválení účetní závěrky a možných finančních oprav.
To je vlastní systému sdíleného řízení a v souladu s právními předpisy EU a nemělo by to být považováno za prvek, který omezuje generálního ředitele v poskytnutí ročního prohlášení.
Věrohodnost bude dále sladěna s ročními výkazy platebních agentur, které předvídá nové nařízení o financování společné zemědělské politiky, a s ostatními opatřeními, která Komise navrhla ve svém sdělení KOM(2005) 252 v konečném znění o plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly.
_BAR_
Doporučení
4.63 Komise by se měla snažit:
_BAR_
4.63 a) o zlepšení kontrol výdajů SZP v těch oblastech, kde přetrvávají závažné nedostatky;
a) Komise se zavazuje, že se bude věnovat přetrvávajícím nedostatkům, které se stále vyskytují, například používání IACS v Řecku.
V této souvislosti je nutné uvést, že reformy společné zemědělské politiky za rok 2003 a za rok 2004 (pro výrobky ze Středomoří) snižují celkové riziko, neboť rozšiřují výdaje spadající do IACS.
_BAR_
b) jak bylo naznačeno v minulém roce, zlepšit formát hlášení výsledků všech systémů dohledu, zvláště přispět nápravou nedostatků v údajích vyžadovaných od členských států, zejména oznamováním hodnoty prověřovaných operací a zjištěných nesrovnalostí podle rozpočtových kapitol (viz bod 4.10 písm. a)), k tomu, aby se kontroly prováděné po uskutečnění plateb staly účinnějším nástrojem identifikace nesrovnalostí v rámci SZP.
Měla by posoudit kvalitu prováděných kontrol, a je-li to vhodné, naplánovat další návštěvy v členských státech (viz bod 4.10 písm. b)) a přijmout vhodná opatření ke splnění naplánovaných programů (viz bod 4.10 písm. c));
b) Komise za prvé souhlasí s tím, že podávání zpráv podle nařízení (EHS) č. 4045/89 by se mohlo zlepšit a v tomto směru předloží návrh na změnu nařízení Komise (ES) č.
4/2004. Zavede nové tabulky pro oznamování hodnoty prověřovaných transakcí a zjištěných nesprávností tak, aby jejich počet, hodnota i povaha mohly být jasně identifikovány a analyzovány.
Komise rovněž posuzuje kvalitu pravidelných kontrol.
GŘ pro zemědělství v průběhu let 2001–2004 uskutečnilo celkem 27 pracovních cest, které se týkaly přezkumu kontrol podle nařízení (EHS) č. 4045/89 týkajících se vývozních náhrad.
Po Zprávě Účetního dvora za rok 2003 Komise přijala další opatření, aby zlepšila sledování prováděných kontrol. S ohledem na obecné prvky v roce 2004 naplánovala 3 pracovní cesty a 6 pracovních cest v roce 2005 a s ohledem na záležitosti slučitelnosti naplánovala 10 pracovních cest v roce 2005.
Předpokládá se konečně zavedení nových způsobů pro identifikaci a oznamování nedostatků (v návrhu na změnu nařízení Komise (ES) č. 4/2004) tak, aby šetření, která nebyla dokončena v průběhu vykazovaného období, mohla být dále sledována ve zprávách za následné vykazované období.
V tomto směru Komise rovněž zjišťuje důvody, proč nebyly v některých členských státech včas dokončeny kontrolní programy, a v případě potřeby bude po členských státech požadovat vysvětlení.
_BAR_
c) zajistit, aby systémy dohledu a kontroly poskytovaly jistotu, že operace na úrovni konečných příjemců jsou zákonné a správné;
c) Komise se domnívá, že stávající řídicí a kontrolní systémy, jsou-li s ohledem na víceletý postup používány řádně, poskytují dostatečnou záruku právnosti a řádnosti transakcí prováděných na úrovni konečného příjemce.
Celý proces je rozdělen na roční účetní závěrky na jedné straně a na víceleté schválení účetní závěrky na straně druhé, které umožňuje Komisi vyloučit výdaje financované Společenstvím, které byly uskutečněny v době kratší než 24 měsíců před vydáním sdělení Komise o výsledcích jejích auditů adresovaným členským státům.
S ohledem na tyto okolnosti nemůže být v rámci sdíleného řízení dosaženo při kontrolní činnosti samotných útvarů Komise přiměřené záruky právnosti a řádnosti zemědělských výdajů na každoročním základě. Tato záruka se musí opírat o předpoklad, že členské státy plní své povinnosti v oblasti řízení a kontroly.
V případě, že audity Komise následně prokáží nedostatky, bude identifikováno riziko neoprávněných výdajů a použity odpovídající finanční opravy.
_BAR_
d) dobře odhadnout výši nesrovnalostí a zajistit, aby byly odpovídající částky různými postupy získány zpět;
d) Co se týče požadovaného odhadu míry nesprávností, Komise rovněž zvažuje celkové finanční opravy s ohledem na daný rok a sankce, které budou uvaleny na konečné příjemce finančních prostředků na vnitrostátní úrovni, aby poskytly hodnotný odhad celkové úrovně nesprávných plateb.
Za vrácení částek, které byly ztraceny v důsledku nesprávností, odpovídá členský stát.
Komise podle článku 8 nařízení (ES) č. 1258/1999 sleduje vnitrostátní postupy pro navrácení těchto částek.
_BAR_
e) v prohlášení o věrohodnosti generálního ředitele rozlišovat na straně jedné výdaje, které byly ověřeny (a v případě potřeby opraveny) a u nichž generální ředitel může poskytnout přiměřenou záruku (nebo záruku poskytnout nemůže), a na druhé straně výdaje, které budou předmětem dalšího ověřování (a možných oprav);
e) Komise se domnívá, že by ve výročních zprávách o činnosti nebylo vhodné rozlišovat, jak to navrhuje Účetní dvůr, mezi již ověřenými výdaji a výdaji, které budou následně ověřeny.
Vzhledem k víceleté povaze schválení účetní závěrky by uvedené rozlišení záviselo na volném uvážení. Rovněž by vyloučilo právo členských států na obranu v souvislosti se schválením účetní závěrky.
_BAR_
f) dále zkoumat důvody, proč v případě kontrol u ploch v rámci IACS vykazují náhodně provedené zkoušky nadále vyšší chybovost než zkoušky operací vybraných na základě analýzy rizik.
Měla by rovněž analyzovat účinky změn provedených v analýze rizik v roce 2004.
f) Změny v právních předpisech, které byly přijaty s účinkem od 1. ledna 2004, situaci vylepší a Komise nadále standardně tuto záležitost kontroluje.
Účinek popsaný Účetním dvorem se týká pouze některých členských států a je někdy způsoben zařazením kontrol na dálku mezi nahodilé kontroly.
Z hlediska zemědělců vykazujících nesrovnalosti jsou navíc výsledky výběru založeném na riziku skutečně úspěšnější než výsledky nahodilého výběru.
Mělo by však být uvedeno, že se snižující se mírou nesrovnalostí a 100 % účinnými administrativními kontrolami se očekávají minimální rozdíly v dosažených výsledcích mezi nahodilými kontrolami a kontrolami na místě zaměřenými na rizika.
_BAR_
NOVÉ ČLENSKÉ STÁTY: PŘECHOD
Akreditace platebních agentur EZOZF v nových členských státech
4.64 Od přistupujících zemí se vyžadovalo, aby do 1. května 2004 zřídily a akreditovaly platební agentury EZOZF.
_BAR_ _BAR_
4.65 Nové členské státy musely určit příslušný orgán odpovědný za akreditaci platební agentury.
Orgán, který provádí přezkum akreditace, musí podat zprávu o administrativních a účetních podmínkách, včetně podmínek přijatých na ochranu zájmů Společenství, pokud jde o vyplacené zálohy, získané záruky, intervenční zásoby a částky, které se mají vybrat.
Na základě této zprávy příslušný orgán členského státu rozhodne o udělení prozatímní nebo konečné akreditace.
_BAR_ _BAR_
4.66 Z 11 platebních agentur byla pěti udělena konečná akreditace [43], dvěma byla udělena podmíněná akreditace [44] a čtyři agentury mají prozatímní status.
_BAR_ _BAR_
4.67 Komise neověřila, zda tyto platební agentury splňují kritéria pro akreditaci.
Výdaje v roce 2004 byly zanedbatelné (19,5 milionů EUR), avšak v roce 2005 budou fondu EZOZF pravděpodobně účtovány vysoké částky.
Proto je důležité, aby Komise svou práci dokončila co nejdříve.
4.67 Pracovní program Komise na rok 2005 se týká všech nových členských států a pracovní cesty do nich se uskuteční v období od června do listopadu 2005.
Všechny platební agentury proto budou kontrolovány před provedením schválení účetní závěrky za finanční rok 2005.
Od roku 2003 přikládá Komise prvořadý význam rozvoji požadovaných struktur a velmi aktivně a podrobně sleduje každý nový členský stát (v té době kandidátskou zemi).
V tomto směru se uskutečnily pracovní cesty a prostřednictvím písemných sdělení byl zajištěn informační tok.
Uskutečnila se jednání mezi útvary Komise a jednotlivými členskými státy.
Byla zaznamenána opatření, jež mají být přijata k nápravě zjištěných problémů.
_BAR_
4.68 Jak vyplývá z tabulky 4.8, zprávy o akreditaci uvádějí, že pět platebních agentur dosáhlo uspokojivé úrovně shody.
Dvě agentury mají vážné nedostatky ve dvou oblastech, zatímco čtyři mají nedostatky nejméně ve čtyřech oblastech.
_BAR_ _BAR_
Tabulka 4.8 – Přehled nedostatků, které byly zjištěny ve zprávách o akreditaci platebních agentur v nových členských státech
Zdroj: Zprávy o akreditaci, které Účetnímu dvoru poskytly příslušné orgány.
Členský stát _BAR_ Výdaje EZOZF v roce 2004 (miliony EUR) _BAR_ Platební agentura _BAR_ Písemné postupy _BAR_ Oddělení funkcí _BAR_ Kontroly a postupy plateb _BAR_ Účetní postupy _BAR_ Počítačová bezpečnost _BAR_ Interní audit _BAR_ Zmocněné subjekty _BAR_
Kypr _BAR_ — _BAR_ Kyperská organizace pro zemědělské platby (CAPO) _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ × _BAR_
Česká republika _BAR_ 4,70 _BAR_ (SZIF) Státní zemědělský intervenční fond _BAR_ Žádné významné problémy _BAR_
Estonsko _BAR_ 0,50 _BAR_ (PRIA) Úřad pro zemědělský registr a informace _BAR_ × _BAR_ _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Maďarsko _BAR_ 0,50 _BAR_ (MVH) Agentura pro rozvoj zemědělství a venkova _BAR_ × _BAR_ _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ _BAR_ × _BAR_
Lotyšsko _BAR_ 0,50 _BAR_ (LAD) Služba pro podporu venkova _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Litva _BAR_ 0,50 _BAR_ (NMA) Národní platební agentura _BAR_ Žádné významné problémy _BAR_
Polsko _BAR_ 10,80 _BAR_ (ARiMR) Agentura pro restrukturalizaci a modernizaci zemědělství _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ _BAR_ _BAR_ × _BAR_ × _BAR_ × _BAR_
Polsko _BAR_ — _BAR_ (ARR) Agentura pro zemědělský trh _BAR_ Žádné významné problémy _BAR_
Malta _BAR_ — _BAR_ Útvar "platební agentura" v rámci MRAE _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ × _BAR_ _BAR_ × _BAR_
Slovenská republika _BAR_ 1,40 _BAR_ (PPA) Zemědělská platební agentura _BAR_ Žádné významné problémy _BAR_
Slovinsko _BAR_ 0,10 _BAR_ Agentura pro zemědělské trhy a rozvoj venkova _BAR_ Žádné významné problémy _BAR_
_BAR_
SAPARD – Uspokojivý dohled, avšak nedůsledné posuzování žádostí
4.69 Zvláštní předvstupní program pro zemědělství a rozvoj venkova (SAPARD) [48] má pomoci deseti přijímajícím zemím střední a východní Evropy [49] s problémy strukturálního přizpůsobení jejich zemědělství a venkovských oblastí a přispět k provádění společné zemědělské politiky a souvisejících politik (viz kapitola 8).
_BAR_ _BAR_
4.70 Smluvní období u zemí, které přistoupily k EU dne 1. května 2004, skončilo v roce 2004.
Platby však budou pokračovat u projektů, u nichž byly smlouvy uzavřeny v minulých letech.
Během tohoto konečného smluvního období [50] byl kvůli nízké míře provedení v prvních letech [51] v krátké době vyřízen velký počet žádostí.
Kvalita těchto hodnocení a související žádosti o platby proto představují velké riziko.
4.70 V průběhu přechodného období (od programu Sapard k povstupnímu programu) Komise zaměřila pozornost nových členských států na význam zachování odpovídající úrovně kvalifikovaných pracovníků pro účely řízení programu Sapard.
Komise si je vědoma možného rizika a zohlední jej ve svých auditech, ale nijak neprokázala, že vznikají finanční rizika.
_BAR_
4.71 Všechny země SAPARD musejí Společenství každý rok předložit osvědčení o účetní závěrce a zprávu o auditu připravené certifikačním orgánem, které tvoří základ pro každoroční rozhodnutí Komise o schválení účetní závěrky.
Dne 28. září 2004 Komise schválila účetní závěrky sedmi zemí pro SAPARD za rok 2003 (Česká republika, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Slovinsko a Slovensko), ale odložila své rozhodnutí o účetních závěrkách pro Polsko, Bulharsko a Rumunsko.
Přezkum Účetního dvora týkající se rozhodnutí Komise nevedl k žádnému závažnému zjištění.
4.71 Komise požádala osvědčovatele z dotčených členských států, aby vykonali dodatečnou kontrolní činnost.
Po finalizaci tohoto posouzení a pokud jej Komise bude považovat za dostatečné, přistoupí k účetní závěrce těchto účtů Sapard.
_BAR_
4.72 Účetní dvůr rovněž přezkoumal analýzu výročních prováděcích zpráv připravenou Komisí.
Výroční prováděcí zprávy musejí předkládat všechny země SAPARD. Tento přezkum ukázal, že zákonné lhůty pro tyto analýzy nebyly vždy dodrženy.
4.72 Komise věnuje zvýšenou pozornost dodržování termínů.
_BAR_
4.73 Účetní dvůr navštívil dvě země SAPARD, Maďarsko a Slovinsko, aby zkontroloval vzorek plateb u 20 projektů a přezkoumal postup, popisy a kontrolní seznamy používané platebními agenturami SAPARD.
Bez ohledu na chyby zjištěné Účetním dvorem (viz další bod) systémy nástroje SAPARD zahrnovaly hlavní principy (oddělení úkolů, interní audit atd.), postupy byly dobře zdokumentované a systémy, jak jsou popsány a akreditovány, v praxi obecně fungovaly.
_BAR_ _BAR_
4.74 Přezkum plateb zahrnující hlavní opatření uskutečněná v době auditu odhalil níže uvedené nedostatky a chyby, jejichž finanční dopad je minimální a z nichž některé jsou stejné jako chyby a nedostatky zjištěné v ostatních zemích SAPARD [52]:
a) hlavní číselné údaje v obchodních plánech, které slouží jako doklad pro ověření kritérií uznatelnosti (např. plocha pozemku), nebyly doloženy dokumentací;
b) dokumenty o kontrolách celkových uznatelných nákladů ve spisu projektu nebyly adekvátní;
c) práce, kterou skutečně odvedly orgány během návštěv na místě, nebyla jednoznačně doložena nebo nebyla přiměřená, což v jednom případě vedlo k platbě za investici, která byla dokončena jen částečně;
d) chyby spočívající v nedodržování postupu u tří cenových nabídek [53] [54].
_BAR_ _BAR_
4.75 Některé faktury za položky s vysokou hodnotou, které byly následně proplaceny agenturou SAPARD, byly příjemcem uhrazeny v hotovosti.
Nebylo možno zjistit, zda příjemce platby skutečně provedl.
Platby v hotovosti lze prokázat obtížněji než jiné formy úhrady, a proto představují vyšší riziko.
4.75 Dotčený členský stát se domnívá, že obdržel dostatečné důkazy, aby prokázal uskutečnění platby dodavateli.
Je však zřejmé, že platby v hotovosti představují vyšší možné riziko.
_BAR_
4.76 Na základě provedených auditů (a s výjimkou zjištění v bodech 4.73 až 4.75) Účetní dvůr opakuje své stanovisko [55], že systémy dohledu a kontroly v rámci nástroje SAPARD v praxi obecně fungovaly.
_BAR_ _BAR_
NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ PŘIJATÁ V NÁVAZNOSTI NA DŘÍVĚJŠÍ PŘIPOMÍNKY
Organizace společného trhu v sektoru banánů
4.77 V listopadu 2002 Účetní dvůr zveřejnil zvláštní zprávu [56] o organizaci společného trhu v odvětví banánů.
Účetní dvůr konstatoval, že definice cílů organizace společného trhu a popis předpokládaného dopadu nejsou dostatečně jasné, což ztěžuje měření dopadu a účinnosti, a že není možné zaujmout stanovisko k nákladové efektivnosti systému vyrovnávací podpory.
Nedostatky byly zjištěny rovněž v dokumentaci k vyplácení podpory a v dovozních kontrolách.
4.77 Jak Komise již dříve uvedla ve své odpovědi na zvláštní zprávu Účetního dvora za rok 2002, odhaduje, že cíle společné organizace trhu (SOT) s banány zohledňují cíle zakotvené pro společnou zemědělskou politiku v článku 33 Smlouvy a že podrobnost v definici a v množství cílů SOT s banány je porovnatelná s ostatními SOT.
Řídící výbor provedl práci zaměřenou na systematizaci a podrobné definování cílů při přípravě specifikací pro probíhající hodnocení SOT.
V případě potřeby se hlubší analýza a přezkum cílů SOT uskuteční na základě výsledků hodnocení v rámci analýzy dopadu, kterou by Komise měla provést v druhé polovině roku 2005.
_BAR_
4.78 Účetní dvůr doporučil, aby Komise provedla hloubkové vyhodnocení organizace společného trhu a úplnou analýzu rizik, nákladů a výnosů spojených s různými možnými variantami s ohledem na přechod na výhradně sazební systém plánovaný od 1. ledna 2006.
Rada podpořila [57] doporučení Účetního dvora s tím, že očekávala dokončení celkového vyhodnocení do roku 2004, a Komise přijala tento úkol v akčním plánu pro udílení absolutoria za rok 2001 [58].
4.79 Do doby provedení auditu nápravných opatření Účetním dvorem v dubnu 2005 Komise celkové hodnocení nedokončila.
Proto se plánovaný hloubkový přezkum účelu a cílů organizace společného trhu neuskutečnil od zvláštní zprávy Účetního dvora z roku 2002.
Zpoždění v hodnocení připravilo Komisi o důležité řídící informace, které by jí umožnily posoudit nákladovou efektivnost vyrovnávací podpory, zabránilo jí vyhodnotit, jak přispěla opatření strukturálních fondů k organizaci společného trhu, a znemožnilo provést analýzu dopadu opatření podpory pro výrobce v zemích AKT.
4.78–4.79 Hodnocení bylo zahájeno v roce 2003 a smlouva byla podepsána na konci srpna 2004.
Hodnotící zpráva, která je v závěrečné fázi, se bude týkat fungování SOT a jejího dopadu, včetně zhodnocení účinnosti a efektivity podpory produkce Společenství.
Tato hodnotící zpráva a zpráva Účetního dvora poslouží jako základ pro posouzení předpokládaného dopadu.
Komise na základě těchto zpráv a po zohlednění veřejné diskuse, kterou hodlá iniciovat, plánuje, že v průběhu roku 2006 předloží Parlamentu a Radě návrhy reformy.
_BAR_
4.80 Komise předložila rozpočtovým orgánům zprávu v únoru 2005 [59], jak vyžaduje článek 32 rámcového nařízení (EHS) č. 404/93 [60].
Jak obsah zprávy, tak v ní obsažená analýza byly však omezeny absencí výsledků vyhodnocení.
Zpráva dále nepředložila žádné návrhy nebo alternativy týkající se fungování nařízení.
4.80 Podle článku 32 nařízení (EHS) č. 404/93 měla Komise povinnost předložit nejpozději do 31. prosince 2004 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování SOT s banány.
Vzhledem k tomu, že se očekává finalizace hodnotících šetření a mezinárodních jednání o dovozních tarifech, které mají být uplatněny od 1. ledna 2006, pokládala Komise za vhodné předložit čistě faktickou zprávu.
_BAR_
4.81 Vzhledem k plánovanému přechodu na sazební systém u dovozu banánů do EU, jehož zavedení se plánuje nejpozději od 1. ledna 2006 [61], souhlasila Komise s doporučením Účetního dvora, aby v době výše uvedeného přezkumu byla provedena důkladná analýza dopadu této změny na všechny zúčastněné strany.
V lednu 2005 Komise oznámila WTO svůj plán na zavedení nové společné celní sazby ve výši 230 EUR/tuna (čímž bude nahrazena současná sazba ve výši 75 EUR/tuna pro množství v rámci současných kvót A a B až na 2653000 tun pro jiné země než země AKT).
V březnu 2005 požádali čtyři hlavní obchodní partneři EU o arbitráž WTO k navrhované nové sazbě.
V současné době arbitráž probíhá.
_BAR_ _BAR_
4.82 Režim podpory na banány pro producenty ve Společenství poskytuje jednu z nejvyšších podpor na hektar (v průměru více než 8800 EUR/ha [62]).
Účetní dvůr oznámil, že náklady na systém celních kvót byly pro spotřebitele dvakrát až třikrát vyšší než celková podpora vyplacená producentům EU.
Zpoždění v hodnocení však nepříznivě ovlivnilo reakci Komise na téměř všechny připomínky Účetního dvora, což je s ohledem na krátkou dobu zbývající do povinného zavedení sazebního systému o to závažnější.
4.82 Komise si je vědoma toho, že hodnocení nebylo provedeno podle původního programu.
Komise však bude mít k dispozici kvalitní hodnotící šetření, které určitě povzbudí debaty, jež Komise plánuje uskutečnit v průběhu druhé poloviny roku 2005.
_BAR_
4.83 Komise reagovala na nedostatky v kontrole zjištěné Účetním dvorem uložením finančních oprav příslušným členským státům.
V následném hodnocení svého akčního plánu na rok 2001 [63] však Komise zjistila, že dosud přetrvávají problémy při dovozních kontrolách, a vydala pokyn členským státům, aby je odstranily.
To není v souladu s doporučením Účetního dvora a následným závěrem Rady, že "Komise po konzultaci s členskými státy vypracuje pokyny ke kontrolním postupům".
4.83 Za účelem zlepšení kontrolního prostředí a zohlednění zájmů řádných obchodníků Komise v současné době připravuje návrh na změnu ustanovení o kontrolách váhy čerstvých banánů, které byly propuštěny do volného oběhu ve Společenství.
V návaznosti na debaty s různými dotčenými útvary Komise, výsledek jednání Výboru pro celní kodex dne 13. července 2005 a názory obchodníků s banány Komise připravuje návrh, který má být přijat do podzimu 2005.
_BAR_
4.84 Účetní dvůr proto opakuje své doporučení, aby Komise dokončila oznámený hloubkový přezkum a nové posouzení organizace společného trhu a uskutečnila rozsáhlé konzultace s producenty ve Společenství, se zákazníky a důležitými obchodními partnery v zájmu lepšího vymezení cílů organizace společného trhu a zlepšení jejího řízení.
4.84 Komise stejně jako Účetní dvůr považuje za vhodné dokončit hodnocení SOT prostřednictvím analýzy dopadu, jež má být zahájena v druhé polovině roku 2005.
_BAR_
Předfinancování vývozních náhrad
4.85 Subvence na vývoz některých zemědělských výrobků ("vývozní náhrady") se vyplácejí vývozcům až čtyři měsíce před datem vývozu ("předfinancují se").
Dotyčné výrobky musí být uloženy na celnici a projít složitým systémem kontrol, které byly zavedeny, aby se zajistilo, že zboží, za něž již byly vyplaceny náhrady, bylo skutečně vyvezeno.
_BAR_ _BAR_
4.86 Ve své zvláštní zprávě č. 1/2003 Účetní dvůr kritizoval předfinancování jako těžkopádné, obtížně kontrolovatelné a nesloužící svému původnímu účelu, tj. upřednostnit zemědělské výrobky pocházející ze Společenství.
Účetní dvůr formuloval závěr, v němž požadoval, aby Komise systém přezkoumala a zvážila jeho zrušení.
Parlament poté ve svém rozhodnutí o udělení absolutoria [64] požádal Komisi, aby do prosince 2004 předložila návrh na zrušení předfinancování.
_BAR_ _BAR_
4.87 Komise reagovala na doporučení Účetního dvora přijetím dvou nových nařízení, která zavádějí horizontální pravidla, a dalších tří nových odvětvových nařízení týkajících se předfinancování [65].
Nařízení systém neodstranila, pouze pozměnila provádějící pravidla pro "testovací fázi".
4.88 Od zprávy Účetního dvora poklesla výše náhrad proplacených v rámci předfinancování z přibližně 600 milionů EUR na 188 milionů EUR, tj. okolo 5 % celkových náhrad, a to kvůli změnám tržních podmínek a významnému poklesu sazeb pro náhrady v odvětví obilovin.
4.89 V interní analýze navazující na zprávu Účetního dvora Komise uznává, že v odvětví obilovin a zpracovaného hovězího masa by se mohly uplatnit jiné alternativy předfinancování.
Komise však odůvodňuje zachování předfinancování u "čerstvého" (ve skutečnosti zmrazeného) hovězího masa jako způsobu vyplácení vyšší zvláštní sazby náhrady použitelné na tyto vývozy tím, že kontrola vývozů hovězího masa by byla zrušením režimu ohrožena a že v případě neexistence předfinancování by byl nezbytný nárůst výše náhrad k odškodnění podniků, a tím by vznikly dodatečné náklady pro rozpočet EU.
4.90 Účetní dvůr je toho názoru, že systém, který se spoléhá na provádění plateb až čtyři měsíce před vývozem s cílem zaplatit zvláštní sazby náhrady omezenému počtu obchodníků a zajistit účinnou kontrolu, je zásadně vadný.
4.91 Komise nevyhověla žádosti Parlamentu, aby ve stanovené lhůtě předložila návrhy na zrušení předfinancování.
4.87–4.91 Komise vzala na vědomí kritiku Účetního dvora vyplývající z jeho zvláštní zprávy a týkající se systému předběžného financování a zavedla akční plán, aby uvedené nedostatky odstranila.
Předběžné financování bylo účinně omezeno na dvě odvětví, a to hovězí maso a obiloviny, ve kterých bylo považováno za potřebné.
Časové období, během nějž mohou výrobky zůstat v rámci předběžného financování, bylo navíc zkráceno, byla provedena některá zjednodušení a byla přezkoumána některá kontrolní opatření.
Komise oznámila, že změněný systém bude po zkušebním období přezkoumán.
Jak uvádí Účetní dvůr v bodě 4.89, útvary Komise vypracovaly v roce 2004 analýzu v polovině dotčeného období.
Analýza uváděla možnosti předběžného financování, rovněž však uvedla, že možné zrušení systému by mělo být zváženo s ohledem na alternativní kontrolní sytém, který by musel být zaveden.
Komise v současné době dokončuje svou analýzu fungování stávajícího systému, aby mohla připravit konečný návrh budoucího režimu předběžného financování.
_BAR_
Bramborový a obilný škrob
4.92 Systém podpory výroby obilného a bramborového škrobu má zajistit konkurenceschopnost odvětví EU používajících nepotravinářský škrob a je doplněn zvláštními opatřeními přímé podpory u výroby bramborového škrobu.
Ve své zvláštní zprávě č.
8/2001 Účetní dvůr dospěl k závěru, že administrativní kontroly byly v členských státech, v nichž se audit prováděl [66], celkově uspokojivé, ale že nebyly dostatečně podpořeny fyzickými kontrolami, a vydal řadu doporučení k řešení nedostatků zjištěných v implementaci systému podpory.
4.92 Všechna opatření nemohou být každý rok kontrolována, proto se audity Komise určují na základě roční analýzy rizik.
Zvláštní zpráva Účetního dvora pochází z července 2001.
Výsledkem analýzy rizik založené na rozlišných rizikových faktorech, včetně zjištění Účetního dvora, bylo, že kontrolní pracovní program na rok 2004 pro schválení účetní závěrky, který byl vypracován v roce 2003, skutečně předpokládal šetření v oblasti bramborového škrobu.
V průběhu kontrolních pracovních cest, které se uskutečnily v roce 2004, se Komise věnovala záležitostem označeným Účetním dvorem.
Schvalovací řízení pro oba audity postupuje podle časového programu a zatím je ve stadiu bilaterálního řízení.
_BAR_
4.93 V rámci udílení absolutoria za rok 2000 Rada [67] uznala, že režim podpory výroby škrobu nepřináší žádné závažné těžkosti, a podpořila většinu doporučení Účetního dvora.
Evropský parlament zejména požadoval, aby Komise definovala předvídatelná a transparentní kritéria pro výpočet produkčních náhrad u bramborového a obilného škrobu [68].
4.93 Komise přijala opatření navazující na doporučení Parlamentu týkající se výpočtu produkčních náhrad.
Parametry a metoda výpočtu, které byly použity pro výpočet produkčních náhrad v odvětví obilovin a bramborového škrobu, byly specifikovány v nařízení Komise (ES) č. 1548/2004.
_BAR_
4.94 Hodnocení [69] v roce 2002 se zaměřilo na nedostatek informací a analýzu produkčních náhrad, pokud jde o konkurenceschopnost odvětví nepotravinářského škrobu v EU, a dále na dopad přímé podpory na příjmy výrobců bramborového škrobu zaznamenaný Účetním dvorem a sloužilo jako základ pro změny režimu podpor v rámci reformy SZP.
Reforma SZP z roku 2003 ponechala jednotlivé prvky režimu v podstatě beze změny, ale umožnila částečné oddělení přímé podpory pro výrobce bramborového škrobu.
4.94 Ve svých návrzích na reformu společné zemědělské politiky Komise navrhla úplné odbourání plateb za bramborový škrob a zrušení minimální ceny, která má být výrobcům zaplacena.
Rada však byla pouze pro částečné odbourání přímé podpory ve výši 40 %.
_BAR_
4.95 Na základě doporučení Účetního dvora Komise od září 2004 zjednodušila a objasnila svou metodu výpočtu měsíčních produkčních náhrad.
Kromě toho Komise přijala jen několik málo dalších doporučení:
_BAR_
4.95 a) kontroly prováděné vnitrostátními orgány u výrobců bramborového škrobu musí Komise jednoznačně definovat, zejména proto, že se počet výrobců bramborového škrobu zvýšil ze 17 (EU-15) na 39 (EU-25);
a) Komise v roce 2004 uskutečnila audity v Německu a v Nizozemsku, aby umožnila vyjasnění mnoha záležitostí v rámci schválení účetní závěrky.
V rámci reformy navíc byly od roku 2004 zaváděny kontroly hodnověrnosti osázených ploch, které by měly dále posílit kontrolní systém.
_BAR_
b) jelikož neexistují spolehlivé údaje o strukturálním znevýhodnění výrobců bramborového škrobu ve srovnání s výrobci obilného škrobu, vyrovnávací prémie se od roku 1995 nezměnila.
b) Vzhledem k oligopolní struktuře průmyslu v odvětví bramborového škrobu společnosti považují strukturu cen za velice citlivou, a ceny proto uchovávají jako důvěrné.
Komise má proto pouze omezený přístup k informacím o strukturálních nevýhodách výrobců bramborového škrobu.
Protože navíc neexistují žádné úřední kotace různých druhů škrobu, jakou je například kurzovní kotace, Komise postrádá podklad pro navrhování změn kompenzačních prémií, a proto je ponechala nezměněné.
_BAR_
HLAVNÍ PŘIPOMÍNKY VE ZVLÁŠTNÍCH ZPRÁVÁCH
Lesnická opatření v rámci politiky rozvoje venkova [70]
4.96 Audit Účetního dvora vedl k těmto závěrům o lesnických opatřeních financovaných z prostředků na rozvoj venkova:
_BAR_
4.96 a) cíle programu jsou často protichůdné a je obtížné sledovat, do jaké míry byly splněny;
a) Přístup zaváděný od roku 2000 po přijetí nařízení o rozvoji venkova (ES) č. 1257/1999 je v souladu se strategií EU v lesnictví, jež poskytuje celkový referenční rámec a zásady (udržitelnost a multifunkčnost) pro činnosti v oblasti lesnictví v EU.
Komise pro další programové období představila strategičtější přístup pro rozvoj venkova a ve svých strategických pokynech stanovila priority EU pro tři osy politiky (konkurenceschopnost, udržitelné obhospodařování půdy a rozsáhlejší hospodářství venkova).
_BAR_
b) za řízení odpovídá společně Komise a členské státy. Neexistuje jasná dělba odpovědnosti při posouzení míry, kterou financované projekty přispívají k plnění lesnické strategie EU;
b) Vazba mezi strategií v lesnictví a jednotlivými projekty spolufinancovanými z EZOZF je zajištěna prostřednictvím programů rozvoje venkova.
Komise ověřuje, zda jsou programy v souladu se strategií v lesnictví.
Vnitrostátní nebo regionální orgány schvalují jednotlivé projekty na základě programů rozvoje venkova.
Podíl na výsledcích strategie EU v lesnictví je posuzován pro každý program rozvoje venkova v hodnotících zprávách, které připravují členské státy a shrnuje Komise.
Komise v červenci 2004 navrhla (KOM(2004) 490 v konečném znění), aby se posílily požadavky na hodnocení budoucího rámce rozvoje venkova.
_BAR_
c) v rozporu s požadavky příslušného nařízení lesnická opatření často nevycházejí z lesnických programů na národní nebo nižší než národní úrovni;
c) Na počátku stávajícího programového období pouze nové členské státy připravovaly vnitrostátní programy lesnictví.
Kde tyto programy nejsou, se jeví jako ospravedlněné přijmout jako odpovídající nástroje programy rozvoje venkova nebo operační programy. Tuto možnost předpokládá nařízení (ES) č.
1257/1999. Členské státy však v průběhu posledních let dosáhly pokroku při sestavování a provádění svých vnitrostátních programů lesnictví.
_BAR_
d) stávající systém implementace lesnických opatření je složitý a způsobuje potíže jak řídícím orgánům, tak i příjemcům.
Zjištěné nedostatky zahrnovaly nejednoznačná kritéria pro výběr projektů, nedostatečné kontroly žádostí na místě a neuspokojivé kontrolní postupy zadávání veřejných zakázek;
d) Komise si je vědoma složitosti systému, a proto na období po roku 2006 navrhla výrazné zjednodušení (KOM(2004) 490 v konečném znění).
Jednotný systém financování a přípravy programů odstraní potřebu dodržovat odlišná pravidla pro odlišné finanční prostředky.
Útvary Komise pro audit ověřují na základě pokynů výběr systémů.
Pokud byly zjištěny nedostatky v transparentnosti nebo objektivitě, byla členským státům určena doporučení, která v některých případech vedla k finančním opravám.
Útvary Komise pro audit věnují zvláštní pozornost dodržování řádných postupů pro zadávání veřejných zakázek.
_BAR_
e) existuje riziko, že opatření v oblasti zalesňování prováděná obcemi později nebudou dotažena. Obce nedostávají podporu na udržování sazenic a mladé sadby;
e) Existuje částečná odpovědnost územních samospráv zachovávat své vlastní lesy.
Orgány schvalující projekty by měly od územních samospráv vyžadovat dostatečné podklady ohledně zajištění prací na zachování lesů.
_BAR_
f) rozšiřování zalesněných ploch prostřednictvím zalesňování zemědělské půdy, na něž je poskytována podpora, je velmi nákladné, hlavně kvůli náhradám za ztrátu zemědělského příjmu po dobu 20 let.
Výsledků by bylo možno dosáhnout levněji.
f) Zalesňování zemědělské půdy se skutečně jeví jako nákladné, ale jako dlouhodobá investice do ekologické rovnováhy a obnovitelných přírodních zdrojů je ospravedlněno.
Mnohaletá ztráta příjmu z půdy, která byla zalesněna, představuje největší náklad pro zemědělce účastnícího se režimu.
Dlouhodobé náhrady jsou proto nezbytné, aby bylo zalesňování zemědělské půdy pro zemědělce zajímavé.
Ve svém původním návrhu na rámec rozvoje venkova po roce 2006 Komise nicméně navrhla, aby byly náhrady za ztrátu příjmu omezeny na 10 let.
S členskými státy bylo dosaženo kompromisu, který představuje 15 let.
_BAR_
4.97 Účetní dvůr doporučil, aby Komise přezkoumala některé aspekty režimu podpory.
Komise by měla zejména znovu uvážit, jak by bylo možno pomoc při zalesňování lépe zacílit, a to s nižšími náklady a s přihlédnutím k měnícím se veřejným potřebám a ke skutečnosti, že právní předpisy Společenství nyní zdůrazňují přínosy pro životní prostředí.
4.97 Návrhy na rámec rozvoje venkova po roce 2006 obsahují několik ustanovení, která jsou určena pro lepší zaměření opatření (např. strategie, určení oblastí) a dosažení hospodárnosti (např. omezené stropy pro podpory, kratší doba trvání).
_BAR_
Agroenvironment [71]
4.98 Agroenvironmentální podpora (AE) se vyplácí těm zemědělcům, kteří se zaváží hospodařit způsobem, který jde za rámec obvyklých řádných postupů zemědělského hospodaření a považuje se za prospěšný pro životní prostředí.
Cílem auditu bylo posoudit, zda má Komise přiměřenou záruku, že postupy a techniky zemědělského hospodaření, u nichž se AE vyplácí, jsou ověřitelné a že jsou řádně ověřovány, a že tudíž příjemci AE plateb dodržují svůj závazek hospodařit způsobem šetrným k životnímu prostředí.
4.99 Audit zjistil závažné nedostatky v kontrolních opatřeních u agroenvironmentálních výdajů, a to jak na úrovni Komise, tak i členských států.
Účetní dvůr dospěl k závěru, že ověřování agroenvironmentálního opatření je mnohem náročnější na zdroje než ověřování výdajů na tržní podporu v rámci SZP a jiná opatření na rozvoj venkova a s vynaložením přiměřených nákladů může jen zřídka vést k získání přijatelné jistoty.
Účetní dvůr doporučil, aby Komise, Rada a Parlament u AE v novém programovém období začínajícím v roce 2007 uvážily, jak zohlednit zásadu, že opatření, které nelze přiměřeně zkontrolovat, by nemělo být hrazeno z veřejných prostředků.
4.98–4.99 Členské státy mají zavedené systémy pro kontrolu agroenvironmentálních opatření, které jsou ve všech členských státech kontrolovány.
Vyskytují se však nedostatky v zavádění kontrolních systémů.
Útvar Komise pro schvalování účetní závěrky bude v letech 2005–2006 řídit kontrolní program za účelem ověření kontroly agroenvironmentálních opatření v členských státech.
Na porovnání požadavků na zdroje mezi agroenvironmentálními opatřeními a opatřeními prvního pilíře by se mělo nahlížet v širších souvislostech.
Požadavky na zdroje pro agroenvironmentální opatření musí být posuzovány v souvislosti se sledovanými cíli.
Komise souhlasí s tím, že kontrola agroenvironmentálních opatření je pracná a nákladná.
Systém, který poskytuje dostatečnou úroveň kontroly a zároveň zůstává úměrný, je nutný pro účely agroenvironmentálních opatření, která Komise považuje za ústřední prvek společné zemědělské politiky a která jsou nezbytná pro provedení ekologické integrace.
Komise na příští programové období navrhla kontrolní systém, který bude v možné míře odpovídat kontrolním systémům týkajícím se podmíněnosti, které členské státy musí vytvořit pro platby prováděné v rámci prvního pilíře (podmíněnost).
Komise navíc navrhla jasnější rozdělování odpovědnosti mezi členskými státy a Komisi, čímž posílila zásadu sdíleného řízení.
Navrhuje, aby úlohy a odpovědnosti v rámci sdíleného řízení byly dále vyjasněny. Komise tento návrh předložila ve svém sdělení KOM(2005) 252 v konečném znění o plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly.
_BAR_
[15] Článek 3 nařízení (ES) č. 1663/95.
[16] Lhůta 30. duben nebyla dodržena kvůli potížím s překladem.
[17] K hlavním důvodům neschválení těchto účetních závěrek patřilo neprovedení kvantitativního určení finančního dopadu všech zjištěných chyb certifikačními orgány (Bayern-Umwelt, (DE), AGEA, (IT)); nepřiměřená kontrola certifikačními orgány u Lucemburska; omezení rozsahu kontroly u Madridu (ES) a neprovedení kontrol na místě ze strany SDE (FR).
[18] Certifikační orgány zjistily závažnou chybu (více než 1 % nahlášených výdajů), která se týkala celé účetní závěrky nebo určitých oblastí, u 7 platebních agentur (Navarra, Bádensko-Würtembersko, Bayern-Umwelt, IFADAP, Valonský region, ONIVINS a SDE).
Komise dospěla ke stejným závěrům u tří dalších platebních agentur (La Rioja, ODEADOM a ONIFLHOR).
Komise dále zamýšlí provést opravy na základě finančních chyb odhalených ve čtyřech dalších platebních agenturách (Andalusie, Kanárské ostrovy, Komise pro lesnictví a SERAD).
[19] Rozhodnutí Komise 2004/136/ES (Úř. věst.
L 40, 12.2.2004, s. 31), 2004/457/ES (Úř. věst.
L 156, 30.4.2004, s. 47) a 2004/561/ES (Úř. věst.
L 250, 24.7.2004, s. 21).
[20] Tato rozhodnutí o shodě byla započtena oproti výdajům v roce 2004.
[21] Paušální opravy se uplatňují takto: 2 % v případě, že hlavní kontroly jsou uspokojivé, ale druhotné kontroly jsou zčásti nebo zcela neefektivní; 5 % v případě, že se hlavní kontroly provádějí, není však dodržen jejich počet, četnost nebo důkladnost podle požadavků nařízení a riziko ztrát pro fond je významné; 10 % v případě, že se jedna nebo více hlavních kontrol neprovádí, což znemožňuje určit, zda je žádost uznatelná a řádná, v důsledku čehož je riziko ztrát pro fond vysoké.
[22] Rok 1999 byl prvním rokem, v němž Komise přijímala rozhodnutí o shodě podle revidovaného postupu schvalování účetní závěrky zavedeného v roce 1996.
[23] Výroční zpráva o činnosti za rok 2004, bod 3.2.1.1.
[24] Výroční zpráva o činnosti za rok 2004, bod 4.2.2.
[25] Rozhodujícím aspektem při kontrole zákonnosti a správnosti operací je existence a přesnost informací nahlášených příjemci, z nichž mnohé lze ověřit pouze fyzickou kontrolou na úrovni konečného příjemce.
Takovéto pokrytí by představovalo silnější a jednoznačnější řetězec odpovědnosti za výdaje SZP.
To by Komisi poskytlo vyšší záruku zákonnosti a správnosti operací. Viz stanoviska Účetního dvora č.
2/2004 k jednotnému modelu auditu, body 21, 41 a 42, a č. 1/2005 k financování SZP, bod 24.
[26] Viz stanovisko č. 2/2004 k jednotnému modelu auditu, body 57 a 58.
[27] K odhadu výše nesrovnalostí by měla být jednoznačně definována vhodná výběrová metoda (stanovisko č. 2/2004 k jednotnému modelu auditu, bod 48) a zákonnost a správnost výdajů by se měla ověřovat na úrovni příjemců (stanovisko č. 1/2005 k financování SZP, bod 24).
[28] Cílem rozhodnutí o shodě je vyloučit z financování Společenství výdaje, u nichž Komise zjistila, že nebyly v souladu s pravidly Společenství (nařízení Rady (ES) č. 1258/1999, čl. 7 odst. 4). Těmito rozhodnutími jsou (ve většině případů) paušální opravy u nesprávného fungování hlavních prvků kontrolních systémů.
[29] ICS 11 (Analýza rizik), ICS 12 (Řídící informace), ICS 14 (Nesprávnosti ve vykazování), ICS 17 (Dohled), ICS 18 (Zaznamenávání výjimek), ICS 20 (Nedostatky vnitřní kontroly), ICS 21 (Auditní zprávy) a ICS 22 (Útvar interního auditu).
[30] ICS 11 (Analýza rizik) – pro rok 2004 nebyl vypracován akční plán k řešení rizik.ICS 12 (Řídící informace) – zprávy o "kvalitativních aspektech" např. plnění ročního plánu řízení nejsou dosud uspokojivé.ICS 17 (Dohled) – účinný dohled nad finančními činnostmi ze strany schvalujících osob je problematický a neexistují doklady o postupech následných kontrol.ICS 18 (Zaznamenávání výjimek) – požadavky na zaznamenávání zúčastněné jednotky nesplňovaly.
[31] % vyjadřovalo podíl na ploše, na kterou kontrolovaný zemědělec předložil žádost.
[34] Geografický informační systém propojuje identifikaci parcel, rejstříky a letecké snímky, což umožňuje administrativní kontroly počtu olivovníků a lokalit, v nichž se nacházejí.
[37] Celkové výdaje na rozvoj venkova, včetně orientační sekce EZOZF, činily 8805 milionů EUR.
[38] Jde o těchto 12 platebních agentur: regiony Katalánsko a Madrid (Španělsko), Agea (Itálie), Bayern Umwelt a Sársko (Německo), Ministerstvo zemědělství (Lucembursko), INGA a IFADAP (Portugalsko), OPEKEPE (Řecko), Region Valonsko (Belgie), CNASEA a SDE (Francie).
[39] Úř. věst.
L 67, 14.3.1991, s. 11.
[40] Výroční zpráva za rok 2003, body 4.15 a 4.16.
[41] Významnost byla stanovena na 1 % výdajů nahlášených platební agenturou.
Certifikační orgány použily statistický vzorek ke kontrole 26000 operací na úrovni platebních agentur.
[42] Stanovisko č. 1/2005 k financování SZP, bod 24.
[43] Česká republika, Litva, ARR (Polsko), Slovinsko a Slovensko.
[44] Estonsko, Malta.
[48] Nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 87), provedené nařízením Komise (ES) č. 2222/2000 (Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 5).
[49] Česká republika, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko, Slovinsko, Slovensko, Bulharsko a Rumunsko.
[50] Např. v jedné přijímající zemi SAPARD kvůli nedostatku personálu a neočekávanému obrovskému počtu obdržených žádostí zůstalo na konci lhůty 50 % žádostí nevyřízeno.
[51] Výroční zpráva za rok 2003, bod 8.47.
[52] Výroční zpráva za rok 2003, bod 8.33.
[53] Podle víceleté finanční dohody (části B čl. 4 odst. 2 písm. e)) se náklady na služby, dodávky a práce, které jsou vyšší než předem stanovená částka a pro něž příjemce neobdržel cenové nabídky od nejméně tří dodavatelů, považují za neuznatelné.
[54] K uvedeným zjištěním patřily chybějící tři platné nabídky, nabídky pocházející od méně než tří dodavatelů, přijetí nabídky, jež nebyla nejlevnější, bez udání důvodu.
[55] Výroční zpráva za rok 2003, bod 8.43.
[56] Zvláštní zpráva č. 7/2002.
[57] Doporučení Rady ze dne 7. března 2003 k absolutoriu, které má být Komisi uděleno za provedení rozpočtu – SN 1376/03, příloha 7.
[58] SEC(2002) 1378 v konečném znění, s. 12.
[59] KOM(2005) 50 v konečném znění.
[60] Úř. věst.
L 47, 25.2.1993, s. 1.
[61] Nařízení Rady (EHS) č. 404/93, čl. 16 odst. 1.
[62] Dokument Rady 14217/04 ze dne 4. listopadu 2004, tabulka 2. Podle zvláštní zprávy Účetního dvora č. 7/2002 to v roce 2001 bylo 11200 EUR/ha.
[63] KOM(2004) 247 v konečném znění, s. 13.
[64] Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za rok 2002, část III bod 149.
[65] Nařízení Komise (ES) č. 444/2003 (Úř. věst. L 67, 12.3.2003, s. 3) a (ES) č. 2010/2003 (Úř. věst. L 297, 15.11.2003, s. 13) týkající se horizontálních pravidel a určitých odvětví. Nařízení Komise (ES) č. 456/2003 (hovězí maso) (Úř. věst. L 69, 13.3.2003, s. 18), (ES) č. 500/2003 (obiloviny) (Úř. věst. L 74, 20.3.2003, s. 19) a (ES) č. 740/2003 (zpracované produkty) (Úř. věst. L 106, 29.4.2003, s. 12).
[66] Účetní dvůr zkontroloval systémy ve 3 členských státech, na které připadá 70 % výdajů (Německo, Francie a Nizozemsko).
[67] Doporučení Rady ze dne 5. března 2002 k absolutoriu, které má být Komisi uděleno za provedení rozpočtu za rok 2000 – SN 1651/02.
[68] Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za rok 2000, bod 59 usnesení (Úř. věst.
L 158, 17.6.2002, s. 16).
[69] Vyhodnocení politiky EU pro škrob a škrobové výrobky (2002), LMC International, Oxford.
[70] Zvláštní zpráva č. 9/2004.
[71] Zvláštní zpráva č. 3/2005.
--------------------------------------------------
Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti účetnictví šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2004
(2005/C 303/02)
I — Evropský účetní dvůr (dále jen "Účetní dvůr") prověřil účty a uskutečněné operace šestého, sedmého, osmého a devátého ERF za rozpočtový rok končící 31. prosince 2004.
Tyto účty zahrnují finanční výkazy, zprávy o plnění a finanční výkazy a informace předkládané Evropskou investiční bankou (dále jen "EIB") [1].
Účetní dvůr je na základě finančních nařízení povinen předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se věrohodnosti účtů a zákonnosti a správnosti uskutečněných operací k části zdrojů ERF, u kterých Komise odpovídá za finanční řízení [2].
Účetní dvůr provedl audit v souladu s vlastními auditními zásadami a standardy, které vycházejí z obecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám ERF.
Tento audit poskytl Účetnímu dvoru objektivní základ pro vyjádření níže uvedených stanovisek.
II — Spolehlivost účtů
Kromě dopadů způsobených problémy týkajícími se:
a) neúplnosti aktiv v důsledku toho, že Komise dostatečně neprošetřila, kterou část nevypořádaných záloh mají dlužníci refundovat ERF (viz bod 14);
b) neúplnosti rezerv na pochybné pohledávky, které neodpovídají skutečnému objemu nedobytných pohledávek (viz bod 15);
c) nespolehlivosti rozvahy fondů Stabex, která byla součástí zprávy přiložené k finančním výkazům (832 milionů EUR) (viz bod 16);
je Účetní dvůr toho názoru, že zprávy o plnění za rozpočtový rok 2004 a finanční výkazy k 31. prosinci 2004 věrně zobrazují příjmy a výdaje šestého, sedmého, osmého a devátého ERF za uvedený rozpočtový rok a jejich finanční situaci na konci roku.
III — Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Analýza systémů dohledu a kontroly
Účetní dvůr přezkoumal plnění standardů vnitřní kontroly Komise a prověřil účinnost systémů dohledu a kontroly.
I když došlo k určitému pokroku, je třeba dále zlepšit tyto oblasti:
a) řízení rizik (viz body 20–22);
b) kontrolní rámec (viz body 23–33);
c) odpovědnost za vnitřní kontrolu delegací (viz body 34–35);
d) zprávu o činnosti generálního ředitele EuropeAid (viz bod 36).
Audit operací
Účetní dvůr prověřil řadu operací na základě dokumentace, kterou mají k dispozici ústřední útvary Komise a delegace, a dále na základě kontrol na místě až po úroveň prováděcích subjektů v přijímajících státech AKT.
Cílem kontroly bylo ověřit dodržování předpisů a ujistit se o existenci prací, dodávek a služeb.
Pokud se týče výdajů na rozpočtovou podporu, kontrola skončila ve fázi vyplacení podpory do rozpočtů přijímajících států.
Účetní dvůr zjistil, že četnost a finanční dopady odhalených chyb nejsou podstatné povahy (viz body 37–41).
Závěr o zákonnosti a správnosti uskutečněných operací
Účetní dvůr dospěl k názoru, že příjmy, přidělené prostředky ERF, závazky a platby za daný rozpočtový rok jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
28. září 2005
Hubert Weber
předseda
[1] V souladu s ustanoveními čl. 96 odst. 1, článků 100 a 101 a čl. 125 odst. 2 finančního nařízení pro devátý Evropský rozvojový fond jde jednak o rozvahy a související výkazy sestavené účetním, jednak o účet zisků a ztrát obsahující tabulky sestavené vrchní schvalující osobou ve spolupráci s účetním. Tyto výkazy jsou předkládány za každý ze čtyř ERF zvlášť a souhrnně v konsolidované verzi. Finanční výkazy a informace poskytnuté Evropskou investiční bankou nejsou do tohoto prohlášení zahrnuty (viz poznámku č. 13).
[2] Z ustanovení čl. 103 odst. 3 výše uvedeného finančního nařízení společně s ustanoveními článku 1 tohoto nařízení vyplývá, že prohlášení se nevztahuje na část zdrojů devátého ERF, které spravuje EIB na vlastní odpovědnost.
--------------------------------------------------
Výroční zpráva o činnostech financovaných ze šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu (ERF)
(2005/C 301/02)
OBSAH
Úvod
Kapitola I – Provádění šestého, sedmého, osmého a devátého ERF
Kapitola II – Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti účetnictví ERF
Kapitola III – Následná opatření k předchozím připomínkám
Kapitola IV – Hlavní připomínky vyjádřené ve zvláštních zprávách, které Účetní dvůr zveřejnil od posledního postupu udílení absolutoria
--------------------------------------------------
VÝROČNÍ O ČINNOSTECH FINANCOVANÝCH ZE ŠESTÉHO, SEDMÉHO, OSMÉHO A DEVÁTÉHO EVROPSKÉHO ROZVOJOVÉHO FONDU (ERF)
OBSAH
Úvod
Kapitola I – Provádění šestého, sedmého, osmého a devátého ERF
Zpoždění při předávání zprávy o finančním řízení
Ke klíčovým otázkám je třeba poskytnout dodatečné vysvětlení
Je třeba přesněji stanovit další postup
Je třeba zlepšit komunikaci o finančním řízení
Závěry
Kapitola II – Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti účetnictví ERF
Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti účetnictví šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2004
Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti
Spolehlivost účtů
Zákonnost a správnost operací
Změny ve fungování systémů dohledu a kontroly
Kapitola III – Následná opatření k předchozím připomínkám
Infrastrukturní práce financované z ERF
Stanovisko orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria
Následná opatření Komise
Závěr
Kapitola IV – Hlavní připomínky uvedené ve zvláštních zprávách, které Účetní dvůr zveřejnil od posledního udělení absolutoria
Zvláštní zpráva č. 10/2004 o převedení pravomocí v oblasti řízení zahraniční pomoci ES na delegace Komise
Zvláštní zpráva č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích AKT: řízení záležitosti reformy veřejných financí Komisí
PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA _BAR_ ODPOVĚDI KOMISE _BAR_
ÚVOD
1Evropské rozvojové fondy (dále jen "ERF") jsou výsledkem mezinárodních úmluv a dohod mezi členskými státy Evropské unie a některými africkými, karibskými a tichomořskými státy (dále jen "AKT") a rozhodnutí Rady o přidružení zámořských zemí a území. _BAR_ _BAR_
2Komise je odpovědná za řízení hlavní části ERF – tj. grantové části – a vykonává toto řízení společně se státy AKT.
Od 1. dubna 2003 je za plnění zbývající části ERF – tj. investičního programu – plně odpovědná EIB.
Tato část není zohledněna pro účely prohlášení o věrohodnosti, které vydává Účetní dvůr, nebo pro postup udílení absolutoria Evropským parlamentem. _BAR_ _BAR_
3Přidělené finanční prostředky pro každý ze čtyř ERF implementovaných v roce 2004, s výjimkou nástrojů, které jsou nyní řízeny výhradně EIB, jsou hlavně určeny na:a)programovatelnou pomoc při realizaci rozvojových projektů (zhruba polovina celkových přidělených prostředků);b)programovatelnou pomoc pro rozpočtovou podporu přijímajícím státům (téměř čtvrtina celkových přidělených prostředků);c)neprogramovatelnou pomoc pro konkrétní oblasti spolupráce, jako je například humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech, podpora příjmů z vývozu (Stabex a Sysmin nebo nyní FLEX), nebo finanční příspěvky, jako je rizikový kapitál, a pomoc při snížení zadluženosti (o něco více než čtvrtina celkových přidělených prostředků). _BAR_ _BAR_
4Po dokončení programování jsou zdroje ERF mobilizovány ve dvou fázích.
Když je přijata žádost podaná státem AKT, Komise jako vrchní schvalující osoba přijímá rozhodnutí o financování (v účetnictví vedeno jako finanční závazky) na základě příznivého stanoviska výboru ERF (který se skládá ze zástupců členských států).
Pak v rámci smlouvy o financování Komise a stát AKT stanoví pravidla pro realizaci těchto rozhodnutí vnitrostátní schvalující osobou dotyčné země.
Ta uzavírá smlouvy (v účetnictví vedeny jako individuální právní závazky) a schvaluje platby, které zkontroluje a provede Komise v souladu s postupy pro realizaci ERF. _BAR_ _BAR_
5Rozpočtová podpora tomuto systému řízení nepodléhá.
Komise zůstává jedinou schvalující osobou.
Smlouvy o financování představují právní závazky a vedou k platbám bez uzavření dalších právních závazků.
Když Komise zkontroluje, že podmínky smlouvy z Cotonou a smlouvy o financování byly splněny, pouze na základě vlastního podpisu provede první převod finančních prostředků do rozpočtů přijímajících států.
Finanční prostředky se po převodu stávají součástí rozpočtů států AKT, kde jsou používány a kontrolovány v souladu s právními přepisy a postupy platnými v přijímajících státech.
Komise a ostatní hlavní mezinárodní dárci hodnotí jak zlepšení v řízení veřejných financí v těchto zemích, tak výsledky v oblasti snižování chudoby.
Před výplatou dalších tranší Komise kontroluje, zda byly splněny podmínky stanovené ve smlouvě o financování. _BAR_ _BAR_
6V roce 2000 Komise rozhodla přenést značnou část svých funkcí a zdrojů (s výjimkou především schvalování návrhů financování, rozhodování o platbách pro rozpočtovou podporu a řízení projektů uvnitř AKT) na své delegace ve státech AKT.
Přibližně 80 % plateb z ERF tak mělo být provedeno přeneseným způsobem.
Na konci roku 2004 zbývaly ve státech AKT pouze čtyři delegace ze 44, na které měly být takto přeneseny pravomoci Komise. _BAR_ 6K červenci 2005 byly funkce Komise přeneseny na všechna zastoupení ve státech AKT. _BAR_
KAPITOLA I – PROVÁDĚNÍ ŠESTÉHO, SEDMÉHO, OSMÉHO A DEVÁTÉHO ERF
Zpoždění při předávání zprávy o finančním řízení
7Komise předala zprávu o finančním řízení za rozpočtový rok 2004 týkající se šestého, sedmého, osmého a devátého ERF Účetnímu dvoru dne 7. července 2005, tj. po uplynutí lhůty 31. května, stanovené v článcích 102 a 135 finančního nařízení, které se vztahuje na devátý ERF. _BAR_ 7Komise se bude snažit dodržet termín. _BAR_
Ke klíčovým otázkám je třeba poskytnout dodatečná vysvětlení
8.Zpráva informuje o hlavních rysech řízení ERF během roku 2004. Obsahuje srovnání výsledků roku 2004 s cíly a výsledky předchozího roku, pokud se týče finančních závazků, právních závazků a plateb (viz tabulka 1 a 2), a podrobný popis konkrétních událostí, které měly dopad na finanční řízení ve všech oblastech, které Komise řídí.
Zpráva by mohla být přehlednější a přesnější a její informační hodnota by byla vyšší, kdyby byly určité skutečnosti jasněji zasazeny do kontextu.
Ve vztahu k finančnímu řízení ERF v roce 2004 byly významné následující body, které by si zasloužily uvedení ve zprávě: _BAR_ 8.Zpráva má nyní 35 stran včetně 8 příloh týkajících se specifických souhrnných žádostí o dodatečné informace a analýz Účetního dvora a Evropského parlamentu vypracovaných v souvislosti s každoročním řízením o udělení absolutoria.
Komise však v odpovědích níže uvádí, že k některým bodům poskytne dodatečné informace ve zprávě příští rok. _BAR_
a)klíčové faktory, které vedly ke zvýšení zdrojů devátého ERF (105 milionů EUR navíc pro Konžskou demokratickou republiku); _BAR_ a)Zpráva o finančním řízení osvětluje nejdůležitější události a v přiložených účetních výkazech jsou podrobné informace (o navýšení zdrojů devátého ERF pro Konžskou demokratickou republiku, viz poznámka č. 1 k účetní uzávěrce). _BAR_
b)vysoký objem plateb (2414 milionů EUR netto v roce 2004), který byl stejně jako v předchozích letech částečně způsoben nástroji, které umožňují rychlé výplaty velkých částek (rozpočtová podpora, snižování zadlužení atd.); _BAR_ b)V tabulce na straně 16 zprávy jsou číselné údaje o výplatách podpory z rozpočtu a v bodě 2.2 jsou nové skutečnosti o čerpání rozpočtové podpory.
Rekordní úroveň plateb v roku 2004 je výsledkem kvalitnější správy všech nástrojů.
Ve skutečnosti byl podíl rozpočtové podpory, prostředků na snížení zadluženosti atd. v roce 2004 nižší než v roce 2003.
Přibližně 724 milionů EUR (zhruba) bylo v roce 2004 vyplaceno z fondu HIPC (pro silně zadlužené chudé země), z fondu STABEX, Globálního zdravotnického fondu a z makroekonomických nástrojů rozpočtové podpory.
Odpovídající čísla za minulé roky vypadají takto: 2003 – 976 milionů EUR; 2002 – 567 milionů EUR; 2001 – 1021 milionů EUR. _BAR_
Zdroj: Účetní dvůr. Zpracováno na základě finančních výkazů ERF k 31. prosinci 2004.
(v milionech EUR) _BAR_
_BAR_ _BAR_ Situace na konci roku 2003 _BAR_ Plnění rozpočtu během rozpočtového roku 2004 _BAR_ Situace na konci roku 2004 _BAR_
Celková částka _BAR_ Míra plnění % _BAR_ 6. ERF _BAR_ 7. ERF _BAR_ 8. ERF _BAR_ 9. ERF _BAR_ Celková částka _BAR_ 6. ERF _BAR_ 7. ERF _BAR_ 8. ERF _BAR_ 9. ERF _BAR_ Celková částka _BAR_ Míra plnění % _BAR_
A – _BAR_ Zdroje _BAR_ 43408,7 _BAR_ _BAR_ –32,2 _BAR_ –58,4 _BAR_ –172,3 _BAR_ 656,0 _BAR_ 393,1 _BAR_ 7439,4 _BAR_ 10867,7 _BAR_ 11590,6 _BAR_ 13904,1 _BAR_ 43801,8 _BAR_ _BAR_
B –
Čerpání
_BAR_ 1. Finanční závazky _BAR_ 33317,0 _BAR_ 76,8 _BAR_ –32,2 _BAR_ –58,4 _BAR_ –172,3 _BAR_ 2638,1 _BAR_ 2375,2 _BAR_ 7439,4 _BAR_ 10867,7 _BAR_ 11590,6 _BAR_ 5794,5 _BAR_ 35692,2 _BAR_ 81,5 _BAR_
_BAR_ 2. Individuální právní závazky _BAR_ 27566,9 _BAR_ 63,5 _BAR_ 28,7 _BAR_ 121,4 _BAR_ 848,7 _BAR_ 1747,5 _BAR_ 2746,3 _BAR_ 7378,3 _BAR_ 10418,5 _BAR_ 9775,2 _BAR_ 2741,2 _BAR_ 30313,2 _BAR_ 69,2 _BAR_
_BAR_ 3. Platby _BAR_ 23504,1 _BAR_ 54,1 _BAR_ 30,0 _BAR_ 244,5 _BAR_ 1191,9 _BAR_ 947,6 _BAR_ 2413,9 _BAR_ 7312,1 _BAR_ 9849,6 _BAR_ 7531,1 _BAR_ 1225,2 _BAR_ 25918,0 _BAR_ 59,2 _BAR_
C – _BAR_ Neuhrazené platby (B1 – B3) _BAR_ 9812,9 _BAR_ 22,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 127,3 _BAR_ 1018,1 _BAR_ 4059,5 _BAR_ 4569,3 _BAR_ 9774,1 _BAR_ 22,3 _BAR_
D – _BAR_ Disponibilní zůstatek (A – B1) _BAR_ 10091,7 _BAR_ 23,2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 8109,6 _BAR_ 8109,6 _BAR_ 18,5 _BAR_
_BAR_
Tabulka 2 – Plnění rozpočtu během rozpočtových let 2000–2004 včetně
Zdroj: Účetní dvůr.
(v milionech EUR) _BAR_
_BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_
1. Finanční závazky _BAR_ 3757,4 _BAR_ 1554,2 _BAR_ 1768,4 _BAR_ 3395,8 _BAR_ 2375,2 _BAR_
2. Individuální právní závazky _BAR_ 2296,2 _BAR_ 2263,4 _BAR_ 2142,9 _BAR_ 2742,7 _BAR_ 2746,3 _BAR_
3. Platby _BAR_ 1547,7 _BAR_ 2067,9 _BAR_ 1852,7 _BAR_ 2293,1 _BAR_ 2413,9 _BAR_
_BAR_
c) navrhovaná řešení opakujícího se problému nedostatku prostředků;
c) Finanční nařízení (9. ERF) platné do konce roku 2007 neumožňuje provádět výraznější změny.
Pro budoucnost (po devátém ERF) navrhla Komise zahrnutí ERF do rozpočtu.
Financování ERF probíhá ve třech ročních splátkách, což ve srovnání se souhrnným rozpočtem ztrojnásobuje riziko tohoto druhu deficitu pokladních zdrojů.
Nutno zdůraznit, že za zajištění potřebných finančních zdrojů nesou společnou odpovědnost Komise a členské státy.
Je nutné, aby členské státy rozhodovaly o svých příspěvcích před uplynutím právně závazných lhůt a aby je v těchto lhůtách rovněž hradily.
Nedostatek prostředků koncem roku 2003 a 2004 byl zčásti zaviněn velmi opožděnou úhradou příspěvků od členských států.
Komise přijala opatření ke zkvalitnění prognóz čerpání a podle nich jsou v roce 2005 odpovídajícím způsobem upravovány výzvy k úhradě příspěvků.
_BAR_
d) stále vyšší částky, které jsou součástí aktivit s hlavními mezinárodními organizacemi (přibližně 300 milionů EUR nových právních závazků v roce 2004);
d) Komise začlení tyto informace do příští zprávy o finančním řízení.
_BAR_
e) administrativní náklady na řízení ERF, o kterých není předkládán žádný přehled, zatímco souhrnný rozpočet Unie je strukturován podle činností, a umožňuje tak takový přehled nákladů na řízení vypracovat; a to přes souhlas Komise, že tento návrh prostuduje [14].
e) Komise se touto otázkou zabývá ve své zprávě o návazných opatřeních po udělení absolutoria za rok 2003.
Administrativní náklady spojené s prováděním rozvojové pomoci v zemích AKT (ERF a rozpočtové linie) jsou v souhrnném rozpočtu Evropská unie většinou zahrnuty do oblasti politiky 21 "Rozvoj a vztahy se zeměmi AKT".
Celkové náklady na tuto oblast politiky dosáhly v roce 2004 částku 238,9 milionů EUR.
Toto číslo zahrnuje výdaje na pracovníky v ústředí, v delegacích i na externisty plus výdaje na budovy a související náklady.
Činnosti související s ERF jsou ovšem začleněny do dalších činností Komise, které se týkají rozvojové pomoci a politických vztahů s rozvojovými zeměmi, a proto není možné rozumně rozdělit celkové administrativní náklady zúčtované do souhrnného rozpočtu mezi činnosti ERF a ostatní činnosti.
Mimoto je třeba poznamenat, že 9. ERF umožnil financovat některé administrativní náklady z ERF.
Tyto náklady činí celkem 233 milionů EUR za celé pětileté období devátého ERF.
_BAR_
Je třeba přesněji stanovit další postup
9 Pokud se jedná o stav fondů Stabex, poradenská společnost, kterou Komise pověřila provedením inventury, ve své závěrečné zprávě, která je k dispozici od září 2004, dospěla k závěru, že z celkových převodů […] ve výši 2164 milionů EUR k 31. prosinci 2002 nebyly dosud poskytnuty žádné údaje týkající se převodů do devíti zemí v celkové výši 46,5 milionů EUR […].
Z ostatních 36 zemí bylo jen několik schopno předložit úplné a spolehlivé údaje.
Velká část požadovaných informací nebude nikdy k dispozici.
Zpráva neuvádí, jakými opatřeními se Komise vypořádá s těmito výhradami (viz též bod 16 týkající se spolehlivosti účtů).
Účetní dvůr navíc ve své výroční zprávě za rok 2003 zdůraznil klíčový význam zprávy o využíváni finančních prostředků, kterou přijímající stát AKT musí zaslat Komisi (článek 212 revidované Loméské úmluvy).
Ve zprávě není naznačeno, jaká opatření Komise učiní, aby zajistila vypracování těchto zpráv.
9 Bylo přijato opatření, o němž bude referováno ve zprávě za rok 2005.
Zastoupení Komise mají pokyny zajistit, aby výroční zprávy států AKT byly vypracovány podle předepsaného formátu.
Pokud vlastní pracovníci vnitrostátních schvalujících úředníků nejsou s to ujmout se tohoto úkolu, vypracují zprávu místní najmutí auditoři.
Důležitou stránkou této činnosti je samozřejmě kontrola jakosti.
Komise si jako pracovní prioritu stanovila finalizaci všech "primárních" závazků z fondu Stabex, což znamená schválit případné nové rámce vzájemných závazků (RVZ), přezkoumat stávající RVZ a uzavřít minulé či zastaralé RVZ.
Nezbytnou podmínkou úspěšného splnění tohoto úkolu je, aby 43 zemí přijímajících prostředky z fondu Stabex poskytlo spolehlivé roční vyúčtování čerpání prostředků Stabex.
_BAR_
10 ERF mají přejít na účetnictví na akruální bázi s cílem dosáhnout shody se standardy IPSAS [15] k 1. lednu 2005.
Kromě užitečných a podrobných technických údajů, které Komise poskytla ve svých průběžných čtvrtletních zprávách Evropskému parlamentu a Radě, měla tato zpráva o finančním řízení ve stručnosti popsat kroky podniknuté v roce 2004 s ohledem na tento zásadní termín, konkrétně přípravu počáteční rozvahy rozpočtového roku 2005.
10 O této záležitosti se stručně zmiňuje bod 5.1.1.2 zprávy o finančním řízení.
O pokroku dosaženém v rámci projektu účetního systému s časovým rozlišením (ABAC) bude dále referováno ve zprávě za rok 2005.
_BAR_
Je třeba zlepšit komunikaci o finančním řízení
11 Zpráva o finančním řízení obsahuje připomínky k finančním údajům uvedeným v účetní závěrce.
Podle současné praxe (články 102 a 135 finančního nařízení pro devátý ERF) je zpráva již v konečné verzi k 31. květnu na základě předběžné účetní závěrky ve stavu k 30. dubnu.
Účetní závěrka je zveřejněna v konečné podobě 31. října. Může se proto zdát, že finanční údaje ve zprávě o finančním řízení již neodpovídají konečné zveřejněné účetní závěrce.
Účetní dvůr doporučuje, aby konečná verze zprávy vycházela z konečné účetní závěrky a byla zveřejněna současně s účetní závěrkou ERF.
11 Z konečných termínů uvedených ve finančním nařízení ERF vyplývá, že tato zpráva je průvodní zprávou k předběžné a nikoli konečné uzávěrce.
Zpráva o finančním řízení je v podstatě manažerskou zprávou o plnění stanovených cílů ERF v daném roce.
_BAR_
Závěry
12 Účetní dvůr bere zejména na vědomí, že:
_BAR_
12 a) ve zprávě o finančním řízení je nutno uvést nebo do ní doplnit, případně dát lépe do souvislostí řadu klíčových informací;
a) Zpráva o finančním řízení upozorňuje na nejdůležitější události a podrobné informace jsou ve finančních výkazech.
_BAR_
b) Komise ve zprávě nestanovila hlavní opatření, která zbývá provést v důsledku inventury Stabexu ve státech AKT;
b) Komise vydala instrukce a stanovila priority svým delegacím, které musí spolupracovat s národními schvalujícími úředníky ze 43 zemí přijímajících podporu z fondu Stabex, za účelem získání potřebných údajů a také zajištění správného užití dosud nevyčerpaných prostředků z fondu Stabex.
Vzhledem k proměnlivé kvalitě obdržených informací je obtížné podat celkovou zprávu o dosažených výsledcích.
_BAR_
c) bylo by vhodnější, aby zpráva o finančním řízení byla v souladu s konečnými údaji a byla zveřejněna ve stejné době jako konečná účetní závěrka.
c) Viz odpověď na bod 11.
_BAR_
KAPITOLA II – PROHLÁŠENÍ ÚČETNÍHO DVORA O VĚROHODNOSTI ÚČETNICTVÍ ERF
Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti účetnictví šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu (ERF) za rozpočtový rok 2004
I. Evropský účetní dvůr (dále jen "Účetní dvůr") prověřil účty a uskutečněné operace šestého, sedmého, osmého a devátého ERF za rozpočtový rok končící 31. prosince 2004.
Tyto účty zahrnují finanční výkazy, zprávy o plnění a finanční výkazy a informace předkládané Evropskou investiční bankou (dále jen "EIB") [16].
Účetní dvůr je na základě finančních nařízení povinen předložit Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se věrohodnosti účtů a zákonnosti a správnosti uskutečněných operací k části zdrojů ERF, u kterých Komise odpovídá za finanční řízení [17].
Účetní dvůr provedl audit v souladu s vlastními auditními zásadami a standardy, které vycházejí z obecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám ERF.
Tento audit poskytl Účetnímu dvoru objektivní základ pro vyjádření níže uvedených stanovisek.
II. Spolehlivost účtů
Kromě dopadů způsobených problémy týkajícími se:
a) neúplnosti aktiv v důsledku toho, že Komise dostatečně neprošetřila, kterou část nevypořádaných záloh mají dlužníci refundovat ERF (viz bod 14);
b) neúplnosti rezerv na pochybné pohledávky, které neodpovídají skutečnému objemu nedobytných pohledávek (viz bod 15);
c) nespolehlivosti rozvahy fondů Stabex, která byla součástí zprávy přiložené k finančním výkazům (832 milionů EUR) (viz bod 16);
je Účetní dvůr toho názoru, že zprávy o plnění za rozpočtový rok 2004 a finanční výkazy k 31. prosinci 2004 věrně zobrazují příjmy a výdaje šestého, sedmého, osmého a devátého ERF za uvedený rozpočtový rok a jejich finanční situaci na konci roku.
III. Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Analýza systémů dohledu a kontroly
Účetní dvůr přezkoumal plnění standardů vnitřní kontroly Komise a prověřil účinnost systémů dohledu a kontroly.
I když došlo k určitému pokroku, je třeba dále zlepšit tyto oblasti:
a) řízení rizik (viz body 20–22);
b) kontrolní rámec (viz body 23–33);
c) odpovědnost za vnitřní kontrolu delegací (viz body 34–35);
d) zprávu o činnosti generálního ředitele EuropeAid (viz bod 36).
Audit operací
Účetní dvůr prověřil řadu operací na základě dokumentace, kterou mají k dispozici ústřední útvary Komise a delegace, a dále na základě kontrol na místě až po úroveň prováděcích subjektů v přijímajících státech AKT.
Cílem kontroly bylo ověřit dodržování předpisů a ujistit se o existenci prací, dodávek a služeb.
Pokud se týče výdajů na rozpočtovou podporu, kontrola skončila ve fázi vyplacení podpory do rozpočtů přijímajících států.
Účetní dvůr zjistil, že četnost a finanční dopady odhalených chyb nejsou podstatné povahy (viz body 37–41).
Závěr o zákonnosti a správnosti uskutečněných operací
Účetní dvůr dospěl k názoru, že příjmy, přidělené prostředky ERF, závazky a platby za daný rozpočtový rok jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
28. září 2005
Hubert Weber
předseda
Evropský účetní dvůr
12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg
Informace na podporu prohlášení o věrohodnosti
Spolehlivost účtů
13Připomínky v části II prohlášení o věrohodnosti vycházejí z následujících zjištění. _BAR_ _BAR_
14.Inkasní příkazy vydané, ale dosud neinkasované ke konci roku 2004 v hodnotě 18 milionů EUR nepředstavují celkovou hodnotu pohledávek.
Jelikož Komise nedostatečně prověřila všechny zálohy vyplacené příjemcům, nemůže stanovit částky, které mají být inkasovány.
Pokud jde o nevypořádané zálohy, které je třeba prověřit, Komise částku ke konci roku 2004 nevyčíslila. _BAR_ 14S ohledem na finanční nařízení Komise analyzovala a systematicky sledovala zálohově vyplacené pohledávky.
Tato návazná činnost je předmětem jedné kapitoly ve výroční zprávě.Komise bude nadále registrovat zálohově vyplacené částky a posuzovat, zda nejsou vratné. _BAR_
15Zůstatek rezerv na pochybné pohledávky zaznamenaný v účetnictví (0,03 milionů EUR) neodráží skutečný objem nedobytných pohledávek v rámci vystavených inkasních příkazů v hodnotě 18 milionů EUR.
Po zavedení účetnictví na akruální bázi od roku 2005 bude ještě nutnější identifikovat nedobytné pohledávky a související rezervy. _BAR_ 15Komise souhlasí s připomínkou Účetního dvora a provedení této práce má naplánováno na rozpočtový rok 2005. _BAR_
16V roce 2004 Komise dokončila inventuru fondů Stabex.
Přestože tyto fondy již patří státům AKT, údaje o nich jsou uvedeny ve zprávě připojené k finančním výkazům, protože Komise se podílí na jejich společném řízení a schvaluje výplaty z místních bankovních účtů.
Z inventury fondů Stabex vyplynulo, že od některých států AKT již nelze očekávat poskytnutí dalších informací a v případě jiných států požadované informace v podobě výpisů z bankovních účtů nebo záznamů o výplatách již nemusí být dostupné především kvůli času, který uplynul.
V důsledku toho Komise neověřila na základě spolehlivých dokladů blíže neurčenou část uváděného bankovního zůstatku ve výši 832 milionů EUR. _BAR_ 16Prostřednictvím svých zastoupení se Komise snaží získat přesnější obrázek o využívání prostředků z fondu Stabex formou výročních zpráv o čerpání Stabex, jejichž standardní formát by měl usnadnit podávání zpráv z celého světa.
Nyní, kdy byla dokončena inventarizace prostředků ve fondu Stabex, se postupuje po jednotlivých zemích v souladu s politikou přenášení pravomocí Komise na zastoupení v zemích AKT s cílem vyjasnit situaci, rozdělit a vyčerpat všechny zbývající prostředky z fondu Stabex. _BAR_
Zákonnost a správnost operací
17Připomínky uvedené v bodě III prohlášení o věrohodnosti jsou založeny na:a)hodnocení systémů dohledu a kontroly jak u ústředních útvarů Komise v Bruselu (ústředí), zejména EuropeAid, tak u čtyř delegací (Ouagadougou, Conakry, Abuja a Georgetown);b)podrobném auditu operací založeném na prověření dokumentace a kontrolách na místě;c)přezkoumání výroční zprávy o činnosti a prohlášení generálního ředitele EuropeAid a procesu, který vede k jejímu vypracování. _BAR_ _BAR_
18Účetní dvůr zdůrazňuje, že případy úmyslných nesrovnalostí a korupce, ke kterým dochází mimo kontrolní prostředí Komise, svou podstatou neumožňují, aby byly systematicky odhalovány uplatněním auditních zásad a standardů Účetního dvora. _BAR_ _BAR_
Hodnocení systémů dohledu a kontroly
Celkové zlepšení systémů dohledu a kontroly
19Zavádění standardů vnitřní kontroly Komise jak v ústředí, tak u delegací plynule pokračovalo v roce 2004 a napomohlo lepšímu fungování systémů dohledu a kontroly.
Přesto je třeba ještě dosáhnout zlepšení v následujících oblastech (viz body 20–36). _BAR_ _BAR_
Řízení rizik: zlepšilo se, ale je stále příliš obecné
20Kolem 2500 milionů EUR se každý rok vynakládá prostřednictvím mimořádně velkého počtu subjektů.
Toto značně složité prostředí zahrnuje pět generálních ředitelství (pro vnější vztahy, EuropeAid, ECHO, pro rozvoj a pro rozpočet), 44 delegací (téměř všechny s přenesenými pravomocemi), 76 partnerských zemí, které patří k nejchudším státům světa a mají strukturální nedostatky v administrativní oblasti, a tisíce prováděcích subjektů s rozdílnými řídícími schopnostmi (soukromí smluvní dodavatelé, nevládní organizace, mezinárodní organizace, místní správní jednotky atd.). _BAR_ 20Komise si uvědomuje, že správa ERF s sebou nese řadu rizik.
Jejich minimalizaci umožnilo zavedení posíleného systému kontroly, monitorování a pravidelné audity. _BAR_
21EuropeAid se řídil příslušnými pokyny Komise a vyvinul jisté úsilí s cílem zlepšit řízení provozních a finančních rizik.
V roce 2003 EuropeAid globálně posoudil rizika vnějších akcí jako celku (včetně ERF) a vyšší vedoucí pracovníci provedli sebehodnocení rizik.
EuropeAid tak určil rizika související s reorganizací (která vstoupila v platnost v polovině měsíce března 2005) a s prováděním projektů v oblasti infrastruktury. _BAR_ _BAR_
22Přesto však každá delegace dostatečně neidentifikuje konkrétní finanční rizika (projektové portfolio a personální kapacita, kapacita kanceláře vnitrostátní schvalující osoby a kapacita projektového řízení).
Delegace mohou být o těchto rizicích informovány, avšak nemají pokyny, jakým způsobem je vyhodnocovat a podávat o nich zprávy.
Existence zbytkových konkrétních rizik tak nemusí být náležitě zjištěna ani řešena. _BAR_ 22Komise už učinila kroky vedoucí k pojmenování Účetním dvorem zmíněných rizik, a zejména zavedla v roce 2004 standardizovanou metodiku sebehodnocení rizik u zastoupení, která se začne používat od roku 2005.
Kromě toho je třeba podotknout, že proces identifikace a financování projektů či programů zahrnuje analýzu limitů a podmínek, jež jsou nezbytné k úspěšné realizaci projektu či programu, a to včetně analýzy těch aspektů, které se týkají udržitelnosti (schopností konečného příjemce).
Pravidelné monitorování a kontrola projektů v jejich průběhu dávají Komisi možnost přijímat příslušná opatření ke korekci či změně zaměření projektů.Kontrolní mise před přenesením pravomocí zhodnotí všechny nezbytné náležitosti včetně schopností delegace.
V případě potřeby podporuje Komise schopnosti národního schvalujícího úředníka cestou konkrétních kroků zaměřených na posilování schopností. _BAR_
Kontrolní rámec potřebuje lepší řízení rizik
23Zajištění zákonnosti a správnosti operací závisí hlavně na účinném fungování těchto systémů: technický a finanční dohled vykonávaný státy AKT, delegacemi a EuropeAid, předběžné kontroly (ex ante) a následné kontroly (ex post) prováděné v EuropeAid, audity iniciované delegacemi a EuropeAid a oddělením vnitřního auditu EuropeAid.
Zlepšené řízení rizik by umožnilo vytvořit soudržnější a vhodnější kontrolní rámec. _BAR_ 23Komise neustále pracuje na dalším upevňování, lepším fungování a skloubení své metody řízení rizik.Komise má za to, že všechny kontrolní systémy ERF, jak je popsal Účetní dvůr, umožňují zajistit zákonnost a správnost podkladových transakcí.
Tento systém umožňuje napravovat případné nedostatky v práci místních orgánů.
Díky kontrole transakcí Účetním dvorem bylo potvrzeno, že chyby neměly závažné důsledky. _BAR_
Zlepšení technického a finančního sledování
24V důsledku přenesení pravomocí přešla prvotní odpovědnost za technické a finanční sledování projektů na delegace, zatímco EuropeAid odpovídá za celkové sledování.
Součástí sledování je mnoho různých činností od kontrol správnosti dokladů po kontroly dokumentace na místě, analýzy údajů v účetním systému a hodnocení řízení na všech úrovních.
Mnoho nástrojů mají k dispozici delegace i EuropeAid: zprávy o řízení vnější pomoci (external aid management reports – EAMR), počítačový informační systém (CRIS), každoroční semináře pro ústředí a delegace každé ze šesti zeměpisných oblastí, každodenní kontakt mezi delegacemi a koordinátory pro zeměpisné oblasti při ústředí, kontrolní seznamy, návštěvy pracovníků ústředí u delegací a naopak. _BAR_ _BAR_
25Díky těmto nástrojům je účinnost sledování ve svém úhrnu uspokojivá. Jejich účinnost by se však ještě zvýšila jasnějším a podrobnějším vymezením úkolů a rolí jak ústředí, tak delegací. _BAR_ 25Cílem reorganizace EuropeAid počátkem roku 2005 je zkvalitnit monitoring a podpořit úlohu ústředí. _BAR_
Uspokojivá předběžná kontrola druhého stupně
26EuropeAid zřídil volitelnou předběžnou kontrolu v druhé polovině roku 2003.
Ta zahrnovala prověření dokumentace k dennímu vzorku plateb a závazků náhodně vybranému z plateb a závazků, jejichž provedení je připraveno ke schválení, a to po dokončení standardních kontrol prováděných pod dohledem schvalující osoby.
Touto kontrolou druhého stupně bylo pověřeno ředitelství odpovědné za státy AKT, což ve velké většině případů (kromě operací schvalovaných ředitelem samotným, zejména rozpočtové podpory) zajišťuje nezávislost na schvalující osobě.
Smyslem této kontroly bylo umožnit účinný přechod od plně centralizované na plně decentralizovanou finanční kontrolu (tzn. pod dohledem schvalující osoby) a zřízení účinné následné kontroly.
Volitelná předběžná kontrola byla ukončena v roce 2005 po reorganizaci EuropeAid. _BAR_ _BAR_
27V rámci předběžné kontroly bylo prověřeno 6 % operací uskutečněných v roce 2004 a v 6 % z nich byly nalezeny různé druhy chyb. Kontrola tak umožnila přijetí nápravných opatření.
I když tyto chyby nebyly roztříděny podle jejich možného dopadu, zdá se, že ve většině případů byly způsobeny nedodržením méně významných vnitřních postupů.
Účetní dvůr zkontroloval náhodný vzorek 23 operací prověřených v rámci předběžné kontroly druhého stupně a zjistil, že s výjimkou méně významných případů kontrola fungovala účinně. _BAR_ _BAR_
Následnou kontrolu je třeba lépe dokumentovat
28EuropeAid zřídil následnou kontrolu v červnu roku 2004 k ověřování již zpracovaných operací.
Cílem kontroly, která spočívá výhradně v dokumentární kontrole správnosti podpůrných dokladů, je prověřit 3 % plateb, včetně zúčtování záloh, aby byly zjištěny jednorázové a opakující se chyby, stanoveny možnosti, jak zlepšit postupy, a aby bylo získáno dodatečné ujištění, že platby jsou správné a zákonné.
Rozsah kontrol je přesněji zaměřený než u volitelné předběžné kontroly. _BAR_ _BAR_
29Kvůli nedostatečnému personálnímu zabezpečení byly ke konci ledna 2005 zkontrolovány pouze první tři čtvrtletní kvóty roku 2004, což představuje 1 % platebních operací ve srovnání s cílem 3 %. _BAR_ 29Směrné číslo 3 % účetních transakcí prošlých přes informační systémy sice nebylo splněno, ale ex post bylo zkontrolováno 14 % celkového finančního objemu transakcí v roce 2004. _BAR_
30Účetní dvůr prověřil vzorek 51 operací z těch, které byly zkontrolovány v rámci následné kontroly, a zjistil, že s výjimkou méně podstatných případů fungovala kontrola dostatečně efektivně.
Kontrola by však poskytla další ujištění, pokud by byly kontrolovány i finanční závazky a byly vypracovány podrobné kontrolní seznamy, čímž by byly zajištěny důsledné a zdokumentované kontroly. _BAR_ 30Výběr centralizovaného systému následných kontrol transakcí i jeho parametry vyplynuly z hodnocení zbytkového rizika a ze skloubení následných kontrol transakcí s dalšími složkami kontrolního systému.Realizační postup vyžaduje, aby se údaje o kontrole i o všech fázích realizace zapisovaly do monitorovacího souboru. _BAR_
Audit jako součást činností v oblasti řídící kontroly
31Chyby v dodržování předpisů, které vedou k nezpůsobilým výdajům, vznikají hlavně na úrovni řízení projektu, jelikož ve většině případů jej vykonávají administrátoři států AKT, kde jsou řídící kapacity na nízké úrovni.
Audity ve formě "certifikace účtů" jsou klíčovým nástrojem pro odhalování takových chyb a "audity o fungování systému" zase pro poskytování poradenství projektovému vedení, jak zlepšit finanční řízení a snížit nebezpečí budoucích chyb.
Audity může iniciovat projektové vedení samotné, vnitrostátní schvalující osoba, delegace nebo ústředí.
V prvních dvou případech mohou být audity financovány z projektu a v druhých dvou případech z administrativních prostředků ERF.
Finanční dohody uzavřené se státy AKT stále více umožňují, aby audity iniciovalo projektové vedení a vnitrostátní schvalující osoba, a to zejména takové audity, jejichž cílem je certifikovat účty odhadu programu.
Kromě toho nové všeobecné podmínky pro smlouvy stanoví, že delegace a ústředí mohou prostředky určené na projekt použít na audity projektů v rámci devátého ERF. _BAR_ _BAR_
32V roce 2004 EuropeAid zlepšil svou auditní funkci.
Vytvořil komplexní auditní strategii, kterou má uplatňovat jak EuropeAid, tak delegace na projekty spadající pod devátý ERF, vymezil riziková kritéria umožňující stanovit, jaké audity se mají provést, vydal popis standardních pravomocí auditorů, uskutečnil šest návštěv na podporu auditu u delegací, vypracoval dvě zprávy o činnosti a zprovoznil CRIS-Audit, počítačový systém podpory a sledování auditů.
Z auditů, které EuropeAid v roce 2004 dokončil, vyplynula míra nezpůsobilých výdajů 2 %.
Z dalších auditů vycházejících z konkrétních podezření na nesrovnalosti vyplynula vysoká míra nezpůsobilosti nebo nedostatek dokumentace.
Tyto audity umožňují získat lepší znalost o zákonnosti a správnosti implementace ERF. _BAR_ 32Úřad pro spolupráci EuropeAid se nadále věnoval zpravodajství a zkvalitňování informací ohledně auditů.
Monitorování se rovněž provádí a řídí centrálně. _BAR_
33Věcný rozsah auditů iniciovaných delegacemi a vnitrostátními schvalujícími osobami a jejich včasnost však nejsou centrálně konsolidovány.
Provádění opatření přijatých v návaznosti na všechny tyto audity se centrálně nesleduje a není možné účinně identifikovat případy, kdy nebyly podniknuty dostatečné kroky po provedeném auditu (například neexistence inkasního příkazu u přeplatků zjištěných auditory).
Analýza rizik vedoucí k zahájení auditu je hlavně založena na kvalitativních kritériích.
Pomocí aplikace CRIS-Audit by bylo možno řešit některé výše zmíněné nedostatky, zejména pokud jde o věcný rozsah auditu a kontrolu následných opatření.
Ačkoli CRIS-Audit byl údajně v pilotní fázi v roce 2003, zatím neposkytuje všechny očekávané výsledky. _BAR_ 33Šíře záběru plánu auditu na rok 2004, který vychází z analýzy rizika a je řízen centrálně, pokryla o 5 % více objemu plateb, než kolik bylo doporučeno v metodice od EuropeAid.
Plán auditu ústředí na rok 2004 zahrnoval 35 auditů a plán auditu zastoupení zahrnoval dalších 426 auditů.Pravomoc sledovat audity a vydávat inkasní příkazy je delegována na zastoupení.
EuropeAid nicméně zajišťuje dostatečnou kvalitu auditů i následných opatření (vydávání inkasních příkazů) namátkovými kontrolami.Vlastně ještě v pilotní fázi proběhl audit společného informačního systému pro oblast vnějších vztahů (CRIS), v dubnu 2004 byl systém zprovozněn a uživatelům je k dispozici od června 2004.
Zastoupení v zemích AKT budou moci tento modul plně využívat, jakmile se do CRIS přesune také účetní systém ERF. _BAR_
Odpovědnost za vnitřní kontrolu delegací musí být více v souladu s finančním nařízením
34Podle zásady liniového řízení delegoval generální ředitel EuropeAid pravomoci a odpovědnost za finanční plnění ERF na ředitele.
Ředitel naopak v rámci přenosu pravomocí delegoval většinu pravomocí a odpovědnost, s výjimkou rozhodování o platbách pro rozpočtovou podporu, na vedoucí delegací.
Podle téhož principu odpovídají vedoucí delegací tomuto řediteli, který zase odpovídá generálnímu řediteli EuropeAid (viz čl. 21 odst.
1 a článek 25 finančního nařízení). Odpovědnost kromě jiného zahrnuje účinné fungování systému vnitřní kontroly, který je založen na standardech Komise pro vnitřní kontrolu. _BAR_ _BAR_
35Delegace hodnotí svou vnitřní kontrolu samy, avšak na rozdíl od výše uvedeného principu liniového řízení vedoucí delegací za to nejsou odpovědni řediteli EuropeAid, ale řediteli generálního ředitelství pro vnější vztahy, s nímž jsou pro administrativní účely hierarchicky spojeni všichni pracovníci delegací.
Je tomu tak proto, že vnitřní kontrola delegace zahrnuje nejen provozní (což je nejdůležitější část), ale též administrativní výdaje a pracovníci delegace mohou dostávat pokyny od jiných generálních ředitelství, zejména od generálních ředitelství pro rozvoj a pro obchod.
Jelikož je tedy EuropeAid pověřen prováděním vnitřní kontroly v delegacích, aniž je odpovědný za podávání zpráv o ní, související nedostatky nelze odpovídajícím způsobem odstraňovat. _BAR_ 35Díky sdílené odpovědnosti mezi různými GŘ zajišťuje současný systém sebehodnocení vnitřní kontroly jedinečnou a kompaktní sadu pokynů pro zastoupení.O metodice sebehodnocení vnitřní kontroly delegací rozhodlo GŘ pro vnější vztahy s podporou ústředního finančního útvaru na základě výsledků práce meziútvarové skupiny, jíž se účastnila i EuropeAid.
Výsledky této činnosti se sdělují všem zainteresovaným útvarům (GŘ pro vnější vztahy, EuropeAid, GŘ pro rozvoj…) k dalšímu řízení.Každoroční sebehodnocení není jediným prvkem, v němž se projevuje odpovědnost vedoucího zastoupení jako schvalujícího úředníka, kterou má z titulu přenesené pravomoci vůči příslušnému řediteli v EuropeAid.Dle charty pověřených schvalujících úředníků je vedoucí delegace povinen pravidelně informovat ústředí o činnosti a využívání zdrojů, o nichž může rozhodovat z titulu delegovaných pravomocí, i o případných problémech vzniklých při uplatňování řídících a kontrolních mechanismů, které zavedl, aby se zhostil svých povinností.
EuropeAid monitoruje vnitřní kontrolu v zastoupeních a odpovídá za řešení případných nedostatků v souvislosti s realizací vnější pomoci. _BAR_
Zpráva o činnosti generálního ředitele EuropeAid neuvádí významné slabé stránky vnitřní kontroly
36Podobně jako v předchozích letech v případě ERF prohlásil generální ředitel EuropeAid, že se mu dostalo dostatečného ujištění o správnosti a zákonnosti uskutečněných operací.
Pokud se však týká zprávy o činnosti, zmínku by si zasloužily nejvýznamnější nedostatky ve vnitřní kontrole jako ty, které zjistil Účetní dvůr ve svém auditu (viz body 19–35), a ty, které uvedly delegace ve svých zprávách o řízení vnější pomoci (EAMR). V roce 2004 bylo takových zpráv 52.
Delegace upozornily kromě jiného na nedostatečné audity a následná opatření a nedostatky v řídících schopnostech vnitrostátních schvalujících osob, které vedou ke zvýšenému pracovnímu zatížení pracovníků delegací.
Nicméně způsob seskupení a sloučení těchto otázek nezaručil jejich odpovídající a komplexní prezentaci ve zprávě o činnosti generálního ředitele EuropeAid. Jejich vliv na vnitřní kontrolu tak nebylo možno v této zprávě posoudit v úplnosti. _BAR_ 36Zprávami delegací o řízení vnější pomoci (EAMR) se pravidelně zabývá příslušný schvalující odbor v ústředí.
V případě potřeby jsou se zastoupeními dohodnuta a realizována nápravná opatření.
Pověření schvalující úředníci v ústředí (ředitelé) referují o tom, jak byly vyřešeny hlavní problémy, které nastolily delegace, přičemž dle potřeby upozorňují na problémy vyžadující zvláštní pozornost generálního ředitele. _BAR_
Audit operací
37Vzorek 74 plateb a odpovídajících finančních závazků vybraných z těch, které podléhaly předběžným kontrolám (23) a následným kontrolám (51) (viz body 27 a 30), Účetní dvůr rovněž použil ke kontrole zákonnosti a správnosti pouze na základě podpůrné dokumentace.
Účetní dvůr rovněž vybral další subjektivní vzorek 26 plateb a souvisejících finančních závazků z těch, které byly provedeny v šesti státech AKT v roce 2004. Jejich zákonnost a správnost byla prověřena na místě až k úrovni prováděcího subjektu s cílem ujistit se o existenci prací, dodávek a služeb. _BAR_ _BAR_
Chyby v individuálních právních závazcích a platbách nejsou významné
38Chyby zjištěné při kontrole zákonnosti a správnosti právních závazků a plateb nejsou významné, pokud jde o jejich četnost a finanční dopady.
Doprovází je řada běžnějších chyb souvisejících s prováděním postupů.
Ve svém úhrnu potvrzují výše popsané nedostatky ve vnitřní kontrole a ukazují, kde je ještě potřeba dosáhnout zlepšení.39Pokud se týká individuálních finančních závazků, byly zjištěny tyto typy nedostatků: bez příslušného předchozího schválení došlo k odchýlení se od zásady provádět otevřené nabídkové řízení; smlouvy podepsané po termínu stanoveném ve finanční dohodě nebo smlouvy bez řádného podpisu; odhady programů s nepřesnými kritérii způsobilosti.40Pokud se týká plateb, byly zjištěny tyto typy nedostatků: zálohy poskytnuté vedení odpovědnému za odhady programů dočasně investované bez schválení; nezpůsobilé výdaje; pozdní platby s možným nebezpečím, že budou požadovány úroky z prodlení; grantové výdaje bez dokumentace. _BAR_ 38–40S vědomím rizikového prostředí, v němž probíhá plnění ERF, EuropeAid přehodnocuje a pravidelně přizpůsobuje své pojetí rizik a své finanční kanály s cílem zkvalitnit účinnost vnitřní kontroly.
Výslednou efektivnost těchto opatření potvrzuje i omezený počet chyb, na které upozornil Účetní dvůr. _BAR_
Operace v oblasti rozpočtové podpory
41Pokud se týká rozpočtové podpory, právní rámec ERF nabízí značný prostor pro výklad a výjimky.
Kontroly Účetního dvora týkající se zákonnosti a správnosti uskutečněných operací tak spočívají v ověření, že Komise řádně vyhodnotila příslušné podmínky.
Úvodní hodnocení prováděná při přijímání finančních závazků jsou stále nedostatečně formalizována, pokud jde o jednotlivá kritéria uvedená v čl. 61 odst.
2 smlouvy z Cotonou. Tyto formality jsou nutné, zejména pokud jde o transparentnost, spolehlivost a účinnost řízení veřejných financí, jinak je následně nemožné zjistit, zda se řízení zlepšilo, což je předpokladem poskytnutí další pomoci. _BAR_ 41.Podmínky, s nimiž Komise pracuje, se zčásti skládají z objektivně ověřitelných a měřitelných ukazatelů, což zužuje prostor pro subjektivitu.Bude vyvinuto úsilí o jasnější popis způsobilosti přijímající země ve finančních návrzích ve smyslu čl.
2 Dohody z Cotonou. V současnosti obsahují všechny finanční návrhy přílohu s analýzou hlavních fází nakládání s veřejnými financemi a s tím souvisejících a řešení vyžadujících problémů.
Tím jsou v praxi plněna i všechna kritéria z uvedeného článku, i když pravdou zůstává, že to lze udělat jasněji. _BAR_
Změny ve fungování systémů dohledu a kontroly
42Všechny výše uvedené připomínky by měly být zapracovány do tabulky ukazatelů, aby bylo možno zhodnotit změny ve fungování systémů dohledu a kontroly (viz tabulka 3). _BAR_ 42Komise by chtěla uvést tyto připomínky:Co se týče bodu 1.2 z tabulky č. 3: Při respektování finančního nařízení Komise analyzovala a systematicky sledovala vymahatelné vyplacené zálohy.
V budoucnosti, po přijetí zásady zúčtovatelnosti každý účetní rok, hodlá Komise vytvářet rezervy na pochybné pohledávky. _BAR_
(a) Častost (výskyt)
výjimečně
občas
často
(b) Hodnocení systémů dozoru a kontroly
A. Funguje správně, je zapotřebí pouze několika drobných zlepšení.
B. Funguje, ale jsou nutná zlepšení.
C. Nefunguje, jak by měl.
Zdroj: Účetní dvůr.
1
HLAVNÍ PŘIPOMÍNKY – VÝVOJ SITUACE
_BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_
Připomínky _BAR_ Opatření, která mají být přijata _BAR_ Připomínky _BAR_ Opatření, která mají být přijata _BAR_ Připomínky _BAR_ Opatření, která mají být přijata _BAR_
1.1 _BAR_ Plnění rozpočtové podpory _BAR_ Kvůli nedostatku informací o kvalitě řízení veřejných financí ve státech AKT se Účetní dvůr nemůže vyjádřit k užití rozpočtové pomoci _BAR_ Zlepšit informace o řízení veřejných financí ve státech AKT _BAR_ Komise posyktla více informací o svém sledování řízení veřejných financí ve státech AKT, zejména ve své zprávě o finančním řízení za rozpočtový rok 2003 _BAR_ Nadále zlepšovat komunikaci na toto důležité téma _BAR_ Prostředky nyní vyplácí Komise na základě ověření, zda byly splněny podmínky (částečně pomocí ukazatelů výkonnosti) _BAR_ Není třeba přijímat žádná opatření _BAR_
1.2 _BAR_ Zúčtování záloh a různé částky k inkasu a rezervy na pochybné pohledávky _BAR_ Zálohy a částky k inkasu nejsou spolehlivě zaneseny v účtech _BAR_ Napravit opomenutí _BAR_ Velmi špatné vedení zúčtování záloh více než 18 měsíců zpětně (400 milionů EUR) a inkasa částek k inkasu (27,5 milionů EUR) _BAR_ Zlepšit postupy pro identifikaci, zaúčtování a sledování záloh k zúčtování a částek k inkasu _BAR_ Velmi špatné vedení zúčtování záloh více než 18 měsíců zpětně a inkasa částek k inkasu.
Rezervy na pochybné pohledávky neodpovídají objemu nedobytných pohledávek _BAR_ Zlepšit sledování nezúčtovaných záloh.
Vypočítat a upravit rezervy na pochybné pohledávky _BAR_
1.3 _BAR_ Inventura a využívání fondů Stabex _BAR_ V účetnictví nejsou informace o využívání fondů Stabex _BAR_ Napravit opomenutí, protože Komise sdílí odpovědnost za využívání těchto fondů _BAR_ Komise není schopná ověřit, jakým způsobem se využívají fondy Stabex (článek 212 Loméské úmluvy IV), a bankovní převody nejsou dostatečným způsobem schvalovány _BAR_ Vyžádat si všechny zprávy o využívání fondů Stabex od vnitrostátních schvalujících osob a posílit vnitřní kontrolu bankovních převodů _BAR_ Inventura fondů Stabex je dokončena, avšak částky prostředků dostupných na bankovních účtech nejsou spolehlivé (832 milionů EUR).
Informace o využívání fondů Stabex jsou nedostatečné _BAR_ Provést další šetření s cílem získat spolehlivější údaje o prostředcích k dispozici na bankovních účtech.
Vyžádat si zprávy o využívání fondů _BAR_
1.4 _BAR_ Řízení rizik _BAR_ nehodnoceno _BAR_ nehodnoceno _BAR_ nehodnoceno _BAR_ nehodnoceno _BAR_ Řízení rizik, které provádí ústředí, je příliš obecné, aby bylo možno stanovit existenci rizik, zejména ve státech AKT _BAR_ Zlepšit řízení rizik s cílem určit konkrétní rizika _BAR_
1.5 _BAR_ Kontrola ex post _BAR_ nehodnoceno _BAR_ nehodnoceno _BAR_ nehodnoceno _BAR_ nehodnoceno _BAR_ Počet zkontrolovaných operací byl omezen nedostatkem pracovníků.
Kontrolní mechanismy byly dostatečně účinné, avšak kontroly nebyly odpovídajícím způsobem zdokumentovány _BAR_ Zlepšit dokumentaci kontrol _BAR_
1.6 _BAR_ Audit jako součást činností v oblasti řídící kontroly _BAR_ nehodnoceno _BAR_ nehodnoceno _BAR_ nehodnoceno _BAR_ nehodnoceno _BAR_ Věcný rozsah auditů není centrálně sjednocen a provádění opatření přijatých v návaznosti na audity není centrálně sledováno _BAR_ Zlepšit funkčnost počítačového systému podpory a sledování auditů CRIS-Audit _BAR_
2
SYSTÉMY DOHLEDU A KONTROLY
_BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_
REVIZE FINANČNÍCH AUDITŮ
_BAR_ Častost (a) _BAR_ Častost (a) _BAR_ Častost (a) _BAR_
2.1 _BAR_ V mandátu není jasně vymezena povaha nezpůsobilých výdajů. _BAR_ často _BAR_ občas _BAR_ občas _BAR_
2.2 _BAR_ Zpráva o auditu jasně nekvantifikuje výdaje, které byly předmětem auditu, a částky způsobilých a nezpůsobilých výdajů. _BAR_ často _BAR_ občas _BAR_ občas _BAR_
2.3 _BAR_ Nedostatečná opatření k vymáhání nezpůsobilých výdajů, které zjistili externí auditoři _BAR_ často _BAR_ často _BAR_ občas _BAR_
SYSTÉMY VNITŘNÍ KONTROLY V BRUSELU
_BAR_ Hodnocení systémů dohledu a kontroly (b) _BAR_ Hodnocení systémů dohledu a kontroly (b) _BAR_ Hodnocení systémů dohledu a kontroly (b) _BAR_
2.4 _BAR_ Skutečný stupeň provádění vybraných standardů vnitřní kontroly týkajících se uskutečněných operací _BAR_ B _BAR_ B/A _BAR_ B/A _BAR_
_BAR_ SYSTÉMY VNITŘNÍ KONTROLY VE STÁTECH AKT (DELEGACE A STÁTNÍ SPRÁVY) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
2.5 _BAR_ Celkové hodnocení nabídkových řízení _BAR_ B _BAR_ B/A _BAR_ B/A _BAR_
2.6 _BAR_ Celkové hodnocení plateb _BAR_ B _BAR_ B/A _BAR_ B/A _BAR_
2.7 _BAR_ Celkové hodnocení auditů _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ B _BAR_
2.8 _BAR_ Celkové hodnocení inkasa _BAR_ C _BAR_ C _BAR_ C/B _BAR_
2.9 _BAR_ Celkové hodnocení účetnictví _BAR_ B _BAR_ B/A _BAR_ B/A _BAR_
2.10 _BAR_ Celkové hodnocení navštívených zemí _BAR_ B _BAR_ B _BAR_ B _BAR_
_BAR_
- Co se týče bodu 1.6 v tabulce č. 3: Šíře záběru plánu auditu na rok 2004, který vychází z analýzy rizika a je řízen centrálně, pokryla o 5 % více objemu plateb, než kolik bylo doporučeno v metodice od EuropeAid.
Plán auditu ústředí na rok 2004 zahrnoval 35 auditů a plán auditu zastoupení zahrnoval dalších 426 auditů.
_BAR_
KAPITOLA III – NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ K PŘEDCHOZÍM PŘIPOMÍNKÁM
Infrastrukturní práce financované z ERF
43 Ve zvláštní zprávě č. 8/2003 [36] o provádění infrastrukturních prací financovaných z ERF Účetní dvůr vyzdvihl potřebu zlepšit dohled nad prováděním smluv o provedení prací a především snížit množství odchylek, které byly zjištěny mezi smlouvami a jejich skutečným prováděním.
Za tím účelem Účetní dvůr Komisi doporučil, aby:
a) zajistila lepší rámec pro poradce, kteří provádějí podkladové studie pro zpracování smluv, a zvýšila jejich odpovědnost;
b) kladla větší důraz na změny, ke kterým dochází v průběhu prací, a rychleji řešila problémy s prováděním a reklamace;
c) reorganizovala svá ústřední útvary s cílem poskytnout větší podporu delegacím v rámci procesu decentralizace;
d) věnovala větší pozornost doprovodným opatřením, která mají dopad na proveditelnost a životnost prací, a znovu přezkoumala všeobecné podmínky pro implementaci smluv o provedení prací [37].
_BAR_ _BAR_
Stanovisko orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria
44 Evropský parlament vzal na vědomí doporučení Účetního dvora a Rada [38] uvítala skutečnost, že Komise již začala provádět příslušná opatření v návaznosti na ně.
Rada výslovně doporučila, aby se podpora státům AKT zvýšila (zejména proto, aby byla zachována již vytvořená infrastruktura) a aby se zlepšily kontroly v souvislosti s přípravnými studiemi (pokud jde o finanční odpovědnost poradců, důkladnější dohled a přesněji vymezené pravomoci).
_BAR_ _BAR_
Následná opatření Komise
45 Ze zprávy Komise o finančním řízení šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu za rok 2003 a z omezeného zkoumání této oblasti, které provedl Účetní dvůr, vyplývá, že Komise měla v úmyslu řídit se hlavními doporučeními Účetního dvora.
_BAR_ _BAR_
46 Komise nyní dává poradcům větší odpovědnost tím, že pro projekt i dozor nad pracemi najímá téhož poradce.
Rovněž se rozhodla dokončit všechny studie před tím, než jsou návrhy financování předloženy výboru ERF.
Některé delegace však váhaly s přijetím této nové zásady, protože ta zdrží zaúčtování závazku operací.
Ustředí se nicméně rozhodlo přimět delegace, aby se tímto opatřením řídily, tím, že odložila několik rozhodnutí o financování pro projekty, jejichž studie nebyly dokončeny.
V důsledku toho se snížil objem závazků.
47 Zatím je předčasné hodnotit, zda bylo dodrženo doporučení týkající se včasného řešení sporů: počítačový systém řízení (CRIS) neobsahuje žádné informace a ústředí tuto oblast nesledovalo.
48 Pokud jde o reorganizaci různých oddělení EuropeAid, nové uspořádání vstoupilo v platnost k 16. březnu 2005.
Jednotka s označením "infrastruktura" odpovídá hlavně za poradenství a podporu delegacím.
Tato reorganizace vhodně doplňuje proces decentralizace, který spěje k závěru, a spolu s poskytnutým školením by měla usnadnit realizaci doporučení Účetního dvora.
49 Pokud se týká doporučení Účetního dvora, které převzala Rada a které se týká doprovodných opatření (údržba, kontrola zatížení náprav, bezpečnost silniční dopravy a životní prostředí), Komise nezavedla nová pravidla, protože se domnívala, že opatření již byla provedena.
Ačkoli zdroje silničních fondů (zejména prostředky na údržbu pozemních komunikací) nejsou vždy dostatečné, obvykle jsou dány k dispozici.
Tento proces kontroluje Komise, a to zejména v rámci rozpočtové pomoci.
Tyto fondy se však setkávají se značnými organizačními problémy (např. v případech, kdy se používají k financování a nikoli údržbě infrastruktury).
46–49 V návaznosti na zvláštní zprávu Účetního dvora z roku 2003 o infrastrukturních projektech Komise v únoru 2004 vyzvala zastoupení, aby se řídila v podstatě čtyřmi níže uvedenými opatřeními a vyhnula se tak opakování problémů, o nichž se zmínil Účetní dvůr: 1. dokončit všechny studie před předložením finančního návrhu do Výboru ERF, 2. ponechat si stejného konzultanta pro otázky návrhu a monitorování prací, 3. v případě nutnosti použít odkládací doložku, 4. postupně vyřizovat stížnosti podniků.
_BAR_
50 Konečně Účetní dvůr doporučil, aby předpisy byly revidovány, což by zejména umožnilo vypsat nabídková řízení na provedení "prací" s doložkou o pozastavení řízení ještě před tím, než jsou návrhy financování předloženy výboru ERF.
Skutečnost je, že současné předpisy [39] omezují používání doložky o pozastavení řízení na výjimečné a řádně zdůvodněné případy.
Tato revize, která začala v roce 2002, nebyla zatím do konce roku 2004 dokončena.
50 V rámci změny Dohody z Cotonou v červnu 2005 byl doplněn nový čl. 19 odst. b), který odpovídá tomu, co doporučil Účetní dvůr (výběrové řízení s odkládací klauzulí).
_BAR_
Závěr
51 Komise původně skutečně stanovila hlavní opatření nutná k realizaci doporučení Účetního dvora.
Měla by bez dalšího odkladu zajistit, aby opatření, o nichž se rozhodlo, byla skutečně provedena, a měla by podrobněji zvážit doporučení Rady, aby přijímajícím státům byla poskytnuta institucionální podpora pro konsolidaci jejich administrativních a technických kapacit.
51 Komise naprosto sdílí toto doporučení, přijala a přijímá k němu níže uvedená opatření.
Ve fázi identifikace a formulace projektů se zohledňuje a systematicky analyzuje institucionální podpora.
Pokud je to odůvodněné, což se stává velmi často, je tato podpora systematicky zahrnována do náplně projektů.
_BAR_
KAPITOLA IV – HLAVNÍ PŘIPOMÍNKY UVEDENÉ VE ZVLÁŠTNÍCH ZPRÁVÁCH, KTERÉ ÚČETNÍ DVŮR ZVEŘEJNIL OD POSLEDNÍHO UDĚLENÍ ABSOLUTORIA
Zvláštní zpráva č. 10/2004 o převedení pravomocí v oblasti řízení zahraniční pomoci ES na delegace Komise
52 Tato zvláštní zpráva je shrnuta v kapitole 7 výroční zprávy Účetního dvora o činnostech financovaných ze souhrnného rozpočtu.
_BAR_ _BAR_
Zvláštní zpráva č. 2/2005 k rozpočtové pomoci z ERF v zemích AKT: řízení záležitosti reformy veřejných financí Komisí
53 Komise převádí rozpočtovou pomoc na určité státy AKT za podmínky, že budou provedeny reformy vedoucí ke zlepšení jejich systémů finančního řízení.
Komise vytvořila nástroje s cílem nejen stanovit počáteční diagnózu kvality řízení veřejných financí a navrhovaných reforem, ale také zhodnotit změny v řízení a pokrok těchto reforem.
_BAR_ _BAR_
54 Tyto analytické nástroje a nástroje pro sledování následných opatření, které Komise využívá koordinovaně s ostatními dárci, zejména se Světovou bankou a MMF, poskytují poměrně komplexní informace, které jí umožňují odpovídajícím způsobem reagovat.
Tyto nástroje však neumožňují vypracovat výstižnější a přesvědčivější diagnózy a zprávy o provádění následných opatření.
Navíc jejich využívání není dostatečně koordinováno s ostatními dárci na místní úrovni.
54 1. Komise se zavázala, že vezme v úvahu návrhy Účetního dvora, jejichž cílem je posílit ve finančních návrzích aspekt veřejných financí a že předloží pololetní zprávy zastoupení o dynamičtějších nástrojích analýzy.
2. Koordinace s dalšími financujícími subjekty zůstává v pozornosti Komise jak na úrovni ústředí, tak na místní úrovni.
Z podnětu Komise byl zřízen velký počet společných rámců, které soustřeďují do jednoho místa přispěvatele na rozpočtovou pomoc za účelem jejich účinnější koordinace.
_BAR_
55 Účetní dvůr doporučuje, aby Komise aktualizovala a doplnila svoji metodologickou příručku pro rozpočtovou pomoc, kromě jiného v části týkající se monitorovacích zpráv, poskytovala jednoznačnější doklady o způsobilosti přijímajících zemí, využívala ukazatele výkonnosti veřejných financí se zvýšenými pobídkami, dokončila nový nástroj pro měření výkonnosti řízení veřejných financí a vyvinula maximální úsilí, aby je přijali i jednotliví dárci, posílila místní spolupráci mezi dárci a konečně posílila své vztahy s parlamenty a nejvyššími kontrolními institucemi přijímajících států.
55 1. Na aktualizaci a přepracování pokynů se pracuje, zejména co se týče pololetních zpráv a analýzy veřejných financí ve finančních návrzích (viz odpověď na bod 41), přičemž posledně uvedený aspekt pokrývá i kritéria způsobilosti.
2. Komise přikládá velkou důležitost motivačnímu charakteru zvolených podmínek a ukazatelů jak v oblasti veřejných financí, tak v ostatních oblastech.
3. Rámec analýzy finanční zúčtovatelnosti veřejných výdajů byl dokončen koncem prvního pololetí 2005.
Komise učiní vše, co je v jejich silách, aby se široce využíval a nahradil ostatní diagnostické nástroje.
4. Posílení koordinace na místní úrovni: viz odpověď na předchozí bod.
5. Komise si uvědomuje význam úlohy parlamentů a nejvyšších kontrolních institucí.
Možnost Komise obracet se na tyto orgány však musí být pečlivě prověřena s ohledem na suverenitu země a vnitrostátní pravidla, která upravují rozdělení a rovnováhu pravomocí mezi jednotlivými orgány.
Musí být rovněž analyzována s ohledem na Dohodu z Cotonou.
_BAR_
[14] Odpověď Komise na výroční zprávu o Evropských rozvojových fondech za rozpočtový rok 2003.
[15] IPSAS, International Public Sector Accounting Standards (mezinárodní účetní standardy pro veřejný sektor).
[16] V souladu s ustanoveními čl. 96 odst. 1, článků 100 a 101 a čl. 125 odst. 2 finančního nařízení pro devátý Evropský rozvojový fond jde jednak o rozvahy a související výkazy sestavené účetním, jednak o účet zisků a ztrát obsahující tabulky sestavené vrchní schvalující osobou ve spolupráci s účetním. Tyto výkazy jsou předkládány za každý ze čtyř ERF zvlášť a souhrnně v konsolidované verzi. Finanční výkazy a informace poskytnuté Evropskou investiční bankou nejsou do tohoto prohlášení zahrnuty (viz poznámku č. 13).
[17] Z ustanovení čl. 103 odst. 3 výše uvedeného finančního nařízení společně s ustanoveními článku 1 tohoto nařízení vyplývá, že prohlášení se nevztahuje na část zdrojů devátého ERF, které spravuje EIB na vlastní odpovědnost.
[36] Úř. věst.
C 181, 31.7.2003.
[37] Rozhodnutí č. 3/90 Rady ministrů AKT-EHS ze dne 29. března 1990, kterým se přijímají všeobecné předpisy, všeobecné podmínky a procedurální pravidla pro smírčí a rozhodčí řízení týkající se smluv o provedení prací, dodávkách a poskytování služeb financovaných z Evropského rozvojového fondu (ERF), a o jejich uplatňování.
[38] Dokument Rady č. 14530/03 schválený dne 17. listopadu 2003 (zápis č. 14882/03 ze dne 10. února 2004).
[39] Článek 5 rozhodnutí č. 2/2002 Rady ministrů AKT-ES ze dne 7. října 2002 o provádění článků 28, 29 a 30 přílohy IV smlouvy z Cotonou.
--------------------------------------------------
+++++ TIFF +++++
--------------------------------------------------
Přílohy k výroční zprávě o plnění rozpočtu
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi agentury
(2005/C 332/01)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–11 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi agentury
ÚVOD
1. Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen "agentura") byla ustavena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
1592/2002 ze dne 15. července 2002 [1]. Rozpočtový rok 2004 byl druhým rokem reálného fungování agentury.
Úkolem agentury je udržovat vysokou úroveň bezpečnosti civilního leteckého provozu, zajišťovat řádné fungování a rozvoj bezpečnosti civilního leteckého provozu, vydávat specifikace pro schvalování a vystavovat osvědčení výrobkům letecké techniky.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti agentury na základě údajů, které agentura poskytla.
2. Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky agentury.
4. Účetní závěrku agentury za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 49 nařízení (ES) č.
1592/2002 její výkonný ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka agentury zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
7. V rozporu s rozpočtovou zásadou specifikace neuvádí ani původní rozpočet agentury, ani její opravné rozpočty, ve zněních zveřejněných v Úředním věstníku, rozpis položek rozpočtových prostředků v členění na články a body, jak to vyžaduje článek 23 finančního nařízení agentury.
8. Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2003 vykazuje ztrátu [4] ve výši 214000 EUR.
Tento výsledek hospodaření měl být v souladu s ustanoveními finančního nařízení agentury zapsán do opravného rozpočtu na rok 2004 [5].
9. Rozpočtové řízení vykazuje řadu anomálií: opravné rozpočty neuvádějí údaje o provedených převodech ani důvody těchto převodů; správní rada nebyla o těchto převodech informována; zálohy byly vypláceny nad rámec rozpočtu.
10. Agentura zatím nepřijala prováděcí pravidla ke svému finančnímu nařízení, neprovedla analýzu rizik ani nevypracovala standardy vnitřní kontroly.
11. Postupy pro výběr zaměstnanců nejsou formalizovány a bez zjevného důvodu se případ od případu mění.
Agentura musí postupy pro nábor zaměstnanců formalizovat a standardizovat, a zvýšit tak transparentnost rozhodnutí přijatých v této oblasti.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 240, 7.9.2002, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena ke dni 23. srpna 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 19. září 2005.
[4] Tato ztráta je důsledkem převodu rozpočtových prostředků, které nebyly pokryty inkasovanými rozpočtovými příjmy.
[5] Čl. 16 odst. 2 finančního nařízení agentury.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropská agentura pro bezpečnost letectví (Kolín n. Rýnem)
Zdroj: Údaje poskytla agentura.
Oblasti pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci agentury, jak je definuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1592/2002 ze dne 15. července 2002 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly agentuře k dispozici (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby _BAR_
Společná politika v oblasti dopravy: _BAR_ Cíle: _BAR_ Úkoly: _BAR_ 1.Správní rada, skládá se z jednoho zástupce za každý členský stát a jednoho zástupce Komise, zřizuje poradní orgán zúčastněných stran.2.Výkonný ředitel řídí agenturu a je jmenován správní radou na návrh Komise.3.Odvolací senát rozhoduje o rozhodnutích agentury ve věcech souvisejících s vydáváním osvědčení, s poplatky a platbami a s kontrolami v podnicích.4.Vědecký výbor a vědecké skupiny poskytují agentuře svá vědecká stanoviska.5.Externí kontrola: Účetní dvůr.6.Absolutorium uděluje Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet: _BAR_ Stanoviska: _BAR_
"Rada může kvalifikovanou většinou rozhodnout, zda, do jaké míry a jakým postupem bude možno stanovit vhodná ustanovení pro dopravu námořní a leteckou."
(Článek 80 Smlouvy) _BAR_ Udržovat vysokou a jednotnou úroveň bezpečnosti civilního leteckého provozu v Evropě a zajišťovat řádné působení a rozvoj bezpečnosti civilního letectví. _BAR_ 1.vydávat stanoviska určená Komisi;2.vydávat specifikace pro osvědčení, včetně kodexů letové způsobilosti a přijatelných prostředků prokazování shody, a pokyny pro provádění politiky Společenství;3.rozhodovat o letecké způsobilosti a vydávání environmentálních osvědčení;4.provádět normalizační inspekce u příslušných úřadů členských států;5.provádět nutná vyšetřování v podnicích. _BAR_ Celkový rozpočet: 11,3 milionu EUR (4,8 milionu EUR) Příspěvek Společenství: 11,1 milionu EUR (98 %) (4,8 milionu EUR) Příspěvek Německa: 0,2 milionu EUR (2 %).
Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: 95 pracovních míst v plánu pracovních míst (80) Počet obsazených pracovních míst: 84 (1) +18 (16) jiné pracovní pozice.
Celkový počet zaměstnanců: 102 (17) s následujícím rozložením povinností: provozní: 36 (1)správní: 30 (4)smíšené: 36 (12). _BAR_ 3 stanoviska týkající se změn nařízení (ES) č. 1592/2002, (ES) č.
1702/2003 a (ES) č. 2042/2003,2 stanoviska týkající se zvláštních úprav vydaných členskými státy.
Normotvorná rozhodnutí: 1 změna u specifikace pro osvědčení agentury. Mezinárodní spolupráce: Pět dohod o spolupráci uzavřených s Brazílií, Čínou, Kanadou, Izraelem a výborem pro letectví Společenství nezávislých států.
Rozhodnutí o vydání osvědčení: Typy osvědčení: 35 Doplňková osvědčení: 576 Směrnice o letové způsobilosti: 442 Evropské technické specifikace: 257 Přijatelných prostředků prokazování shody: 86 Zásadní změny: 1378 Drobné změny: 4472 Větší opravy: 320 Menší opravy: 3252 AFM/RFM (= Revize letového manuálu): 741 Schválení projektových organizací: 84 Schválení organizací zajišťujících údržbu (bilaterální): 1559 Schválení organizací zajišťujících údržbu (zahraniční): 180 Schválení organizací zajišťujících školení v oblasti údržby: 13 Schválení výrobních organizací: 1 _BAR_
Tabulka 2
Evropská agentura pro bezpečnost letectví – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků konečného rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové položky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 11050 _BAR_ 11050 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 7807 _BAR_ 6000 _BAR_ 5686 _BAR_ 314 _BAR_ 1807 _BAR_ 30 _BAR_ 12 _BAR_ 18 _BAR_ 7837 _BAR_ 6030 _BAR_ 5698 _BAR_ 314 _BAR_ 1825 _BAR_
Ostatní příspěvky _BAR_ 287 _BAR_ 248 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 2539 _BAR_ 2060 _BAR_ 1250 _BAR_ 810 _BAR_ 479 _BAR_ 396 _BAR_ 379 _BAR_ 17 _BAR_ 2935 _BAR_ 2456 _BAR_ 1629 _BAR_ 810 _BAR_ 496 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 991 _BAR_ 937 _BAR_ 673 _BAR_ 264 _BAR_ 54 _BAR_ 2486 _BAR_ 1330 _BAR_ 1156 _BAR_ 3477 _BAR_ 3423 _BAR_ 2003 _BAR_ 264 _BAR_ 1210 _BAR_
Celkem _BAR_ 11337 _BAR_ 11298 _BAR_ Celkem _BAR_ 11337 _BAR_ 8997 _BAR_ 7609 _BAR_ 1388 _BAR_ 2340 _BAR_ 2912 _BAR_ 1721 _BAR_ 1191 _BAR_ 14249 _BAR_ 11909 _BAR_ 9330 _BAR_ 1388 _BAR_ 3531 _BAR_
Tabulka 3
Evropská agentura pro bezpečnost letectví – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Provozní příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 7777 _BAR_ 3725 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 248 _BAR_ 0 _BAR_
Úhrady výdajů _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 350 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 8378 _BAR_ 3725 _BAR_
Provozní výdaje
Zaměstnanci _BAR_ 5556 _BAR_ 662 _BAR_
Budovy a související výdaje _BAR_ 689 _BAR_ 92 _BAR_
Ostatní správní výdaje _BAR_ 743 _BAR_ 82 _BAR_
Alokace prostředků na opravné položky _BAR_ 89 _BAR_ 1 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ 2081 _BAR_ 261 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 9158 _BAR_ 1098 _BAR_
Provozní výsledek hospodaření (c = a – b) _BAR_ –780 _BAR_ 2627 _BAR_
Finanční příjmy (d) _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Finanční výdaje (e) _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_
Finanční výsledek hospodaření (f = d – e) _BAR_ –2 _BAR_ 0 _BAR_
Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (g = c + f) _BAR_ –782 _BAR_ 2627 _BAR_
Tabulka 4
Evropská agentura pro bezpečnost letectví – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotný majetek _BAR_ 69 _BAR_ 27 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hmotný majetek _BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledky hospodaření převedené z předchozích rozpočtových let _BAR_ 2627 _BAR_ 0 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok _BAR_ –782 _BAR_ 2627 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 376 _BAR_ 12 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1845 _BAR_ 2627 _BAR_
Nábytek a vozový park _BAR_ 285 _BAR_ 0 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Ostatní zařízení a vybavení _BAR_ 261 _BAR_ 0 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ 549 _BAR_ 112 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 922 _BAR_ 12 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 61 _BAR_ 6 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Závazky vůči orgánům a institucím Společenství _BAR_ 3843 _BAR_ 32 _BAR_
Předběžné financování _BAR_ 70 _BAR_ 0 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 4453 _BAR_ 150 _BAR_
Různé účty pohledávky _BAR_ 171 _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Ostatní pohledávky _BAR_ 68 _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pohledávky za orgány a institucemi Společenství _BAR_ 20 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 329 _BAR_ 11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Likvidní aktiva _BAR_ 4978 _BAR_ 2727 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 6298 _BAR_ 2777 _BAR_ Celkem _BAR_ 6298 _BAR_ 2777 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI AGENTURY
7. Agentura bere připomínku Účetního dvora na vědomí.
Rozpočet na rok 2005 a předběžný návrh rozpočtu na rok 2006 byly přijaty se zohledněním všech podrobností, které vyžadují příslušné právní předpisy.
8. Ztrátu zaznamenanou v roce 2003 agentura zohlednila ve výsledku hospodaření za rozpočtový rok 2004.
Jelikož výsledek hospodaření zaznamenaný v roce 2004 byl kladný, nemusí být zanesen do opravného rozpočtu.
9. S výjimkou prvních dvou byla veškerá rozhodnutí týkající se převodů v průběhu rozpočtového roku 2004 odůvodněna.
Agentura přijala nezbytná opatření k tomu, aby se situace popsané Účetním dvorem v budoucnu již neopakovaly.
10. Prováděcí pravidla k finančnímu nařízení agentury byla správní radou přijata dne 14. června 2005.
Právě probíhá výběrové řízení na místo manažera rizik/interního auditora, jehož hlavním úkolem bude analýza rizik a příprava norem vnitřní kontroly.
11. Agentura se bude snažit zlepšit transparentnost používaných postupů pro nábor zaměstnanců tím, že vypracuje manuály postupů.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro léčivé přípravky za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi agentury
(2005/C 332/02)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–9 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi agentury
ÚVOD
Evropská agentura pro léčivé přípravky (dále jen "agentura") byla ustavena nařízením Rady (EHS) č. 2309/93 ze dne 22. července 1993, které bylo nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
726/2004 ze dne 31. března 2004 [1]. Agentura funguje v síti a koordinuje vědecké prameny poskytované správními orgány členských států s cílem zajistit hodnocení humánních a veterinárních léčivých přípravků a dohled nad nimi.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti agentury na základě údajů, které agentura poskytla.
2. Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo sestaveno na základě auditu účetní závěrky agentury v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství.
4. Účetní závěrku agentury za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 68 nařízení (ES) č.
726/2004 její výkonný ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka agentury zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
7. Správní výbor agentury zřídil auditní poradní výbor, jehož úkolem je poskytovat výkonnému řediteli poradenství v oblasti zajišťování kvality a strategií snižování rizika.
Existence tohoto orgánu, jakož i podmínky jeho fungování, včetně postupů pro získávání členů, musí být vzhledem k jeho stálé povaze stanoveny v pravidlech upravujících vnitřní organizaci agentury.
8. Smlouvy s bankami jsou v platnosti již více než pět let, přestože prováděcí pravidla k finančnímu nařízení agentury stanoví, že minimálně každých pět let [4] musí proběhnout nové nabídkové řízení.
9. Účetní dvůr konstatuje, že nové finanční nařízení agentury, které bylo v konečném znění přijato po předložení stanoviska Komise, bere na vědomí připomínky vyjádřené Účetním dvorem v jeho předchozí zprávě [5].
Dále se značně zkvalitnil systém řízení dlouhodobých aktiv agentury [6].
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst. L 214, 24.8.1993, s.
1 a Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s.
1. Od přijetí nového nařízení se agentura nazývá Evropská agentura pro léčivé přípravky.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena ke dni 29. září 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 29. září 2005.
[4] Čl. 53 odst. 3.
[5] Viz bod 7 zprávy za rozpočtový rok 2003 (Úř. věst.
C 324, 30.12.2004, s. 31).
[6] Viz bod 10 zprávy za rozpočtový rok 2003.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropská agentura pro léčivé přípravky (Londýn)
Zdroj: Údaje poskytla agentura.
Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci agentury, jak je definuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly agentuře k dispozici (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby (údaje za rok 2003) _BAR_
Při vymezování a provádění všech politik a činností Společenství je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.
Činnost Společenství doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem a odstraňování příčin ohrožení lidského zdraví. (…) (Článek 152 Smlouvy) _BAR_ Cíle: koordinovat vědecké zdroje, které správní orgány členských států poskytly agentuře za účelem registrace humánních a veterinárních léčiv a dohledu nad jejich užíváním,poskytovat členským státům a orgánům Unie vědecké poradenství týkající se použití humánních nebo veterinárních léčiv. _BAR_ Úkoly: koordinovat vědecké hodnocení léčivých přípravků, které podléhají postupům registrace Společenství,koordinovat dozor nad léčivými přípravky, které byly registrovány ve Společenství (farmakovigilance),doporučovat maximální limity reziduí veterinárních léčivých přípravků přijatelných v potravinách živočišného původu,koordinovat ověřování dodržování zásad správné výrobní praxe, správné laboratorní praxe a správné klinické praxe,zaznamenávat stav registrace léčivých přípravků. _BAR_ 1.Výbor pro hromadně vyráběné léčivé přípravky. Skládá se ze dvou členů za každý členských stát a poskytuje poradenství v otázkách souvisejících s hodnocením humánních léčivých přípravků.2.Výbor pro veterinární léčivé přípravky.
Skládá se ze dvou zástupců za každý členský stát, dvou zástupců Komise a dvou zástupců jmenovaných Evropským parlamentem. Správní rada přijímá plán práce a výroční zprávu.4.Výkonný ředitel je jmenován správní radou na návrh Komise.5.Externí audit: Účetní dvůr6.Absolutorium uděluje Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet: 99,1 milionu EUR (84,2 milionu EUR), z toho příspěvek Společenství (kromě dotace na maloobjemové léky): 24,7 % (22,9 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: 314 (287) pracovních míst v plánu pracovních míst Počet obsazených pracovních míst: 290 (256) +50 (48) jiná pracovní místa (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci, pracovníci zprostředkovatelských agentur) Celkový počet zaměstnanců: 340 (304) S následujícím rozložením povinností: provozní: 271 (242) správní: 69 (62) _BAR_ Humánní léčivé přípravky Žádosti o registraci: 51 (39) Příznivá stanoviska: 34 (39) Průměrná doba hodnocení: 187 dní (190 dní) Stanoviska po registraci: 926 (941) Farmakovigilance: 64186 zpráv (45538 zpráv) Periodické zprávy o spolehlivosti: 253 (276) Monitorovací opatření: 948 (1025) Vědecká stanoviska: 77 (65) Uznávací řízení: 7081 (4080) Veterinární léčivé přípravky Nové žádosti: 8 (10) Žádosti týkající se varint: 40 (64) Inspekce: 93 (76) _BAR_
Tabulka 2
Evropská agentura pro léčivé přípravky – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 29073 _BAR_ 29022 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 36064 _BAR_ 34151 _BAR_ 33509 _BAR_ 642 _BAR_ 1913 _BAR_ 534 _BAR_ 424 _BAR_ 110 _BAR_ 36598 _BAR_ 34685 _BAR_ 33933 _BAR_ 642 _BAR_ 2023 _BAR_
Vlastní příjmy _BAR_ 67000 _BAR_ 67350 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 23994 _BAR_ 23878 _BAR_ 12943 _BAR_ 10935 _BAR_ 116 _BAR_ 7265 _BAR_ 6749 _BAR_ 516 _BAR_ 31259 _BAR_ 31143 _BAR_ 19692 _BAR_ 10935 _BAR_ 632 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 3016 _BAR_ 3013 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 39031 _BAR_ 38686 _BAR_ 27512 _BAR_ 11174 _BAR_ 345 _BAR_ 8316 _BAR_ 7878 _BAR_ 438 _BAR_ 47347 _BAR_ 47002 _BAR_ 35390 _BAR_ 11174 _BAR_ 783 _BAR_
Celkem _BAR_ 99089 _BAR_ 99385 _BAR_ Celkem _BAR_ 99089 _BAR_ 96715 _BAR_ 73964 _BAR_ 22751 _BAR_ 2374 _BAR_ 16115 _BAR_ 15051 _BAR_ 1064 _BAR_ 115204 _BAR_ 112830 _BAR_ 89015 _BAR_ 22751 _BAR_ 3438 _BAR_
Tabulka 3
Evropská agentura pro léčivé přípravky – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2004 a 2003
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Poplatky za registraci _BAR_ 68412 _BAR_ 58657 _BAR_
Dotace Komise včetně příspěvků z EHP _BAR_ 20529 _BAR_ 19786 _BAR_
Dotace Společenství na maloobjemové léky _BAR_ 4026 _BAR_ 2814 _BAR_
Příspěvky na programy Společenství _BAR_ 0 _BAR_ 1208 _BAR_
Správní příjmy _BAR_ 1973 _BAR_ 1703 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 1473 _BAR_ 1788 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 96413 _BAR_ 85956 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci _BAR_ 34333 _BAR_ 29663 _BAR_
Správní výdaje _BAR_ 11224 _BAR_ 10835 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ 38573 _BAR_ 32838 _BAR_
Odpisy _BAR_ 3650 _BAR_ 2364 _BAR_
Ostatní výdaje _BAR_ 280 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 88060 _BAR_ 75700 _BAR_
Provozní výsledek hospodaření (c = a – b) _BAR_ 8353 _BAR_ 10256 _BAR_
Finanční výsledek hospodaření (e) _BAR_ 1160 _BAR_ 676 _BAR_
Výsledek hospodaření (f = c + e) _BAR_ 9513 _BAR_ 10932 _BAR_
Tabulka 4
Evropská agentura pro léčivé přípravky – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 2003
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 5109 _BAR_ 3401 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledek hospodaření převedený z předchozích rozpočtových let _BAR_ 13767 _BAR_ 6872 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledek hospodaření _BAR_ 9513 _BAR_ 10932 _BAR_
Aparatury, stroje a nástroje _BAR_ 2480 _BAR_ 1635 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 23280 _BAR_ 17804 _BAR_
Inventář a vozový park _BAR_ 1375 _BAR_ 1011 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 3151 _BAR_ 2548 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 7006 _BAR_ 5194 _BAR_ Závazky z titulu plateb na sociální zabezpečení _BAR_ 320 _BAR_ 0 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Závazky vůči orgánům a institucím Společenství _BAR_ 4910 _BAR_ 479 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ 13151 _BAR_ 11936 _BAR_
Úhrady DPH a pohledávka z titulu vratky DPH _BAR_ 1888 _BAR_ 1105 _BAR_ Ostatní závazky _BAR_ 106 _BAR_ 127 _BAR_
Pohledávky za orgány a institucemi Společenství _BAR_ 148 _BAR_ 107 _BAR_ Zálohy od zákazníků _BAR_ 11250 _BAR_ 8845 _BAR_
Různé účty pohledávky _BAR_ 1795 _BAR_ 1034 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 29737 _BAR_ 21387 _BAR_
Různé pohledávky a zálohy _BAR_ 2061 _BAR_ 64 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 5892 _BAR_ 2310 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Disponibilní aktiva _BAR_ 35010 _BAR_ 28286 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 53017 _BAR_ 39191 _BAR_ Celkem _BAR_ 53017 _BAR_ 39191 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI AGENTURY
7. Poradní výbor pro audit je poradním orgánem a v rámci vnitřní organizace agentury nesehrává žádnou operativní úlohu.
Dne 4. února 2005 přijala správní rada agentury statut Poradního výboru pro audit, který zahrnuje vymezení mandátu i jednací řád výboru.
8. Agentura musela v průběhu několika posledních let provést rozsáhlou reformu finančního nařízení a účetních postupů.
Přistoupit v této době zároveň ke změně hlavní banky nebylo vzhledem k propojení systémů agentury se systémem elektronických plateb její stávající banky považováno za rozumné.
Jelikož se však agentura již ocitá v závěrečné fázi zavádění nového finančního nařízení, zveřejní výzvu k nabídkovému řízení v posledním čtvrtletí roku 2005.
Je ovšem třeba poznamenat, že prostřednictvím přímých jednání s bankou a automatizace plateb bylo dosaženo významných úspor, co se týče poplatků za bankovní převody.
Také ukládání finančních prostředků probíhá na základě nabídek od až tří různých bank v závislosti na tržních sazbách v daný den.
9. Agentura bere s uspokojením na vědomí, že tyto body zmiňované ve zprávě Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky za rozpočtový rok 2003 již byly vyřešeny.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi agentury
(2005/C 332/03)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–14 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi agentury
ÚVOD
Evropská agentura pro obnovu (dále jen "agentura") byla ustavena nařízením Rady (ES) č. 1628/96 [1].
Toto nařízení bylo nahrazeno nařízením Rady (ES) č. 2068/2004 [2].
Agentura, která byla ve skutečnosti zřízena v únoru 2000, zpočátku odpovídala za řízení programů pomoci EU v Kosovu. Její mandát byl v letech 2001, 2002 a 2004 třikrát rozšířen a nyní do její působnosti spadá i Srbsko a Černá Hora a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.
Agentura sídlí v Soluni a má provozní střediska v Bělehradě, Podgorici, Prištině a ve Skopje.
Realizuje programy, jejichž cílem je podporovat budování institucí a dobrou správu, prosazovat rozvoj tržní ekonomiky a základní infrastruktury a přispívat ke konsolidaci občanské společnosti.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti agentury na základě údajů, které agentura poskytla.
2. Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [3]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky agentury.
4. Účetní závěrku agentury za rozpočtový rok 2004 [4] sestavil v souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 [5] její ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánována proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Kromě problému popsaného v bodě 9 je Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Kromě problému popsaného v bodě 11 jsou uskutečněné operace vyplývající z účetní závěrky agentury ve svém souhrnu zákonné a správné.
PŘIPOMÍNKY
7. Přestože během roku byly spravovány prostředky značného objemu [6], agentura nemá zavedenu aktivní politiku správy hotovosti. Nemalé částky jsou udržovány na běžných bankovních účtech, přičemž agentura nekontroluje výnosy z těchto prostředků.
8. Nejsou pravidelně odsouhlasovány bankovní účty s účetními záznamy agentury.
Vzhledem k zavedení účetnictví na akruální bázi v roce 2005 je ještě důležitější, aby bankovní účty byly odsouhlasovány s účetními záznamy každý měsíc.
9. Jelikož neexistují efektivní postupy vnitřní kontroly pro dlouhodobé pohledávky, Účetní dvůr nemůže mít jistotu, že operace související s fondy protistran, úvěrovými limity a zvláštními fondy byly zaznamenány v úplnosti.
10. Jedním z hlavních problémů, s nimiž se agentura potýká, jsou obtíže při získávání pracovníků schopných plnit náročné úkoly, kterými je agentura pověřena.
Zásada, podle níž se mandát agentury obnovuje na krátká období, tento problém ještě zhoršuje, protože jen málo osob s požadovanou kvalifikací je ochotno se za těchto okolností stěhovat za zaměstnáním.
11. Ve zprávě za rok 2003 [7] Účetní dvůr upozornil na odchylky, které měly dopad na rozhodování při zadávání zakázek.
Tato situace byla zjištěna i v roce 2004.
Nabídková řízení se řídí formálními postupy, které představují hlavní záruku proti nerovnému zacházení s jednotlivými uchazeči.
Přesné dodržování postupů má tedy zásadní význam.
Mnoho zaznamenaných potíží bylo způsobeno tím, že kritéria stanovená v zadávací dokumentaci mohla být různě vykládána, protože nebyla přizpůsobena reálné situaci.
Agentura by proto měla věnovat zvýšenou pozornost stanovování výběrových kritérií, aby se vyhnula nerealistickým kritériím, která by později byla různě vykládána a vedla by k neefektivním postupům.
12. Byly přezkoumány operace svěřené Misi prozatímní správy OSN v Kosovu (UNMIK).
Kontrola se týkala všech 16 operací, které jsou stále otevřené v účtech agentury, v celkové výši 30,7 milionů EUR (platby v roce 2004 ve výši 2,5 milionů EUR).
U zakázek, které řídí přímo UNMIK, provedla agentura platby bez odpovídající finanční kontroly.
Častý nedostatek průkaznosti účetnictví (audit trail) vyžaduje znovu důkladně prověřit dohodu [8] uzavřenou mezi Komisí a Organizací spojených národů.
13. V případě finančních prostředků, u nichž UNMIK jednala jménem místních správních orgánů, bylo řízení těchto operací zcela ponecháno na těchto orgánech.
Agentura nevěnovala dostatečnou pozornost náležité finanční organizaci příjemců, protože předpokládala, že za to je právně odpovědná UNMIK, a pak měla při uzavírání operací vážné problémy především proto, že neexistovaly odpovídající účty pro projekty a dostatečné odůvodnění výdajů.
14. Pokud jde o podkladovou dokumentaci k platbám, je potřeba přijmout standardizovaný systém pro zpracovávání žádostí o platbu a stanovit kritéria pro doklady, které jsou nutné pro provedení platby.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 10. listopadu 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 204, 14.8.1996, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 358, 3.12.2004, s. 2.
[3] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[4] Tato účetní závěrka byla sestavena ke dni 13. října 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 18. října 2005.
[5] Úř. věst.
L 306, 7.12.2000, s. 7.
[6] Zůstatek na bankovních účtech k 31. prosinci 2004 byl 158 milionů EUR – viz tabulka 4.
[7] Byla vydána 10. prosince 2004.
[8] Finanční a administrativní rámcová dohoda (Financial and Administrative Framework Agreement – FAFA) uzavřená mezi Evropskou komisí a Organizací spojených národů 29. dubna 2003.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropská agentura pro rekonstrukci (Soluň)
Zdroj: Údaje poskytla agentura.
Oblasti pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci agentury, jak jsou definovány v nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly agentuře k dispozici (údaje za rok 2003) _BAR_ Činnosti a služby poskytnuté v roce 2004 _BAR_
_BAR_ Cíle: _BAR_ Uplatnění: _BAR_ Úkoly: _BAR_ Správní rada: Skládá se z jednoho zástupce za každý členský stát, dvou zástupců Komise a pozorovatele Evropské investiční banky. Ředitel jmenován správní radou na návrh Komise. Provozní střediska v Bělehradě, Prištině, Podgorici a ve Skopje s vysokou mírou správní autonomie. Vnější kontrola Účetní dvůr. Orgán udělující absolutorium Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet _BAR_ Celkové údaje _BAR_
Společenství provádí v rámci svých pravomocí činnosti hospodářské, finanční a technické spolupráce se třetími zeměmi.
Tyto činnosti doplňují činnosti prováděné členskými státy a jsou v souladu s rozvojovou politikou Společenství. (článek 181 A) _BAR_ Poskytovat pomoc EU: i)v oblasti obnovy, návratu uprchlíků a vysídlených osob,ii)propagovat řádnou správu, silnější instituce a právní řád,iii)podporovat rozvoj tržní ekonomiky a investice do základní infrastruktury a opatření na ochranu životního prostředí,iv)podporovat sociální rozvoj a konsolidaci občanské společnosti. _BAR_ Agentura řídí hlavní programy pomoci v Srbsku a Černé Hoře (Republika Srbsko, Kosovo a Republika Černá Hora) a v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (FYROM).
Příjemci pomoci mohou být státy, subjekty spadající pod správu OSN, federální, regionální a místní orgány, veřejné a poloveřejné orgány, organizace zaměstnanců i zaměstnavatelů, organizace na podporu obchodu, družstva, podílové společnosti, charitativní organizace, nadace a nevládní organizace. _BAR_ informovat Komisi o prioritních potřebách,připravovat programy obnovy a návratu uprchlíků a vysídlených osob,všemožně usilovat o poskytování pomoci Evropské unie. _BAR_ 374,6 milionu EUR (358,6 milionu EUR) včetně grantu EU ve výši 96,7 % (97,4 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: 114 (120) pracovních míst v plánu pracovních míst z toho počet obsazených pracovních míst: 88 (94) ostatní pracovní místa – místní zaměstnanci: 195 (201) pracovních míst, z nichž 173 (173) bylo obsazeno Celkový počet zaměstnanců: 261 (267) s následujícím rozložením povinností: provozní úkoly: 184 správní úkoly: 77 _BAR_ Rozpočtové prostředky: Smluvně vázáno: Vyplaceno: _BAR_ 374,6 milionu EUR 299 milionu EUR 292,8 milionu EUR _BAR_
Podle provozního střediska: KOSOVO: a) pomoc začínajícím podnikům, půjčky, odborné vzdělávání a poradenství pro malé podniky; b) právní pomoc nechráněným osobám; c) půjčky poskytované z úvěrových programů agentury; d) zásadní a komplexní opravy požárem poškozené tepelné elektrárny Kosovo B; e) rekonstrukce předávací stanice tepla městské části Sunny Hill v Prištině; f) znovuotevření šesti mostů mezi Prištinou a hraničním přechodem s FYROM.
SRBSKO: a) návrhy zákonů v rámci reformy veřejné správy; b) školicí programy pro zvláštní jednotky policie; c) program modernizace nemocnic; d) vytvoření nových pracovních míst díky půjčkám z fondu revolvingových úvěrů; e) podpora odborného vzdělávání pro podniky; f) generální opravy tepelných elektráren; g) oblastní školicí střediska pro dospělé; rekonstrukce pilotních škol a jejich vybavení výpočetní technikou; h) práce na mostu Sloboda a hraničním přechodu Horgos s Maďarskem.
ČERNÁ HORA: a) specializované školení pohraniční policie a zaměstnanců státní správy; b) centrální databáze IT ministerstva vnitra; c) Agentura pro řízení lidských zdrojů, oblastní střediska odborného vzdělávání a přípravy; d) veterinární laboratoř; e) nové ředitelství silnic a zákony v oblasti dopravy; f) územní plány pro odpadní vodu a pevné odpady; g) právní oddělení/restrukturalizace podniků v oblasti energetiky, strategie energetické efektivity.
FYROM: a) 90 % vysídlených osob uvnitř země se vrátilo do svých domovů před konfliktem; b) odborné vzdělávání převážně etnických Albánců, kteří se mají stát zaměstnanci veřejné správy; c) vytvoření nových pracovních míst a zachování pracovních míst díky půjčkám pro MSP z fondů revolvingových úvěrů; zřízení Agentury pro podporu podnikání a Monitorovacího centra pro SME; d) vytvoření tří nových ústavů a vyškolení jejich pracovníků. _BAR_
Tabulka 2
Evropská agentura pro obnovu – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v milionech EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ zůstatek závazku _BAR_ převedené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_
Granty Společenství _BAR_ 362,3 _BAR_ 232,3 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 18,8 _BAR_ 17,6 _BAR_ 17,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 1,3 _BAR_ — _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ — _BAR_
Ostatní granty a fondy protistran _BAR_ 0,4 _BAR_ 5,6 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 7,1 _BAR_ 6,2 _BAR_ 5,1 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,9 _BAR_ — _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ — _BAR_
Rozpočtové prostředky z předchozích let (C5) disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ Rozpočtové prostředky z předchozích let (C5) disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Zbývající prostředky _BAR_ 11,9 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava II Provozní výdaje _BAR_ 348,7 _BAR_ 139,4 _BAR_ 23,2 _BAR_ 116,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 209,2 _BAR_ 345,4 _BAR_ 200,3 _BAR_ 6,7 _BAR_ 138,4 _BAR_
Různé příjmy (k dalšímu použití) _BAR_ p.m. _BAR_ 1,1 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 375,0 _BAR_ 163,3 _BAR_ 45,7 _BAR_ 117,6 _BAR_ 2,4 _BAR_ 209,2 _BAR_ 346,9 _BAR_ 201,6 _BAR_ 6,8 _BAR_ 138,4 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z roku 2003 _BAR_ 239,1 _BAR_ 135,7 _BAR_ 45,5 _BAR_ 90,3 _BAR_ 4,1 _BAR_ 99,4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 374,6 _BAR_ 239,0 _BAR_ Celkem _BAR_ 614,1 _BAR_ 299,0 _BAR_ 91,2 _BAR_ 207,9 _BAR_ 6,5 _BAR_ 308,6 _BAR_ 346,9 _BAR_ 201,6 _BAR_ 6,8 _BAR_ 138,4 _BAR_
Tabulka 3
Evropská agentura pro obnovu – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace ES _BAR_ 231909 _BAR_ 274221 _BAR_
Navrácení výdajů (k dalšímu použití v rámci hlavy III) _BAR_ 1229 _BAR_ 1318 _BAR_
Příjmy ze správních činností (k dalšímu použití v rámci hlavy I a II) _BAR_ 181 _BAR_ 199 _BAR_
Ostatní provozní příjmy _BAR_ 6113 _BAR_ 28413 _BAR_
Provozní příjmy celkem _BAR_ 239432 _BAR_ 304151 _BAR_ Výdaje
Správní výdaje
— Výdaje na zaměstnance _BAR_ 17575 _BAR_ 17333 _BAR_
— Ostatní správní výdaje _BAR_ 6290 _BAR_ 6475 _BAR_
Provozní výdaje
— Centralizované přímé řízení _BAR_ 268965 _BAR_ 297168 _BAR_
Správní a provozní výdaje celkem _BAR_ 292830 _BAR_ 320976 _BAR_
Přebytek (schodek) z provozních činností _BAR_ –53398 _BAR_ –16825 _BAR_
Mimořádné zisky _BAR_ 738 _BAR_ 0 _BAR_
Mimořádné ztráty _BAR_ –1269 _BAR_ –4118 _BAR_
Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok _BAR_ –53929 _BAR_ –20943 _BAR_
Tabulka 4
Evropská agentura pro obnovu – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní zdroje _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dlouhodobá aktiva v čisté účetní hodnotě _BAR_ 1652 _BAR_ 1771 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 63270 _BAR_ 1771 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1652 _BAR_ 1771 _BAR_ Kumulovaný přebytek _BAR_ 150332 _BAR_ 204261 _BAR_
Dlouhodobé pohledávky _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 213602 _BAR_ 206032 _BAR_
Fondy protistran, úvěrové limity a zvláštní fondy _BAR_ 61619 _BAR_ 0 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 61619 _BAR_ 0 _BAR_ Zaměstnanecké výhody _BAR_ 28 _BAR_ 0 _BAR_
Krátkodobé pohledávky _BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ 9619 _BAR_ 6067 _BAR_
Krátkodobé pohledávky _BAR_ 1761 _BAR_ 135 _BAR_ Ostatní účty závazků _BAR_ 37 _BAR_ 515 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1761 _BAR_ 135 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 9684 _BAR_ 6582 _BAR_
Peněžní prostředky a jejich ekvivalenty _BAR_ 158254 _BAR_ 210708 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 158254 _BAR_ 210708 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 223286 _BAR_ 212614 _BAR_ Celkem _BAR_ 223286 _BAR_ 212614 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI AGENTURY
7. Finanční prostředky, které jsou k dispozici na bankovních účtech agentury, jsou úměrné jejím výdajovým potřebám, přičemž se bere v úvahu, že platby mohou v jednom měsíci dosáhnout maximální výše 45 milionů EUR a že v prosinci 2004 dosahovala celková dlužná částka, která měla být vyplacena na smluvně sjednané prostředky, 345 milionů EUR.
Je rovněž zapotřebí vyvarovat se narušení finanční správy kvůli zpožděním při příjímání požadovaných splátek příspěvků ES.
Agentura se řídí finanční politikou ve shodě s praxí Komise.
Na základě připomínek dvora se agentura obrátí na GŘ pro rozpočet s žádostí o radu ohledně dalšího postupu.
Za účelem zajištění řádného zaúčtování se vydávají inkasní příkazy.
V roce 2004 Evropská agentura pro obnovu (EAR) na výnosech ze svých bankovních účtů vydělala 2,9 milionu EUR.
8. Agentura před zavedením nového počítačového účetního nástroje pro podvojné účetnictví v polovině roku 2004 často prováděla odsouhlasení bankovních účtů se svými účetními záznamy.
Agentura souhlasí s tím, že tato odsouhlasení bude provádět každý měsíc.
9. Agentura v souladu se svými závazky přijatými v souvislosti s postupem pro plnění z roku 2003 uvedla do konečné účetní závěrky z roku 2004 původní hodnotu investic bez rezervy na zajištění nedobytných pohledávek pro všechny fondy druhé strany, plánů úvěrového limitu a nevydané částky na zvláštní fondy.
Všechny tyto aktivity byly nebo jsou v roce 2005 předmětem externího auditu.
Agentura se domnívá, že závěrka poskytuje řádný a úplný přehled o dlouhodobých pohledávkách EAR.
Veškeré potřebné menší úpravy budou provedeny v rozvaze za rok 2005.
11. Agentura pracuje za obtížných podmínek v náročném prostředí a je si plně vědoma rizika, které obnáší spravování značných částek pomoci za těchto okolností.
Vytvořila proto pečlivě propracovaný systém zadávání zakázek s jasným rozdělením úkolů mezi pracovníky, kteří se zabývají provozem, zakázkami a financemi.
EAR provedla příslušná opatření k vyřešení otázek, které vznesl Účetní dvůr ve své výroční zprávě na rok 2003, jež byla dokončena a zveřejněna na konci roku 2004.
Z toho důvodu nemohla být zlepšení viditelná v roce 2004, projeví se však v souvislosti s auditem za rok 2005.
EAR především zajistila centrální vedení aktérům zapojeným do výběrových řízení v rámci celé agentury a zlepšila soudržnost příslušných standardů a přístupů.
Tyto snahy budou pokračovat, aby bylo zajištěno splnění požadavků vyplývajících z příslušných doporučení Účetního dvora.
12. Agentura všemi prostředky usiluje o to, aby UNMIK dodržovala své příslušné závazky.
Politikou EAR je především přijímat ve stanovené lhůtě a formě zprávy uvedené ve smlouvách a zamítat je, neodpovídají-li požadavkům.
Bez kontroly finančních údajů a požadovaných dokumentů se neprovádějí žádné další platby.
EAR rovněž financuje audity, a to v té nejvhodnější fázi implementace, obvykle před uzavřením smlouvy nebo bezprostředně po něm.
Tyto audity "podléhají interním a externím auditorským postupům stanoveným ve finančních předpisech, pravidlech a směrnicích Organizace spojených národů", jak je stanoveno v čl. 1 písm. a) Finanční a administrativní rámcové dohody (FAFA).
13. Podmínky grantových dohod EAR s UNMIK jasně určují podíly odpovědnosti obou organizací.
Co se týče místních správních orgánů, odpovědnou organizací je UNMIK.
Agentura, která si je vědoma výše uvedených potíží, poskytovala technické a finanční poradenství v rámci některých grantových dohod.
Tato praxe se v budoucnu dále rozšíří.
Konečné platby agentury určené misi UNMIK jsou podmíněny dodržováním finančních požadavků na základě zpráv nezávislých auditorů.
14. Agentura používá pracovní postup (finanční okruh) se dvěma ověřeními před schválením a standardní kontrolní seznamy.
Pokyny s podrobným postupem pro zpracování faktur byly aktualizovány v polovině roku 2004.
Snahy o další upevnění a standardizování těchto pravidel budou pokračovat.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi agentury
(2005/C 332/04)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–9 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi agentury
ÚVOD
1. Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci (dále jen "agentura") byla ustavena nařízením Rady (ES) č.
2062/94 ze dne 18. července 1994 [1]. Úkolem agentury je shromažďovat a šířit informace o prioritách členských států a Společenství v oblasti bezpečnosti a zdraví při práci, podporovat organizace členských států a Společenství, které se podílejí na formulaci a provádění příslušné politiky, a poskytovat informace o preventivních opatřeních.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti agentury na základě údajů, které agentura poskytla.
2. Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky agentury.
4. Účetní závěrku agentury za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č.
2062/94 její výkonný ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Uskutečněné operace vyplývající z účetní závěrky agentury jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
7. Agentura dosud nezavedla prováděcí pravidla ke svému novému finančnímu nařízení ani nestanovila postupy vnitřní kontroly založené na analýze rizik [4].
8. V roce 2004 byly k zakázkám v celkové výši 208000 EUR použity čtyři rámcové smlouvy podepsané před více než čtyřmi lety.
Podle článku 117 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení o souhrnném rozpočtu [5] je doba trvání takových smluv omezena na čtyři roky.
9. Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2003 vykazuje před ekonomickými opravami ztrátu ve výši 1987000 EUR spojenou s plněním rozpočtu agentury.
Tento zůstatek měl být zaznamenán do opravného rozpočtu na rozpočtový rok 2004 [6].
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1. Toto nařízení bylo změněno nařízením Rady (ES) č. 1654/2003 ze dne 18. června 2003 (Úř. věst. L 245, 29.9.2003, s. 38).
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena ke dni 6. září 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 19. září 2005.
[4] Článek 38 finančního nařízení agentury.
[5] Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 (Úř. věst.
L 357, 31.12.2002).
Ustanovení tohoto nařízení se na agenturu vztahují na základě článku 74 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu.
[6] Článek 16 finančního nařízení agentury.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci (Bilbao)
Zdroj: Údaje poskytla agentura.
Oblasti pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci agentury, jak jsou definovány v nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly agentuře k dispozici v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané v roce 2004 _BAR_
Sociální ustanovení: _BAR_ Cíle: _BAR_ Úkoly: _BAR_ 1. Správní rada _BAR_ Konečný rozpočet: _BAR_ Rozvoj sítě _BAR_
Společenství a členské státy (…) mají za cíl (…) zlepšování životních a pracovních podmínek tak, aby bylo možno tyto podmínky vyrovnat a současně je stále zlepšovat (…).
Za účelem dosažení cílů stanovených v článku 136 Společenství podporuje a doplňuje činnost členských států v těchto oblastech: a) zlepšování především pracovního prostředí tak, aby bylo chráněno zdraví a bezpečnost pracovníků; b) pracovní podmínky; (…) (výtah z článků 136 a 137 Smlouvy) _BAR_ poskytovat institucím Společenství, členským státům a zúčastněným stranám informace potřebné v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci s cílem podporovat zlepšení, a to zvláště pracovního prostředí ve vztahu k ochraně bezpečnosti a zdraví pracujících. _BAR_ shromažďovat a šířit informace o prioritách členských států a Společenství a výzkumu,podporovat spolupráci a výměnu informací včetně informací o vzdělávacích programech,poskytovat institucím Společenství a členským státům informace, které jsou nezbytné pro formulaci a provádění politiky, zejména pokud jde o její dopad na malé a střední podniky,vzájemně zpřístupňovat informace třetích zemí a mezinárodních organizací;poskytovat informace o preventivních činnostech,přispívat k rozvoji budoucích programů činnosti Společenství,zřídit síť zahrnující národní kontaktní místa a tématická střediska. _BAR_ Složení 1 zástupce za každý členský stát,1 zástupce organizací zaměstnavatelů za každý členský stát,1 zástupce organizací zaměstnanců za každý členský stát,3 zástupci Komise. Úkol přijmout plán činnosti, rozpočet a obecnou výroční zprávu agentury.
3. Výbory povinné konzultace s Komisí a Poradním výborem pro bezpečnost, hygienu a ochranu zdraví při práci v souvislosti s plánem činnosti.
4. Externí audit Účetní dvůr.
Orgán udělující absolutorium Parlament na doporučení Rady. _BAR_ 10,7 milionu EUR (14,6 milionu EUR) z toho: dotace Společenství, GŘ EMPLOI: 98 % (92 %)dotace společenství GŘ ENLARG: 0 % (7 %)různé příjmy: 2 % (1 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: 38 (33) pracovních míst v plánu pracovních míst z toho počet obsazených pracovních míst: 29 (29) 22 (25) ostatních pracovních míst (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci a pracovníci zprostředkovatelských agentur) Celkový počet zaměstnanců: 51 (54) s následujícím rozložením povinností: provozní úkoly: 34 (34) správní úkoly: 9 (12) smíšené úkoly: 8 (8) _BAR_ přibližně 850 partnerů přidružených k národním kontaktním místům, čtyři expertní skupiny, tři tématická centra a účast zemí programu PHARE a zemí EFTA. Šíření informací Evropský týden pro bezpečnost a zdraví při práci: "bezpečnost ve stavebním průmyslu",účast na 67 výstavách/konferencích,elektronická média: bulletin – čtrnáctideník pro 24000 předplatitelů, webová stránka (2,9 milionu návštěvníků),publikace (3,3 milionů výtisků distribuovaných publikací): 7 informačních zpráv, 14 přehledů, 1 vydání časopisu Forum, 24 tiskových zpráv.
3. program pro malé a střední podniky (2003–2004): dokončeno 40 projektů. _BAR_
Tabulka 2
Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové položky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace společenství _BAR_ 10588 _BAR_ 9542 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 4347 _BAR_ 3708 _BAR_ 3379 _BAR_ 60 _BAR_ 908 _BAR_ 87 _BAR_ 67 _BAR_ 20 _BAR_ 4434 _BAR_ 3795 _BAR_ 3446 _BAR_ 60 _BAR_ 928 _BAR_
Ostatní příspěvky _BAR_ 180 _BAR_ 66 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 1373 _BAR_ 1241 _BAR_ 966 _BAR_ 248 _BAR_ 159 _BAR_ 186 _BAR_ 158 _BAR_ 28 _BAR_ 1559 _BAR_ 1427 _BAR_ 1124 _BAR_ 248 _BAR_ 187 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 111 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 5048 _BAR_ 5019 _BAR_ 2407 _BAR_ 2549 _BAR_ 92 _BAR_ 5858 _BAR_ 5019 _BAR_ 839 _BAR_ 10906 _BAR_ 10877 _BAR_ 7426 _BAR_ 2549 _BAR_ 931 _BAR_
Příjmy z programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 121 _BAR_ Výdaje na program PHARE _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 502 _BAR_ 358 _BAR_ 144 _BAR_ 502 _BAR_ 502 _BAR_ 358 _BAR_ 0 _BAR_ 144 _BAR_
Celkem _BAR_ 10768 _BAR_ 9840 _BAR_ Celkem _BAR_ 10768 _BAR_ 9968 _BAR_ 6752 _BAR_ 2857 _BAR_ 1159 _BAR_ 6633 _BAR_ 5602 _BAR_ 1031 _BAR_ 17401 _BAR_ 16601 _BAR_ 12354 _BAR_ 2857 _BAR_ 2190 _BAR_
Tabulka 3
Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 9542 _BAR_ 11641 _BAR_
Ostatní příspěvky _BAR_ 66 _BAR_ 66 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 111 _BAR_ 157 _BAR_
Příjmy z programu PHARE _BAR_ 121 _BAR_ 824 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 9840 _BAR_ 12688 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 3379 _BAR_ 3245 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 60 _BAR_ 87 _BAR_
Správní výdaje – hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 966 _BAR_ 1146 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 248 _BAR_ 186 _BAR_
Provozní výdaje – hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 2426 _BAR_ 2559 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 2549 _BAR_ 5859 _BAR_
Výdaje na program PHARE
Platby _BAR_ 0 _BAR_ 548 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 0 _BAR_ 502 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 9628 _BAR_ 14131 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok (c = a – b) _BAR_ 212 _BAR_ –1443 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ –1987 _BAR_ –1108 _BAR_
Převedené a zrušené rozpočtové prostředky _BAR_ 887 _BAR_ 766 _BAR_
Nevyužité prostředky z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
Nevyužité rozpočtové prostředky z programu PHARE _BAR_ 144 _BAR_ 0 _BAR_
Platby oproti závazku zrušenému v roce 2002 _BAR_ 0 _BAR_ –191 _BAR_
Kursové rozdíly _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_
Částka z programu PHARE k vrácení Komisi _BAR_ –39 _BAR_ 0 _BAR_
Položky oprav _BAR_ 2 _BAR_ –16 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok před ekonomickými opravami (d) _BAR_ –779 _BAR_ –1987 _BAR_
Rozpočtové příjmy k inkasu _BAR_ 0 _BAR_ 850 _BAR_
Ostatní příjmy k inkasu _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_
Přírůstky dlouhodobých aktiv _BAR_ 58 _BAR_ 207 _BAR_
Odpisy _BAR_ –175 _BAR_ –186 _BAR_
Zásoby _BAR_ –6 _BAR_ 0 _BAR_
Vyřazení dlouhodobých aktiv _BAR_ –91 _BAR_ 0 _BAR_
Odpisy _BAR_ 88 _BAR_ 0 _BAR_
Různé výdaje _BAR_ –34 _BAR_ –1 _BAR_
Ekonomické opravy (e) _BAR_ –161 _BAR_ 873 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok (d + e) _BAR_ –940 _BAR_ –1113 _BAR_
Tabulka 4
Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 66 _BAR_ 95 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 431 _BAR_ 431 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 90 _BAR_ 136 _BAR_ Plnění rozpočtu za rozpočtový rok _BAR_ 1207 _BAR_ –879 _BAR_
Zařízení a nábytek _BAR_ 169 _BAR_ 215 _BAR_ Výsledek oprav _BAR_ –161 _BAR_ 873 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 325 _BAR_ 445 _BAR_ Zůstatek za předchozí rozpočtový rok _BAR_ –1113 _BAR_ –1108 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 364 _BAR_ –683 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ 0 _BAR_ 6 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 6 _BAR_ Neautomatické převody _BAR_ 0 _BAR_ 135 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické převody _BAR_ 2857 _BAR_ 6498 _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 809 _BAR_ 1035 _BAR_ Komise _BAR_ 145 _BAR_ 282 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 19 _BAR_ 62 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 67 _BAR_ 128 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 828 _BAR_ 1097 _BAR_ Srážky z platů _BAR_ 0 _BAR_ 73 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 3069 _BAR_ 7117 _BAR_
Banky _BAR_ 2305 _BAR_ 4889 _BAR_ Opravné prostředky k rizikům a poplatky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Peníze _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ Probíhající spory _BAR_ 34 _BAR_ 0 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2308 _BAR_ 4890 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 34 _BAR_ 0 _BAR_
Pomocné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Pomocné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohy _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ Příjmy disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 11 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 11 _BAR_
Celkem _BAR_ 3467 _BAR_ 6445 _BAR_ Celkem _BAR_ 3467 _BAR_ 6445 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI AGENTURY
7. Návrh prováděcích pravidel k novému finančnímu nařízení byl před jeho předložením správní radě zaslán k posouzení Komisi dne 30. května 2005.
Postupy vnitřní kontroly agentury byly vypracovány na základě pokynů Komise.
Budou postupně uzpůsobeny závěrům příští zprávy oddělení služeb vnitřního auditu Komise a výsledkům analýz rizik, které agentura uskuteční.
8. Všechny tyto čtyři smlouvy o službách budou v roce 2005 předmětem nabídkového řízení.
9. Souhrnný záporný výsledek hospodaření za rok 2004 bude zanesen do rozpočtu na rok 2005.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi agentury
(2005/C 332/05)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–9 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi agentury
ÚVOD
1. Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen "agentura") byla ustavena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
1406/2002 ze dne 27. června 2002 [1]. Agentura zahájila činnost v roce 2003.
Úkolem agentury je zajišťovat vysokou úroveň námořní bezpečnosti a předcházet znečišťování lodní dopravou, poskytovat Komisi a členským státům technickou pomoc, sledovat provádění souvisejících právních předpisů Společenství a hodnotit jejich účinnost.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti agentury na základě údajů, které tato agentura poskytla.
2. Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky agentury.
4. Účetní závěrku agentury za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č.
1406/2004 její výkonný ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr vykonal audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka agentury zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
7. Podle článku 31 finančního nařízení agentury musí být v rozpočtu agentury rozlišeny položky závazků a položky plateb.
V rozpočtu na rok 2004 tyto typy položek rozlišeny nejsou. Agentura však v průběhu uvedeného roku část svých provozních prostředků řídila v souladu s pravidly upravujícími rozlišené položky.
Účty plnění rozpočtu agentury ale vykazování rozlišených položek neumožňují.
Agentura musí svůj rozpočet a výkazy přizpůsobit typu položek, které řídí.
8. Nebyly zrušeny ty položky rozpočtových prostředků převedené z předcházejícího rozpočtového roku, které nebyly ke konci uvedeného roku využity.
Analýza plnění rozpočtu dále poukazuje na nízkou míru čerpání plateb [4], jakož i na významný objem položek rozpočtových prostředků převedených do následujícího roku [5].
Takové postupy nejsou v souladu se zásadou správnosti rozpočtu a zásadou ročního rozpočtu [6].
9. Odhad procenta převedených položek rozpočtových prostředků, na které se má nahlížet jako na výdaje daného rozpočtového roku, se provádí na základě prohlášení pověřených schvalujících osob.
Tato prohlášení musí být vypracována takovým způsobem, aby účetní mohl správně posoudit skutečné výdaje agentury, často však tomu tak není.
Kromě toho jsou spisy zachycující závazky a platby často neúplné a operace uskutečněné na základě předběžných závazků nelze vždy vysledovat.
Systém vnitřní kontroly je nutné posílit, a zmírnit tak jeho nedostatky.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 208, 5.8.2002, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena ke dni 15. června 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 22. července 2005.
[4] Celkově činí míra úhrady závazků příslušného roku 62 %; u provozních výdajů (hlava III) je to 17 %.
[5] Celkově činí míra převedení 39 %; u provozních výdajů (hlava III) je to 85 %.
[6] Články 9 a 10 finančního nařízení agentury.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dočasné sídlo v Bruselu, plánuje se přesun do Lisabonu)
Zdroj: Údaje poskytla agentura.
Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci agentury, jak jsou definovány v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, ve znění nařízení (ES) č. 1644/2003 ze dne 22. července 2003 a (ES) č. 724/2004 ze dne 31. března 2004 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly agentuře k dispozici v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané v roce 2004 _BAR_
Společná dopravní politika: "Rada může kvalifikovanou většinou rozhodnout, zda, do jaké míry a jakým postupem bude možno stanovit vhodná ustanovení pro dopravu námořní a leteckou." (Článek 80 Smlouvy) _BAR_ Cíle: zajišťovat vysokou, jednotnou a účinnou úroveň námořní bezpečnosti a předcházet znečišťování lodní dopravou,poskytovat členským státům a Komisi technickou a vědeckou pomoc,sledovat provádění souvisejících právních předpisů Společenství a vyhodnocovat účinnost zavedených opatření,zavést operativní prostředky boje proti znečišťování evropských vod. _BAR_ Úkoly: napomáhat Komisi při vypracovávání právních předpisů Společenství a při jejich uplatňování,sledovat fungování režimu státní přístavní inspekce ve Společenství, včetně kontrolních návštěv v členských státech,poskytovat Společenství technickou pomoc při státní přístavní inspekci lodí,pracovat s členskými státy na rozvoji technických řešení a poskytovat technickou pomoc vztahující se k uplatňování právních předpisů Společenství,podporovat spolupráci mezi pobřežními státy v příslušných oblastech,vyvíjet potřebný informační systém,usnadňovat spolupráci mezi členskými státy a Komisí při rozvoji společné metodiky vyšetřování nehod,poskytovat Komisi a členským státům spolehlivé informace o námořní bezpečnosti a znečištění lodní dopravou,pomáhat Komisi a členským státům při identifikaci a stíhání lodí vypouštějících nezákonně nečistoty,monitorovat klasifikační společnosti uznávané Evropskou unií a podávat Komisi odpovídající zprávy,napomáhat Komisi při zadávání a plnění úkolů vyplývajících ze směrnice o námořním vybavení,poskytovat Komisi údaje o zavádění směrnice o zařízení pro sběr lodního odpadu v evropských přístavech. _BAR_ 1. Správní rada Složení Jeden zástupce za každý členský stát, čtyři zástupci Komise a čtyři zástupci z dotčených odvětví bez hlasovacích práv. Úkoly přijímat rozpočet a plán práce, zkoumat žádosti členských států o pomoc. 2. Výkonný ředitel jmenován správní radou na návrh Komise. 3. Externí audit Účetní dvůr. 4. Orgán udělující absolutorium Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet: 13,3 milionu EUR (4,5 milionu EUR), příspěvek Společenství: 100 % (100 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: 55 (40) pracovních míst v plánu pracovních míst Počet obsazených pracovních míst: 34 (8) + 9 (7) jiná pracovní místa (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci, pracovníci zprostředkovatelských agentur) Celkový počet zaměstnanců: 43 (15) s následujícím rozložením povinností: provozní úkoly: 27 (7) správní: 13 (4) smíšené: 3 (4) _BAR_ Počet dokumentů se specifikacemi a pokyny: 18 Inspekce: 12 Vyšetřování: 5 Semináře: 10 _BAR_
Tabulka 2
Evropská agentura pro námořní bezpečnost – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků konečného rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 13340 _BAR_ 12800 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 8170 _BAR_ 3736 _BAR_ 3594 _BAR_ 143 _BAR_ 4434 _BAR_ 66 _BAR_ 13 _BAR_ 53 _BAR_ 8236 _BAR_ 3802 _BAR_ 3607 _BAR_ 143 _BAR_ 4487 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 1630 _BAR_ 1319 _BAR_ 635 _BAR_ 684 _BAR_ 311 _BAR_ 315 _BAR_ 267 _BAR_ 48 _BAR_ 1945 _BAR_ 1634 _BAR_ 902 _BAR_ 684 _BAR_ 359 _BAR_
Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 3540 _BAR_ 2448 _BAR_ 437 _BAR_ 2074 _BAR_ 1092 _BAR_ 155 _BAR_ 5 _BAR_ 150 _BAR_ 3695 _BAR_ 2603 _BAR_ 442 _BAR_ 2074 _BAR_ 1242 _BAR_
Celkem _BAR_ 13340 _BAR_ 12805 _BAR_ Celkem _BAR_ 13340 _BAR_ 7503 _BAR_ 4666 _BAR_ 2901 _BAR_ 5837 _BAR_ 536 _BAR_ 285 _BAR_ 251 _BAR_ 13876 _BAR_ 8039 _BAR_ 4951 _BAR_ 2901 _BAR_ 6089 _BAR_
Tabulka 3
Evropská agentura pro námořní bezpečnost – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 12800 _BAR_ 2630 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 5 _BAR_ 2 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 12805 _BAR_ 2632 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 3594 _BAR_ 647 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 143 _BAR_ 66 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 635 _BAR_ 238 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 684 _BAR_ 315 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 437 _BAR_ 13 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 2074 _BAR_ 155 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 7567 _BAR_ 1434 _BAR_
Zůstatek (c = a – b) _BAR_ 5238 _BAR_ 1198 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 251 _BAR_ — _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ –1 _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek plnění rozpočtu za rozpočtový rok (d) _BAR_ 5488 _BAR_ 1198 _BAR_
Změna automatických převodů položek rozpočtových prostředků a faktur k úhradě _BAR_ 2089 _BAR_ 399 _BAR_
Změna účastí za rozpočtový rok _BAR_ 242 _BAR_ 11 _BAR_
Změna dluhů (Komise) _BAR_ –5489 _BAR_ –1198 _BAR_
Odpisy za rozpočtový rok _BAR_ –43 _BAR_ –3 _BAR_
Změna výše záloh poskytnutých dodavatelům _BAR_ 56 _BAR_ — _BAR_
Výsledek ekonomických oprav za rozpočtový rok (e) _BAR_ 2343 _BAR_ 407 _BAR_
Tabulka 4
Evropská agentura pro námořní bezpečnost – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje agentury – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 30 _BAR_ 11 _BAR_ Kumulovaný výsledek hospodaření _BAR_ 2750 _BAR_ 407 _BAR_
Vybavení a strojní zařízení _BAR_ 27 _BAR_ 0 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2750 _BAR_ 407 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 193 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Odpisy _BAR_ –44 _BAR_ –3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 206 _BAR_ 8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Dlouhodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Saldo rozpočtu k úhradě (2004) _BAR_ 5488 _BAR_ 1198 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 38 _BAR_ 2 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 5488 _BAR_ 1198 _BAR_
Návratná DPH _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohy zaměstnancům _BAR_ 19 _BAR_ 17 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohy orgánům Společenství _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ Saldo rozpočtu k úhradě (2003) _BAR_ 1198 _BAR_ _BAR_
Zálohy dodavatelům _BAR_ 56 _BAR_ 0 _BAR_ Faktury k úhradě _BAR_ 413 _BAR_ 137 _BAR_
Zálohy na sociální zabezpečení (ONSS) _BAR_ 22 _BAR_ 0 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 249 _BAR_ 29 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 138 _BAR_ 20 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1860 _BAR_ 167 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Bankovní účty _BAR_ 9754 _BAR_ 1744 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 9754 _BAR_ 1744 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 10098 _BAR_ 1772 _BAR_ Celkem _BAR_ 10098 _BAR_ 1772 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI AGENTURY
7. Agentura skutečně spravovala část svých provozních prostředků v souladu s pravidly upravujícími rozlišené položky.
Agentura spolupracuje s Komisí s cílem vypracovat příslušné modely pro prezentaci rozpočtových údajů.
8. Na základě připomínek Účetního dvora zrušila agentura převedené rozpočtové prostředky, které nebyly využity.
Vzhledem k nedostatku vedoucích pracovníků bylo možné zahájit nabídková řízení až na podzim, což vysvětluje zjištěnou nedostatečnou míru plateb a z toho vyplývající vysokou míru převedených prostředků.
9. Počínaje rozpočtovým rokem 2005 budou zmíněné převedené prostředky analyzovány na základě faktur a nikoli na prohlášení schvalujících osob, jak tomu bylo dříve.
Agentura v současnosti posiluje svůj systém vnitřní kontroly, aby zajistila lepší sledovatelnost operací, zejména prostřednictvím standardizace postupů vedení spisů.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi agentury
(2005/C 332/06)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–10 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi agentury
ÚVOD
1. Evropská agentura pro životní prostředí (dále jen "agentura") byla ustavena nařízením Rady (EHS) č.
1210/90 ze dne 7. května 1990 [1]. Agentura je odpovědná za zřízení pozorovací sítě, jež poskytuje Komisi, členským státům a v obecnější míře rovněž veřejnosti spolehlivé informace o stavu životního prostředí.
Tyto informace by měly umožnit Evropské unii a členským státům přijímat opatření na ochranu životního prostředí a hodnotit jejich účelnost.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti agentury na základě údajů, které tato agentura poskytla.
2. Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s požadavkem článku 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky agentury.
4. Účetní závěrku agentury za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 13 nařízení (EHS) č.
1210/90 její výkonný ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka agentury za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka agentury zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
Na konci roku 2004 byly všechny disponibilní rozpočtové prostředky, tj. 427189 EUR, převedeny do dvou rozpočtových položek hlavy III rozpočtu (provozní výdaje) a k datu převodu přiděleny na dvě operace, které mají být provedeny v roce 2005 [4].
Tento postup není v souladu se zásadou ročního rozpočtu [5].
Převody prostředků z hlavy I (výdaje na zaměstnance) jsou navíc v rozporu s ustanoveními, která převádění položek rozpočtových prostředků týkajících se výdajů na zaměstnance zakazují.
8. Agentura neprovádí každoroční úplnou inventuru aktiv, která mají být uvedena v inventáři.
Při auditu dlouhodobých aktiv byly zjištěny nedostatky v inventárních soupisech, které především znemožňují určit, kde se některá aktiva nacházejí.
9. Analýza dodatků k různým smlouvám (v celkové hodnotě 107000 EUR) poukázala na několik nedostatků: dodatky nebyly oprávněné z důvodů uvedených ve finančním nařízení [6]; využívalo se rámcových smluv, které již nebyly v platnosti [7]; cena stanovená dodatkem byla v porovnání s cenou uvedenou v původní smlouvě příliš vysoká [8].
10. Dohoda o umístění sídla agentury a Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství stanoví, že agentura bude zproštěna povinnosti platit státní, regionální i obecní daně.
V listopadu 2004 byla ale agentura nucena zaplatit na daních za období 2000–2004 přibližně 906000 EUR.
Agentura v souladu s účetní zásadou obezřetnosti [9] neuvedla tuto sumu v rozvaze jako návratnou částku. Ve výkazu příjmů a výdajů je k této platbě vysvětlivka.
Účetní dvůr nyní doporučuje, aby agentuře byly všechny neopodstatněné platby refundovány.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 120, 11.5.1990.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena ke dni 30. června 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 28. září 2005.
[4] Závazky EEA 52051 a EEA 52049.
[5] Článek 6 finančního nařízení agentury.
[6] Smlouvy č. 2601/B/2005 (EEA 51948 – 15195 EUR) a 3473/B/2004 (EEA 51971 – 29800 EUR).
[7] Smlouva č. 2240/B/2004 (EEA 51995 – 23301 EUR).
[8] Smlouvy č. 3473/B/2004 (EEA 51921 – 49372 EUR) a 3476/B/2004 (EEA 51976 – 38906 EUR).
[9] Článek 78 finančního nařízení agentury.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropská agentura pro životní prostředí (Kodaň)
Zdroj: Údaje poskytnuté agenturou.
Oblasti pravomocí Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci agentury, jak jsou definovány v nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly agentuře k dispozici (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané v roce 2004 _BAR_
Politika v oblasti životního prostředí: Politika Společenství v oblasti životního prostředí je zaměřena na vysokou úroveň ochrany, přičemž přihlíží k rozdílné situaci v jednotlivých regionech Společenství.
Je založena na zásadách obezřetnosti a prevence, odvracení ohrožení životního prostředí především u zdroje a na zásadě "znečišťovatel platí". (…) Při přípravě politiky (…) přihlédne Společenství k dostupným vědeckým a technickým údajům (…) (Článek 174 Smlouvy). _BAR_ Cíle: Zřídit Evropskou informační a pozorovací síť s cílem poskytovat Společenství a členským státům spolehlivé informace tak, aby byly schopny: a)přijímat nezbytná opatření na ochranu životního prostředí;b)posuzovat realizaci těchto opatření;c)zajišťovat, aby veřejnost byla řádně informována o stavu životního prostředí. _BAR_ Úkoly: poskytovat Společenství a členským státům nezbytné informace,zaznamenávat a posuzovat údaje o stavu životního prostředí a vypracovávat zprávy o jeho kvalitě,zajišťovat, aby údaje o životním prostředí byly na evropské úrovni srovnatelné,podporovat začlenění evropských údajů o životním prostředí do mezinárodních programů,v pětiletých intervalech vydávat zprávy o stavu životního prostředí, jeho změnách a výhledu,podporovat rozvoj environmentálních předpovědních metod, metod posuzování výše škod na životním prostředí a výměnu informací v oblasti technologií pro prevenci škod. _BAR_ 1. Správní rada: Složení jeden zástupce za každý členský stát,dva zástupci Komise,dva vědci jmenovaní Evropským parlamentem.
Úkoly přijmout plán práce a zajistit jeho plnění. 2.
Ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise. 3.
Poradní fórum Skládá se ze zástupců členských států, přičemž na jeden stát připadá jeden zástupce. Radí výkonnému řediteli.
4. Vědecký výbor Skládá se z osob kvalifikovaných v oblasti životního prostředí, které jmenuje správní rada.
5. Externí audit Účetní dvůr.
6. Orgán udělující absolutorium Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet 33,6 milionu EUR (27,5 milionu EUR), příspěvek Společenství: 81 % (77 %).
Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004 Počet pracovních míst v plánu pracovních míst: 115 (111). Počet obsazených pracovních míst: 102 (95) +15 (16) jiní zaměstnanci (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci, zaměstnanci zprostředkovatelských agentur).
Celkový počet zaměstnanců: 115 (111) s následujícím rozložením povinností: provozní: 72 (69),správní: 42 (41),smíšené: 1 (1). _BAR_ Podpůrné práce a poskytnutí ukazatelů pro souhrnnou zprávu o udržitelném rozvoji,ukazatele stavu životního prostředí,analýza a odhad emisí skleníkových plynů (1990–2020),dokončení Kyjevské zprávy (o stavu životního prostředí v kandidátských zemích střední a východní Evropy),tři semináře organizované v rámci předsednictví Rady,poskytnutí ukazatelů životního prostředí ve specifických oblastech (sektor dopravy v kandidátských zemích, oblast Dunaj – Černé moře),pomoc při harmonizaci údajů,řízení sítě EIONET (Evropská informační a pozorovací síť pro životní prostředí). _BAR_
Tabulka 2
Evropská agentura pro životní prostředí – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje poskytnuté agenturou – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ k dispozici _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 27200 _BAR_ 27200 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 12955 _BAR_ 12908 _BAR_ 12449 _BAR_ 501 _BAR_ 5 _BAR_ 315 _BAR_ 315 _BAR_ 190 _BAR_ 124 _BAR_ 13270 _BAR_ 13223 _BAR_ 12639 _BAR_ 501 _BAR_ 129 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 6412 _BAR_ 3455 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 3845 _BAR_ 3845 _BAR_ 3451 _BAR_ 394 _BAR_ 0 _BAR_ 395 _BAR_ 395 _BAR_ 319 _BAR_ 76 _BAR_ 4240 _BAR_ 4240 _BAR_ 3770 _BAR_ 394 _BAR_ 76 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 128 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 16812 _BAR_ 14425 _BAR_ 9548 _BAR_ 7264 _BAR_ 1 _BAR_ 7008 _BAR_ 7008 _BAR_ 6701 _BAR_ 307 _BAR_ 23820 _BAR_ 21433 _BAR_ 16249 _BAR_ 7264 _BAR_ 308 _BAR_
Celkem _BAR_ 33612 _BAR_ 30783 _BAR_ Celkem _BAR_ 33612 _BAR_ 31178 _BAR_ 25448 _BAR_ 8159 _BAR_ 6 _BAR_ 7718 _BAR_ 7718 _BAR_ 7210 _BAR_ 507 _BAR_ 41330 _BAR_ 38896 _BAR_ 32658 _BAR_ 8159 _BAR_ 513 _BAR_
Tabulka 3
Evropská agentura pro životní prostředí – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje poskytnuté agenturou – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace ES _BAR_ 28658 _BAR_ 28723 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 1998 _BAR_ 1080 _BAR_
Bankovní úroky _BAR_ 128 _BAR_ 89 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 30784 _BAR_ 29891 _BAR_
Výdaje
Celkové výdaje na hlavu I rozpočtu
Platby _BAR_ 12447 _BAR_ 11123 _BAR_
Platby – účelově vázané příjmy _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 435 _BAR_ 315 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky – účelově vázané příjmy _BAR_ 66 _BAR_ _BAR_
Celkové výdaje na hlavu II rozpočtu
Platby _BAR_ 3451 _BAR_ 2447 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 394 _BAR_ 395 _BAR_
Celkové výdaje na hlavu III rozpočtu
Platby _BAR_ 9534 _BAR_ 5997 _BAR_
Platby – účelově vázané příjmy _BAR_ 14 _BAR_ _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 4845 _BAR_ 7008 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky – účelově vázané příjmy _BAR_ 2419 _BAR_ _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 33606 _BAR_ 27284 _BAR_
Čistý výsledek hospodaření za daný rok (a – b) _BAR_ –2822 _BAR_ 2607 _BAR_
Převedené a zrušené rozpočtové prostředky _BAR_ 507 _BAR_ 295 _BAR_
Převedené a zrušené vratky _BAR_ 0 _BAR_ 36 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ –4190 _BAR_ –7427 _BAR_
Zrušené účelově vázané příjmy _BAR_ 98 _BAR_ 322 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 3 _BAR_ –4 _BAR_
Časové rozlišení předcházejících období _BAR_ 43 _BAR_ –18 _BAR_
Převáděný zůstatek _BAR_ –6360 _BAR_ –4190 _BAR_
Tabulka 4
Evropská agentura pro životní prostředí – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 2003
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje poskytnuté agenturou – tato tabulka shrnuje údaje, které agentura uvedla ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní zdroje _BAR_ _BAR_ _BAR_
Budovy (vklad) _BAR_ 432 _BAR_ 425 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 1838 _BAR_ 1265 _BAR_
Vybavení a nábytek _BAR_ 483 _BAR_ 541 _BAR_ Rozdíl příjmů a výdajů _BAR_ –6360 _BAR_ –4190 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 891 _BAR_ 266 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1806 _BAR_ 1232 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ –4522 _BAR_ –2925 _BAR_
Zásoby (kancelářských potřeb) _BAR_ 32 _BAR_ 33 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Převedené obecné hotovostní prostředky _BAR_ 0 _BAR_ 1856 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Nové členské státy _BAR_ 0 _BAR_ 1066 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Projekty financované z prostředků na zvláštní účely _BAR_ 0 _BAR_ 1269 _BAR_
Částky k proplacení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Komise _BAR_ 0 _BAR_ 1856 _BAR_ Automatické převody _BAR_ 5674 _BAR_ 7717 _BAR_
Příspěvek z programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 1066 _BAR_ Automatické převody (účelově vázané příjmy) _BAR_ 2708 _BAR_ 1135 _BAR_
Ostatní dotace k proplacení _BAR_ 0 _BAR_ 1269 _BAR_ Převod položek rozpočtových prostředků daného roku disponibilních k dalšímu použití _BAR_ 93 _BAR_ 212 _BAR_
Návratná DPH _BAR_ 889 _BAR_ 232 _BAR_ Převod položek rozpočtových prostředků minulých let disponibilních k dalšímu použití _BAR_ 197 _BAR_ 0 _BAR_
Různí dlužníci _BAR_ 109 _BAR_ 127 _BAR_ Sociální zabezpečení a mzdy _BAR_ 142 _BAR_ 417 _BAR_
Inkasní příkazy _BAR_ 42 _BAR_ 65 _BAR_ Inkasní příkazy _BAR_ 38 _BAR_ 65 _BAR_
Náklady příštích období _BAR_ 271 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1310 _BAR_ 4614 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 8852 _BAR_ 13737 _BAR_
Bankovní účty a peněžní prostředky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Bankovní účty _BAR_ 1142 _BAR_ 4892 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohové peněžní účty _BAR_ 39 _BAR_ 40 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 4329 _BAR_ 10811 _BAR_ Celkem _BAR_ 4329 _BAR_ 10811 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI AGENTURY
7. Ke konci roku a po konečném převodu rozpočtu na rok 2004 byly skutečně učiněny dva závazky.
Zdroje byly přiděleny na projekty, které byly původně definovány v organizačním plánu pro rok 2004, avšak zahájení projektů bylo pozdrženo v důsledku nejistot ohledně rozpočtových požadavků souvisejících s probíhajícím náborem pracovníků.
Nadále pracujeme na zlepšení procesu správy a provádění našeho rozpočtu, abychom dosáhli lepšího naplnění zásady ročního rozpočtování.
8. Tato připomínka je opodstatněná a je důsledkem nedostatečných zdrojů v období značně rozsáhlé přestavby a renovace prostor Evropské agentury pro životní prostředí.
Počínaje rokem 2005 bude každoročním kontrolám věnována řádná pozornost.
9. Tyto nedostatky uznáváme a v budoucnosti se jich vyvarujeme.
Zejména zajistíme, aby u v budoucnosti uzavřených smluv byly jakékoli dodatky přísně omezeny na méně než 50 % částky uvedené v původní smlouvě (spíše než indikativní částky nabídkového řízení). Dále zajistíme, aby rámcové smlouvy, které budeme využívat, nebyly starší než čtyři roky.
10. Agentura se usilovně snaží o refundaci daní, které si za období 2000 až 2004 nepatřičně účtovalo město Kodaň.
Komunikujeme s orgány městské správy a s dánským Protokolárním úřadem, a rovněž jsme informovali generální ředitelství pro životní prostředí a generálního tajemníka.
Právní služby Komise zvažují zahájení soudního řízení proti Dánsku.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi úřadu
(2005/C 332/07)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–12 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi úřadu
ÚVOD
1. Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen "úřad") byl ustaven nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
178/2002 ze dne 28. ledna 2002 [1]. Jeho hlavním úkolem je dodávat vědecké informace potřebné pro přípravu právních předpisů Společenství, shromaždovat a analyzovat data umožňující charakterizovat a kontrolovat rizika, a dále poskytovat nezávislé informace o těchto rizicích.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti úřadu na základě údajů, které úřad poskytl.
2. Účetní závěrka úřadu za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky úřadu.
4. Účetní závěrku úřadu za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 44 nařízení (ES) č.
178/2002 její ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr vykonal audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka úřadu za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Kromě situace popsané v bodech 9 až 11 jsou uskutečněné operace vyplývající z účetní závěrky úřadu ve svém souhrnu zákonné a správné.
PŘIPOMÍNKY
7. Stanovení části převedených položek rozpočtových prostředků, které se mají považovat za výdaje při výpočtu výsledku hospodaření daného rozpočtového roku, je založeno na prohlášeních pověřených schvalujících osob.
Tato prohlášení musí být vypracována takovým způsobem, aby účetní mohl správně posoudit skutečné výdaje úřadu. Tak tomu však často nebylo.
8. V řízení dlouhodobých aktiv jsou závažné nedostatky, a to především v souvislosti se stanovením položek majetku, které se mají zapsat do inventárního soupisu [4].
Metody fyzické inventury jsou navíc nedostatečné.
9. Co se týká přijímání zaměstnanců, nejsou rozhodnutí o odmítnutí uchazečů odůvodněná a závěrečné zprávy k výběrovému řízení jsou často neúplné nebo v případě pomocných zaměstnanců vůbec neexistují.
Počítačová aplikace používaná v první etapě výběru uchazečů nezaručuje integritu zaznamenaných údajů.
Služební zařazení přijatých zaměstnanců často nebývá odůvodněno ani doloženo podpůrnými doklady.
10. Pomocní pracovníci byli zaměstnáni bez výběrového řízení.
Dále osoby, které vydaly některým uchazečům osvědčení, byly členy výběrové komise pro výběr těchto zaměstnanců.
Dvěma osobám bylo vydáno osvědčení, ve kterém bylo uvedeno, že budou zaměstnány jako dočasní zaměstnanci, ačkoli orgán oprávněný ke jmenování neučinil v této věci žádné rozhodnutí.
V jednom případě byl úspěšný uchazeč, který nebyl jmenován, přímo zaměstnán na jiném pracovním místě.
11. Jedna zakázka byla udělena na základě dvou nabídek, přestože finanční nařízení vyžaduje alespoň tři účastníky výběrového řízení u zakázek v této výši [5].
V jiném případě byl předsedou hodnotícího výboru bývalý zaměstnanec společnosti, která zakázku získala.
Mezi členy tohoto výboru patřil přímý podřízený jeho předsedy.
V posledním případě byla zakázka udělena na základě přímé dohody, aniž byly splněny jakékoliv podmínky platných ustanovení [6].
12. Úřad musí vyvinout veškeré úsilí pro zajištění transparentnosti svých rozhodnutí o přijímání zaměstnanců a udělování zakázek, aby zaručil dodržování platných pravidel a předešel jakémukoliv podezření z porušení nestrannosti.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října a 7. prosince 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 31, 1.2.2002, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena ke dni 1. srpna 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 17. srpna 2005.
[4] Článek 103 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst.
L 357, 31.12.2002).
[5] Částka: 8400 EUR. Čl.
129 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č.
2342/2002.
[6] Článek 126 nařízení (ES, Euratom) č.
2342/2002.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (Parma)
Zdroj: Údaje poskytl úřad.
Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci úřadu, jak jsou definovány v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly úřadu k dispozici v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané v roce 2004 _BAR_
Volný pohyb potravin (článek 37 Smlouvy) Vysoká úroveň ochrany zdraví, bezpečnosti a ochrany životního prostředí a spotřebitelů s přihlédnutím k novému vývoji založenému na vědeckých poznatcích (článek 95 Smlouvy) Společná obchodní politika (článek 133 Smlouvy) Veřejné zdraví (čl. 152 odst. 4 písm. b) Smlouvy) _BAR_ Cíle: poskytovat vědecká stanoviska a vědeckou a technickou podporu pro legislativní a politickou činnost Společenství ve všech oblastech, které mají přímý nebo nepřímý vliv na bezpečnost potravin a krmiv,poskytovat nezávislé informace o rizicích souvisejících s bezpečností potravin,přispívat k dosažení vysoké úrovně ochrany lidského zdraví a života,shromažďovat a analyzovat údaje umožňující charakterizovat a sledovat rizika. _BAR_ Úkoly: vydávat vědecká stanoviska a studie,podporovat jednotné metodiky hodnocení rizik,poskytovat podporu Komisi,vyhledávat, analyzovat a shrnovat vědecké a technické údaje v oblasti působnosti úřadu,identifikovat a charakterizovat nově vznikající rizika,vytvořit síť organizací s působností v podobných oblastech,poskytovat vědeckou a technickou pomoc při řízení krizí,zdokonalovat mezinárodní spolupráci,poskytovat veřejnosti a zúčastněným osobám spolehlivé, objektivní a srozumitelné informace,podílet se na systému včasného varování Komise. _BAR_ 1. Správní rada Složení 14 členů jmenovaných Radou (ve spolupráci s Evropským parlamentem a Komisí) a jeden zástupce Komise. Povinnosti přijímat pracovní program a rozpočet a zajistit jejich plnění. 2. Ředitel jmenovaný správní radou po slyšení před Evropským parlamentem na základě seznamu kandidátů navržených Komisí. 3. Poradní fórum Složení jeden zástupce za každý členský stát. Povinnosti poskytovat poradenství řediteli. 4. Vědecký výbor a vědecké skupiny připravovat vědecká stanoviska úřadu. 5. Externí audit Účetní dvůr. 6. Orgán udělující absolutorium Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet: 29,1 milionu EUR (12,6 milionu EUR), z toho dotace Společenství: 100 % (100 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: Počet pracovních míst v plánu pracovních míst: 138 (49) Počet obsazených pracovních míst: 102 (27) Ostatní zaměstnanci (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci, pracovníci zprostředkovatelských agentur): +37 (36) Celkový počet zaměstnanců: 139 (63) S následujícím rozložením povinností: provozní: 83 (33)správní: 56 (30) _BAR_ V roce 2004 bylo přijato a publikováno 158 stanovisek. Týkala se řady oblastí včetně aromatických rostlin, geneticky modifikovaných organismů (se Světovou zdravotnickou organizací), bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) nebo přenosné spongiformní encefalopatie (TSE). Byla uspořádána dvě vědecká sympózia o specifických tématech – rozvoji odborných znalostí v rámci úřadu, určování budoucích rizik, vytvoření sítě a shromažďování vědeckých údajů. Poradní fórum se čtyřikrát sešlo, aby v rámci sítě spolupracovalo s vnitrostátními úřady v konkrétních otázkách, jako např. koordinace v případě krize. _BAR_
Tabulka 2
Evropský úřad pro bezpočetnost potravin – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje úřadu – tato tabulka shrnuje údaje, které úřad uvedl ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků konečného rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2003 a převody z rozpočtového roku 2002) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ zapsáno _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 29092 _BAR_ 18000 _BAR_ Hlava Zaměstnanci _BAR_ 11509 _BAR_ 8641 _BAR_ 8251 _BAR_ 390 _BAR_ 2868 _BAR_ 149 _BAR_ 140 _BAR_ 9 _BAR_ 11658 _BAR_ 8790 _BAR_ 8391 _BAR_ 390 _BAR_ 2876 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 5633 _BAR_ 5094 _BAR_ 3617 _BAR_ 1477 _BAR_ 539 _BAR_ 1189 _BAR_ 1058 _BAR_ 130 _BAR_ 6822 _BAR_ 6283 _BAR_ 4676 _BAR_ 1477 _BAR_ 669 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 11950 _BAR_ 7517 _BAR_ 4051 _BAR_ 3818 _BAR_ 4081 _BAR_ 2894 _BAR_ 2019 _BAR_ 875 _BAR_ 14844 _BAR_ 10411 _BAR_ 6071 _BAR_ 3818 _BAR_ 4956 _BAR_
celkem _BAR_ 29092 _BAR_ 18000 _BAR_ Celkem _BAR_ 29092 _BAR_ 21252 _BAR_ 15919 _BAR_ 5684 _BAR_ 7488 _BAR_ 4233 _BAR_ 3219 _BAR_ 1014 _BAR_ 33325 _BAR_ 25485 _BAR_ 19139 _BAR_ 5684 _BAR_ 8502 _BAR_
Tabulka 3
Evropský úřad pro bezpečnost potravin – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje úřadu – tato tabulka shrnuje údaje, které úřad uvedl ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Provozní příjmy _BAR_ 20591 _BAR_ 10171 _BAR_
Provozní příjmy celkem _BAR_ 20591 _BAR_ 10171 _BAR_
Správní výdaje
Zaměstnanci _BAR_ –7564 _BAR_ –3213 _BAR_
Budovy a související výdaje _BAR_ –4192 _BAR_ –781 _BAR_
Ostatní výdaje _BAR_ –1263 _BAR_ –536 _BAR_
Odpisy a snížení hodnoty konsolidovaných subjektů _BAR_ –333 _BAR_ –204 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ –6431 _BAR_ –2159 _BAR_
Provozní výdaje celkem _BAR_ –19783 _BAR_ –6894 _BAR_
Provozní zisk (ztráta) _BAR_ 808 _BAR_ 3277 _BAR_
Příjmy z finančních operací _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
Výdaje na finanční operace _BAR_ –7 _BAR_ –3 _BAR_
Zisk (ztráta) z finančních operací _BAR_ –6 _BAR_ –2 _BAR_
Běžný zisk (ztráta) _BAR_ 802 _BAR_ 3275 _BAR_
Mimořádné příjmy _BAR_ _BAR_ 402 _BAR_
Mimořádné výdaje _BAR_ –27 _BAR_ _BAR_
Mimořádný zisk (ztráta) _BAR_ –27 _BAR_ 402 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok _BAR_ 775 _BAR_ 3677 _BAR_
Tabulka 4
Evropský úřad pro bezpečnost potravin – rozvaha k 31. prosinci 2004 a k 31. prosinci 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje úřadu – tato tabulka shrnuje údaje, které úřad uvedl ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
A. dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ A. vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotný majetek _BAR_ _BAR_ _BAR_ Kumulovaný zůstatek _BAR_ 3677 _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 423 _BAR_ 362 _BAR_ Výsledek hospodaření za rozpočtový rok _BAR_ 775 _BAR_ 3677 _BAR_
Hmotný majetek _BAR_ _BAR_ _BAR_ Celkem _BAR_ 4452 _BAR_ 3677 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 1035 _BAR_ 701 _BAR_ C. závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nábytek a zařízení _BAR_ 151 _BAR_ 106 _BAR_ Závazky s dobou splatnosti maximálně do jednoho roku _BAR_ _BAR_ _BAR_
Odpisy _BAR_ –537 _BAR_ –204 _BAR_ Závazky vůči zaměstnancům _BAR_ 13 _BAR_ 8 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Daně a sociální zabezpečení _BAR_ 77 _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 1071 _BAR_ 965 _BAR_ Konsolidované subjekty (ES) _BAR_ 2069 _BAR_ 146 _BAR_
B. oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Výdaje a výnosy příštích období _BAR_ 2686 _BAR_ 1535 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pohledávky do jednoho roku splatnosti _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Předběžné financování _BAR_ 323 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zaměstnanci _BAR_ 50 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Krátkodobé pohledávky _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Ostatní pohledávky _BAR_ 36 _BAR_ 40 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Konsolidované subjekty (ES) _BAR_ 4568 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Náklady a příjmy příštích období _BAR_ 47 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Disponibilní aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Bankovní účty _BAR_ 3202 _BAR_ 4342 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový peněžní účet _BAR_ _BAR_ 15 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 8226 _BAR_ 4400 _BAR_ Celkem _BAR_ 4845 _BAR_ 1688 _BAR_
Aktiva celkem _BAR_ 9297 _BAR_ 5365 _BAR_ Pasiva celkem _BAR_ 9297 _BAR_ 5365 _BAR_
--------------------------------------------------
OPDOVĚDI ÚŘADU
7. Úřad bude dbát o to, aby zavedený systém, jehož záměrem je informovat účetního o výdajích v daném rozpočtovém roce, byl přesnější a spolehlivější.
8. Úřad kompletně zkontroluje svůj inventární soupis v listopadu 2005, jakmile bude dokončeno jeho přestěhování do Parmy.
Použitá metoda předpokládá zanesení položek majetku do inventárního soupisu při jejich převzetí nebo nejpozději při jejich zaplacení.
9. Výběrová řízení byla nakonec posílena s cílem zlepšit jejich transparentnost, jakož i transparentnost rozhodnutí týkajících se náboru zaměstnanců.
Nedostatky zjištěné Účetním dvorem byly zapříčiněny skutečností, že úřad musel být zřízen ve velmi krátké době.
Počítačová aplikace zmiňovaná Účetním dvorem se nyní používá pouze jako databáze.
10. Od září 2004 probíhá výběr a nábor pomocných zaměstnanců podle zjednodušeného postupu.
Členové výběrové komise jsou povinni při výběrovém pohovoru uvést, zda uchazeče znají.
Úřad zkoumá opatření pro zmírnění rizik zaujatosti výběrových komisí.
Dvěma úspěšným uchazečům bylo vydáno osvědčení o přijetí jako dočasní zaměstnanci na pozice, které budou obsazeny, jakmile to rozpočtový plán dovolí, tj. konkrétně o 6 měsíců později.
11. Aby mohl lépe dodržovat předpisy pro udělování zakázek, přijal úřad různá opatření a vytvořil interní síť, jejímž cílem je zlepšit úroveň porozumění platných pravidel a vyškolit příslušné zaměstnance.
Co se týče případů popsaných Účetním dvorem, složení hodnotících výborů určuje úřad v souladu s užívanými obecnými zásadami a v závislosti na počtu osob schopných provádět odborná hodnocení, který je v instituci malého rozsahu, jako je EFSA, omezený.
Udělení zakázky na základě přímé dohody bylo zapříčiněno problémy v plánování. Později bylo na tuto službu vyhlášeno výběrové řízení.
12. Úřad se vždy snažil dodržovat platná pravidla a bude nadále usilovat o rovné zacházení a transparentnost jak v politice uplatňované při náboru zaměstnanců, tak v politice udělování zakázek.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi střediska
(2005/C 332/08)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–9 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi střediska
ÚVOD
1. Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie (dále jen "středisko") bylo ustaveno nařízením Rady (ES) č.
2965/94 [1]. Úkolem střediska je poskytovat agenturám Společenství a všem ostatním orgánům a institucím Společenství, které požádají o jeho asistenci, překladatelské služby nutné pro činnost těchto orgánů a institucí.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti střediska na základě údajů, které středisko poskytlo.
2. Účetní závěrka střediska za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky střediska.
4. Účetní závěrku střediska za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č.
2965/94 jeho ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu o spolehlivosti účetní závěrky a zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka střediska za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka střediska zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
Spor mezi střediskem a lucemburskými úřady o nájemné byl v roce 2004 vyřešen. Rezerva vytvořená v rozvaze na rizika spojená s tímto sporem již nemá opodstatnění [4].
Středisko tuto rezervu zrušilo přijetím opravného rozpočtu, ve kterém zvýšilo o částku rezervy své výdaje a kompenzovalo je zapsáním záporné hodnoty do položky rezervy.
K uvedeným operacím máme tyto připomínky:
a) do rozpočtu byly zapsány částky, které neodpovídaly potřebám daného rozpočtového roku, což je v rozporu se zásadou správnosti rozpočtu;
b) z hlediska zákonnosti a transparentnosti operace stačilo rezervu zaznamenat ve výkazu příjmů a výdajů střediska.
8. Středisko zrušilo položky rozpočtových prostředků vyčleněné na rok 2004 ve výši 8,8 milionu EUR.
Přestože 4,1 milionu EUR z těchto zrušených položek tvořily rezervy, je výše zbývajících zrušených položek rozpočtových prostředků stále příliš vysoká (16 % výdajových položek).
9. Dlouhotrvající spor o zaměstnavatelské příspěvky na důchodové zabezpečení zaměstnanců, které středisko odvádí Komisi, nebyl dosud vyřešen.
Ve snaze vypořádat se s finanční nejistotou vyplývající z tohoto sporu vytvořilo středisko rezervu, která ke konci roku 2004 dosahovala hodnoty 7,5 milionu EUR, což je více než čtvrtina celkového zůstatku rozvahy.
Jak již Účetní dvůr zdůraznil ve své předcházející zprávě [4], středisko musí vyvinout větší úsilí, aby tento spor vyřešilo, a tím zrušilo uvedené rezervy.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 314, 7.12.1994, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena ke dni 29. srpna 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 26. září 2005.
[4] Viz bod 8 zprávy za rozpočtový rok 2003 (Úř. věst.
C 324, 30.12.2004, s. 47).
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie (Lucemburk)
Zdroj: Údaje poskytlo středisko.
Oblast pravomoci _BAR_ Pravomoci střediska, jak jsou definovány v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2965/94 ze dne 28. listopadu 1994 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly středisku k dispozici v roce 2004 (údaje za rok 2003 _BAR_ Produkty a služby dodané během rozpočtového roku 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_
Zástupci vlád členských států přijali vzájemnou dohodou prohlášení o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie při překladatelském oddělení Komise v Lucemburku, které by poskytovalo překladatelské služby nezbytné pro chod institucí a útvarů, jejichž sídla byla zřízena rozhodnutím ze dne 29. října 1993. (rozhodnutí Rady přijaté na základě článku 235 Smlouvy) _BAR_ Cíle: Poskytovat překladatelské služby nutné pro chod těchto institucí: Evropské agentury pro životní prostředí,Evropské nadace pro odborné vzdělávání,Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost,Evropské agentury pro léčivé přípravky,Evropské agentury pro ochranu zdraví a bezpečnost při práci,Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory),Evropského policejního úřadu (Europol) a jeho protidrogové jednotky. Služeb střediska mohou kromě institucí uvedených výše využívat i ostatní instituce zřízené Radou. Orgány a instituce Evropské unie, které mají vlastní překladatelský servis, mohou podle vlastní volby rovněž služeb střediska využívat, bude-li to zapotřebí. Podílet se na práci interinstitucionálního překladatelského výboru. _BAR_ Úkoly: uzavírat dohody o spolupráci s institucemi a orgány,podílet se na práci interinstitucionálního překladatelského výboru. _BAR_ 1. Správní rada Složení jeden zástupce za každý členský stát,dva zástupci Komise,jeden zástupce za každou instituci nebo orgán, které využívají služeb střediska. Úkol přijímat roční plán práce střediska a výroční zprávu. 2. Ředitel jmenovaný správní radou na návrh Komise. 3. Externí audit Účetní dvůr. 4. Interní audit Interní auditor Komise. 5. Orgán udělující absolutorium Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet 29,8 milionu EUR (29 milionů EUR). Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004 181 (158) pracovních míst uvedených v plánu pracovních míst Počet obsazených pracovních míst: 150 (132) +15 (15) jiná pracovní místa Celkový počet zaměstnanců: 165 (147) S následujícím rozložením povinností: provozní: 109 (95)správní: 52 (48)smíšené: 4 (4) _BAR_ Počet přeložených stran 374106 (238399) Počet stran na jazyk úřední jazyky: 369377 (221127)ostatní jazyky: 4729 (17272) Počet stran na jazyk instituce: 362162 (215992)orgány: 11944 (22407) Počet stran přeložených externisty: 146350 (94355) _BAR_
Tabulka 2
Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Zdroj: Údaje střediska – tato tabulka shrnuje údaje, které středisko uvedlo ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Platby přijaté od institucí a orgánů _BAR_ 25169 _BAR_ 19489 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 14921 _BAR_ 11937 _BAR_ 11815 _BAR_ 122 _BAR_ 2984 _BAR_ 104 _BAR_ 64 _BAR_ 40 _BAR_ 15025 _BAR_ 12041 _BAR_ 11879 _BAR_ 122 _BAR_ 3024 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 250 _BAR_ 387 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 6414 _BAR_ 2990 _BAR_ 2349 _BAR_ 641 _BAR_ 3424 _BAR_ 619 _BAR_ 541 _BAR_ 78 _BAR_ 7033 _BAR_ 3609 _BAR_ 2890 _BAR_ 641 _BAR_ 3502 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ p.m. _BAR_ 23 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 7949 _BAR_ 6074 _BAR_ 5084 _BAR_ 990 _BAR_ 1875 _BAR_ 493 _BAR_ 487 _BAR_ 6 _BAR_ 8442 _BAR_ 6567 _BAR_ 5571 _BAR_ 990 _BAR_ 1881 _BAR_
Zůstatek za předchozí rozpočtový rok _BAR_ 4405 _BAR_ — _BAR_ Hlava X Rezervy a opravné položky _BAR_ 540 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 540 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 540 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 540 _BAR_
Celkem _BAR_ 29824 _BAR_ 19899 _BAR_ Celkem _BAR_ 29824 _BAR_ 21001 _BAR_ 19248 _BAR_ 1753 _BAR_ 8823 _BAR_ 1216 _BAR_ 1092 _BAR_ 124 _BAR_ 31040 _BAR_ 22217 _BAR_ 20340 _BAR_ 1753 _BAR_ 8947 _BAR_
Tabulka 3
Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Zdroj: Údaje střediska – tato tabulka shrnuje údaje, které středisko uvedlo ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Provozní příjmy
Fakturace za rozpočtový rok _BAR_ 23423 _BAR_ 22075 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 150 _BAR_ 223 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 23573 _BAR_ 22298 _BAR_
Provozní výdaje
Zaměstnanci _BAR_ 11929 _BAR_ 10347 _BAR_
Budovy, vybavení a různé výdaje na provoz _BAR_ 2734 _BAR_ 2095 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ 5919 _BAR_ 3618 _BAR_
Alokace prostředků na opravné položky _BAR_ 1410 _BAR_ 2195 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 21992 _BAR_ 18255 _BAR_
Provozní výsledek (c = a – b) _BAR_ 1581 _BAR_ 4043 _BAR_
Finanční příjmy
Bankovní úroky _BAR_ 387 _BAR_ 387 _BAR_
Kurzové zisky _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Celkem (d) _BAR_ 388 _BAR_ 388 _BAR_
Finanční výdaje
Bankovní poplatky _BAR_ 7 _BAR_ 10 _BAR_
Celkem (e) _BAR_ 7 _BAR_ 10 _BAR_
Finanční výsledek hospodaření (f = d – e) _BAR_ 381 _BAR_ 378 _BAR_
Výsledek běžných činností (g = c + f) _BAR_ 1962 _BAR_ 4421 _BAR_
Mimořádné příjmy (h) _BAR_ 2230 _BAR_ 19 _BAR_
Mimořádné výdaje (i) _BAR_ 0 _BAR_ 9 _BAR_
Mimořádný výsledek hospodaření (j = h – i) _BAR_ 2230 _BAR_ 10 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok (g + j) _BAR_ 4192 _BAR_ 4431 _BAR_
Tabulka 4
Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Zdroj: Údaje střediska – tato tabulka shrnuje údaje, které středisko uvedlo ve své účetní závěrce.
(v tis. EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotný majetek _BAR_ 466 _BAR_ 760 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hmotný majetek _BAR_ _BAR_ _BAR_ Rezervy _BAR_ 9761 _BAR_ 8330 _BAR_
Inventář a vozový park _BAR_ 155 _BAR_ 219 _BAR_ Výsledek hospodaření převedený z předchozích rozpočtových let _BAR_ 4642 _BAR_ 1642 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 274 _BAR_ 398 _BAR_ Výsledek hospodaření _BAR_ 4192 _BAR_ 4431 _BAR_
Nedokončený dlouhodobý majetek a uhrazené zálohy _BAR_ 0 _BAR_ 35 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 18595 _BAR_ 14403 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 429 _BAR_ 652 _BAR_ Rezervy na rizika a závazky _BAR_ 7481 _BAR_ 8601 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Úhrady DPH a pohledávky za členskými státy z titulu vratky DPH _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ Dodavatelé _BAR_ 832 _BAR_ 784 _BAR_
Pohledávky za orgány a institucemi Společenství _BAR_ 6363 _BAR_ 2676 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 1 _BAR_ 162 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 2 _BAR_ 10 _BAR_ Různá pasiva _BAR_ 1 _BAR_ 5 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 6368 _BAR_ 2689 _BAR_ Zálohy zákazníkům _BAR_ 256 _BAR_ 500 _BAR_
Disponibilní aktiva _BAR_ 19903 _BAR_ 20354 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1090 _BAR_ 1451 _BAR_
Celkem _BAR_ 27166 _BAR_ 24455 _BAR_ Celkem _BAR_ 27166 _BAR_ 24455 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI STŘEDISKA
S ohledem na význam této záležitosti středisko tuto operaci vykázalo v opravném rozpočtu. Učinilo tak v zájmu transparentnosti a s cílem informovat správní radu co možná nejdříve, bez nutnosti čekat na účetní uzávěrku.
Je třeba poznamenat, že výsledek hospodaření za rozpočtový rok nebyl uplatněním tohoto přístupu nikterak dotčen.
8. Středisko bere připomínku Účetního dvora na vědomí a bude dbát na zlepšení svých rozpočtových odhadů.
9. Jak naznačuje odpověď střediska na připomínky Účetního dvora k účetní závěrce za rozpočtový rok 2003, středisko se v této věci znovu obrátilo na Komisi dne 23. listopadu 2004.
Generální ředitelství pro zaměstnance a administrativu sdělilo svůj postoj poznámkou ze dne 17. května 2005 a úplná dokumentace bude správní radě střediska předložena k rozhodnutí na jejím zasedání dne 20. října 2005.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi střediska
(2005/C 332/09)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–11 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi střediska
ÚVOD
1. Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (dále jen "středisko") bylo ustaveno nařízením Rady (EHS) č.
337/75 [1]. Jeho hlavním posláním je přispívat k rozvoji odborného vzdělávání na úrovni Společenství.
Za účelem dosažení tohoto cíle středisko připravuje a šíří dokumentaci k systémům odborného vzdělávání.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti střediska na základě údajů, které středisko poskytlo.
2. Účetní závěrka střediska za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky střediska.
Účetní závěrku střediska za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s čl. 12 písm. a nařízení (ES) č.
337/75 jeho výkonný ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka střediska za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Kromě situací popsaných v bodě 10 jsou uskutečněné operace vyplývající z účetní závěrky střediska ve svém souhrnu zákonné a správné.
PŘIPOMÍNKY
7. Finanční nařízení střediska stanoví, že v rozpočtu je nutné rozlišovat mezi položkami závazků a položkami plateb.
Ve zveřejněném rozpočtu na rok 2004 však toto rozlišení použito nebylo. V průběhu daného rozpočtového roku středisko nicméně řídilo své provozní rozpočtové prostředky v souladu s pravidly pro rozlišené položky.
Tento přístup středisku umožnil zredukovat objem převodů rozpočtových prostředků do následujícího rozpočtového roku, a získat tak přesnější obraz stavu majetku.
V příštích rozpočtových letech bude středisko muset přizpůsobit svůj rozpočet typu položek rozpočtových prostředků, které řídí.
8. Středisko poskytuje svým zaměstnancům možnost stravovat se v jídelně ve vlastních prostorách.
Nákupy a prodeje této jídelny se zaznamenávají v odděleném účetnictví [4].
Tyto účty nejsou předmětem kontrol stanovených finančním nařízením a rovněž nejsou součástí účetní závěrky střediska.
Středisko by mělo tuto situaci napravit.
9. Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2003 vykazuje ztrátu ve výši 993310 EUR.
V souladu s ustanoveními finančního nařízení střediska měl být tento výsledek hospodaření zapsán do opravného rozpočtu na rozpočtový rok 2004 [5].
10. U jedné vícenásobné rámcové smlouvy středisko vybralo jako prvního poskytovatele služeb, jehož cenová nabídka (ve výši 150000 EUR) nesplňovala podmínky stanovené v zadání [6].
Ve srovnání s nabídkou poskytovatele služeb, který se umístil jako druhý (částka ve výši 94500 EUR), stála středisko jeho volba o 55500 EUR více, tj. byla více než o 50 % dražší.
Obecněji lze konstatovat, že významný počet smluv, které středisko uzavřelo s poradci v rámci svých programů činností, byl uzavřen na základě vyjednávacích řízení.
U mnoha řízení, která Účetní dvůr prověřoval, nebyla vždy důsledně uplatňována pravidla hospodářské soutěže.
11. Při kontrole dokumentace k přijímání pracovníků byly odhaleny nesrovnalosti v použitých postupech a u jednotlivých případů rozdíly v požadovaných dokumentech.
Takovým nesrovnalostem se lze vyhnout přijetím manuálu s postupy pro přijímání zaměstnanců, který bude vypracován tak, aby byla zajištěna transparentnost uvedených postupů.
Při zkoumání dokumentace jednotlivých zaměstnanců Účetní dvůr zjistil, že finanční nároky zaměstnanců nejsou systematicky sledovány.
Sledování nároků by mohlo zajistit, aby platby (rodinné přídavky atd.) nebyly vypláceny zaměstnanců, kteří na ně již ztratili nárok.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005 a 7. prosince 2005.
za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 39, 13.2.1975, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena k 12. září 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 13. záři 2005.
[4] Příjmy jídelny za rozpočtový rok 2004 činily 137000 EUR a výdaje 133500 EUR.
[5] Článek 35 finančního nařízení střediska.
[6] Smlouva 2004-FWC14/RP/D/CMC/VCPOD/013/04.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Soluň)
Zdroj: Údaje poskytlo středisko.
Oblasti pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci střediska, jak jsou definovány v článcích 2 a 3 nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly středisku k dispozici (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_
Společenství provádí politiku odborného vzdělávání, jež podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti obsahu a organizace odborného vzdělávání.
Činnost Společenství je zaměřena na: usnadňování adaptace na změny v průmyslu, zejména odborným vzděláváním a rekvalifikací,zlepšování základního a dalšího odborného vzdělávání za účelem usnadnění profesního začlenění a znovuzačlenění na trhu práce,usnadňování přístupu k odbornému vzdělávání, podporu mobility vyučujících a osob vyučovaných v rámci odborné výuky, obzvláště mladých lidí,podporu spolupráce v oblasti odborného vzdělávání mezi institucemi odborného vzdělávání či výcviku a podniky,rozvoj výměny informací a zkušeností týkajících se otázek, které jsou společné systémům odborného vzdělávání členských států. (Z článku 150 Smlouvy) _BAR_ Úkol střediska Ve své funkci referenčního střediska Evropské unie pro odborné vzdělávání a výcvik poskytuje Cedefop osobám, které rozhodují v politických záležitostech, výzkumným pracovníkům a odborníkům informace zaměřené na rozvoj jasnějšího chápání současných trendů, což jim následně umožní rozhodovat se fundovaněji s ohledem na budoucí kroky.
Cedefop pomáhá Komisi při podpoře a rozvoji odborného vzdělávání a výcviku na úrovni Společenství. _BAR_ Úkoly: sestavovat vybranou dokumentaci a připravovat analýzu údajů,přispívat k rozvoji a koordinaci výzkumu,využívat a šířit související informace,podněcovat a podporovat jednotný přístup k záležitostem souvisejícím s rozvojem odborného vzdělávání,vytvořit fórum pro širokou veřejnost. _BAR_ 1.Správní radaZa každý členský stát:jeden zástupce vlády,jeden zástupce za organizace zaměstnavatelů,jeden zástupce za organizace zaměstnanců.Tři členové zastupující Komisi a pozorovatelé z přidružených zemí (Norsko a Island).2.Řediteljmenovaný Komisí ze seznamu kandidátů předloženého správní radou. Realizuje rozhodnutí správní rady a je odpovědný za každodenní správu střediska.3.Vnitřní kontrolaÚtvar interního auditu Komise4.Externí auditEvropský účetní dvůr5.AbsolutoriumParlament na doporučení Rady _BAR_ Rozpočet: 16,6 (14,7) milionu EUR.
Příspěvek Společenství: 97 % (99 %): Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: Počet pracovních míst v plánu pracovních míst: 88 (83) Počet obsazených pracovních míst: 81 (79) + 56 (46) ostatní zaměstnanci (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci a pracovníci zprostředkovatelských agentur) Celkový počet zaměstnanců: 137 (125) s následujícím rozložením povinností: provozní: 74 (66) administrativní: 40 (38) smíšené: 23 (21) _BAR_ Konference a semináře: 90 (72) Studie: 55 (65) Projekty: 38 (23) Účast na: Kodaňském procesu, programu e-Learning, programu Leonardo da Vinci, společném akčním rámci sociálních partnerů Publikace: 62 (28) publikací, 3 vydání Cedefop info, 3 vydání Evropské revue pro odborné vzdělávání Šíření dokumentů: 10293 (10244) na vyžádání, 2034 (2346) položek předplatného elektronického bulletinu, 8460 (8523) položek předplatného Cedefop info. Údržba a vývoj stránky "Evropská vesnice pro odbornou přípravu", kde je již registrováno 53000 osob, s virtuální komunitou čítající 8000 účastníků.
Tabulka 2
Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
NP: nerozlišené položky (výše položek závazků se rovná výši položek plateb).
RP: rozlišené položky (výše položek závazků se může od výše položek plateb lišit).
PZ: položky závazků v kontextu rozlišených položek.
PP: položky plateb v kontextu rozlišených položek.
Zdroj: Údaje střediska – tato tabulka shrnuje údaje, které středisko uvedlo ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Rozpočtové prostředky na daný rozpočtový rok _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ disponibilní _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 15800 _BAR_ 13700 _BAR_ Hlava I _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 72 _BAR_ 42 _BAR_ Zaměstnanci (NP) _BAR_ 9243 _BAR_ 9045 _BAR_ 8579 _BAR_ 466 _BAR_ 197 _BAR_ 443 _BAR_ 0 _BAR_ 393 _BAR_ 0 _BAR_ 50 _BAR_
Účelové vázané příjmy z programu PHARE _BAR_ 315 _BAR_ 277 _BAR_ Hlava II _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účelově vázané příjmy pro třetí země _BAR_ 359 _BAR_ 359 _BAR_ Správní výdaje (NP) _BAR_ 1395 _BAR_ 1310 _BAR_ 768 _BAR_ 542 _BAR_ 85 _BAR_ 358 _BAR_ 0 _BAR_ 352 _BAR_ 0 _BAR_ 6 _BAR_
Ostatní účelově vázané příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 88 _BAR_ Hlava III _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Provozní výdaje (RP) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ — PZ _BAR_ 5234 _BAR_ 5234 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ — PP _BAR_ 3062 _BAR_ — _BAR_ 2508 _BAR_ — _BAR_ 554 _BAR_ 3138 _BAR_ — _BAR_ 2702 _BAR_ — _BAR_ 436 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Účelově vázané příjmy _BAR_ 724 _BAR_ 724 _BAR_ 415 _BAR_ 309 _BAR_ 0 _BAR_ 382 _BAR_ 382 _BAR_ 319 _BAR_ 63 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ 16546 _BAR_ 14466 _BAR_ Celkem PZ _BAR_ 16596 _BAR_ 16313 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 282 _BAR_ 1183 _BAR_ 382 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 56 _BAR_
Celkem PP _BAR_ 14424 _BAR_ — _BAR_ 12270 _BAR_ 1317 _BAR_ 836 _BAR_ 4321 _BAR_ — _BAR_ 3766 _BAR_ 63 _BAR_ 492 _BAR_
Tabulka 3
Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Zdroj: Údaje střediska – tato tabulka shrnuje údaje, které středisko uvedlo ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 13700 _BAR_ 14500 _BAR_
Účelově vázané příjmy _BAR_ 724 _BAR_ 792 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 42 _BAR_ 3 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 14466 _BAR_ 15295 _BAR_
Rozpočtové výdaje za daný rozpočtový rok
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 8579 _BAR_ 7554 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 466 _BAR_ 443 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 768 _BAR_ 778 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 542 _BAR_ 358 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu (s výjimkou účelově vázaných příjmů)
Platby oproti položkám plateb za daný rozpočtový rok _BAR_ 2508 _BAR_ 2381 _BAR_
Platby oproti neuhrazeným závazkům k 31.12.2003 _BAR_ 2702 _BAR_ _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ _BAR_ 3138 _BAR_
Účelově vázané příjmy (program PHARE a třetí země)
Platby _BAR_ 415 _BAR_ 546 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 309 _BAR_ 246 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 16289 _BAR_ 15444 _BAR_
Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (a – b) _BAR_ –1823 _BAR_ –149 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ –993 _BAR_ –545 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků N – 1 (hlava I a II nerozlišené položky) _BAR_ 56 _BAR_ 399 _BAR_
Neutralizace převodu N – 1 u hlavy III spojená s přechodem na rozlišené položky _BAR_ 3138 _BAR_ — _BAR_
Nevyužité prostředky z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 1 _BAR_ 10 _BAR_
Vratky Komisi _BAR_ 0 _BAR_ –716 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ –4 _BAR_ 8 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 375 _BAR_ –993 _BAR_
Tabulka 4
Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Zdroj: Údaje střediska – tato tabulka shrnuje údaje, které středisko uvedlo ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní zdroje _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotný dlouhodobý majetek _BAR_ 183 _BAR_ 14 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 5702 _BAR_ 5704 _BAR_
Budovy _BAR_ 5059 _BAR_ 5179 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 375 _BAR_ –993 _BAR_
Zařízení a nábytek _BAR_ 455 _BAR_ 471 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 6077 _BAR_ 4711 _BAR_
Dlouhodobý finanční majetek, záruka _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 5702 _BAR_ 5669 _BAR_ Neinkasované účelově vázané příjmy _BAR_ — _BAR_ 315 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené oproti hlavám I, II a III _BAR_ 1008 _BAR_ 3939 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ — _BAR_ 35 _BAR_ Převedené rozpočtové prostředky oproti účelově vázaným příjmům _BAR_ 372 _BAR_ 382 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ — _BAR_ 35 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 89 _BAR_ 86 _BAR_
Dlouhodobé pohledávky _BAR_ _BAR_ _BAR_ DPH/jiné daně _BAR_ 91 _BAR_ 90 _BAR_
Půjčky zaměstnancům _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ Bankovní úroky k refundaci EU _BAR_ 148 _BAR_ 64 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1708 _BAR_ 4876 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Průběžné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Komise _BAR_ — _BAR_ 315 _BAR_ Prostředky disponibilní k dalšímu použití _BAR_ — _BAR_ 157 _BAR_
Ostatní zálohy _BAR_ 26 _BAR_ 37 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ — _BAR_ 157 _BAR_
Návratná DPH _BAR_ 34 _BAR_ 34 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 74 _BAR_ 81 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 134 _BAR_ 467 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Banky _BAR_ 1905 _BAR_ 3532 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Peněžní prostředky _BAR_ 3 _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový peněžní účet _BAR_ 41 _BAR_ 33 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1949 _BAR_ 3570 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 7785 _BAR_ 9744 _BAR_ Celkem _BAR_ 7785 _BAR_ 9744 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI STŘEDISKA
7. Středisko přijme opatření nezbytná k zajištění správnosti prezentace svého rozpočtu v budoucnosti.
Odděleně jsou v účetnictví jídelny vedeny všechny operace vztahující se k běžným výdajům a příjmům. Tyto operace jsou zaznamenávány do pokladní knihy a podrobovány kontrolám, zejména ze strany řeckého finančního úřadu v otázce DPH.
Středisko však připomínku Účetního dvora bere na vědomí a bude hledat možnosti nápravy situace, například prostřednictvím využití zálohových účtů.
9. Středisko přijme nezbytná opatření k tomu, aby se takové situace v budoucnu neopakovaly.
10. Hodnotící výbor se během své práce opíral zejména o výlohy na den, nikoliv o celkové náklady na požadovanou práci, což zapříčinilo situaci popisovanou Účetním dvorem.
Cedefop vypracuje pro členy hodnotících výborů pokyny s cílem zajistit, aby tito brali v potaz veškerá ustanovení uvedená ve výzvách k podávání nabídek, což přispěje k lepší transparentnosti jejich práce.
V případě vyjednávacích řízení bere středisko komentáře Účetního dvora na vědomí. Přijalo již akční plán, jehož cílem je náprava zjištěných nedostatků.
Dne 16. října 2005 se svých povinností ujala nová ředitelka. Od té doby nebylo zahájeno vyjednávací řízení, jehož by se účastnili méně než tři kandidáti, a zajištění řádnosti nabídkového řízení byla věnována značná pozornost.
11. Vypracování manuálu s postupy pro nábor zaměstnanců je jedním z cílů střediska pro rok 2005.
Pravidelné přezkoumávání nároků na příspěvky bylo u zaměstnanců střediska zavedeno v roce 2005.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi Eurojustu
(2005/C 332/10)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–9 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi Eurojustu
ÚVOD
1. Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Eurojust) byla zřízena rozhodnutím Rady 2002/187/SVV [1] za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti.
Jejím úkolem je zdokonalovat koordinaci vyšetřování a stíhání na území několika členských států Evropské unie a třetích zemí.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti jednotky Eurojust na základě údajů, které tato jednotka poskytla.
2. Účetní závěrka Eurojustu za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko je určeno Evropskému parlamentu a Radě v souladu s článkem 36 rozhodnutí Rady 2002/187/SVV.
4. Účetní závěrku Eurojustu za rozpočtový rok 2004 [2] sestavil v souladu s článkem 36 rozhodnutí Rady 2002/187/SVV jeho správní ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka Eurojustu za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka Eurojustu zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
7. V roce 2004 Eurojust neměl stále k dispozici své finanční nařízení [3], a proto nadále uplatňoval rámcové finanční nařízení pro některé subjekty Společenství [4].
8. Poslední opravný rozpočet, který přijalo kolegium Eurojustu, počítal s příjmy a výdaji ve výši 8,3 milionu EUR.
Eurojust ve skutečnosti využil rozpočtové prostředky v hodnotě 9,3 milionu EUR [5]. Tento rozpočet nebyl oficiálně přijat kolegiem, ani zveřejněn v Úředním věstníku, což je v rozporu s platnými ustanoveními [6].
9. Zaměstnanec, který byl po odchodu předchozího účetního jmenován účetním, se nevzdal funkce pověřené schvalující osoby.
Od května 2004 vykonával současně funkci schvalující osoby a účetního [7], přičemž z titulu obou funkcí odpovídal za tytéž výdaje.
Účetní dvůr při této příležitosti připomíná zásadní význam zásady oddělení funkcí schvalující osoby a účetního a žádá Eurojust, aby dbal na důsledné dodržování této zásady.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Rozhodnutí ze dne 28. února 2002 o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) (Úř. věst.
L 63, 6.3.2003, s. 1).
[2] Tato účetní závěrka byla sestavena k 15. červenci 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 5. srpna 2005.
[3] Do dubna 2005 nevydala Komise stanovisko k návrhu, který předložil Eurojust.
[4] Nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 23. prosince 2002 (Úř. věst.
L 357, 31.12.2002, s. 72).
[5] Tato hodnota odpovídá původnímu rozpočtu Eurojustu a dotaci udělené jednotce a zapsané do rozpočtu Komise.
[6] Články 4 a 26 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002.
[7] Tento stav trval i po skončení rozpočtového roku 2004.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Haag)
Zdroj: Údaje poskytl Eurojust.
Oblasti pravomocí definované Smlouvou o Evropské unii _BAR_ Pravomoci Eurojustu, jak jsou definovány rozhodnutím Rady ze dne 28. února 2002 (2002/187/SVV) _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly Eurojustu k dispozici (údaje za rok 2003) _BAR_ Poskytované činnosti a služby(údaje za rok 2003) _BAR_
Subjekt zřízený rozhodnutím Rady na základě třetího pilíře.
Unie si klade za cíl poskytovat svým občanů vysokou úroveň ochrany v oblasti svobody, bezpečnosti a práva.
Rada podporuje spolupráci prostřednictvím Eurojustu tím, že umožňuje Eurojustu přispívat k dobré koordinaci mezi orgány činnými v trestním řízení v členských státech. (články 29 a 31) Hlavní oblasti pravomocí Eurojustu jsou totožné s oblastmi pravomocí Europolu, tj. zahrnují boj proti terorismu, organizované trestné činnosti, zvláště obchodu s narkotiky, nelegální imigraci, nezákonnému obchodu s vozidly, obchodování s lidmi, padělání bankovek, obchodu s radioaktivními látkami, počítačové kriminalitě, jednání, jež poškozuje finanční zájmy Unie, a legalizaci výnosů z trestné činnosti. _BAR_ Cíle Článek 3 rozhodnutí o Eurojustu podporovat a zdokonalovat koordinaci příslušných orgánů členských států při vyšetřování a stíhání,zdokonalovat spolupráci, zejména usnadňovat výměnu informací, vzájemnou právní pomoc a vyřizování žádostí o vydání,podporovat příslušné orgány členských států za účelem zvyšování účinnosti jejich činnosti při vyšetřování a stíhání,poskytovat podporu při vyšetřování a stíhání týkajících se členského státu a třetí země,pomáhat při vyšetřování a stíhání týkajících se členského státu a Společenství. _BAR_ Povinnosti Články 5, 6 a 7 rozhodnutí o Eurojustu Eurojust organizuje spolupráci mezi různými národním právními systémy tím, že jedná: prostřednictvím svých národních členů;nebo jako kolegium.
Rozhodnou-li se příslušné orgány členského státu nevyhovět žádostem, které Eurojust předložil jako kolegium, sdělí Eurojustu své důvody. _BAR_ 1.Za organizaci a chod Eurojustu odpovídá kolegium.2.Kolegium se skládá z národních členů vybraných členskými státy v souladu s jejich právním systémem z řad státních zástupců, soudců nebo policistů s rovnocennými pravomocemi.3.Kolegium volí předsedu z řad národních členů.4.Společný kontrolní orgán kontroluje zpracování osobních údajů.5.Správního ředitele jmenuje kolegium jednomyslným rozhodnutím.6.Externí audit: Účetní dvůr7.Absolutorium uděluje Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet: 9,3 milionu EUR (8 milionů EUR), z toho dotace Společenství: 100 % (100 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: 76 (53) pracovních míst uvedených v plánu pracovních míst Počet obsazených pracovních míst: 52 (28) +13 (15) ostatní zaměstnanci (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci, pracovníci zprostředkovatelských agentur –12) Celkový počet zaměstnanců: 65 (43) provádějících: provozní úkoly: 27 (18), správní úkoly: 26 (20), smíšené úkoly: 12 (5). _BAR_ Počet jednání: _BAR_ 52 (26) _BAR_
Bilaterální případy: _BAR_ 272 (222) _BAR_
Multilaterální případy: _BAR_ 109 (78) _BAR_
Celkový počet případů: _BAR_ 381 (300) _BAR_
Podvody: _BAR_ 20 % (22 %) _BAR_
Obchod s narkotiky: _BAR_ 20 % (22 %) _BAR_
Terorismus: _BAR_ 7 % (6 %) _BAR_
Vraždy: _BAR_ 7 % (4 %) _BAR_
Pašování: _BAR_ údaj není k dispozici (3 %) _BAR_
Obchod s lidmi: _BAR_ 4 % (4 %) _BAR_
Legalizace výnosů z trestné činnosti: _BAR_ 7 % (8 %) _BAR_
Jiné: _BAR_ 35 % (31 %) _BAR_
Tabulka 2
Eurojust – plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
Zdroj: Údaje Eurojustu – tato tabulka shrnuje údaje, které Eurojust uvedl ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky(rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 9300 _BAR_ 9300 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 4198 _BAR_ 4132 _BAR_ 4044 _BAR_ 88 _BAR_ 66 _BAR_ 177 _BAR_ 177 _BAR_ 0 _BAR_ 4375 _BAR_ 4309 _BAR_ 4221 _BAR_ 88 _BAR_ 66 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 3563 _BAR_ 3547 _BAR_ 3112 _BAR_ 435 _BAR_ 16 _BAR_ 1009 _BAR_ 593 _BAR_ 416 _BAR_ 4572 _BAR_ 4556 _BAR_ 3705 _BAR_ 435 _BAR_ 432 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 1539 _BAR_ 1465 _BAR_ 1120 _BAR_ 345 _BAR_ 74 _BAR_ 77 _BAR_ 77 _BAR_ 0 _BAR_ 1616 _BAR_ 1542 _BAR_ 1197 _BAR_ 345 _BAR_ 74 _BAR_
Celkem _BAR_ 9300 _BAR_ 9302 _BAR_ Celkem _BAR_ 9300 _BAR_ 9144 _BAR_ 8276 _BAR_ 868 _BAR_ 156 _BAR_ 1263 _BAR_ 847 _BAR_ 416 _BAR_ 10563 _BAR_ 10407 _BAR_ 9123 _BAR_ 868 _BAR_ 572 _BAR_
Tabulka 3
Eurojust – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Zdroj: Údaje Eurojustu – tato tabulka shrnuje údaje, které Eurojust uvedl ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Provozní příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 8726 _BAR_ 6441 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 397 _BAR_ 12 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 9123 _BAR_ 6453 _BAR_
Provozní výdaje
Nákup zboží a služeb _BAR_ 4476 _BAR_ 3228 _BAR_
Náklady na zaměstnance _BAR_ 4142 _BAR_ 2112 _BAR_
Odpisy _BAR_ 332 _BAR_ 211 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 8950 _BAR_ 5551 _BAR_
Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 173 _BAR_ 902 _BAR_
Tabulka 4
Eurojust – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Zdroj: Údaje Eurojustu – tato tabulka shrnuje údaje, které Eurojust uvedl ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotný majetek _BAR_ 134 _BAR_ 62 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Kumulovaný výsledek hospodaření _BAR_ 1718 _BAR_ 815 _BAR_
Hmotný majetek _BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledek hospodaření _BAR_ 173 _BAR_ 902 _BAR_
Vybavení, stroje a nástroje _BAR_ 145 _BAR_ 114 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1891 _BAR_ 1717 _BAR_
Nábytek a vozový park _BAR_ 726 _BAR_ 492 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 449 _BAR_ 460 _BAR_ Opravné položky k rizikům a poplatky _BAR_ 0 _BAR_ 396 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1320 _BAR_ 1066 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ Zavazky ke Komisi _BAR_ 1298 _BAR_ 698 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Ostatní závazky _BAR_ 13 _BAR_ 10 _BAR_
Zásoby _BAR_ 30 _BAR_ 0 _BAR_ Závazky k dodavatelům _BAR_ 517 _BAR_ 305 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1828 _BAR_ 1013 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ 135 _BAR_ 232 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 17 _BAR_ 34 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 152 _BAR_ 266 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Disponibilní aktiva _BAR_ 2082 _BAR_ 1731 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 3719 _BAR_ 3126 _BAR_ Celkem _BAR_ 3719 _BAR_ 3126 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI EUROJUSTU
7. Před přijetím vlastních finančních předpisů v souladu s čl. 37 odst. 1 rozhodnutí o Eurojustu očekává Eurojust předchozí souhlas Evropské komise.
8. Eurojust usiluje o to, aby se v maximální možné míře přizpůsobil struktuře stanovené rozhodnutím Evropského parlamentu ohledně jeho rozpočtu.
V důsledku toho předložil Eurojust rozhodnutí o rozpočtu evropské patnáctky k formálnímu schválení Kolegiu.
Toto rozhodnutí zahrnovalo navýšení o více než jeden milion EUR z důvodu rozšíření EU a naznačilo, kam budou tyto navýšené částky po uvolnění přiděleny.
Eurojust do budoucna zajistí, aby byl rozpočet co možná nejvíce dopracován, než jej předloží Kolegiu.
9. Zjištěná situace nastala v červnu 2004, kdy účetní neočekávaně odešel z funkce.
Tehdy neexistoval žádný seznam rezerv na tuto pozici a jediným statutárním pracovníkem, který měl náležitou praxi k tomu, aby mohl převzít úkoly účetního, byl příslušný schvalující úředník.
Rádi bychom však zdůraznili, že riziko související s tímto případem vyšší moci bylo sníženo tím, že pravomoc tohoto úředníka schvalovat účetní případy byla omezena na účetní případy do výše 1000 EUR.
Eurojust od té doby již jmenoval účetního.
Eurojust uznává význam vzájemného oddělování povinností a do budoucna se vyvaruje vzniku takové situace.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi nadace
(2005/C 332/11)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–10 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi nadace
ÚVOD
1. Evropská nadace odborného vzdělávání (dále jen "nadace") byla ustavena nařízením Rady (EHS) č.
1360/90 ze dne 7. května 1990 [1]. Posláním nadace je podporovat reformu odborného vzdělávání v partnerských zemích Evropské unie.
Nadace pomáhá Komisi při realizaci různých programů (Phare, Tacis, Cards a Meda).
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti nadace na základě údajů, které nadace poskytla.
2. Účetní závěrka nadace za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky nadace.
4. Účetní závěrku nadace za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 11 nařízení (EHS) č.
1360/90 její výkonný ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
S výjimkou situace popsané v bodě 8 je účetní závěrka nadace za rozpočtový rok 2004 ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka nadace zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
PŘIPOMÍNKY
7. Programy Tempus, které nadace řídí z pověření Komise, nejsou v rozpočtu nadace uvedeny.
Tato skutečnost není v souladu se zásadou jednotnosti a správnosti rozpočtu [4], na což Účetní dvůr již několikrát upozornil [5].
8. Finanční informace o těchto programech [6] uvádí nadace v příloze ke své účetní závěrce.
Řízení těchto programů však tvoří neoddělitelnou součást činnosti nadace, která vyžaduje významnou část jejích lidských a materiálních zdrojů.
V účetní závěrce nadace, která má mimo jiné za úkol věrně zobrazovat příjmy a výdaje nadace, tedy nelze výdaje vzniklé v rámci těchto programů jednoduše vynechat.
9. V rozpočtu nadace zveřejněném v Úředním věstníku jsou příjmy a výdaje rozděleny pouze do hlav a kapitol, ale dále se již nedělí do článků a bodů, jak vyžaduje rozpočtová zásada specifikace [7].
Rozpočet kromě toho neobsahuje ani plán pracovních míst [8].
10. Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2003 uvádí ztrátu ve výši 1,3 milionu EUR.
Tento zůstatek měl být zapsán do opravného rozpočtu na rok 2004 [9].
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 131, 23.5.1990.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena k 18. srpnu 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 22. září 2005.
[4] Čl. 6 odst. 1 a 2 finančního nařízení nadace.
[5] Bod 9 zprávy za rozpočtový rok 2002 (Úř. věst.
C 319, 30.12.2003, s. 48), bod 8 zprávy za rozpočtový rok 2001 (Úř. věst.
C 326, 27.12.2002, s. 51) a bod 11 zprávy za rozpočtový rok 1999 (Úř. věst.
C 373, 27.12.2000, s. 34).
[6] V rámci realizace programů Tempus byly v roce 2004 uskutečněny platby ve výši 9,3 milionu EUR.
[7] Článek 22 finančního nařízení nadace.
[8] Čl. 27 odst. 3 finančního nařízení nadace.
[9] Článek 16 finančního nařízení nadace.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropská nadace odborného vzdělávání (Turín)
Zdroj: Informace poskytnuté nadací.
Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci nadace, jak jsou definovány v nařízení Rady (EHS) č. 1360/90 ze dne 7. května 1990 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly nadaci k dispozici v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané během rozpočtového roku 2004 _BAR_
"Společenství provádí v rámci svých pravomocí činnosti hospodářské, finanční a technické spolupráce s třetími zeměmi. Tyto činnosti doplňují činnosti prováděné členskými státy a jsou v souladu s rozvojovou politikou Společenství." (článek 181 A) _BAR_ Cíle: přispívat k rozvoji systémů odborného vzdělávání zemí střední a východní Evropy, Mongolska, některých balkánských zemí a zemí a oblastí způsobilých k přijetí pomoci v rámci programu Meda,přispívat ke koordinaci pomoci poskytované zemím způsobilým k přijetí pomoci. _BAR_ Úkoly: poskytovat pomoc při vymezování potřeb a priorit odborného vzdělávání,poskytovat informace o iniciativách a budoucích potřebách,financovat pilotní projekty,realizovat programy Komise v zemích způsobilých k přijetí pomoci. _BAR_ Správní rada: 1 zástupce za každý členský stát,dva zástupci Komise.
Ředitel: jmenován správní radou na návrh Komise. Poradní sbor: jmenován správní radou,2 odborníci z každého členského státu,2 odborníci z každé země způsobilé k přijetí pomoci,2 odborníci z řad sociálních partnerů na evropské úrovni.
Vnější kontrola Evropský účetní dvůr Absolutorium Evropský parlament na doporučení Rady _BAR_ Rozpočet 18,4 milionu EUR (17,2 milionu EUR); plně financován Komisí Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: 104 (104) pracovních míst v plánu pracovních míst, z toho 99 (99) obsazených pracovních míst,31 (31) – jiná pracovní místa (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, pracovníci zprostředkovatelských agentur). Celkový počet zaměstnanců: 130 (130) s následujícím rozložením povinností: provozní úkoly: 82 (80),správní úkoly: 35 (35),smíšené úkoly: 13 (15). _BAR_ Činnosti Činnost agentury zahrnuje celou řadu oblastí včetně: počáteční odborné přípravy, celoživotního vzdělávání, trvalého vzdělávání (dospělých), rozvoje lidských zdrojů ve firmách, politiky zaměstnanosti, vzdělávání nezaměstnaných, zmírňování chudoby, sociálního zařazení a odborné přípravy, která si klade za cíl přispět k místnímu rozvoji.
V roce 2004 bylo předloženo 169 žádostí v porovnání se 143 žádostmi v roce 2003; většinu z nich předložily delegace (35 %) a dále AIDCO (21 %), GŘ EAC (16 %), GŘ ELARG (9 %) a GŘ RELEX (7 %).
Žádosti se nejčastěji týkaly programování (42 žádostí), poradenství v oblasti politik a příspěvků na přípravu evropských nástrojů sousedství (28), vymezení projektů (19) a následných opatření (18).
Síťová střediska v zemích způsobilých k přijetí pomoci: studie o daném sektoru v jednotlivých zemích, statistiky vzdělanosti, poradenství v oblasti politiky pro dané země.
Rozvojové projekty: Nadace jakožto odborné středisko přispívá k vytváření rozvojových projektů za účelem testování inovačních přístupů, které by partnerským zemím umožnily provést reformu jejich systémů vzdělávání a odborné přípravy.
Úmluvy o technické pomoci v rámci programů Cards, Meda a Tacis pro program Tempus.
Tato pomoc se vztahuje na celý projektový cyklus. Zahrnuje výběr, řízení a monitorování smluv, informování a komunikaci, včetně obecné administrativní podpory.
Nástroje informačních technologií, jako například on-line žádosti a formuláře pro podávání zpráv, významně usnadnily správní řízení různých cyklů projektu. _BAR_
Tabulka 2
Evropská nadace odborného vzdělávání – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje nadace – tato tabulka shrnuje údaje, které nadace uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků konečného rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 17600 _BAR_ 17600 _BAR_ Hlava I aměstnanci _BAR_ 11494 _BAR_ 11245 _BAR_ 11122 _BAR_ 123 _BAR_ 249 _BAR_ 329 _BAR_ 307 _BAR_ 0 _BAR_ 22 _BAR_ 11823 _BAR_ 11574 _BAR_ 11429 _BAR_ 123 _BAR_ 271 _BAR_
Příjmy určené na zvláštní účely _BAR_ 800 _BAR_ 800 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 1470 _BAR_ 1460 _BAR_ 1213 _BAR_ 247 _BAR_ 10 _BAR_ 310 _BAR_ 301 _BAR_ 0 _BAR_ 9 _BAR_ 1780 _BAR_ 1770 _BAR_ 1514 _BAR_ 247 _BAR_ 19 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 80 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 4636 _BAR_ 4617 _BAR_ 3449 _BAR_ 1168 _BAR_ 19 _BAR_ 1087 _BAR_ 914 _BAR_ 0 _BAR_ 173 _BAR_ 5723 _BAR_ 5704 _BAR_ 4363 _BAR_ 1168 _BAR_ 192 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Příjmy určené na zvláštní účely _BAR_ 800 _BAR_ 800 _BAR_ 260 _BAR_ 540 _BAR_ 0 _BAR_ 286 _BAR_ 174 _BAR_ 112 _BAR_ 0 _BAR_ 1086 _BAR_ 1086 _BAR_ 434 _BAR_ 652 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem _BAR_ 18400 _BAR_ 18480 _BAR_ Celkem _BAR_ 18400 _BAR_ 18122 _BAR_ 16044 _BAR_ 2078 _BAR_ 278 _BAR_ 2012 _BAR_ 1696 _BAR_ 112 _BAR_ 204 _BAR_ 20412 _BAR_ 20134 _BAR_ 17740 _BAR_ 2190 _BAR_ 482 _BAR_
Tabulka 3
Evropská nadace odborného vzdělávání – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Zdroj: Údaje nadace – tato tabulka shrnuje údaje, které nadace uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 17600 _BAR_ 18100 _BAR_
Ostatní dárci _BAR_ 800 _BAR_ 523 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 80 _BAR_ 17 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 18480 _BAR_ 18640 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 11122 _BAR_ 10771 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 123 _BAR_ 329 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 1213 _BAR_ 1076 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 247 _BAR_ 310 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 3449 _BAR_ 3396 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 1168 _BAR_ 1087 _BAR_
Příjmy určené na zvláštní účely
Platby _BAR_ 260 _BAR_ 237 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 540 _BAR_ 286 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 18122 _BAR_ 17492 _BAR_
Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 358 _BAR_ 1148 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ –1318 _BAR_ –2155 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 204 _BAR_ 375 _BAR_
Platby vrácené Komisi _BAR_ 0 _BAR_ –703 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ –3 _BAR_ 17 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ –759 _BAR_ –1318 _BAR_
Tabulka 4
Evropská nadace odborného vzdělávání – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Zdroj: Údaje nadace – tato tabulka shrnuje údaje, které nadace uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotný dlouhodobý majetek _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní zdroje _BAR_ _BAR_ _BAR_
Právo na užívání prostor _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 3516 _BAR_ 3852 _BAR_
Licence k programovému vybavení _BAR_ 174 _BAR_ 146 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ –759 _BAR_ –1318 _BAR_
Odpisy _BAR_ –1809 _BAR_ –1611 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2757 _BAR_ 2534 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 3365 _BAR_ 3535 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hmotný dlouhodobý majetek _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické převody rozpočtových prostředků _BAR_ 1538 _BAR_ 1726 _BAR_
Nábytek a vybavení _BAR_ 287 _BAR_ 273 _BAR_ Automatické převody příjmů určených na zvláštní účely _BAR_ 652 _BAR_ 286 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 1189 _BAR_ 1438 _BAR_ Ostatní přispěvatelé _BAR_ 134 _BAR_ 30 _BAR_
Odpisy _BAR_ –1325 _BAR_ –1444 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 151 _BAR_ 267 _BAR_ Výnosy příštích období _BAR_ 43 _BAR_ 83 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2368 _BAR_ 2126 _BAR_
Kancelářské vybavení _BAR_ 0 _BAR_ 50 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 50 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Ostatní zálohy _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Inkasní příkazy _BAR_ 24 _BAR_ 43 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 0 _BAR_ 39 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 26 _BAR_ 86 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Bankovní účty _BAR_ 1580 _BAR_ 719 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový peněžní účet _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1583 _BAR_ 722 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 5125 _BAR_ 4660 _BAR_ Celkem _BAR_ 5125 _BAR_ 4660 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI NADACE
7.–8.
Problémy udávané Účetním dvorem řeší zavedení modernizovaných účetních postupů EU, které agentura uplatňuje od začátku roku 2005.
Nadace se od té doby, co Účetní dvůr vyjádřil své znepokojení, věnovala analýze alternativ pro začlenění fondů TEMPUS do svého rozpočtu.
Vzhledem k povaze mandátu Nadace a příslušným finančním pravidlům však pro jejich začlenění do rozpočtu Nadace nebylo nalezeno žádné uspokojivé řešení.
V důsledku toho byla účetní závěrka Nadace za rok 2004 předložena ve stejné formě jako v předchozích letech.
Nadace však tyto fondy spravovala se stejnou důkladností, jako řídila svůj rozpočet, a zpráva o jejich využívání byla předložena v příloze k účetní závěrce nadace i v rámci účetní závěrky Komise.
9. Bylo shledáno, že náklady spojené se zveřejněním podrobných údajů o rozpočtu
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi nadace
(2005/C 332/12)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–9 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi nadace
ÚVOD
1. Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (dále jen "nadace") byla ustavena nařízením Rady (EHS) č.
1365/75 ze dne 26. května 1975 [1]. Jejím cílem je přispívat k navrhování a vytváření lepších životních a pracovních podmínek v Evropské unii rozvíjením a šířením poznatků, jež mohou napomáhat tomuto vývoji.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti nadace na základě údajů, které tato nadace poskytla.
2. Účetní závěrka nadace za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky nadace.
4. Účetní závěrku nadace za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 16 nařízení (ES) č.
1365/75 její ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka nadace za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka nadace zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
7. Z analýzy položek rozpočtových prostředků převedených do roku 2005 vyplývá, že 37 % převedených závazků bylo přijato v prosinci 2004.
Většina z nich se vztahuje ke smlouvám na studie, které mají být provedeny v roce 2005.
Tento postup dokazuje nedostatek souladu mezi ročním plánem práce nadace na jedné straně a odhady rozpočtu na druhé straně.
8. Fyzická kontrola nebyla vyčerpávající, neboť nebylo zkontrolováno počítačové vybavení.
Dosud nebyla vypracována příručka organizace ani roční ověřovací program [4].
9. Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2003 vykazuje ztrátu ve výši 1,3 milionu EUR.
Tento záporný zůstatek měl být zaznamenán v opravném rozpočtu na rok 2004 [5].
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 139, 30.5.1975, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena k 7. červnu 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 29. července 2005.
[4] Článek 224 podrobných prováděcích pravidel k obecnému finančnímu nařízení.
[5] Čl.16 odst. 2 finančního nařízení nadace.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Dublin)
Zdroj: Informace poskytnuté nadací.
Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci nadace, jak jsou definovány v nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly nadaci k dispozici(údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané během rozpočtového roku 2004 _BAR_
Nadace se zabývá především těmito oblastmi: postavením pracujících,organizací práce, zvláště pak charakterem pracovního místa,problémy specifickými pro určité kategorie pracujících,dlouhodobými aspekty zlepšování životního prostředí,prostorovým a časovým rozvržením činností člověka. _BAR_ Úkoly: podporovat výměnu informací a zkušeností v těchto oblastech,usnadňovat kontakty mezi vysokými školami, vzdělávacími a výzkumnými ústavy, organizacemi a orgány státní správy z hospodářské a sociální oblasti,provádět studie a uzavírat smlouvy o provádění studií a poskytovat pomoc při pilotních projektech,co nejúžeji spolupracovat s existujícími specializovanými institucemi. _BAR_ 1.Správní radaz každého členského státu: jeden zástupce vlády, jeden zástupce za organizace zaměstnavatelů a jeden zástupce zaměstnanců,tři zástupci Komise.2.Řediteljmenovaný Komisí ze seznamu kandidátů předloženého správní radou. Ředitel provádí rozhodnutí správní rady a řídí nadaci.3.Výbor odborníků se skládá z patnácti členů jmenovaných Radou na návrh Komise.
Výbor vyjadřuje stanoviska, a to zvláště k plánu práce.4.Externí audit: Účetní dvůr.5.Absolutorium uděluje Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet: 18,1 milionu EUR (16,8 milionu EUR) Z toho dotace Společenství: 99,6 % (98,3 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: 91 (88) pracovních míst v plánu pracovních míst. Z toho bylo 74 (76) pracovních míst obsazeno.
Ostatní zaměstnanci: dočasně přidělení národní experti a pracovníci zprostředkovatelských agentur: 16 (16) Celkový počet zaměstnanců: 90 (92) provozní činnosti: 53 (60) správní činnosti: 32(28) smíšené činnosti: 5 (4) _BAR_ Životní podmínky publikace: "Vnímání životních podmínek v rozšířené Evropě", "Kvalita života v Evropě", "Zaměstnanost a zdravotní postižení: strategie opětovného zařazení do pracovního prostředí", analýzy a šíření statistických údajů, studie o organizaci času v průběhu kariéry. Pracovní podmínky Evropské monitorovací centrum pro pracovní podmínky,zprávy o stárnutí populace a zaměstnanosti, různé zprávy (práce na částečný úvazek, obtěžování na pracovišti), příprava na průzkum v roce 2005.
Pracovněprávní vztahy Evropské monitorovací centrum pro pracovní podmínky (European Industrial Relations Observatory – EIRO),šíření zpráv a článků prostřednictvím EIRonline,EIRobserver – bulletin vydávaný každé dva měsíce,různé zprávy.
Evropské centrum pro sledování změn (European Monitoring Centre on Change – EMCC) různé složky případů,řada dokumentů o budoucnosti odvětví týkající se sedmi průmyslových odvětví,organizace různých seminářů a účast na nich. Průřezová témata různé obecné zprávy a zprávy o jednotlivých zemích.
Informace a komunikace Nadace uspořádala 41 konferencí a účastnila se 95 konferencí a seminářů. Pokud nepočítáme překlady, nadace vyhotovila 162 publikací a 10 bulletinů. _BAR_
Tabulka 2
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Zdroj: Údaje nadace – tato tabulka shrnuje údaje, které nadace uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (prostředky běžného rozpočtového roku a prostředky převedené z minulého rozpočtového roku) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 18000 _BAR_ 18000 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 8738 _BAR_ 8738 _BAR_ 8606 _BAR_ 132 _BAR_ 0 _BAR_ 108 _BAR_ 97 _BAR_ 11 _BAR_ 8846 _BAR_ 8846 _BAR_ 8703 _BAR_ 132 _BAR_ 11 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 1762 _BAR_ 1756 _BAR_ 1267 _BAR_ 489 _BAR_ 6 _BAR_ 224 _BAR_ 207 _BAR_ 17 _BAR_ 1986 _BAR_ 1980 _BAR_ 1474 _BAR_ 489 _BAR_ 23 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 80 _BAR_ 86 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 7580 _BAR_ 7578 _BAR_ 5056 _BAR_ 2522 _BAR_ 2 _BAR_ 2817 _BAR_ 2811 _BAR_ 6 _BAR_ 10397 _BAR_ 10395 _BAR_ 7867 _BAR_ 2522 _BAR_ 8 _BAR_
Celkem _BAR_ 18080 _BAR_ 18086 _BAR_ Celkem _BAR_ 18080 _BAR_ 18072 _BAR_ 14929 _BAR_ 3143 _BAR_ 8 _BAR_ 3149 _BAR_ 3115 _BAR_ 34 _BAR_ 21229 _BAR_ 21221 _BAR_ 18044 _BAR_ 3143 _BAR_ 42 _BAR_
Tabulka 3
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Zdroj: Údaje nadace – tato tabulka shrnuje údaje, které nadace uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 18000 _BAR_ 17090 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 5 _BAR_ 40 _BAR_
Příjem z poskytnutých služeb _BAR_ 81 _BAR_ 42 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 18086 _BAR_ 17172 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 8606 _BAR_ 8927 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 132 _BAR_ 109 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 1267 _BAR_ 968 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 489 _BAR_ 224 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 5056 _BAR_ 3733 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 2522 _BAR_ 2817 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 18072 _BAR_ 16778 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 14 _BAR_ 394 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ –1296 _BAR_ –1836 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 34 _BAR_ 118 _BAR_
Nevyužité prostředky z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 18 _BAR_ 19 _BAR_
Inkasované příjmy z programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 639 _BAR_
Příjmy k úhradě z programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 361 _BAR_
Výdaje na program PHARE _BAR_ 0 _BAR_ –1000 _BAR_
Ostatní opravy _BAR_ 10 _BAR_ 0 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ –4 _BAR_ 9 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ –1224 _BAR_ –1296 _BAR_
Tabulka 4
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Zdroj: Údaje nadace – tato tabulka shrnuje údaje, které nadace uvedla ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní zdroje _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotný dlouhodobý majetek _BAR_ 11 _BAR_ 27 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 3068 _BAR_ 4389 _BAR_
Budovy _BAR_ 14426 _BAR_ 15682 _BAR_ Rezerva na přecenění _BAR_ 12094 _BAR_ 12094 _BAR_
Nábytek a vozový park _BAR_ 98 _BAR_ 142 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ –1224 _BAR_ –1296 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 190 _BAR_ 107 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 13938 _BAR_ 15187 _BAR_
Technické a jiné vybavení _BAR_ 431 _BAR_ 518 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické převody položek rozpočtových prostředků _BAR_ 3143 _BAR_ 3150 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 15156 _BAR_ 16476 _BAR_ Bankovní úroky k vrácení Komisi _BAR_ 48 _BAR_ 0 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Závazky v rámci programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 329 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ Různé _BAR_ 8 _BAR_ 0 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 3199 _BAR_ 3479 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Pomocné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Program PHARE – pohledávky za Komisí _BAR_ 100 _BAR_ 361 _BAR_ Nevyužité prostředky disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 22 _BAR_
Zálohy _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ Výnosy příštích období _BAR_ 6 _BAR_ 2 _BAR_
Návratná DPH _BAR_ 230 _BAR_ 281 _BAR_ Probíhající platby _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_
Inkasní příkazy k úhradě _BAR_ 6 _BAR_ 5 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 11 _BAR_ 24 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 0 _BAR_ 41 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 337 _BAR_ 690 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Banky _BAR_ 1634 _BAR_ 1331 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Peněžní prostředky _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový peněžní účet _BAR_ 12 _BAR_ 183 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1649 _BAR_ 1517 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 17148 _BAR_ 18690 _BAR_ Celkem _BAR_ 17148 _BAR_ 18690 _BAR_
--------------------------------------------------
REAKCE NADACE
7. Následkem určitých nepředvídatelných okolností se u některých rozpočtových položek objevil významný přebytek finančních prostředků, které byly v prosinci využity na zahájení práce na výzkumných činnostech vztahujících se k letům 2004 a 2005.
Za účelem zvýšení míry synergie mezi aktivitami nadace bylo navíc rozhodnuto, že v roce 2005 bude na všechny služby pro monitorovací centra vypsáno jediné nabídkové řízení.
V důsledku toho musely být v prosinci prodlouženy některé relevantní stávající smlouvy, aby byla překlenuta časová prodleva mezi datem ukončení platnosti těchto smluv a datem, kdy by podle předpokladů měla vstoupit v platnost nová smlouva na rok 2005.
8. Došlo ke změnám postupů s cílem umožnit zaznamenávání do inventárního soupisu na základě potvrzení o dodání (delivery dockets).
Dokončení aktualizace příručky pro finanční postupy je plánováno na září 2005 a bude zahrnovat roční program ověřování inventárních položek.
9. Částka 1,3 milionu EUR představuje sumu, kterou má Komise vyplatit nadaci.
Komise byla v průběhu roku 2004 oslovena ve věci vypracování opravného rozpočtu. Komise uvedla, že tuto záležitost posoudí v roce 2005.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi centra
(2005/C 000/13)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–10 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi centra
ÚVOD
1. Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (dále jen "centrum") bylo ustaveno nařízením Rady (EHS) č.
302/93 z 8. února 1993 [1]. Jeho hlavním úkolem je shromažďovat údaje o drogách a drogové závislosti s cílem připravovat a zveřejňovat spolehlivé a na evropské úrovni srovnatelné informace.
Tyto informace by měly být podkladem pro analýzu poptávky po drogách a metod, jak tuto poptávku a jevy související s obchodem s drogami obecně omezit.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti centra na základě údajů, které centrum poskytlo.
2. Účetní závěrka centra za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s požadavkem článku 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky centra.
4. Účetní závěrku centra za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 11 nařízení (EHS) č.
302/93 jeho ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr vykonal audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka centra za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Uskutečněné operace vyplývající z účetní závěrky centra jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
7. V průběhu rozpočtového roku 2004 bylo uskutečněno více než sto převodů rozpočtových prostředků.
Převody z některých položek byly kompenzovány převody v opačném směru. Takové množství změn ztěžuje řízení centra a svědčí o nedůslednosti při dodržování rozpočtové zásady specifikace.
8. Při kontrolách plnění smluv byly odhaleny určité anomálie [4].
Ačkoliv jednotlivé anomálie nezpochybňují správnost příslušných operací, četnost jejich výskytu [5] by měla přimět centrum k posílení systému vnitřní kontroly.
9. Zůstatky na bankovních účtech nejsou odsouhlasovány s účetními záznamy a ne vždy jsou odhaleny chyby v částkách k úhradě.
Na pokynech, které dal účetní bance, chyběl také podpis druhé osoby.
Vzhledem k tomu, že jde o vysoce rizikovou oblast, musí se postupy vnitřní kontroly bezodkladně posílit.
10. Údaje o dlouhodobých aktivech jsou získávány pomocí tabulkových kalkulátorů, což nezaručuje integritu zaznamenaných údajů.
K monitorování dlouhodobých aktiv se musí použít spolehlivý počítačový systém.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 36, 12.2.1993. Toto nařízení bylo změněno nařízením (ES) č.
3294/94 ze dne 22.12.1994 (Úř. věst. L 341, 30.12.1994, s.
7) a nařízením (ES) č. 1651/2003 ze dne 18.6.2003 (Úř. věst.
L 245, 29.9.2003, s. 30).
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena k 11. srpnu 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 19. září 2005.
[4] Zejména 6 případů, kdy byly nákupy provedeny bez smlouvy pouze na základě objednávky, začátek prací u jedné smlouvy před závazkovými operacemi, nedostatečné kontroly faktur jednoho dodavatele, změny smluv bez dodatků (kontroly se týkaly celkové částky 360000 EUR, tj. 27 % nákupů v rámci hlavy II).
[5] Při kontrole třinácti smluv vzorku bylo zjištěno, že s výjimkou jedné obsahovaly všechny smlouvy alespoň jednu anomálii. Celkově bylo zjištěno minimálně 23 anomálií.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (Lisabon)
Zdroj: Údaje poskytlo centrum.
Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci centra, jak jsou definovány v nařízení Rady (EHS) č. 302/93 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly centru k dispozici v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané v roce 2004 _BAR_
Společenství doplňuje kroky podniknuté členskými státy s cílem omezit poškozování zdraví v důsledku užívání drog, včetně poskytování informací a prevence. (Čl.
152 odst. 1 Smlouvy) _BAR_ Cíle: Poskytovat Evropské unii a jejím členským státům spolehlivé informace o drogách a drogové závislosti a jejich dopadech na evropské úrovni.
Monitorovací centrum by mělo především analyzovat: 1.poptávku po drogách a její snižování;2.strategie a politiky členských států a Společenství;3.mezinárodní spolupráci a geopolitiku nabídky;4.kontrolu obchodu s narkotiky a omamnými látkami a surovinami na jejich výrobu;5.dopady drogové problematiky na producentské, cílové a tranzitní země, včetně praní špinavých peněz. _BAR_ Úkoly: shromažďovat a analyzovat údaje,provádět průzkumy a podnikat přípravné kroky,zajišťovat větší spolehlivost údajů na evropské úrovni,zveřejňovat spolehlivé informace,zlepšovat koordinaci mezi postupy na úrovni států a postupy Společenství,podporovat začleňování údajů o drogách a drogové závislosti do mezinárodních programů. _BAR_ 1.Správní rada: Je tvořena jedním zástupcem z každého členského státu, dvěma zástupci Komise a dvěma vědeckými pracovníky se zvláštní kvalifikací jmenovanými Evropským parlamentem.
Správní rada schvaluje pracovní program a všeobecnou výroční zprávu a přijímá rozpočet.2.Ředitel: Je jmenován správní radou na návrh Komise.3.Vědecký výbor: Vyjadřuje stanoviska.
Tvoří ho jeden zástupce z každého členského státu.
Správní rada může jmenovat dalších nejvýše šest členů s ohledem na jejich zvláštní kvalifikaci.4.Externí audit: Účetní dvůr.5.Absolutorium: Udílí Evropský parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet: 12,2 milionu EUR (10,5 milionu EUR), z toho dotace Společenství: 96 % (89 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: Počet pracovních míst v plánu pracovních míst: 77 (63) Počet obsazených pracovních míst: 61 (54) + 22 (18) ostatních zaměstnanců (pomocní zaměstnanci, smluvní zaměstnanci, pracovníci zprostředkovatelských agentur) Celkový počet zaměstnanců: 83 (72) s následujícím rozložením povinností: provozní úkoly: 54,5 (46,5),správní úkoly a technická podpora IT: 20 (18),smíšené úkoly: 8,5 (7,5). _BAR_ Síť Monitorovací centrum provozuje počítačovou síť s názvem "Evropská informační síť o drogách a drogové závislosti" (Reitox), jež je využívána pro sběr a výměnu informací. Tato síť spojuje vnitrostátní informační sítě shromažďující údaje o drogách, specializovaná střediska v členských státech a informační systémy mezinárodních organizací spolupracujících s centrem.
Publikace: Výroční zpráva o drogové problematice v Evropské unii (20 jazykových verzí, publikace a interaktivní internetová stránka)Statistický bulletin a interaktivní internetová stránka obsahující více než 100 tabulekVšeobecná zpráva o činnosti (ročenka v angličtině)Bulletin, Drugnet Europe (4 vydání v 5 jazycích, 20 produktů)Krátké politické zprávy, Úkol: drogy (3 vydání ve 21 jazycích, 63 produktů)Přehledy: Country situation – pro 25 členských států (interaktivní internetová stránka)Publikace z řad EMCDDA: 1 Monograph, 2 Risk assessments, 1 InsightsSnapshot 2004 – zpráva a 10 tematických spisů – publikace a internetová stránkaVědecké studie (20)Prezentační brožura (v deseti jazycích)Celkové přepracování hlavní internetové stránky. _BAR_
Tabulka 2
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
NP: nerozlišené položky (výše položek závazků se rovná výši položek plateb).
RP: rozlišené položky (výše položek závazků se může od výše položek plateb lišit).
PZ: položky závazků v kontextu rozlišených položek.
PP: položky plateb v kontextu rozlišených položek.
Zdroj: Údaje centra – tato tabulka shrnuje údaje, které centrum uvedlo ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Konečné rozpočtové prostředky na rozpočtový rok _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozích rozpočtových roků _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ disponibilní _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Komise _BAR_ 11730 _BAR_ 11730 _BAR_ Hlava I _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dotace Norska _BAR_ 514 _BAR_ 514 _BAR_ Zaměstnanci (NP) _BAR_ 6171 _BAR_ 5998 _BAR_ 5831 _BAR_ 122 _BAR_ 218 _BAR_ 80 _BAR_ 80 _BAR_ 61 _BAR_ 18 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 33 _BAR_ Hlava II _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účelově vázané příjmy z programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 211 _BAR_ Správní výdaje (NP) _BAR_ 1479 _BAR_ 1444 _BAR_ 1088 _BAR_ 356 _BAR_ 35 _BAR_ 267 _BAR_ 267 _BAR_ 210 _BAR_ 57 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Hlava III _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Provozní výdaje (RP) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1469 _BAR_ 1452 _BAR_ 1299 _BAR_ 170 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ — PZ _BAR_ 4594 _BAR_ 4509 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 85 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ — PP _BAR_ 4594 _BAR_ — _BAR_ 2342 _BAR_ 1260 _BAR_ 992 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Účelově vázané příjmy _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 223 _BAR_ 218 _BAR_ 201 _BAR_ 22 _BAR_
_BAR_ 12244 _BAR_ 12488 _BAR_ Celkem PZ _BAR_ 12244 _BAR_ 11951 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem PP _BAR_ 12244 _BAR_ _BAR_ 9262 _BAR_ 1737 _BAR_ 1245 _BAR_ 2039 _BAR_ 2016 _BAR_ 1771 _BAR_ 267 _BAR_
Tabulka 3
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Zdroj: Údaje centra – tato tabulka shrnuje údaje, které centrum uvedlo ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 11730 _BAR_ 9300 _BAR_
Dotace Norska _BAR_ 514 _BAR_ 421 _BAR_
Účelově vázané příjmy _BAR_ 211 _BAR_ 335 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 33 _BAR_ 67 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 12488 _BAR_ 10122 _BAR_
Rozpočtové výdaje za daný rozpočtový rok
Zaměstnanci – hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 5832 _BAR_ 5189 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 122 _BAR_ 80 _BAR_
Správní výdaje – hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 1088 _BAR_ 555 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 356 _BAR_ 267 _BAR_
Provozní výdaje – hlava III rozpočtu (s výjimkou účelově vázaných příjmů)
Platby oproti položkám plateb za rozpočtový rok _BAR_ 2342 _BAR_ 2057 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 1260 _BAR_ 1469 _BAR_
Účelově vázané příjmy (program PHARE a třetí země) _BAR_ 201 _BAR_ 500 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 11200 _BAR_ 10117 _BAR_
Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 1288 _BAR_ 5 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 295 _BAR_ 1626 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 245 _BAR_ 221 _BAR_
Nevyužité prostředky z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 15 _BAR_ 21 _BAR_
Vratky Komisi _BAR_ –3 _BAR_ –1584 _BAR_
Vratky Norsku _BAR_ 81 _BAR_ _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ –1 _BAR_ 6 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 1920 _BAR_ 295 _BAR_
Tabulka 4
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Zdroj: Údaje centra – tato tabulka shrnuje údaje, které centrum uvedlo ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní zdroje _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotný majetek _BAR_ 129 _BAR_ 94 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 2950 _BAR_ 3057 _BAR_
Budovy _BAR_ 3559 _BAR_ 3559 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 1920 _BAR_ 295 _BAR_
Zařízení a nábytek _BAR_ 165 _BAR_ 157 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 4870 _BAR_ 3352 _BAR_
Vozový park _BAR_ 50 _BAR_ 50 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 716 _BAR_ 659 _BAR_ Převody v souvislosti s programem PHARE _BAR_ — _BAR_ 223 _BAR_
Odpisy _BAR_ –1713 _BAR_ –1496 _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené oproti hlavám I, II a III _BAR_ 1737 _BAR_ 1815 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2906 _BAR_ 3023 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 54 _BAR_ 18 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Inkasní příkazy _BAR_ 0 _BAR_ 55 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ 0 _BAR_ 34 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1791 _BAR_ 2111 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 34 _BAR_ Pomocné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Výnosy disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 25 _BAR_ — _BAR_
Dlouhodobé pohledávky _BAR_ _BAR_ _BAR_ Výnosy příštích období _BAR_ — _BAR_ 123 _BAR_
Půjčky zaměstnancům _BAR_ 23 _BAR_ 0 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 25 _BAR_ 123 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 23 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
PHARE _BAR_ 26 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Ostatní zálohy _BAR_ 8 _BAR_ 78 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Návratná DPH _BAR_ 47 _BAR_ 94 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 32 _BAR_ 66 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 113 _BAR_ 238 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Bankovní účty _BAR_ 3640 _BAR_ 2291 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Peněžní prostředky _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 3644 _BAR_ 2291 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 6686 _BAR_ 5586 _BAR_ Celkem _BAR_ 6686 _BAR_ 5586 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI CENTRA
7. Konečný rozpočet centra byl vzhledem k rozšíření EU přijat až v květnu 2004.
V důsledku toho bylo pro zabezpečení plnění pracovního programu centra nutné uskutečnit četné převody rozpočtových prostředků.
8. Za účelem zlepšení řízení svých obchodních aktivit centrum přijalo následující opatření:
- přesnější plánování nákupů na úrovni definice potřeb,
- školení pro vedoucí pracovníky,
- vytvoření standardních modelů smluv,
- vyjasnění interních postupů pro operace týkající se právních závazků,
- zavedení ověřovacích listin pro platby a jiné rozpočtové operace.
9. Za účelem zohlednění zjištění Účetního dvora centrum od září 2005 zavedlo proceduru měsíčního odsouhlasování, při které se vyžaduje podpis účetního a postoupení věci schvalující osobě.
Centrum co možná nejdříve zavede systém spolupodepisování.
10. Zavedení nového a výkonnějšího inventárního systému si pro zajištění kontinuity ve správě majetku vyžádalo použití výpočtových formulářů.
Inventární soupis za rok 2005 bude proveden na základě tohoto nového systému.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi střediska
(2005/C 332/14)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–10 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi střediska
ÚVOD
1. Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (dále jen "středisko") bylo ustaveno nařízením Rady (ES) č.
1035/97 ze dne 2. června 1997 [1]. Primárním úkolem střediska je poskytovat Unii a členským státům spolehlivé informace o rasismu, xenofobii a antisemitismu v Unii a spolupracovat v těchto oblastech s Radou Evropy.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti střediska na základě údajů, které toto středisko poskytlo.
2. Účetní závěrka střediska za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá Evropskému parlamentu a Radě v souladu s čl. 185 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [2]. Bylo vypracováno v souladu s článkem 248 Smlouvy o založení Evropského společenství na základě auditu účetní závěrky střediska.
4. Účetní závěrku střediska za rozpočtový rok 2004 [3] sestavil v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č.
1035/97 její ředitel a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr vykonal audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka střediska za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
S výjimkou skutečností popsaných v bodech 9 a 10 jsou uskutečněné operace, na kterých se účetní závěrka střediska zakládá, ve svém souhrnu zákonné a správné.
PŘIPOMÍNKY
7. Míra zrušených položek rozpočtových prostředků převedených z minulých rozpočtových let zůstala na stejné úrovni jako loni (20 %).
Středisko potřebuje zlepšit způsob výpočtu převodů [4].
Standardy vnitřní kontroly již byly vytvořeny. Správní rada je ale zatím formálně nepřijala, jak vyžaduje finanční nařízení [5] střediska.
Měla by se provést analýza rizik, aby se zjistilo, do jaké míry jsou tyto standardy relevantní.
Je třeba zdokonalit kontrolní seznamy pro předběžnou kontrolu (kontrolu ex ante) a vždy je vyplňovat.
9. Středisko každoročně vypisuje veřejnou soutěž na výběr 25 ústředních kontaktních míst v rámci sítě RAXEN [6].
V rozporu s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení střediska [7] nebylo ani v oznámení o vypsání veřejné soutěže, ani v dokumentaci k tomuto výběrovému řízení uvedeno, jaká váha bude přisouzena jednotlivým kritériiím při výběru ekonomicky nejvýhodnějších nabídek.
Jedna z 25 zakázek [8] nebyla udělena uchazeči, jehož nabídka byla ekonomicky nejvýhodnější.
10. U jedné zakázky na poskytování administrativních služeb [9] nebylo možné dohledat dokumentaci k výběrovému řízení.
V jiném podobném případě byla zakázka udělena přímo, přestože pro tento postup neexistoval žádný důvod [10].
A konečně v třetím případě [11] nebyla zakázka udělena nejnižší nabídce.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 151, 10.6.1997, s. 6.
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002, s. 1.
[3] Tato účetní závěrka byla sestavena k 27. červnu 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 19. září 2005.
[4] Bez ohledu na výše uvedenou skutečnost se míra převodů rozpočtových prostředků v rámci hlavy 3 "Provozní výdaje" výrazně snížila (z 36 % v roce 2003 na 19 % v roce 2004). Jde o důsledek podrobnějšího hodnocení provedeného na konci roku, jehož cílem je zjistit, na základě kterých závazků se budou v příštím rozpočtové roce provádět platby.
[5] Viz čl. 38 odst. 4 finančního nařízení střediska.
[6] Viz tabulka 1.
[7] Čl. 116 odst. 3 nařízení, kterým se stanoví prováděcí pravidla tohoto finančního nařízení.
[8] V celkové výši 70000 EUR.
[9] Údržba kopírek v přibližné hodnotě 25000 EUR.
[10] Zabezpečení budov v přibližné hodnotě 92000 EUR.
[11] Tisk výroční zprávy v přibližné hodnotě 35000 EUR.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie (Vídeň)
Zdroj: Údaje poskytlo středisko.
Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci střediska, jak jsou definovány v nařízení Rady (ES) č. 1035/97 ze dne 2. června 1997 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly středisku k dispozici v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané v roce 2004 _BAR_
Volný pohyb zboží a osob Svoboda usazování _BAR_ Cíle: poskytovat Společenství a členským státům objektivní, spolehlivé a na evropské úrovni srovnatelné informace o fenoménech rasismu, xenofobie a antisemitismu,úzce spolupracovat s Radou Evropy s cílem zabránit zdvojování činností a získat přidanou hodnotu. _BAR_ Povinnosti: studovat rozsah a vývoj fenoménu rasismu a xenofobie,shromažďovat a analyzovat informace, a to zvláště prostřednictvím Evropské informační sítě o rasismu a xenofobii (RAXEN),realizovat vědecké studie,podporovat šíření těchto informací,formulovat stanoviska určená Společenství a členským státům,vyvíjet ukazatele a kritéria s cílem zlepšit srovnatelnost údajů,publikovat výroční zprávu o stavu rasismu a xenofobie. _BAR_ 1. Správní rada Složení: Nezávislé osobnosti jmenované po jedné každým členským státem, jedna nezávislá osobnost jmenovaná Evropským parlamentem, jedna nezávislá osobnost jmenovaná Radou Evropy a jeden zástupce Komise. Povinnosti: Přijímat plán práce a souhrnnou výroční zprávu; přijímat závěrečný rozpočet a plán pracovních míst; vyjadřovat stanovisko ke konečné účetní závěrce. 2. Výkonný výbor Složení: předseda správní rady,jeden zástupce Rady Evropy,jeden zástupce Komise,další dva členové správní rady. 3. Ředitel: Jmenovaný správní radou na návrh Komise. 4. Externí audit: Evropský účetní dvůr. 5. Vnitřní kontrola: Služba interního auditu Komise. 6. Orgán udělující absolutorium: Parlament na doporučení Rady. _BAR_ Konečný rozpočet: 7,9 milionu EUR (6,6 milionu EUR) včetně příspěvku Společenství: 99 % (99 %). Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: 34 (30) pracovních míst v plánu pracovních míst. Počet obsazených pracovních míst: 30 (26) + 4 (4) jiní zaměstnanci (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci a pracovníci zprostředkovatelských agentur). Celkový počet zaměstnanců: 34 (30) s následujícím rozložením povinností: provozní: 21 (17), administrativní: 8 (8), smíšené: 5 (5). _BAR_ Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie: počet příspěvků prostřednictvím 25 ústředních kontaktních míst: 389, počet jednání: 41 jednání externích hodnotitelů střediska, dvě jednání pro přípravu obecných pokynů pro zvláštní studii o Romech. Zprávy o výzkumu: počet zpráv: 9, počet jednání: — výroční zpráva: 2, zprávy EUMC: 2. Spolupráce s členskými státy a ostatními orgány (počet společně organizovaných akcí): členské státy: 7,Komise: 5,Evropský parlament: 3,COR: 3,Rada Evropy: 2,OBSE: 7,OSN: 4,meziagenturní: 3,náhradní nikotinová terapie (NRT): 4,estrogenní substituční léčba (ERT): 1. _BAR_
Tabulka 2
Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje střediska – tato tabulka shrnuje údaje, které středisko uvedlo ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků konečného rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 7800 _BAR_ 5675 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 3316 _BAR_ 2730 _BAR_ 2645 _BAR_ 85 _BAR_ 586 _BAR_ 64 _BAR_ 47 _BAR_ 17 _BAR_ 3380 _BAR_ 2794 _BAR_ 2692 _BAR_ 85 _BAR_ 604 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 100 _BAR_ 558 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 746 _BAR_ 484 _BAR_ 447 _BAR_ 37 _BAR_ 262 _BAR_ 51 _BAR_ 34 _BAR_ 17 _BAR_ 797 _BAR_ 535 _BAR_ 481 _BAR_ 37 _BAR_ 279 _BAR_
Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 3838 _BAR_ 3097 _BAR_ 2352 _BAR_ 745 _BAR_ 741 _BAR_ 1162 _BAR_ 955 _BAR_ 207 _BAR_ 5000 _BAR_ 4259 _BAR_ 3307 _BAR_ 745 _BAR_ 947 _BAR_
Celkem _BAR_ 7900 _BAR_ 6233 _BAR_ Celkem _BAR_ 7900 _BAR_ 6311 _BAR_ 5444 _BAR_ 867 _BAR_ 1589 _BAR_ 1277 _BAR_ 1036 _BAR_ 241 _BAR_ 9177 _BAR_ 7588 _BAR_ 6480 _BAR_ 867 _BAR_ 1830 _BAR_
Tabulka 3
Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje střediska – tato tabulka shrnuje údaje, které středisko uvedlo ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 5675 _BAR_ 7318 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 455 _BAR_ 374 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 21 _BAR_ 21 _BAR_
Dotace z programu PHARE _BAR_ 82 _BAR_ 676 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 6233 _BAR_ 8389 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 2645 _BAR_ 2618 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 85 _BAR_ 64 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 447 _BAR_ 412 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 37 _BAR_ 51 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 2352 _BAR_ 1678 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 745 _BAR_ 1162 _BAR_
Účelově vázané příjmy (PHARE a jiné)
Platby _BAR_ 7 _BAR_ 376 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 0 _BAR_ 694 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 6318 _BAR_ 7055 _BAR_
Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (a – b) _BAR_ –85 _BAR_ 1334 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 98 _BAR_ –1579 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 241 _BAR_ 301 _BAR_
Nevyužité prostředky z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 37 _BAR_
Odepsané splatné částky _BAR_ –23 _BAR_ 0 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 0 _BAR_ 5 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 231 _BAR_ 98 _BAR_
Tabulka 4
Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie – rozvaha k 31. prosinci 2004 a k 31. prosinci 2003
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje střediska – tato tabulka shrnuje údaje, které středisko uvedlo ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Software _BAR_ 82 _BAR_ 72 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 123 _BAR_ 108 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 206 _BAR_ 148 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 231 _BAR_ 98 _BAR_
Inventář a jiné vybavení _BAR_ 252 _BAR_ 250 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 354 _BAR_ 206 _BAR_
Odpisy _BAR_ –417 _BAR_ –362 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 123 _BAR_ 108 _BAR_ Automatické převody rozpočtových prostředků _BAR_ 866 _BAR_ 1277 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické převody účelově vázaných příjmů a prostředků z programu PHARE _BAR_ 41 _BAR_ 694 _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 0 _BAR_ 23 _BAR_ Daně a ostatní související výdaje _BAR_ 113 _BAR_ 454 _BAR_
Návratná DPH _BAR_ 159 _BAR_ 456 _BAR_ Evropská komise _BAR_ 214 _BAR_ 0 _BAR_
Dotace z programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 169 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 111 _BAR_ 275 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 138 _BAR_ 77 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1345 _BAR_ 2700 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 297 _BAR_ 725 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Bankovní účty _BAR_ 1279 _BAR_ 2073 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1279 _BAR_ 2073 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 1699 _BAR_ 2906 _BAR_ Celkem _BAR_ 1699 _BAR_ 2906 _BAR_
--------------------------------------------------
REAKCE STŘEDISKA
7. Středisko podniklo kroky ke snížení míry převodů rozpočtových prostředků na konci roku.
Středisko nadále zlepšuje úroveň kontrol, aby zajistilo přesnější odrážení hodnoty nevyrovnaných závazků ve výši převáděných částek.
Oddělení pro interní audit předložilo standardy vnitřní kontroly správní radě v únoru 2005. Standardy by měly být po přezkoumání formálně přijaty v říjnu 2005.
Analýza rizik právě probíhá.
Oddělení pro interní audit přezkoumalo stávající kontrolní seznamy.
Vhodnější kontrolní seznamy začleněné do SI2 budou zavedeny před koncem roku 2005.
9. Středisko přehodnocuje svoje postupy. Nové postupy, které by měly zamezit opakování situací popsaných Účetním dvorem, budou vydány před koncem roku 2005.
10. Přímo udělená zakázka se vztahuje na bezpečnostní služby, které jsou považovány za citlivé, a tudíž nejsou vhodné pro všeobecnou výzvu k podávání nabídek.
S cílem otestovat tento specifický trh zahájilo středisko v roce 2005 výběrové řízení.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Odrůdového úřadu Společenství za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi úřadu
(2005/C 332/15)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–8 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi úřadu
ÚVOD
1. Odrůdový úřad Společenství (dále jen "úřad") byl zřízen nařízením Rady (ES) č.
2100/94 ze dne 27. července 1994 [1]. Jeho hlavním úkolem je prošetřovat žádosti o udělení práv průmyslového vlastnictví Společenství na rostlinné odrůdy, zapisovat je do úředního seznamu a dále zajišťovat, aby příslušné úřady členských států prováděly nutné technické zkoušky.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti úřadu na základě údajů, které tento úřad poskytnul.
2. Účetní závěrka úřadu za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá správní radě úřadu podle článku 111 nařízení Rady (ES) č. 2100/94.
4. Účetní závěrku úřadu za rozpočtový rok 2004 [2] sestavil v souladu s článkem 112 nařízení (ES) č.
2100/94 jeho prezident a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka úřadu za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka úřadu zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
7. Pokud jde o provozní rozpočtové prostředky, rozpočet úřadu přešel na systém rozlišených položek, který rozlišuje mezi položkami závazků a položkami plateb.
Při prezentaci účetní závěrky úřadu se však typ položek rozpočtových prostředků, které úřad spravuje, nebere v úvahu.
8. V roce 2004 úřad poprvé provedl roční odpisy svých prostor. Nevykázal však odpisy, které měl provádět od doby, kdy tyto prostory získal, konkrétně odpisy vztahující se k období 2000–2003 [3].
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 227, 1.9.1994, s. 27.
[2] Tato účetní závěrka byla sestavena k 4. červenci 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 11. července 2005.
[3] Pokud by se vzaly v úvahu historické odpisy budovy úřadu, jejich celková výše uvedená v rozvaze by se zvýšila z 525000 EUR na přibližně 900000 EUR.
Výše vlastního jmění by se tím snížila o odpovídající částku z 2508000 EUR na 2135000 EUR.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Odrůdový úřad Společenství (Angers)
Zdroj: Údaje poskytnuté úřadem.
Oblasti pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci úřadu, jak jsou definovány v nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly úřadu k dispozici v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_
Volný pohyb zboží Zákazy nebo omezení odůvodněné ochranou průmyslové nebo obchodního vlastnictví nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. (výtah z článku 30 Smlouvy) _BAR_ Cíle: Aplikovat systém odrůdových práv Společenství jako jedinou a výlučnou formu ochrany práv průmyslového vlastnictví pro rostlinné odrůdy. _BAR_ Úkoly: rozhodovat o zamítnutí či schválení žádosti o odrůdová práva Společenství,rozhodovat o protestech,rozhodovat o odvoláních,rozhodovat o zrušení nebo odnětí odrůdových práv Společenství. _BAR_ 1.Úřad řídí prezident. Je jmenován Radou ze seznamu uchazečů navržených Komisí po vyjádření stanoviska správní rady.2.Správní rada dohlíží na plán práce úřadu a připravuje pravidla, jimiž se řídí jeho pracovní postupy.
Skládá se z jednoho zástupce za každý členský stát, jednoho zástupce Komise a jejich náhradníků.3.Rozhodnutí týkající se udělení odrůdových práv Společenství přijímají tříčlenné výbory složené ze zaměstnanců úřadu a v rámci odvolacího řízení odvolací senát.4.Kontrola prováděná Komisí: kontrola zákonnosti těch kroků prezidenta, pro něž legislativa Společenství nestanoví soudní kontrolu jinou institucí, a rovněž i zákonnosti kroků podniknutých správní radou ve věci rozpočtu úřadu.5.Externí kontrola: Účetní dvůr.6.Absolutorium uděluje prezidentovi správní rada. _BAR_ Rozpočet: 11,3 milionu EUR (11,1 milionu EUR), včetně příspěvku Společenství: 0 % (0 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004: Počet pracovních míst v plánu pracovních míst: 38 (35). Počet obsazených pracovních míst: 36 (34) + 4 (1) jiná pracovní místa (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci, pracovníci zprostředkovatelských agentur).
Celkový počet zaměstnanců: 40 (35) s následujícím rozložením povinností: provozní: 16 (13), administrativní: 18 (16), smíšené: 6 (6). _BAR_ Posuzované žádosti: 2651 (2516) Udělená práva: 2178 (1869) Práva Společenství v platnosti ke konci roku: 10191 (8764) V průzkumu agentury IFOP vyjádřilo 90 % klientů úřadu celkovou spokojenost. Tento údaj zahrnuje 51 % velmi spokojených a nadmíru spokojených klientů. _BAR_
Tabulka 2
Odrůdový úřad Společenství – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje úřadu – tato tabulka shrnuje údaje, které úřad uvedl ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ převedeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Vlastní příjmy _BAR_ 7484 _BAR_ 8358 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 3733 _BAR_ 3673 _BAR_ 3635 _BAR_ 38 _BAR_ 60 _BAR_ 28 _BAR_ 28 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 3761 _BAR_ 3701 _BAR_ 3663 _BAR_ 38 _BAR_ 60 _BAR_
Správní příjmy _BAR_ 15 _BAR_ 30 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 2031 _BAR_ 1570 _BAR_ 861 _BAR_ 705 _BAR_ 465 _BAR_ 195 _BAR_ 138 _BAR_ 57 _BAR_ 0 _BAR_ 2226 _BAR_ 1765 _BAR_ 999 _BAR_ 705 _BAR_ 522 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 5534 _BAR_ 4629 _BAR_ 494 _BAR_ 4127 _BAR_ 913 _BAR_ 7127 _BAR_ 3011 _BAR_ 405 _BAR_ 3711 _BAR_ 12661 _BAR_ 11756 _BAR_ 3505 _BAR_ 7838 _BAR_ 1318 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 350 _BAR_ 370 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Rezerva na deficit _BAR_ 3449 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 11298 _BAR_ 8758 _BAR_ Celkem _BAR_ 11298 _BAR_ 9872 _BAR_ 4990 _BAR_ 4870 _BAR_ 1438 _BAR_ 7350 _BAR_ 3177 _BAR_ 462 _BAR_ 3711 _BAR_ 18648 _BAR_ 17222 _BAR_ 8167 _BAR_ 8581 _BAR_ 1900 _BAR_
Tabulka 3
Odrůdový úřad Společenství – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje úřadu – tato tabulka shrnuje údaje, které úřad uvedl ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Vlastní příjmy _BAR_ 8358 _BAR_ 8199 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 30 _BAR_ 156 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 371 _BAR_ 401 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 8759 _BAR_ 8757 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 3635 _BAR_ 3245 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 38 _BAR_ 99 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 861 _BAR_ 583 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 705 _BAR_ 195 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 494 _BAR_ 1179 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 4175 _BAR_ 4863 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 9908 _BAR_ 10164 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ –1149 _BAR_ –1407 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 12825 _BAR_ 13977 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 462 _BAR_ 249 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Rezerva na budoucí výdaje _BAR_ 0 _BAR_ 6 _BAR_
Mimořádné výnosy _BAR_ 127 _BAR_ 0 _BAR_
Mimořádné náklady _BAR_ –43 _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 12222 _BAR_ 12825 _BAR_
Tabulka 4
Odrůdový úřad Společenství – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
Zdroj: Údaje úřadu – tato tabulka shrnuje údaje, které úřad uvedl ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Software _BAR_ 110 _BAR_ 77 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 2508 _BAR_ 2538 _BAR_
Budovy _BAR_ 2460 _BAR_ 2427 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 260 _BAR_ 218 _BAR_ Rezerva _BAR_ 12825 _BAR_ 13977 _BAR_
Inventář _BAR_ 203 _BAR_ 161 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ –603 _BAR_ –1152 _BAR_
Odpisy _BAR_ –525 _BAR_ –345 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 14730 _BAR_ 15363 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Neuhrazené závazky vztahující se k převodům z roku 2002 _BAR_ 3711 _BAR_ 2145 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2508 _BAR_ 2538 _BAR_ Automatické převody _BAR_ 4869 _BAR_ 5156 _BAR_
Záruky a garance _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ Dodavatelé _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Zálohy od klientů a různé účty závazků _BAR_ 125 _BAR_ 194 _BAR_
Inkasní příkazy _BAR_ 19 _BAR_ 3 _BAR_ DPH k úhradě _BAR_ 216 _BAR_ 216 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 11 _BAR_ 29 _BAR_ Srážky z platů _BAR_ 83 _BAR_ 9 _BAR_
Pohledávka z titulu vratky DPH _BAR_ 434 _BAR_ 371 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 9004 _BAR_ 7721 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 464 _BAR_ 403 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Banky _BAR_ 20684 _BAR_ 20065 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový peněžní účet _BAR_ 75 _BAR_ 75 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 20759 _BAR_ 20140 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 23734 _BAR_ 23084 _BAR_ Celkem _BAR_ 23734 _BAR_ 23084 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI ÚŘADU
7. Do prezentace rozpočtových účtů úřadu budou zaneseny potřebné úpravy.
8. Dojde k nezbytným opravám v rámci přechodu na akruální účetnictví, který je nutné realizovat již pro rozpočtový rok 2005.
--------------------------------------------------
Zpráva
o ověření roční účetní závěrky Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu za rozpočtový rok 2004, spolu s odpověďmi úřadu
(2005/C 332/16)
OBSAH
1–2 ÚVOD
3–6 STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
7–10 PŘIPOMÍNKY
Tabulky 1 až 4
Odpovědi úřadu
ÚVOD
1. Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (dále jen "úřad") byl ustaven nařízením Rady (ES) č.
40/94 [1] ze dne 20. prosince 1993. Úřad je pověřen prováděním práva Společenství v oblasti ochranných známek a vzorů, které poskytuje podnikům jednotnou ochranu na celém území Evropské unie.
Tabulka 1 shrnuje pravomoci a činnosti úřadu na základě údajů, které tento úřad poskytl.
2. Účetní závěrka úřadu za rozpočtový rok 2004 je pro informační účely uvedena ve zkráceném rozsahu v tabulkách 2, 3 a 4.
STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA
3. Toto stanovisko se předkládá rozpočtovému výboru úřadu v souladu s článkem 137 nařízení (ES) č. 40/94.
4. Účetní závěrku úřadu za rozpočtový rok 2004 [2] sestavil v souladu s článkem 119 nařízení (ES) č.
40/94 její prezident a zaslal ji Účetnímu dvoru, jehož povinností je vyjádřit stanovisko k její spolehlivosti a k zákonnosti a správnosti uskutečněných operací.
5. Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z všeobecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Audit byl naplánován a proveden s cílem získat přiměřenou jistotu, že účetní závěrka je spolehlivá a uskutečněné operace jsou zákonné a správné.
6. Účetní dvůr tak získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
Spolehlivost účetní závěrky
Účetní závěrka úřadu za rozpočtový rok 2004 je ve všech významných ohledech spolehlivá.
Zákonnost a správnost uskutečněných operací
Operace, na kterých se účetní závěrka úřadu zakládá, jsou ve svém souhrnu zákonné a správné.
Následující zjištění stanovisko Účetního dvora nezpochybňují.
PŘIPOMÍNKY
7. Příjmy ve výši 2,3 milionu EUR, které úřad obdržel ve dnech 21. až 31. prosince 2004, byly zaúčtovány jako příjmy rozpočtového roku 2005, což je v rozporu se zásadou ročního rozpočtu.
8. Ve své výroční zprávě za rozpočtový rok 2003 [3] Účetní dvůr kladl důraz na nutnost přísnějšího posouzení rozpočtových prostředků, které se mají převést do následujícího rozpočtového roku.
Kontroly provedené za rozpočtový rok 2004 odhalily, že byly nesprávně převedeny prostředky v celkové hodnotě 515000 EUR, což rovněž představuje porušení zásady ročního rozpočtu.
9. Úřad ve své rozvaze pro rok 2004 nevytvořil rezervu na dva právní spory, jejichž potenciální finanční dopady nelze považovat za zanedbatelné.
10. Nadále dochází k výpadkům inventárního systému [4].
Seznam majetku vykázaného v účetnictví jako dlouhodobá aktiva nebyl odsouhlasen s inventárními soupisy, a byly v něm shledány nesrovnalosti.
Od roku 2004 úřad ve svých dlouhodobých aktivech vykazuje počítačové licence a programové vybavení.
Tato dlouhodobá aktiva jsou však podhodnocena o cca 550000 EUR v důsledku použití chybných kritérií pro oceňování počítačových licencí a programového vybavení.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. října 2005.
Za Účetní dvůr
Hubert Weber
předseda
[1] Úř. věst.
L 11, 14.1.1994.
[2] Tato účetní závěrka byla sestavena k 28. únoru 2005 a Účetní dvůr ji obdržel dne 29. června 2005.
[3] Bod 7 výroční zprávy za rozpočtový rok 2003 (Úř. věst C 324, 30.12.2004, s. 107).
[4] Bod 10 zprávy za rozpočtový rok 2003.
--------------------------------------------------
Tabulka 1
Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu (Alicante)
Zdroj: Údaje poskytnuté úřadem.
Oblast pravomoci Společenství podle Smlouvy _BAR_ Pravomoci úřadu, jak jsou definovány v nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 _BAR_ Správa _BAR_ Zdroje, jež byly úřadu k dispozici (údaje za rok 2003) _BAR_ Produkty a služby dodané v roce 2004 (údaje za rok 2003) _BAR_
Volný pohyb zboží Zákazy nebo omezení odůvodněné ochranou průmyslového nebo obchodního vlastnictví nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. (z článku 30 Smlouvy) Omezení volného pohybu služeb uvnitř Společenství pro státní příslušníky členských států, kteří podnikají v jiném státě Společenství, než se nachází příjemce služeb, jsou zakázána. (z článku 49 Smlouvy) _BAR_ Cíle: Provádět právo Společenství v oblasti ochranných známek a vzorů, které poskytuje podnikům právo na jednotnou ochranu na celém území Unie. _BAR_ Úkoly: přijímat a zapisovat přihlášky k zápisu do rejstříku,zkoumat podmínky zápisu do rejstříku a soulad s právem Společenství,vyhledávat na úřadech průmyslového vlastnictví členských států již existující národní ochranné známky,vydávat přihlášky,zkoumat námitky třetích stran,zapisovat přihlášky do rejstříku a odmítat přihlášky,zkoumat návrhy na zrušení a na prohlášení o neplatnosti,projednávat odvolání proti rozhodnutí. _BAR_ 1.Správní radaSložení:jeden zástupce za každý členský stát,jeden zástupce Komise.Úkol:radit prezidentovi ve věcech, které spadají do kompetence úřadu,připravovat seznam kandidátů (článek 120) na funkci prezidenta, viceprezidentů a předsedů a členů odvolacích senátů.2.Prezident úřadu:jmenován Radou ze seznamu nejvýše tří kandidátů, který připravuje správní rada.3.Rozpočtový výborSložení:jeden zástupce za každý členský stát a jeden zástupce Komise a jejich náhradníci.Úkol:přijímat rozpočet a finanční nařízení, udělovat absolutorium prezidentovi a určovat cenu rešeršních zpráv.4.Rozhodnutí v souvislosti s řízenímRozhodnutí přijímají:a)průzkumoví referenti;b)námitková oddělení;c)oddělení pro správu ochranných známek a právní otázky;d)zrušovací oddělení;e)odvolací senáty.5.Externí audit:Evropský účetní dvůr.6.Orgán udělující absolutorium:rozpočtový výbor úřadu. _BAR_ Konečný rozpočet 190 milionů EUR (157 milionů EUR).
Příspěvek Společenství: 0 % (0 %) Počet zaměstnanců k 31. prosinci 2004 Počet pracovních míst v plánu pracovních míst: 675 (675). Počet obsazených pracovních míst: 648 (650) + 41 (31) ostatní zaměstnanci (pomocní zaměstnanci, dočasně přidělení národní experti, místní zaměstnanci, dočasné náhrady).
Celkový počet zaměstnanců: 689 (681) S následujícím rozložením povinností: provozní: 524 (423),správní: 165 (245),smíšené: 0 (13). _BAR_ Ochranné známky Počet přihlášek: 59592 (57637) Počet zápisů: 31310 (34290) Počet námitek: 10773 (9929) Počet vyřešených případů: 9172 (9396) Odvolání k odvolacím senátům: 1208 (719) Průměrná doba zápisu (nezahrnuje námitky a odvolání): do vydání: 12 měsíců (12 měsíců)mezi vydáním a zápisem: 6 měsíců (6 měsíců) Vzory Obdržené vzory: 55000 (37084) Zapsané vzory: 57765 (24801) _BAR_
Tabulka 2
Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu – plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje úřadu – tato tabulka shrnuje údaje, které úřad uvedl ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků konečného rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rozpočtové roky 2004 a 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Poplatky _BAR_ 113838 _BAR_ 126308 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 58174 _BAR_ 55100 _BAR_ 53665 _BAR_ 1001 _BAR_ 3508 _BAR_ 1169 _BAR_ 793 _BAR_ 375 _BAR_ 59343 _BAR_ 56269 _BAR_ 54458 _BAR_ 1001 _BAR_ 3884 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 3933 _BAR_ 4347 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 29625 _BAR_ 27232 _BAR_ 18324 _BAR_ 8890 _BAR_ 2410 _BAR_ 7891 _BAR_ 7111 _BAR_ 780 _BAR_ 37516 _BAR_ 35123 _BAR_ 25436 _BAR_ 8890 _BAR_ 3190 _BAR_
Výsledek hospodaření za předchozí rozpočtový rok _BAR_ 72353 _BAR_ 72353 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 40870 _BAR_ 32795 _BAR_ 16455 _BAR_ 16323 _BAR_ 8092 _BAR_ 9262 _BAR_ 8589 _BAR_ 673 _BAR_ 50132 _BAR_ 42057 _BAR_ 25044 _BAR_ 16323 _BAR_ 8765 _BAR_
Hlava X Rezervy _BAR_ 61455 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 61455 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 61455 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 61455 _BAR_
Celkem _BAR_ 190124 _BAR_ 203008 _BAR_ Celkem _BAR_ 190124 _BAR_ 115127 _BAR_ 88444 _BAR_ 26214 _BAR_ 75465 _BAR_ 18322 _BAR_ 16493 _BAR_ 1828 _BAR_ 208446 _BAR_ 133449 _BAR_ 104938 _BAR_ 26214 _BAR_ 77293 _BAR_
Tabulka 3
Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu – výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje úřadu – tato tabulka shrnuje údaje, které úřad uvedl ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Vlastní příjmy _BAR_ 127465 _BAR_ 107056 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 3190 _BAR_ 3460 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 130655 _BAR_ 110516 _BAR_
Rozpočtové výdaje za daný rok
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 53665 _BAR_ 47416 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 1001 _BAR_ 1168 _BAR_
Správa – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 18324 _BAR_ 16366 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 8890 _BAR_ 7891 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 16455 _BAR_ 14137 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 16323 _BAR_ 9262 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 114658 _BAR_ 96240 _BAR_
Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 15997 _BAR_ 14276 _BAR_
Ostatní výdaje/rezervy za daný rok
Rezerva na procedurální výdaje _BAR_ 1398 _BAR_ 1094 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1398 _BAR_ 1094 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 72353 _BAR_ 55368 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 1828 _BAR_ 1506 _BAR_
Nevyužité prostředy z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 115 _BAR_
Kurzové rozdíly a mimořádné příjmy _BAR_ –7 _BAR_ –6 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 91569 _BAR_ 72353 _BAR_
Tabulka 4
Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu – rozvaha k 31. prosinci 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
Zdroj: Údaje úřadu – tato tabulka shrnuje údaje, které úřad uvedl ve své účetní závěrce.
(v 1000 EUR) _BAR_
Aktiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ Pasiva _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní zdroje _BAR_ _BAR_ _BAR_
Budovy _BAR_ 27915 _BAR_ 26747 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 2766 _BAR_ 27920 _BAR_
Inventář _BAR_ 3800 _BAR_ 3828 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 91569 _BAR_ 72353 _BAR_
Vozový park _BAR_ 97 _BAR_ 115 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 119225 _BAR_ 100273 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 12606 _BAR_ 11241 _BAR_ Dlouhodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 373 _BAR_ 24 _BAR_ Dlouhodobí věřitelé _BAR_ 25 _BAR_ 24 _BAR_
Odpisy _BAR_ –17135 _BAR_ –14035 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 25 _BAR_ 24 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 27656 _BAR_ 27920 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické převody rozpočtových prostředků _BAR_ 26214 _BAR_ 18322 _BAR_
Dodavatelé a služební cesty _BAR_ 173 _BAR_ 200 _BAR_ Zálohy od klientů _BAR_ 26582 _BAR_ 29395 _BAR_
Ostatní pohledávky _BAR_ 90 _BAR_ 107 _BAR_ Neuhrazené částky _BAR_ 37 _BAR_ 52 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 263 _BAR_ 307 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 228 _BAR_ 757 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Rezerva na procedurální výdaje _BAR_ 12246 _BAR_ 13644 _BAR_
Banky _BAR_ 156406 _BAR_ 134239 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 65307 _BAR_ 62170 _BAR_
Peněžní prostředky _BAR_ 232 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 156638 _BAR_ 134240 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 184557 _BAR_ 162467 _BAR_ Celkem _BAR_ 184557 _BAR_ 162467 _BAR_
--------------------------------------------------
ODPOVĚDI ÚŘADU
7. Problém zmiňovaný Účetním dvorem byl zapříčiněn nedostatky používaného informačního systému.
Zavedením nového účetního systému by se mělo opakování tohoto problému zabránit.
8. Úřad bude pokračovat v úsilí, které v této oblasti vyvíjí.
Za tímto účelem byla k datu uzávěrky rozpočtového roku 2005 přijata opatření pro lepší posouzení nezbytných převodů rozpočtových prostředků.
9. Úřad bere připomínku Účetního dvora na vědomí.
Co se týče jednoho z případů, je úřad toho názoru, že k datu účetní závěrky nemohl vyhodnotit, zda bude nutné odškodnění zaplatit.
10. Od února 2005 se používá systém, který sjednocuje vedení inventáře a účetnictví a umožňuje naprosté sladění inventáře a položek dlouhodobých aktiv.
Pro valorizaci licencí a softwaru používá úřad od roku 2005 standardy IPSAS.
--------------------------------------------------
Prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti
(2005/C 302/02)
I. Podle ustanovení článku 248 Smlouvy přezkoumal Účetní dvůr "konsolidované zprávy o plnění rozpočtu a konsolidované finanční výkazy" Evropských společenství za rozpočtový rok 2004 [1].
Účetní dvůr provedl audit v souladu se svými auditními zásadami a standardy, které vycházejí z obecně uznávaných mezinárodních auditních standardů a jsou přizpůsobeny specifickým podmínkám Společenství.
Na základě provedeného auditu Účetní dvůr získal přiměřené opodstatnění pro vyjádření níže uvedeného stanoviska.
V případě příjmů byl rozsah auditu Účetního dvora omezen.
Za prvé, vlastní zdroje odvozené z DPH a HND jsou založeny na makroekonomických statistikách, u kterých Účetní dvůr nemůže přímo prověřit údaje, ze kterých vycházejí, a za druhé, audit vlastních zdrojů nemůže obsáhnout dovozy, které neprošly celní kontrolou.
SPOLEHLIVOST ÚČTŮ
II. Podle názoru Účetního dvora byly "konsolidované zprávy o plnění rozpočtu a konsolidované finanční výkazy" Evropských společenství sestaveny v souladu s ustanoveními finančního nařízení ze dne 25. června 2002 a s účetními zásadami, pravidly a postupy stanovenými v přílohách ke konsolidovaným finančním výkazům [2].
Vyjma důsledků vyplývajících z připomínky v bodě III podávají věrný obraz příjmů a výdajů Společenství za uvedený rozpočtový rok a jejich finanční situace na konci roku.
III. V důsledku chybějících efektivních postupů vnitřní kontroly různých příjmů a záloh si Účetní dvůr nemůže být jist správností a úplností záznamů operací týkajících se položky různých pohledávek.
IV. Aniž by byl zpochybněn názor vyjádřený v bodě II, poukazuje Účetní dvůr na tyto skutečnosti:
a) Stejně jako v minulosti nebyl účetní systém používaný při sestavování účetní závěrky za rok 2004 navržen tak, aby umožnil zaznamenání všech aktiv a pasiv.
b) Při naplňování plánu modernizace účetního systému Evropských společenství dosáhla Komise významného pokroku při zavádění účetnictví na akruální bázi do roku 2005.
Došlo však ke zpoždění při provádění úprav a potvrzení platnosti, které jsou nutné k úplné implementaci nového účetního rámce.
ZÁKONNOST A SPRÁVNOST USKUTEČNĚNÝCH OPERACÍ
V. S ohledem na výsledky svého auditu zastává Účetní dvůr názor, že v oblastech, kde jsou systémy dohledu a kontroly zavedeny a umožňují odpovídající řízení rizik – tj. pokud jde o příjmy, závazky, správní výdaje a předvstupní strategii – jsou uskutečněné operace, na kterých se zakládá konsolidovaná účetní závěrka Evropských společenství, ve svém souhrnu zákonné a správné.
Navíc pokud jde o výdaje na společnou zemědělskou politiku (SZP), z auditu Účetního dvora vyplývá, že pokud je integrovaný administrativní a kontrolní systému řádně použit, je účinným nástrojem, který snižuje riziko nesprávných výdajů.
VI. Aniž by byl zpochybněn názor vyjádřený v bodě V, Účetní dvůr zdůrazňuje, že v oblasti předvstupní strategie stále existují různě vážná rizika pro všechny programy a nástroje na úrovni prováděcích organizací v kandidátských zemích.
VII. Je třeba vyvinout větší úsilí při účinném zavádění systémů dohledu a kontroly a odstraňování jejich nedostatků, aby se zlepšilo řešení souvisejících rizik v následujících oblastech, kde jsou platby stále významně postiženy chybami:
a) V případě výdajů na SZP Účetní dvůr opakovaně zjišťoval, že výdaje, které nejsou součástí IACS nebo u nichž se IACS použil nedostatečným způsobem, představují větší riziko, protože kontrolní systémy nejsou natolik účinné.
Kontroly po uskutečnění plateb subvencí SZP, na které se nevztahuje IACS, neposkytují dostatečnou jistotu, pokud jde o dodržování právních předpisů Společenství.
Účetní dvůr dospěl k závěru, že výdaje na SZP jsou ve svém úhrnu stále významně postiženy chybami.
b) V případě strukturálních opatření Účetní dvůr opětovně zjistil nedostatky v řídících a kontrolních systémech, které ukazují, že je v různé míře třeba dosáhnout zlepšení, aby byly plně splněny regulatorní požadavky na účinné průběžné kontroly řízení a/nebo nezávislé kontroly vzorků operací za programové období 2000–2006.
U obou programových období (1994–1999 a 2000–2006) byly zjištěny četné chyby v zákonnosti a správnosti výdajů uvedených v prohlášeních, na jejichž základě Komise provedla platby.
c) V případě vnitřních politik se přes dosažený pokrok v určitých oblastech zjištění Účetního dvora týkající se systémů dohledu a kontroly a uskutečněných operací neposkytují dostatečnou jistotu, pokud jde o zákonnost a správnost plateb.
Je pravděpodobné, že riziko vzniku chyb bude přetrvávat, pokud se právní rámec nezmění tak, aby se zjednodušil systém úhrady výdajů a vyjasnily postupy a pokyny, kterými se řídí jednotlivé programy.
d) V případě vnějších vztahů nejsou zatím zlepšení systémů dohledu a kontroly Komise patrné na úrovni prováděcích organizací, kde bylo na úrovni plateb zjištěno poměrně velké množství chyb s velkou četností výskytu a finančním dopadem. Tyto chyby souvisely s nedostatkem komplexní koncepce dohledu, kontroly a auditu těchto organizací.
VIII. Účetní dvůr si všímá pokroku, jehož Komise dosáhla při reformě svého systému vnitřní kontroly, a kladného dopadu této reformy na zákonnost a správnost vnitřního řízení výdajů Komisí. K dosažení jeho účinného fungování je však ještě třeba vyvinou určité úsilí.
28. září 2005
Hubert Weber
předseda
Evropský účetní dvůr
12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg
[1] "Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu a konsolidované finanční výkazy" tvoří svazek I účetní závěrky Evropských společenství za rozpočtový rok 2004.
[2] Viz příloha 1, svazek I konečné účetní závěrky Evropských společenství za rozpočtový rok 2004.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie
(2005/C 1/04)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [1] ("základní nařízení").
1. Žádost o přezkum
Žádost podali tito výrobci ze Společenství: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA ("žadatelé").
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie ("dotčený výrobek"), obvykle spadající pod kódy KN ex39206219 a ex39206290.
Kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době jsou platnými antidumpingovými opatřeními konečná cla, která jsou uložena nařízením Rady (ES) č. 1676/2001 [2] na dovozy polyethylentereftalátového filmu pocházejícího mimo jiné z Indie, a závazky přijaté rozhodnutím Komise 2001/645/ES [3].
4. Odůvodnění přezkumu
Žadatelé poskytli informace o tom, že vzhledem k dovozům polyethylentereftalátového filmu od pěti indických vyvážejících výrobců, jejichž závazky byly přijaty rozhodnutím Komise 2001/645/ES, již výše opatření nejsou vzhledem k dumpingu způsobujícího újmu dostatečné.
Žadatelé tvrdí, že z porovnání cen používaných výše uvedenými vyvážejícími výrobci pro vývoz do Společenství s cenami na domácím trhu těchto vývozců a s početně zjištěnou běžnou hodnotou vyplývá, že vypočítaná dumpingová rozpětí by byla vyšší než dumpingová rozpětí zjištěná v předchozím šetření, které vedlo ke stávajícím opatřením.
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vývozců při šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření, bylo zbytkové clo stanoveno na základě nejvyšší sazby zjištěné u spolupracujících výrobců vybraných do vzorku [4].
Jelikož všichni tito výrobci budou prošetřeni na základě tohoto oznámení nebo jsou prošetřováni v současné době [5] a valná většina vývozů dotčeného výrobku z Indie do EU je uskutečňována těmito společnostmi, považuje Komise za vhodné také prozkoumat, zda by měla být změněna sazba zbytkového cla.
5. Postup
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro ospravedlnění zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení přezkum omezený na dumping pěti indických vyvážejících výrobců, jejichž závazky byly přijaty, a na výši zbytkového cla.
Šetřením se posoudí, zda je třeba, aby výše stávajících opatření nadále platila či byla odstraněna nebo změněna.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky vyvážejícím výrobcům z Indie a indickým úřadům.
Komise by měla tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) tohoto oznámení.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všichni účastníci řízení se tímto vyzývají, aby oznámili svá stanoviska, předložili kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytli příslušné důkazy.
Komise by měla tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslyšet, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení.
6. Lhůty
a) Pro účastníky řízení za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všichni účastníci řízení, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se účastník řízení přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všichni účastníci řízení mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti účastníků řízení musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla účastníka řízení. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež účastníci řízení poskytují jako důvěrná, se označí poznámkou "Limited" [6] (omezený přístup) a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES" (k nahlédnutí účastníkům řízení).
Korespondenční adresa ředitelství B Generálního ředitelství pro obchod Evropské komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brusel
Fax (+32-2) 295 65 05
Telex COMEU B 21877.
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne ve lhůtě stanovené tímto nařízením nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou pozitivní nebo negativní zjištění vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně, může být pro něj výsledek méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval.
--------------------------------------------------
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Úř. věst.
L 227, 23.8.2001, s. 1.
[3] Úř. věst.
L 227, 23.8.2001, s. 56.
[4] Nařízení (ES) č. 1676/2001, bod odůvodnění 77.
[5] Oznámení Komise 2004/C 43/11 (Úř. věst.
C 43, 19.2.2004, s. 14).
[6] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněný podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1) a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (antidumpingová dohoda).
Sdělení komise v rámci provádění Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES ze dne 16. června 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel, ve znění směrnice 2003/44/ES
(2005/C 5/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
+++++ TABLE +++++
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Oznámení o zahájení zrychleného přezkumu nařízení Rady (ES) č. 2603/2000, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovozy některých polyetylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie
(2005/C 8/02)
Komise obdržela žádost o zrychlený přezkum podle článku 20 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 [1] (dále jen "základní nařízení") ohledně dovozů některých polyetylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie, na něž se vztahuje konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 2603/2000 [2].
1. Žádost o přezkum
Žádost byla podána společností South Asian Petrochem Limited (dále jen "žadatel"), vyvážejícím výrobcem v Indii.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je polyetylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, původem z Indie (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle deklarovaný pod kódem KN 39076020.
Kód KN se uvádí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
Opatřením platným v současnosti je konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 2603/2000, podle kterého se na dovozy dotčeného výrobku pocházejícího mimo jiné z Indie do Společenství včetně výrobků vyráběných žadatelem vztahuje konečné vyrovnávací clo ve výši 41,3 EUR/t, s výjimkou dovozů z několika výslovně uvedených společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
4. Důvody pro přezkum
Žadatel uvádí, že během posuzovaného období, na němž bylo založeno vyrovnávací opatření, tj. období od 1. října 1998 do 30. září 1999 (dále jen "původní posuzované období"), nebyl prošetřován z jiných důvodů, než je odmítnutí spolupráce.
Žadatel uvádí, že během původního posuzovaného období nevyvážel dotčený výrobek do Společenství a že není spřízněn s žádnými vyvážejícími výrobci výrobku, na něž se vztahuje stávající opatření.
Žadatel dále uvádí, že začal vyvážet dotčený výrobek do Společenství až po ukončení původního posuzovaného období.
Na základě výše uvedeného žádá, aby pro něj byla stanovena individuální celní sazba.
5. Postup
Výrobci ve Společenství, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, byli o výše uvedené žádosti informováni a byla jim dána možnost se k ní vyjádřit.
Nebyly doručeny žádné připomínky.
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro zahájení zrychleného přezkumu, a zahajuje tímto přezkum podle článku 20 základního nařízení.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které považuje za nezbytné pro své šetření, zašle Komise žadateli dotazník.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Zúčastněné strany, za předpokladu, že mohou prokázat, že budou výsledky přezkumu pravděpodobně ovlivněny, se tímto vyzývají, aby písemně oznámily svá stanoviska a předložily odpovědi na dotazník zmíněný v bodu 5 písm. a) tohoto oznámení nebo jakékoli další informace, které je třeba během přezkumu brát v potaz.
Komise musí tyto informace a podpůrné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v bodu 6 písm. a) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v bodu 6 písm. b) tohoto oznámení.
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem přihlášení Komisi, předložení vyplněných dotazníků a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník zmíněný v bodu 5 písm. a) tohoto oznámení nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv, jež jsou vymezena základním nařízením, závisí na tom, zda se strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemně předložené informace, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název (jméno), poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany. Veškeré písemně předložené informace včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědi na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" (omezený přístup) [3] a v souladu s čl.
29 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties" (k nahlédnutí zúčastněnými stranami).
Korespondenční adresa ředitelství B Generálního ředitelství pro obchod Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
Telex COMEU B 21877.
8. Odmítnutí spolupráce
V případech, kdy zúčastněná strana odmítá ve stanovených lhůtách poskytnout přístup k nezbytným informacím nebo je jiným způsobem neposkytuje či značně zabraňuje šetření, lze podle článku 28 základního nařízení k prozatímním nebo konečným zjištěním, ať již pozitivním či negativním, dospět na základě dostupných údajů.
Je-li zjištěno, že zúčastněná strana předložila nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 28 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro dotčenou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
--------------------------------------------------
[1] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004, Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12.
[2] Úř. věst.
L 301, 30.11.2000, s. 1.
[3] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 29 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1) a článku 12 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (ASCM).
Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/95 ze dne 22. prosince 1995 o provádění závěrečné fáze celní unie
Rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 2/97 ze dne 4. června 1997 o seznamu nástrojů Společenství souvisejících s odstraňováním technických překážek obchodu a o podmínkách a režimech, kterými se řídí jejich provádění ze strany Turecka,
čl. 4 písm. a) přílohy I odst. V bod 2) přílohy II
Turecko
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 12/09)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle čl. 7 a 12d uvedeného nařízení. Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst. 3. Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"MELA ALTO ADIGE" ANEBO "SÜDTIROLER APFEL"
č. ES: IT/00207/ 28.09.2001
CHOP ( ) CHZO (X)
Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací.
Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO, získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni nebo od úřadů Evropské komise. [1]
1. Příslušný orgán členského státu:
+++++ TABLE +++++
2. Žadatel:
+++++ TABLE +++++
3. Druh produktu:
Třída 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované.
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
4.1 Název: "Mela Alto Adige" anebo "Südtiroler Apfel"
4.2 Popis: Chráněné zeměpisné označení "Mela Alto Adige" anebo "Südtiroler Apfel" je určeno pro ovoce pocházející z jabloňových sadů vysazených v oblastech vymezených v níže uvedeném bodě 4.3, a které jsou tvořeny těmito odrůdami a jejich klony: Braeburn, Elstar, Fuji, Gala, Golden Delicious, Granny Smith, Idared, Jonagold, Morgenduft, Red Delicious, Stayman Winesap.
"Mela Alto Adige" anebo "Südtiroler Apfel" se vyznačují obzvláště výraznou barvou a chutí, pevnou dužinou a vysokou trvanlivostí. Tyto význačné kvalitativní vlastnosti jsou dány kombinací pedoklimatických činitelů a profesionálního přístupu pěstitelů.
Označení "Mela Alto Adige" (CHZO) anebo "Südtiroler Apfel" smí být použito pouze pro jablka, která mají vnitřní a vnější vlastnosti charakteristické pro každou odrůdu a vyjádřené prostřednictvím následujících ukazatelů: vnější vzhled, obchodní kategorie a velikost, chemické vlastnosti, fyzikální vlastnosti.
Ostatní minimální kvalitativní požadavky týkající se jednotlivých odrůd a kategorií jsou požadavky stanovené předpisy Společenství v této oblasti.
Obchodní kategorie pro všechny odrůdy musí být Extra a Prima.
+++++ TABLE +++++
4.3 Zeměpisná oblast: Produkční oblast "Mela Alto Adige" anebo "Südtiroler Apfel" zahrnuje část území autonomní provincie Bolzano – Alto Adige (Jižní Tyroly), dohromady 72 obcí.
4.4 Důkaz o původu: Již od středověku bylo v horských usedlostech (masi) v Alto Adige rozšířeno pěstování některých odrůd jablek a hrušek, které sloužily jako potrava pro rodiny žijící v těchto usedlostech.
Od poloviny 19. století se pěstování ovoce stalo výnosnou výrobní a obchodní činností se zahraničními odběrateli ve Vídni, Innsbrucku, Mnichově, Varšavě a Petrohradě.
Od poloviny 19. století začala v Alto Adige modernizace pěstování ovoce.
Učitel Johann Jakob Pöll publikoval v roce 1831 první učebnici pěstování ovoce, a v roce 1872 bylo pěstování ovoce zavedeno v právě zřízeném zemědělském institutu San Michele all'Adige jako plnohodnotný vyučovací předmět.
Katalog Zemědělského sdružení v Bolzanu z roku 1856 již obsahuje na 193 odrůd jablek, které je možno pěstovat.
V nejdůležitějším historickém díle o pěstování ovoce a zeleniny v Alto Adige od Karla Madera z roku 1894 a 1904 se uvádí téměř 40 odrůd značně rozšířených na celém území Alto Adige.
Zemědělské podniky, které jsou oprávněny pěstovat "Mela Alto Adige" anebo "Südtiroler Apfel" (CHZO), jsou uvedeny na seznamu, který vypracovává a aktualizuje subjekt pověřený kontrolní činností.
Identifikace a možnost sledování původu produktů se zajišťuje zaznamenáním údajů o přijetí dodávek označených (CHZO) při jejich vstupu do úpravny pro trh a uchováváním údajů o producentovi po celou dobu skladování, manipulace, až do fáze kalibrování a/nebo třídění.
4.5 Způsob produkce: Způsob produkce musí být zcela v souladu se specifikací, která byla předána Evropské unii.
Zpracovatelské struktury (úpravny pro trh) se musí nacházet v Alto Adige.
4.6 Souvislost: Klimatické podmínky v Alto Adige jsou velmi vhodné pro pěstování jablek: během roku bývá totiž zaznamenáno více než 300 slunečných dnů.
Koncem léta a na podzim se v této oblasti vyskytují typické výrazné teplotní rozdíly mezi dnem a nocí, které příznivě ovlivňují jak obsah cukru a vitamínů v ovoci, tak proces, díky kterému ovoce získává typické červené a žluté zabarvení, jakož i jeho odolnost proti hnědnutí.
Během dne mohou teploty dosáhnout až 30 °C, zatímco v noci může teplota klesnout až na 8 – 10 °C. Díky vysokému počtu slunečných hodin, chladným nocím a nízké úrovni srážek se místní ovoce vyznačuje obzvláště výraznou chutí a vůní.
Nadmořská výška sadů mezi 200 a 1100 metry nad mořem a lehká, dobře provzdušněná půda zaručují výraznou vůni, pevnou dužinu a následnou vysokou trvanlivost ovoce.
Největší část produkce pochází z hospodářství, která se nacházejí v nadmořské výšce nad 500 metrů nad mořem.
Neobyčejně úrodné půdy jsou lehké, dobře odvodněné a bohaté na kyslík.
Kořeny mají díky tomu ty nejlepší podmínky ke svému rozvoji.
Půdy mají průměrný nebo vysoký obsah humusu.
V současné době pracuje v odvětví produkce jablek asi 8000 pěstitelů, převážně sdružených v družstvech, 2500 zaměstnanců v úpravnách pro trh a 12000 lidí se podílí na sklizni.
4.7 Kontrolní orgán:
+++++ TABLE +++++
4.8 Označování: Na etiketě, umístěné na balení anebo přímo na jednotlivých kusech ovoce, musí být zřetelně a nesmazatelným způsobem uvedeno označení "Mela Alto Adige" anebo "Südtiroler Apfel", které musí být snadno rozeznatelné od jiných údajů, a po kterém musí následovat poznámka "chráněné zeměpisné označení".
V balení typu Plateaux v několika úrovních musí být označeno etiketou alespoň 70 % všech jednotlivých kusů ovoce a alespoň 33 % v jiných, neuzavřených baleních.
Logo je tvořené nápisem "Mela Alto Adige" anebo "Südtiroler Apfel" vyhotoveným v písmu "Futura" v černé barvě, v tmavězelené Pantone 340, modré Pantone 286 a bílé.
4.9 Vnitrostátní požadavky: –
--------------------------------------------------
[1] Evropská komise – Generální ředitelství – zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
Seznam subjektů či veřejných orgánů odpovědných za kontrolu podle článku 15 nařízení (EHS) č. 2092/91
(Text s významem pro EHP)
(2005/C 16/01)
Článek 9 nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin stanoví, že členské státy zavedou kontrolní systém, který provádí jeden nebo více určených kontrolních orgánů a/nebo schválených soukromých kontrolních subjektů.
Podle posledního pododstavce článku 15 nařízení a na základě údajů poskytnutých členskými státy a aktualizovaných v roce 2004 se v rámci současného sdělení uvádí systém organizace uplatněný v každém členském státu, jakož i subjekty a/nebo orgány schválené pro provádění kontroly.
Ve sloupci "poznámky" jsou systémy organizace uplatněné v každém členském státu označeny takto:
Od ledna 1998 musejí schválené kontrolní subjekty v Evropské unii splňovat požadavky stanovené v podmínkách normy EN 45011 (čl. 9 odst. 10 nařízení č. 2092/91).
Na seznamu jsou rovněž uvedeny subjekty a/nebo orgány schválené pro kontrolu zeměmi, které nejsou členy EHS a jsou přidružené k EHP.
RAKOUSKO A NĚMECKO
Oznámení dovozcům
Dovozy z Izraele do Společenství
(2005/C 20/02)
Dřívějším oznámením dovozcům zveřejněným dne 23. listopadu 2001 v Úředním věstníku Evropské Unie C 328 (strana 6) byly subjekty, které předložily písemné doklady o původu, pokud jde o zajištění preferenčního zacházení s produkty pocházejícími z izraelských osad na Západním břehu Jordánu, v pásmu Gazy a Golanských výšinách, informovány, že uvedením produktů do volného oběhu může vzniknout celní dluh.
Podle mínění Společenství nemají produkty pocházející z míst, které jsou od roku 1967 pod správou Izraele, nárok na výhody vyplývající z preferenčního zacházení podle Dohody o přidružení mezi EU a Izraelem [1].
Subjektům se oznamuje, že Izrael uvedl, že počínaje od 1. února 2005 budou všechna průvodní osvědčení EUR 1 a prohlášení na faktuře vyhotovená
Oznámení Komise o vstupu v platnost protokolů o pravidlech původu umožňujících diagonální kumulaci mezi Společenstvím, Alžírskem, Bulharskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Rumunskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy
(2006/C 18/03)
Za účelem vytvoření diagonální kumulace původu mezi Společenstvím, Alžírskem, Bulharskem, Egyptem, Faerskými ostrovy, Islandem, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Marokem, Norskem, Rumunskem, Švýcarskem (včetně Lichtenštejnska), Sýrií, Tuniskem, Tureckem a západním břehem Jordánu a pásmem Gazy se Společenství a dotčené země prostřednictvím Evropské komise vzájemně informují o platných pravidlech původu s ostatními zeměmi.
Níže uvedená tabulka založená na oznámeních od dotčených zemí podává přehled protokolů o pravidlech původu, které umožňují diagonální kumulaci, a udává datum, od kterého lze kumulaci uplatnit.
Tato tabulka nahrazuje předchozí tabulku (Úř. věst.
C 100, 25.4.2002).
Vstup v platnost protokolů o pravidlech původu ustanovujících diagonální kumulaci v pan-euro-med zóně
_BAR_ EU _BAR_ DZ _BAR_ BU _BAR_ CH(EFTA) _BAR_ EG _BAR_ FO _BAR_ IL _BAR_ IS(EFTA) _BAR_ JO _BAR_ LB _BAR_ LI(EFTA) _BAR_ MA _BAR_ NO(EFTA) _BAR_ PS _BAR_ RO _BAR_ SY _BAR_ TN _BAR_ TR _BAR_
EU _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
DZ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
BU _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CH(EFTA) _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EG _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
FO _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
IL _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
IS(EFTA) _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
JO _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
LB _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
LI(EFTA) _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
MA _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_
NO(EFTA) _BAR_ 1. 11. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
PS _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
RO _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
SY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
TN _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_
TR _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 1. 2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Interpretační sdělení Komise
o dočasnosti silniční kabotáže v přepravě zboží
(2005/C 21/02)
(Text s významem pro EHP)
Cílem tohoto interpretačního sdělení je především prozkoumat a objasnit pojem "dočasně", který se vyskytuje v právních předpisech Společenství týkajících se kabotážní dopravy.
Jestliže v případě nařízení (ES) č. 12/98 týkajícího se kabotážní dopravy cestujících nevznikly žádné problémy při jeho výkladu nebo použití, není tomu tak v případě nařízení Rady (EHS) č.
3118/93 [1] týkajícího se kabotážní přepravy zboží. Toto sdělení se proto zaměří na kabotáž zboží.
Kapitola 1 definuje pojem kabotáž a popisuje problém.
Kapitola 2 nastiňuje současný stav kabotáže ve Společenství a popisuje ekonomické a právní aspekty těchto přepravních činností, jakož i problémy, se kterými se členské státy setkaly, zejména při provádění kontrol.
Kapitola 3 uvádí právní pokyny, které byly vypracovány na základě judikatury Soudního dvora s ohledem na vnitrostátní právní předpisy, které v této oblasti uplatňují členské státy.
Závěry jsou pak obsaženy v kapitole 4.
Tímto sdělením není dotčena judikatura Soudního dvora a Soudu prvního stupně, pokud jde o výklad Smlouvy týkající se kabotáže, jakož i nařízení (EHS) č. 3118/93.
1. ÚVOD
1.1 Kabotáž
Na základě čl. 71 odst. 1 písm. b) Smlouvy o ES uvádějí právní předpisy Společenství [2] tuto definici kabotáže: Každý provozovatel nerezident, který je držitelem povolení Společenství, je oprávněn provozovat dočasně a bez množstevního omezení vnitrostátní silniční přepravu v jiném členském státě, aniž by tam měl sídlo nebo byl jinak usazen.
Jedním ze dvou hlavních znaků kabotážní dopravy tedy je, že tato služba může být poskytována pouze dočasně.
1.2 Problém
Komise se zabývala problémy vyvolanými kabotážní dopravou na žádost členských států Evropské unie. To že v právních předpisech Společenství neexistuje definice pojmu "dočasně" způsobuje problém již určitou dobu.
U subjektů v odvětví dopravy to vyvolává nejistotu, pokud jde o přesný dosah kabotáže.
Kromě toho, i když smlouva o přistoupení stanoví přechodná období u kabotáže pro většinu nových členských států, vyvolalo rozšíření u silničních dopravců obavy, které přiměly vnitrostátní orgány, aby zareagovaly a požádaly Komisi o výklad pojmu dočasnost kabotáže.
Konečně, několik členských států poukázalo na potíž při kontrole kabotážních činností a zejména pak referenčního období.
Některé z nich stanovily lhůty, po jejichž skončení se musejí dopravci vrátit do země původu.
Někdy také úředně stanovily kritéria sloužící k určení, zda poskytnutí služby nebo souboru služeb dopravcem v členském státě, které není jeho státem usazení, má dočasný charakter.
2. PRÁVNÍ A EKONOMICKÉ ASPEKTY KABOTÁŽE
2.1 Ekonomické aspekty
Ačkoli kabotáž poskytnutá dopravci, kteří jsou evidovaní ve všech členských státech, vzrostla na téměř 11 miliard tun/km v roce 2002, což představuje významné zvýšení o 25,3 % oproti roku 2000, je podíl kabotáže na celkově poskytnutých silničních přepravních službách velmi nízký: na úrovni 14 členských států EU (EU kromě Řecka) v roce 2002 pouze 0,8 celkových přepravních činností (vnitrostátních a mezinárodních) spočívala v kabotáži.
Je však nutné zdůraznit, že i když se číslo 0,8 % zdá v absolutním vyjádření nízké, problém kabotáže je vnímán čím dál tím více a po rozšíření se stal středem zájmu.
Podle Eurostatu [3] se pro dopravce malých členských států, které mají omezené vnitrostátní trhy nebo se nacházejí v blízkosti zahraničních dopravních trhů, může kabotáž nabýt významných rozměrů: v roce 2002 představovala vzhledem k celkové silniční přepravě vykonávané lucemburskými dopravci 22 %, belgickými dopravci 4 % a irskými dopravci 3 %.
V absolutní hodnotě jsou dopravci z Beneluxu na trhu s kabotáží stále více aktivnější, v roce 2002 dokonce připadalo 55 % z celkového poskytování kabotáže pouze na tyto tři země.
Němečtí dopravci, jejichž podíl na trhu je téměř 15 %, jsou též velmi aktivní.
Francie a Německo jsou dvěma členskými státy vyhledávanými pro provozování kabotážní dopravy: na celkové kabotáži se Francie podílí 31 % a Německo 28 %.
Spojené království s 13 % je v pořadí třetí zemí, ve které je nejčastěji kabotáž provozována. Podíly zemí, které se nacházejí v okrajových částech EU, jsou hluboko pod 1 %.
2.2 Právní aspekty
2.2.1 Právní rámec – nařízení (EHS) č. 3118/93
Článek 1 nařízení Rady (EHS) č. 3118/93 stanoví, že každý provozovatel silniční přepravy zboží pro cizí potřebu, který je držitelem povolení Společenství podle nařízení (EHS) č. 881/92, je oprávněn za podmínek stanovených v tomto nařízení provozovat dočasně vnitrostátní silniční přepravu zboží pro cizí potřebu v jiném členském státě, aniž by tam měl sídlo nebo byl jinak usazen.
Pojem "dočasně" je doslova uveden v čl. 50 odst.
3 Smlouvy o ES o volném pohybu služeb. Komise ani Rada nepovažovaly za nutné upřesnit tento pojem při přijímání nařízení.
Je zřejmé, že je třeba jasně odlišit činnost spadající do volného pohybu služeb, protože je vykonávána dočasně, od činnosti spadající do práva usazování, je-li vykovávána trvale.
Z ustanovení Smlouvy o volném pohybu služeb a o právu usazování vyplývá, že hospodářský subjekt musí dodržovat jednu ze těchto dvou základních svobod práva Společenství, tzn. že jeho činnost buď představuje poskytování služby nebo spadá do práva usazování, přičemž kde začíná jedna svoboda, druhá končí.
Proto vnitrostátní právní předpisy, které jakkoli omezují poskytování služby, nutí subjekt, aby se na konci omezeného období usadil, tak narušují základní právo volného pohybu služeb.
V praxi bylo zjištěno, že není snadné jasně určit, od kterého momentu přestává být činnost dočasnou a stává se trvalou.
Je však nutné tento údaj uvést, neboť hospodářské subjekty mají právo znát v jakém rozsahu mají skutečně možnost vykonávat kabotáž, a členské státy mají právo ochraňovat svůj trh proti poskytovatelům služeb, kteří pod zástěrkou dočasné činnosti, vykonávají ve skutečnosti činnost trvalou, aniž by se na ně vztahovala pravidla hostitelského státu týkající se usazování.
2.2.2 Judikatura Soudního dvora
Soudní dvůr Evropské unie nepodal do této chvíle výklad "dočasnosti" poskytování dopravních služeb. Definuje však kritéria pro dočasnost poskytování služeb.
Podnětem k zamyšlení mohou být tři rozsudky.
Rozsudek Gebhardt [4]
V této věci Consiglio nazionale Forense (Itálie) zaslalo Soudnímu dvoru žádost o rozhodnutí o předběžné otázce týkající se výkladu směrnice 77/249/EHS o usnadnění účinného výkonu volného pohybu služeb advokátů.
Consiglio Nazionale Forense zejména požádalo Soud, aby se vyjádřil ke kritériím, která se zakládají na délce nebo četnosti služeb poskytovaných advokáty působícími v rámci režimu definovaném uvedenou směrnicí a která se použijí k posouzení toho, zda je činnost dočasná nebo ne.
Podle Soudu je pojem usazení ve smyslu Smlouvy pojmem velmi širokým, který umožňuje státnímu příslušníkovi ze Společenství, aby se trvale a nepřetržitě účastnil hospodářského života členského státu, který není státem jeho původu, a aby mu z toho plynul zisk, čímž se podpoří vzájemné ekonomické a sociální prolínání uvnitř Společenství v oblasti výdělečných činností (viz v této souvislosti rozsudek ze dne 21. června 1974, Reyners, 2/74, Sb. rozh. s.
631, bod 21).
Naproti tomu v případě, že se poskytovatel služby přemístí do jiného členského státu, stanoví kapitola o službách a zejména článek 60 třetí pododstavec Smlouvy, že poskytovatel služby zde vykonává svou činnost dočasně.
Soud v otázkách, které mu byly položeny, rozhodl takto:
1) Dočasnost poskytování služeb uvedená v článku 60 třetím pododstavci Smlouvy o ES se posuzuje v závislosti na délce, četnosti, pravidelnosti a nepřetržitosti jejich poskytování;
2) Poskytovatel služeb ve smyslu Smlouvy si může v hostitelském členském státě opatřit infrastrukturu nezbytnou k poskytnutí dané služby;
3) Na státního příslušníka některého členského státu, který trvale a nepřetržitě vykonává odbornou činnost v jiném členském státě nebo se ze svého odborného působiště obrací, kromě jiného, na státní příslušníky tohoto státu, se vztahují ustanovení kapitoly o právu usazování, nikoli kapitoly o službách.
Je třeba zdůraznit skutečnost, že pouze kritérium délky nestačí k určení toho, zda jsou služby poskytovány v jiném členském státě dočasně, jak uvedl generální advokát ve svém stanovisku, dočasnost dotčených činností se posuzuje nejen na základě délky jejich poskytování, ale také na základě jejich četnosti, pravidelnosti a nepřetržitosti.
Rozsudek Schnitzer [5]
V této věci se jednalo o poskytování řemeslných prací v oboru omítání, Soud zopakoval odůvodnění rozsudku Gebhardt a stanovil, že "žádné ustanovení Smlouvy neumožňuje obecně určit trvání nebo četnost, od které poskytování služby nebo určitého druhu služby v jiném členském státě přestává být považováno za poskytování služeb ve smyslu Smlouvy".
Soud dodal, že "pouze skutečnost, že hospodářský subjekt usazený v jednom členském státě poskytuje více méně často nebo pravidelně shodné nebo podobné služby v jiném členském státě, aniž by zde měl infrastrukturu, která mu dovoluje stále a nepřetržitě vykonávat odbornou činnost a pomocí této infrastruktury se obracet, kromě jiného, na státní příslušníky tohoto členského státu, nepostačuje k tomu, aby byl považován za usazeného v uvedeném členském státě".
Z toho vyplývá, že ani pravidelnost nebo četnost, ani nepřetržitost určité činnosti nemohou být použity jako jediné kritérium ke stanovení, zda tato činnost spadá do volného pohybu služeb nebo usazování.
Rozsudek Andreas Hoves [6]
V této věci se mělo určit, zda dopravní podnik, který má své sídlo v Lucembursku a vykonává kabotážní dopravu v Německu, podléhá v tomto státě dani z motorových vozidel na těžká nákladní vozidla, která jsou evidovaná v Lucemburku.
Generální advokát ve svém stanovisku uvedl, že "kabotážní doprava má podle definice dočasný charakter, což vyžaduje, že dopravce nemá sídlo ani není jinak usazen v hostitelském členském státě.
Kabotáž je ve své podstatě časově omezenou činností, jelikož se jedná o poskytování služeb bez prvku trvání, který je příznačný pro vlastnictví sídla."
Soud upřesnil, že dočasnost dotčených činností se posuzuje nejen na základě délky jejich poskytování, ale také na základě četnosti, pravidelnosti nebo nepřetržitosti jejich poskytování.
Časové kritérium je proto úzce spjato s kritériem nepřítomnosti sídla a usazení v hostitelském státě.
2.2.3 Vnitrostátní právní předpisy
Komise v prosinci 2003 svolala schůzku odborníků z jednotlivých států, aby přezkoumaly obtíže, které nastaly během posledních let a které se týkají uplatnění dočasnosti, která je pro kabotáž podstatná.
Během této schůzky byl sestaven seznam stávajících vnitrostátních postupů, ze kterých vyplývá potřeba společného postoje.
Spojené království přijalo dne 1. prosince 2002 výklad pojmu "dočasný", který stanoví, že dopravce musí být s to dokázat, že vozidlo opustilo zemi alespoň jednou v měsíci.
Řecko přijalo oběžníkem ze dne 8. prosince 1998 časové omezení pro kabotáž prováděnou jinými členskými státy a stanovilo toto omezení na maximální období dvou měsíců v roce (na základě doby platnosti starých kabotážních povolení).
Po zásahu útvarů Komise byl tento oběžník nahrazen jiným oběžníkem ze dne 19. dubna 2000.
Tento oběžník již neuvádí časové omezení, ale zavádí výklad pojmu "dočasný" pro těžká nákladní vozidla evidovaná v jiném členském státě EU, která se pohybují po řeckém území:
- Činnosti dopravního podniku musejí být pouze dočasné a v žádném případě nesmějí být stálé, časté, pravidelné, nebo nepřetržité;
- Skutečnost, že vozidla podniku, který vykonává kabotáž, nikdy neopustí území hostitelského členského státu, představuje porušení nařízení (ES) č. 3118/93;
- Činnosti musejí být vykonávány pouze příležitostně, v delších a ne častých odstupech;
- Dopravce musí být s to dokázat, že vozidlo opustilo území hostitelského členského státu v určitém okamžiku, alespoň jednou v měsíci.
Tato kritéria poslouží jako vodítko při provádění kontrol, které případ od případu určí, zda jsou činnosti oprávněné podle nařízení (ES) č. 3118/93.
Francie oběžníkem ze dne 22. ledna 2002 zavedla omezení kabotáže, podle kterého "všechna vozidla, která nepřetržitě vykonávají kabotáž na vnitrostátním území déle než jeden týden, porušují právní předpisy".
Francouzská Státní rada (nejvyšší správní soud) se v neveřejném zasedání nejprve vyslovila pro odložení výkonu tohoto oběžníku a poté pro jeho zrušení vzhledem k tomu, že sporný oběžník, který stanoví závazná ustanovení obecného charakteru, formuloval nová pravidla kabotáže, jejichž stanovení nebylo v pravomoci ministra dopravy.
Komise vznesla u francouzských orgánů námitku, ve které upozornila na toto nepřiměřené omezení, jež bylo pak rozhodnutím Státní rady odvoláno.
Itálie ministerskou vyhláškou ze dne 29. dubna 2004 nedávno omezila kabotážní dopravu vykonávanou podniky Společenství v Itálii na období 15 dní v měsíci a na maximálně 5 po sobě jdoucích dní.
Kromě toho jsou dopravci podle ministerské vyhlášky povinni mít ve vozidle knihu výkazů o vnitrostátní kabotážní dopravě, která musí být podle vyhlášky generálního ředitele ze dne 31. května 2004 vydána italským ministerstvem dopravy.
3. KRITÉRIA PRO POSOUZENÍ DOČASNOSTI KABOTÁŽE
Z výše uvedeného vyplývá, že pro definování dočasnosti kabotáže je třeba vzít v úvahu a zohlednit všechny součásti a okolnosti určené činnosti.
3.1.1 Čtyři kritéria (délka, četnost, pravidelnost a nepřetržitost)
I když nejsou jedinými určujícími prvky, jsou čtyři kritéria k posouzení dočasnosti kabotáže, která stanovil Soudní dvůr, dobrým základem k analýze.
Tato kritéria nelze použít automaticky. Musejí sloužit jako východisko pro kontroly, ale nezprošťují vnitrostátní orgány od provádění analýz zvláštních okolností každé situace.
Délka představuje časové období (týdny, měsíce), během kterého subjekt vykonává jednu nebo více kabotážních jízd na území členského státu, který není členským státem usazení dopravce.
Délka je úzce spojena s četností, která stanoví počet kabotážních jízd vykonaných za měsíc nebo rok.
Konkrétně se musí dočasnost poskytování služeb hodnotit rozdílně, pokud dopravce vykonává kabotážní jízdy během dvou období (kritérium četnosti poskytování) o 20 dnech (kritérium délky každého poskytování) v jednom roce nebo pokud vykonává kabotážní jízdy během 12 období o 20 dnech v jednom roce.
Útvary Komise nahlížely nepříznivě na oběžník přijatý francouzskými orgány, který omezoval kabotáž na jeden týden.
Vedle velmi krátkého období, které Francie stanovila, upozorňovaly útvary Komise také na automatické použití tohoto časového kritéria.
Nařízení (EHS) č. 3118/93 stanoví postupnou liberalizaci kabotážní dopravy do 1. července 1998.
V období 4,5 let měl každý členský stát k dispozici kvótu na povolení o délce 2 měsíců.
Takové povolení mohlo být přeměno na dvě krátká povolení platná jeden měsíc.
Každé povolení platilo pouze na jediné období o délce jednoho nebo dvou měsíců.
K vyřešení problémů popsaných v oddíle 2.1 by doba jednoho až dvou měsíců, po jejímž uplynutí by kabotáž na stejném území již nebyla povolena, mohla být připuštěna, pokud by byla uplatňována členskými státy případ od případu.
Ačkoli není možné použít toto omezení striktně, automaticky a izolovaně, představuje alespoň užitečný výchozí bod.
Po uplynutí tohoto období by se vozidlo mělo obvykle vrátit do země, kde je evidováno.
Komise v každém případě přezkoumá opatření přijatá členskými státy se zřetelem ke čtyřem kritériím stanoveným Soudním dvorem.
Pojem pravidelnost nesmí být zaměňován s četností.
Pravidelnost označuje pravidelné opakování kabotážních jízd, tj. je-li kabotáž vykonávána příležitostně nebo spíše pravidelně.
Na této úrovni je třeba zohlednit např. druh vztahů – pravidelné nebo příležitostné – se zákazníky usazenými v členském státě, ve kterém je kabotáž vykonávána.
Konečně nepřetržitost znamená, že v určitém daném období dopravce vykonává pouze kabotáž.
Základním prvkem je trvalost nebo stálost činností.
3.1.2 Ostatní faktory, které je třeba vzít v úvahu
Z rozsudku Gebhardt rovněž vyplývá, že je třeba hodnotit všechny prvky vztahující se k poskytování služby.
Určitě je užitečná analýza podmínek používání vozidla, např. počet dní přítomnosti nákladního vozidla na území určitého členského státu.
Rovněž je třeba zohlednit další faktory, které doprovázejí provádění kabotáže, např. otázka, kdo organizuje dopravní činnosti a kde se nachází operační středisko.
Úlohu také hraje počet nákladních vozidel používaných jedním subjektem.
Také je možné si představit situaci, ve které dopravní podnik vlastní dvě nákladní vozidla a zaměstnává pouze jednoho řidiče.
Nákladní vozidlo č. 1 opouští po 20 dnech území členského státu, ve kterém vykonávalo kabotáž, a vrací se na toto území až po 20 dnech.
V období, kdy není nákladní vozidlo č. 1 na území členského státu, ve kterém vykonávalo kabotáž, vykonává kabotáž 20 dní podnikový nákladní vůz č.
2 (se stejným řidičem). Závěr je očividný: tento podnik o jedné osobě provádí zcela jasně trvalou činnost na území tohoto státu, i když by pouhý přezkum použití dvou nákladních vozidel vedl k odlišnému závěru.
Z těchto několika úvah vyplývá, že je velmi složité stanovit jedno nebo více kritérií, které by automaticky použité vedly k závěru, zda je nebo není jeden úkon nebo soubor úkonů vykonáván dočasně v některém členském státě.
V rozsudku Gebhard se sám Soud vyvaroval stanovení kritérií, které by se použily obecně a automaticky.
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že osoba nebo podnik by mohly podat stížnost u Evropské komise, usoudí-li, že právní předpisy členského státu omezují volný pohyb služeb v rozporu se Smlouvou nebo nařízením (EHS) č. 3118/93.
4. ZÁVĚR
Hospodářský vývoj a právní analýzy týkající se silniční kabotáže ukazují, že výklad dočasnosti těchto činností je nezbytný, zejména proto, aby se nemnožila pravidla a postupy zavedené členskými státy.
Komise proto navrhuje tento výklad:
Kritéria k posouzení dočasnosti kabotáže musejí odpovídat definici stanovené Soudním dvorem: délka, četnost, nepřetržitost a pravidelnost poskytování služby.
V každém případě by měl být na tomto základě zajištěn individuální přezkum každé konkrétní situace.
Komise proto posoudí konkrétní případy na základě kritérií stanovených Soudem, s tím že bude tolerovat vnitrostátní omezení v délce jednoho nebo maximálně dvou měsíců.
V každém případě se za nepovolenou nařízením (EHS) č. 3118/93 považuje činnost dopravce neusazeného v hostitelském státě prováděná na území tohoto státu,
- která je trvalá, vykonávána nepřetržitě a pravidelně; nebo
- která je vykonávána soustavně a ne pouze příležitostně; nebo
- která způsobuje, že vozidlo neusazeného dopravce, nikdy neopouští území hostitelského státu.
--------------------------------------------------
[1] Nařízení Rady (EHS) č. 3118/93 ze dne 25. října 1993, kterým se stanoví podmínky, za nichž může dopravce nerezident provozovat vnitrostátní silniční přepravu zboží uvnitř členského státu (Úř. věst.
L 279, 12.11.1993, s. 1).
[2] Nařízení č. 3118/93 se týká silniční kabotáže při přepravě zboží, kabotážní dopravu cestujících upravuje nařízení č. 12/98.
[3] "Vývoj silniční přepravy zboží v letech 1990 – 2002", Eurostat, Lucembursko, 2004.
[4] Rozsudek ze dne 30. listopadu 1995, Gebhard, C-55/94, Sb. rozh. s.
I-4165.
[5] Rozsudek ze dne 11. prosince 2003, Bruno Schnitzer, C-215/01.
[6] Rozsudek ze dne 2. července 2002, Andreas Hoves Internationaler Transport Service Sarl, C-115/00.
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 22/04)
Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
+++++ TABLE +++++
--------------------------------------------------
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Telex COMEU B 21877; Telefax : (32-2) 295 65 05.
Sdělení – Oznámení o názvech kvalifikací odborných zubních lékařů
(2005/C 22/06)
(Text s významem pro EHP)
Směrnice Rady 78/686/EHS ze dne 25. července 1978 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci zubních lékařů obsahující opatření k usnadnění účinného výkonu práva usazování a volného pohybu služeb naposledy pozměněná směrnicí 2001/19/ES, a zejména článek 23a uvedené směrnice stanoví, že členské státy oznámí Komisi právní a správní předpisy, které přijmou, pokud jde o vydávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci v oblasti působnosti této směrnice.
Komise učiní odpovídající sdělení
Sdělení – Oznámení subjektů vydávajících doklad o dosažené kvalifikaci zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči a porodních asistentek
(2005/C 22/07)
(Text s významem pro EHP)
Směrnice Rady 77/452/EHS ze dne 27. června 1977 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči, obsahující opatření pro usnadnění účinného výkonu práva usazování a volného pohybu služeb a směrnice Rady 80/154/EHS ze dne 21. ledna 1980 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci porodních asistentek a o opatřeních pro usnadnění účinného výkonu práva usazování a volného pohybu služeb naposledy pozměněné směrnicí 2001/19/ES, a zejména článek 18a směrnice 77/452/EHS a 19a směrnice 80/154/EHS stanoví, že členské státy oznámí Komisi právní a správní předpisy, které přijmou, pokud jde o vydávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci v oblasti působnosti této směrnice.
Komise učiní odpovídající sdělení v Úředním věstníku Evropské unie, kde uvede názvy přijaté členskými státy pro diplomy, osvědčení a jiné doklady o dosažené kvalifikaci a popřípadě pro odpovídající profesní označení.
Polská republika oznámila ohledně subjektů vydávajících doklad o dosažené kvalifikaci změny v seznamu diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci zdravotních sester a ošetřovatelů (všeobecná péče) a diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci porodních asistentek v tomto členském státě.
Příloha směrnice 77/452/EHS ve znění směrnice 2001/19/ES naposledy pozměněná přílohou II Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, se mění takto:
(1) v položce subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci zní údaj pro Polskou republiku:
"instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze"
(Vyšší vzdělávací instituce uznaná příslušnými orgány).
Příloha směrnice 80/154/EHS ve znění směrnice 2001/19/ES naposledy pozměněná přílohou II Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie se, mění takto:
(2) v položce subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci zní údaj pro Polskou republiku:
"instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze"
(Vyšší vzdělávací instituce uznaná příslušnými orgány).
--------------------------------------------------
Seznamy zveřejněné podle článku 30 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 ze dne, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty
(2005/C 23/06)
Těmito seznamy se nahrazují seznamy zveřejněné
Oznámení dovozcům
Řízení na řešení sporů v rámci WTO týkající se daňového režimu uplatňovaného v USA na vývozní společnosti ("FSC" – Foreign Sales Corporations) – vrácení nebo odpuštění dodatečných cel
(2005/C 25/02)
Dne 7. května 2003 dostalo Společenství povolení od Orgánu pro řešení sporů v rámci Světové obchodní organizace (WTO) zavést protiopatření až do výše 4043 miliónů USD v podobě dodatečných valorických cel ve výši 100 % na určité produkty pocházející ze Spojených států amerických.
Dne 8. prosince 2003 přijalo Společenství nařízení Rady (ES) č. 2193/2003 o zavedení dodatečných cel na dovoz určitých produktů pocházejících ze Spojených států amerických [1].
Poté, co v roce 2004 Spojené státy přijaly zákon o vytváření pracovních míst v Americe (American Jobs Creation Act), Společenství přijalo nařízení Rady (ES) č. 171/2005, kterým se pozastavuje uplatňování dodatečných cel stanovených v nařízení Rady č. 2193/2003. Nařízení č. 171/2005 má vstoupit v platnost dnem jeho zveřejnění
Oznámení o pozbytí platnosti některých vyrovnávacích opatření
(2005/C 26/02)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená vyrovnávací opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Výrobky ze železa či nelegované oceli válcované hladkými válci (cívky válcované za tepla) _BAR_ IndieTchaj-wan _BAR_ Vyrovnávací clo _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 284/2000/ECSC (Úř. věst. L 31, 5.2.2000, s. 44) (změněno rozhodnutím Komise č. 2071/2000/ECSC – Úř. věst. L 246, 30.9.2000, s. 32) naposled změněno rozhodnutím Komise č. 1043/2002/ECSC (Úř. věst. L 157, 15.6.2002, s. 45) _BAR_ 5. 2. 2005 _BAR_
Indie _BAR_ Závazky _BAR_
[1] Úř. věst.
C 254, 14.10.2004, s. 4.
[2] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Změny závazků veřejné služby v pravidelné letecké dopravě uvnitř Francie provedené Francií
(2005/C 27/05)
(Text s významem pro EHP)
Francie se rozhodla změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi letištěm Aurillac a letištěm Paříž – Orly, zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 79/04 ze dne 30. března 2004 podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců na letecké trasy uvnitř Společenství.
Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
Minimální četnost
Služby musí být zajištěny alespoň takto:
- 2 zpáteční lety denně od pondělí do pátku, 220 dní v roce, kromě svátků,
- 1 zpáteční let v neděli 40 dní v roce.
Služby musí být zajištěny bez mezipřistání mezi letištěm Paříž – Orly a letištěm Aurillac.
Kategorie používaných strojů a nabízená kapacita
Služby zajišťují turbovrtulová letadla nebo proudová letadla s přetlakovou kabinou a minimální kapacitou 40 míst.
Letový řád
Ve dnech, kdy jsou požadovány dva zpáteční lety musí časový rozvrh umožnit cestujícím, kteří cestují z obchodních důvodů vykonat zpáteční let v průběhu jednoho dne s pobytem nejméně sedm hodin
Sdělení Komise v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Revize závazků veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na některých vnitrostátních leteckých trasách, provedená Švédskem
(2005/C 27/06)
(Text s významem pro EHP)
Vláda Švédska se rozhodla revidovat závazek veřejné služby, který byl zveřejněn
Sdělení komise v rámci provádění 97/67/EC
(2005/C 30/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13619:2002Poštovní služby – Zpracování zásilek – Optické vlastnosti pro zpracování psaní _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13724:2002Poštovní služby – Vhozy domovních schránek a celních panelů – Požadavky a zkušební metody _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13850:2002Poštovní služby – Kvalita služby – Měření přepravní doby služeb mezi koncovými body pro kusové prioritní zásilky a zásilky první třídy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14012:2003Poštovní služby – Kvalita služby – Měření stížností a postupy náhradového řízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14137:2003Poštovní služby – Kvalita služby – Měření ztráty doporučených zásilek a jiných typů poštovní služby pomocí systému dohledu a sledování _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14142-1:2003Poštovní služby – Databáze adres – Část 1: Složky poštovních adres _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14508:2003Poštovní služby – Kvalita služby – Měření přepravní doby služeb mezi koncovými body pro kusové neprioritní zásilky a zásilky druhé třídy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14534:2003Poštovní služby – Kvalita služby – Měření přepravní doby služeb mezi koncovými body pro hromadné zásilky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1: Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3: Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Stanovisko Komise
ze dne 29. prosince 2004
týkající se upraveného plánu ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Nogent-sur-Seine ve Francii podle článku 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 30/04)
(Pouze francouzské znění je závazné)
Dne 7. června 2004 obdržela Evropská komise podle článku 37 Smlouvy o Euratomu od francouzské vlády obecné údaje k upravenému plánu na ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Nogent-sur-Seine.
Na základě těchto údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 19. července 2004 a poskytnutých Stálým zastoupením Francie dne 21. září 2004 a po konzultaci se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
a) Vzdálenost mezi elektrárnou a jiným členským státem, v tomto případě Belgií a Lucemburskem, je přibližně 200 km.
b) Plánovaná úprava povede k všeobecnému snížení přípustných hodnot plynných a kapalných výpustí, s výjimkou kapalného tritia, u něhož se předpokládá zvýšení.
c) Plánovaná úprava nemůže během běžného provozu způsobit zvýšení rizika u obyvatelstva v jiném členském státě, které má význam ze zdravotního hlediska.
d) V případě neplánované radioaktivní výpustě následkem havárie typu a rozsahu uvažovaného v úvodních obecných údajích nebude mít plánovaná úprava systému řízení paliva ze zdravotního hlediska žádný významný dopad na obyvatelstvo jiného členského státu.
Závěrem se Komise domnívá, že zavedení upraveného plánu ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny
Stanovisko Komise
ze dne 26. července 2004
k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku likvidace zbývající části výzkumného reaktoru FRF2 u Frankfurtu nad Mohanem v Hesensku ve Spolkové republice Německo podle článku 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 30/05)
(Pouze německé znění je závazné)
Dne 30. ledna 2004 obdržela Evropská komise od německé vlády podle článku 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku likvidace zbývající části výzkumného reaktoru FRF2.
Na základě těchto údajů a doplňkových informací, které německá vláda sdělila dne 22. dubna 2004 a po poradě se skupinou odborníků, Komise vypracovala následující stanovisko:
a) Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu je zhruba 120 km do Francie.
b) Při běžném provozu nebude uvolňování kapalných a plynných odpadů příčinou vystavení obyvatel v jiném členském státě, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.
c) Pevný radioaktivní odpad z ukončení činnosti bude převeden do schváleného meziskladu prostřednictvím hesenského regionálního sběrného místa.
Neradioaktivní pevný odpad a zbytkový materiál a materiály propuštěné z regulativní kontroly budou propuštěny pro zneškodnění jako běžný odpad pro opětovné využití nebo recyklaci.
Výše uvedené kroky se budou řídit kritérii podle základních bezpečnostních norem (směrnice 96/29/EURATOM).
d) V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávka obdržená obyvatelstvem jiného členského státu nebyla významná ze zdravotního hlediska.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, která povstane v důsledku likvidace výzkumného reaktoru FRF2 u Frankfurtu nad Mohanem
Seznam úvěrových institucí podle článku 11 směrnice 2000/12/ES
(2005/C 032/01)
Podle článku 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu [0] musí Komise sestavit a zveřejnit seznam všech úvěrových institucí povolených ve členských státech.
Tuto povinnost tímto Komise plní již po dvaadvacáté.
Seznam zveřejněný v příloze tohoto sdělení vychází z nejnovějších dostupných informací.
Obecně platí, že seznam obsahuje všechny úvěrové instituce spadající do působnosti směrnice 2000/12/ES. Nezahrnuje instituce spadající mimo působnost směrnice podle čl. 2 odst. 3 uvedené směrnice, ani instituce, na něž se směrnice sice vztahuje, kterých se však podle čl. 2 odst. 5 uvedené směrnice netýkají některé její předpisy; čl. 2 odst. 5 uvedené směrnice zavádí zvláštní opatření pro instituce náležející síti kontrolované ústředním subjektem, na který se směrnice použije v celém rozsahu. V seznamu nejsou uvedeny úvěrové instituce, které se nacházejí v likvidaci.
Předložený seznam sestavila Komise na základě informací poskytnutých členskými státy.
Na rozdíl od seznamu bank v některých členských státech nemá tento seznam právní význam a nevyplývají z něj žádná práva.
Pokud je v seznamu omylem uvedena nepovolená instituce, nijak se tím nemění její právní postavení; obdobně není nijak dotčena platnost povolení instituce, která omylem není uvedena v seznamu.
Komise je zodpovědná pouze za přesnou reprodukci informací o jednotlivých úvěrových institucích, jež jí byly poskytnuty, zatímco zodpovědnost za příslušné části seznamu, zejména za správný název a sídlo institucí a jejich zařazení k jednotlivým skupinám, nesou dotčené členské státy.
K údajům ve sloupci "Právní forma", které jsou ve většině případů nepřeložitelné, je třeba poznamenat, že pouze na základě terminologických podobností nelze usuzovat na to, že se jedná o totéž právní postavení.
[0] Úř. věst.
L 126, 26.5.2000, s. 1.
--------------------------------------------------
zkratky v tabulkách
Symbol _BAR_ Význam _BAR_
Y _BAR_ Počáteční kapitál vyšší než 5 milionů EUR _BAR_
N _BAR_ Počáteční kapitál mezi 1 a 5 miliony EUR _BAR_
0 _BAR_ Žádný počáteční kapitál _BAR_
Symbol _BAR_ Význam _BAR_
Y _BAR_ Normální systém pojištění vkladů podle směrnice 94/19/ES (čl. 3 odst. 1 první pododstavec) _BAR_
N _BAR_ Rovnocenný systém pojištění vkladů podle směrnice 94/19/ES (čl. 3 odst. 1 druhý pododstavec) _BAR_
0 _BAR_ Žádný systém pojištění vkladů _BAR_
--------------------------------------------------
Sdělení francouzské vlády týkající se směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků [1]
(Stanovisko týkající se žádosti o zvláštní povolení k hledání kapalných nebo plynných uhlovodíků "Attila")
(2005/C 34/04)
(Text s významem pro EHP)
Žádostí ze dne 30. června 2004 společnosti Galli Coz S.A. se sídlem ve Francii na adrese 190, rue de Fontenay, 94300 VINCENNES, a Tethys Oil AB se sídlem ve Švédsku na adrese Arsenalsgatan 4, 11147 Stockholm požádaly na období pěti let o zvláštní povolení k vyhledávání kapalných a plynných uhlovodíků tzv.
"Permis de l'Attila" na ploše o rozměru přibližně 2053 km2 ve francouzském departementu Meuse.
Daná oblast je vymezena úseky na polednicích a rovnoběžkách, které v tomto pořadí spojují níže uvedené body definované pomocí zeměpisných souřadnic, za výchozí poledník se považuje Paříž.
BOD _BAR_ ZEMĚPISNÁ DÉLKA _BAR_ ZEMĚPISNÁ ŠIŘKA _BAR_
A _BAR_ 3,70° V _BAR_ 54,40° Z _BAR_
B _BAR_ 3,00° V _BAR_ 54,40° Z _BAR_
C _BAR_ 3,00° V _BAR_ 54,30° Z _BAR_
D _BAR_ 2,90° V _BAR_ 54,30° Z _BAR_
E _BAR_ 2,90° V _BAR_ 54,20° Z _BAR_
F _BAR_ 3,00° V _BAR_ 54,20° Z _BAR_
G _BAR_ 3,00° V _BAR_ 54,10° Z _BAR_
H _BAR_ 3,10° V _BAR_ 54,10° Z _BAR_
I _BAR_ 3,10° V _BAR_ 54,00° Z _BAR_
J _BAR_ 3,40° V _BAR_ 54,00° Z _BAR_
K _BAR_ 3,40° V _BAR_ 53,90° Z _BAR_
L _BAR_ 3,70° V _BAR_ 53,90° Z _BAR_
Zúčastněné společnosti mohou předložit žádost během 90 dní ode dne zveřejnění tohoto sdělení v souladu s postupem popsaném ve "Sdělení o poskytování těžebního práva na těžbu uhlovodíku ve Francii" uveřejněném
Stanovisko Komise
ze dne 22. prosince 2004
k plánům na zneškodnění radioaktivních odpadů vzniklých při vyřazování Windscale Pile Reactor Chimneys u Sellafieldu v Cumbrii ve Spojeném království podle článku 37 Smlouvy o Euroatomu
(2005/C 36/03)
(Pouze anglické znění je závazné)
Dne 16. dubna 2004 obdržela Evropská komise od vlády Spojeného království podle článku 37 Smlouvy o Euroatomu všeobecné údaje, které se týkají plánů na zneškodnění radioaktivních odpadů vzniklých z vyřazování Windscale Pile Reactor Chimneys.
Na základě těchto údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 9. července 2004 a poskytnutých vládou Spojeného království dne 3. září 2004 a po konzultacích se skupinou odporníků Komise vypracovala toto stanovisko:
a) Vzdálenost mezi elektrárnou a nejbližším bodem jiného členského státu, v tomto případě Irska, je přibližně 180 km.
b) Během běžných likvidačních prací vypouštění tekutých a plynných odpadů nezpůsobí v jiných členských státech ozáření obyvatelstva, jež by bylo ze zdravotního hlediska významné.
c) Pevný radioaktivní odpad vzniklý při vyřazování bude uložen mimo zařízení.
Neradioaktivní pevný odpad a materiály, které dodržují uvolňovací úrovně, budou vypuštěny z regulativní kontroly zneškodňování jako běžný odpad nebo odpad pro recyklaci nebo opětovné použití.
To bude provedeno v souladu s kritérii uvedenými v základních bezpečnostních standardech (směrnice 96/29/EURATOM).
d) V případě neplánovaných uvolnění radioaktivního odpadu, ke kterým může dojít po mimořádné situaci takového druhu a rozsahu, jaká je uvedena v obecných údajích, by pravděpodobné dávky obdržené obyvatelstvem v jiných členských státech ze zdravotního hlediska nebyly významné.
V předchozích stanoviscích bylo uvedeno, že neexistuje dvoustranná dohoda mezi Spojeným královstvím a Irskem o připravenosti na mimořádné události.
Prohlášení, že se práce na dvoustranné dohodě o včasném ohlášení mezi těmito dvěma státy blíží ke zdárnému konci, je bráno na vědomí.
Doporučuje se, aby se v této práci pokračovalo a aby byla úspěšně a včasně dovedena do konce.
Komise tedy zastává stanovisko, že provedení plánu na zneškodnění radioaktivních odpadů v jakékoli formě, jež by vznikly při vyřazování Windscale Pile Reactor Chimneys u Sellafieldu ve Spojeném království, by jak za normálního provozu, tak při mimořádné události takového druhu a rozsahu, jaká je uvedena v obecných údajích, nemělo způsobit radioaktivní kontaminaci, jež by ze zdravotního hlediska a z hlediska zamoření vody, půdy nebo vzdušného prostoru jiného členského státu byla významná.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz přepálené (slinuté) magnézie pocházející z Čínské lidové republiky
(2005/C 38/02)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření na dovoz přepálené (slinuté) magnézie pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčená země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [2] (dále jen "základní nařízení").
1. Žádost o přezkum
Žádost podala dne 16. listopadu 2004 společnost Eurométaux (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný objem výroby, v tomto případě více než 25 % celkové výroby přepálené (slinuté) magnézie.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je přepálená (slinutá) magnézie pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek"), který v současnosti spadá do kódu KN 25199030.
Tento kód KN se uvádí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 360/2000 [3].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.
S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o pokračování dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
Pokud jde o opakovaný výskyt dumpingu, je podle žádosti vývoz do třetích zemí, tj. do Spojených států amerických, realizován za dumpingové ceny.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping způsobující újmu je pravděpodobný.
V tomto ohledu žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla díky nevyužité kapacitě a velkým rezervám přepálené (slinuté) magnézie v dotčené zemi.
Žadatel dále tvrdí, že k odstranění újmy došlo hlavně díky opatřením a že jakýkoliv opakovaný výskyt značného objemu dovozů za dumpingové ceny z dotčené země by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zahajuje tímto přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se zjistí, zda pozbytí platnosti opatření pravděpodobně povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy či nikoli.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevný počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem žádají, aby kontaktovali Komisi a poskytli jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení následující údaje:
- název, adresa, e-mailová adresa, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do Společenství v období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004;
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do třetích zemí v období v období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004;
- podrobnosti o činnostech společnosti, pokud jde o výrobu dotčeného výrobku a objem výroby dotčeného výrobku v tunách, výrobní kapacity a investice do výroby v období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci tuzemského trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přešetřením jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorků nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby kontaktovali Komisi a poskytli jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě uvedené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tohoto oznámení následující údaje:
- název, adresa, e-mailová adresa, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti v eurech v období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku;
- objem vyjádřený v tunách a hodnotu dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení, jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přešetřením jejich odpovědí přímo na místě.
S cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné, se Komise kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců.
iii) Závěrečný výběr vzorků
Zúčastněné strany, jež chtějí předložit podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorku po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení vyplnit dotazník a musejí spolupracovat při šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Závěr vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivý, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku a všem sdružením dovozců, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčené země vývozu.
V každém případě by se všechny zúčastněné strany měly neprodleně prostřednictvím faxu obrátit na Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v žádosti, a aby si případně vyžádaly dotazník ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení s ohledem na to, že se lhůta stanovená v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení vztahuje na všechny zúčastněné strany.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Komise musí tyto informace a podpůrné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslyšet, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V předchozím šetření bylo pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou jako vhodná země s tržním hospodářstvím použito Turecko.
Komise zamýšlí použít Turecko i pro tento účel.
Zúčastněné strany se tímto vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení požádat o slyšení, přičemž uvedou konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení.
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě ii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Turecka, které bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně použito jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence poskytované jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [5] (Vyhrazené) a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení by k nim měla být přiložena verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES" (K nahlédnutí zúčastněnými stranami).
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 295 65 05
Telex: COMEU B 21877
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření
11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Sdělení Komise v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Irská úprava závazku veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě mezi Donegalem a Dublinem
(2005/C 39/02)
(Text s významem pro EHP)
1. Irsko se rozhodlo upravit závazek veřejné služby zveřejněný v Úředním věstníku Evropských společenství C 66/03 z 15. března 2002 v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na trase Donegal – Dublin s účinností od 22. července 2005.
2. Závazek veřejné služby znamená:
2.1 Minimální četnost letů a počet míst:
a) Služba musí být provozována s četností nejméně dvou zpátečních letů za den po 7 dní v týdnu.
b) Na trase Donegal – Dublin musí být zajištěno nejméně 60 míst denně každým směrem (tj. nejméně 120 míst oběma směry) po 7 dní v týdnu.
Tyto požadavky platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.2 Typ použitých letadel:
a) Služba musí být provozována letadly s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 30 míst pro cestující.
b) Dopravci jsou upozorněni na technické a provozní podmínky platné na letištích.
Další informace lze získat na adrese: Airports Division, Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, kontaktní osoba: Liam Keogh, tel.: (353) 1 604 15 94, fax: (353) 1 604 16 81, e-mail: liamkeogh@transport.ie.
c) Služba bude provozována na letiště v rámci soudní pravomoci Irského úřadu pro letectví (Irish Aviation Authority).
2.3 Letový řád:
V pracovních dnech, od pondělí do pátku, musí letový řád nabízet dopolední let z Donegalu do Dublinu a večerní let z Dublinu do Donegalu, aby cestující, včetně cestujících na služebních cestách, mohli uskutečnit cestu oběma směry v jednom dni.
Tento požadavek platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.4 Jízdné:
a) Lze použít různé jízdné v souladu s následujícími podmínkami:
i) Maximální jízdné ve výši 75 euro na nejméně 80 % míst za den v každém směru na trase Donegal – Dublin.
ii) Pokud jde o místa nad minimální denní požadavky na trase, neplatí zde žádná omezení výše jízdného.
b) Jízdné v souladu s písm. a) bodem i) výše může být zvýšeno jednou za rok s předchozím souhlasem ministra dopravy, dojde-li k neobvyklému a nepředvídatelnému nárůstu nákladů, které ovlivňují provoz trasy a za který není dopravce odpovědný.
Nové jízdné bude oznámeno dopravci, který provozuje trasu, a nevstoupí v platnost dříve, než bude oznámeno Evropské komisi a zveřejněno
Sdělení Komise v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Irská úprava závazku veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě mezi Sligem a Dublinem
(2005/C 39/03)
(Text s významem pro EHP)
1. Irsko se rozhodlo upravit závazek veřejné služby zveřejněný v Úředním věstníku Evropských společenství C 66/07 z 15. března 2002 v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na trase Sligo – Dublin s účinností od 22. července 2005.
2. Závazek veřejné služby znamená:
2.1 Minimální četnost letů a počet míst:
a) Služba musí být provozována s četností nejméně dvou zpátečních letů za den po 7 dní v týdnu.
b) Na trase Sligo – Dublin musí být zajištěno nejméně 60 míst denně každým směrem (tj. nejméně 120 míst oběma směry) po 7 dní v týdnu.
Tyto požadavky platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.2 Typ použitých letadel:
a) Služba musí být provozována letadly s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 30 míst pro cestující.
b) Dopravci jsou upozorněni na technické a provozní podmínky platné na letištích.
Další informace lze získat na adrese: Airports Division, Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, kontaktní osoba: Liam Keogh, tel.: (353) 1 604 15 94, fax: (353) 1 604 16 81, e-mail: liamkeogh@transport.ie.
c) Služba bude provozována na letiště v rámci soudní pravomoci Irského úřadu pro letectví (Irish Aviation Authority).
2.3 Letový řád:
V pracovních dnech, od pondělí do pátku, musí letový řád nabízet dopolední let ze Sliga do Dublinu a večerní let z Dublinu do Sliga, aby cestující, včetně cestujících na služebních cestách, mohli uskutečnit cestu oběma směry v jednom dni.
Tento požadavek platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.4 Jízdné:
a) Lze použít různé jízdné v souladu s následujícími podmínkami:
i) Maximální jízdné ve výši 75 euro jedním směrem na nejméně 80 % míst za den v každém směru na trase Sligo – Dublin.
ii) Pokud jde o místa nad minimální denní požadavky na trase, neplatí zde žádná omezení výše jízdného.
b) Jízdné v souladu s písm. a) bodem i) výše může být zvýšeno jednou za rok s předchozím souhlasem ministra dopravy, dojde-li k neobvyklému a nepředvídatelnému nárůstu nákladů, které ovlivňují provoz trasy a za který není dopravce odpovědný.
Nové jízdné bude oznámeno dopravci, který provozuje trasu, a nevstoupí v platnost dříve, než bude oznámeno Evropské komisi a zveřejněno
Sdělení Komise v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Irská úprava závazku veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě mezi Galway a Dublinem
(2005/C 39/04)
(Text s významem pro EHP)
1. Irsko se rozhodlo upravit závazek veřejné služby zveřejněný v Úředním věstníku Evropských společenství C 66/05 ze dne 15. března 2002 v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na trase Galway – Dublin s účinností od 22. července 2005.
2. Závazek veřejné služby znamená:
2.1 Minimální četnost letů a počet míst:
a) Služba musí být provozována s četností nejméně tří zpátečních letů za den po 7 dní v týdnu.
b) Na trase Galway – Dublin musí být každý den od pondělí do neděle zajištěno nejméně 135 míst denně každým směrem (tj. nejméně 270 míst oběma směry).
Tyto požadavky platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.2 Typ použitých letadel:
a) Služba musí být provozována letadly s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 30 míst pro cestující.
b) Dopravci jsou upozorněni na technické a provozní podmínky platné na letištích.
Další informace lze získat na adrese: Airports Division, Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, kontaktní osoba: Liam Keogh, tel.: (353) 1 604 15 94, fax: (353) 1 604 16 81, e-mail: Liamkeogh@transport.ie.
c) Služba bude provozována na letiště v rámci soudní pravomoci Irského úřadu pro letectví (Irish Aviation Authority).
2.3 Letový řád:
V pracovních dnech, od pondělí do pátku, musí letový řád zahrnovat dopolední let z Galway do Dublinu a večerní let z Dublinu do Galway, aby cestující, včetně cestujících na služebních cestách, mohli uskutečnit cestu oběma směry v jednom dni.
Tento požadavek platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.4 Jízdné:
a) Lze použít různé jízdné v souladu s následujícími podmínkami:
i) Minimální jízdné ve výši 75 euro jedním směrem na nejvýše 80 % míst za den v každém směru na trase Galway – Dublin.
ii) Pokud jde o místa nad minimální denní požadavky na trase, neplatí zde žádná omezení výše jízdného.
b) Jízdné v souladu s písm. a) bodem i) výše může být zvýšeno jednou za rok s předchozím souhlasem ministra dopravy, dojde-li k neobvyklému a nepředvídatelnému nárůstu nákladů, které ovlivňují provoz trasy a za který není dopravce odpovědný. Nové jízdné bude oznámeno dopravci, který provozuje trasu, a nevstoupí v platnost dříve, než bude oznámeno Evropské komisi a zveřejněno
Sdělení Komise v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Irská úprava závazku veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě mezi Kerry a Dublinem
(2005/C 39/05)
(Text s významem pro EHP)
1. Irsko se rozhodlo upravit závazek veřejné služby zveřejněný v Úředním věstníku Evropských společenství C 66/04 ze dne 15. března 2002 v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na trase Kerry – Dublin s účinností od 22. července 2005.
2. Závazek veřejné služby znamená:
2.1 Minimální četnost letů a počet míst:
a) Služba musí být provozována s četností nejméně tří zpátečních letů za den po 7 dní v týdnu.
b) Na trase Kerry – Dublin musí být zajištěno nejméně 135 míst denně každým směrem (tj. nejméně 270 míst oběma směry) za těchto podmínek:
Tyto požadavky platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.2 Typ použitých letadel:
a) Služba musí být provozována letadly s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 30 míst pro cestující.
b) Dopravci jsou upozorněni na technické a provozní podmínky platné na letištích.
Další informace lze získat na adrese: Airports Division, Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, kontaktní osoba: Liam Keogh, tel.: (353) 1 604 15 94, fax: (353) 1 604 16 81, e-mail: liamkeogh@transport.ie.
c) Služba bude provozována na letiště v rámci soudní pravomoci Irského úřadu pro letectví (Irish Aviation Authority).
2.3 Letový řád:
V pracovních dnech, od pondělí do pátku, musí letový řád zahrnovat ranní let z Kerry do Dublinu a pozdní večerní let z Dublinu do Kerry, aby cestující, včetně cestujících na služebních cestách, mohli uskutečnit cestu oběma směry v jednom dni.
Tento požadavek platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.4 Jízdné:
a) Lze použít různé jízdné v souladu s následujícími podmínkami:
i) Maximální jízdné ve výši 75 euro jedním směrem na nejméně 80 % míst za den v každém směru na trase Kerry – Dublin.
ii) Pokud jde o místa nad minimální denní požadavky na trase, neplatí zde žádná omezení výše jízdného.
b) Jízdné v souladu s písm. a) bodem i) výše může být zvýšeno jednou za rok s předchozím souhlasem ministra dopravy, dojde-li k neobvyklému a nepředvídatelnému nárůstu nákladů, které ovlivňují provoz trasy a za který není dopravce odpovědný.
Nové jízdné bude oznámeno dopravci, který provozuje trasu, a nevstoupí v platnost dříve, než bude oznámeno Evropské komisi a zveřejněno
Sdělení Komise v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Irská úprava závazku veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě mezi Knockem a Dublinem
(2005/C 39/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Irsko se rozhodlo upravit závazek veřejné služby zveřejněný v Úředním věstníku Evropských společenství C 66/06 z 15. března 2002 v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na trase Knock – Dublin s účinností od 22. července 2005.
2. Závazek veřejné služby znamená:
2.1 Minimální četnost letů a počet míst:
a) Služba musí být provozována s četností nejméně jednoho zpátečního letu za den po 7 dní v týdnu.
b) Na trase Knock – Dublin musí být zajištěno nejméně 30 míst denně každým směrem (tj. nejméně 60 míst oběma směry) po 7 dní v týdnu.
Tyto požadavky platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.2 Typ použitých letadel:
a) Služba musí být provozována letadly s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 30 míst pro cestující.
b) Dopravci jsou upozorněni na technické a provozní podmínky platné na letištích.
Další informace lze získat na adrese: Airports Division, Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, kontaktní osoba: Liam Keogh, tel.: (353) 1 604 15 94, fax: (353) 1 604 16 81, e-mail: liamkeogh@transport.ie.
c) Služba bude provozována na letiště v rámci soudní pravomoci Irského úřadu pro letectví (Irish Aviation Authority).
2.3 Letový řád:
Letový řád musí umožnit, aby cestující, včetně cestujících na služebních cestách, mohli uskutečnit cestu oběma směry v jednom dni.
Tento požadavek platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.4 Jízdné:
a) Lze použít různé jízdné v souladu s následujícími podmínkami:
i) Maximální jízdné ve výši 75 euro jedním směrem na nejméně 80 % míst za den v každém směru na trase Knock – Dublin.
ii) Pokud jde o místa nad minimální denní požadavky na trase, neplatí zde žádná omezení výše jízdného.
b) Jízdné v souladu s písm. a) bodem i) výše může být zvýšeno jednou za rok s předchozím souhlasem ministra dopravy, dojde-li k neobvyklému a nepředvídatelnému nárůstu nákladů, které ovlivňují provoz trasy a za který není dopravce odpovědný.
Nové jízdné bude oznámeno dopravci, který provozuje trasu, a nevstoupí v platnost dříve, než bude oznámeno Evropské komisi a zveřejněno
Sdělení Komise v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Irská úprava závazku veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě mezi Derry a Dublinem
(2005/C 39/07)
(Text s významem pro EHP)
1. Irsko se rozhodlo upravit závazek veřejné služby zveřejněný v Úředním věstníku Evropských společenství C 265/07 z 15. září 2000 (ve znění dodatku zveřejněného v Úř. věst. C 276 ze dne 28. září 2000) v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na trase Derry – Dublin s účinností od 22. července 2005.
2. Závazek veřejné služby znamená:
2.1 Minimální četnost letů a počet míst:
a) Služba musí být provozována s četností nejméně dvou zpátečních letů za den po 7 dní v týdnu.
b) Na trase Derry – Dublin musí být zajištěno nejméně 60 míst denně každým směrem (tj. nejméně 120 míst oběma směry) po 7 dní v týdnu.
Tyto požadavky platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.2 Typ použitých letadel:
a) Služba musí být provozována letadly s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 30 míst pro cestující.
b) Dopravci jsou upozorněni na technické a provozní podmínky platné na letištích.
Další informace lze získat na adrese: Airports Division, Department of Transport, 44 Kildare Street, Dublin 2, kontaktní osoba: Liam Keogh, tel.: (353) 1 604 15 94, fax: (353) 1 604 16 81, e-mail: liamkeogh@transport.ie.
c) Služba bude provozována na letiště v rámci soudní pravomoci Irského úřadu pro letectví (Irish Aviation Authority).
2.3 Letový řád:
V pracovních dnech, od pondělí do pátku, musí letový řád nabízet ranní let z Derry do Dublinu a pozdní večerní let z Dublinu do Derry, aby cestující, včetně cestujících na služebních cestách, mohli uskutečnit cestu oběma směry v jednom dni.
Tento požadavek platí v průběhu všech jednotlivých let.
2.4 Jízdné:
a) Lze použít různé jízdné v souladu s následujícími podmínkami:
i) Maximální jízdné ve výši 75 euro jedním směrem na nejméně 80 % míst za den v každém směru na trase Derry – Dublin.
ii) Pokud jde o místa nad minimální denní požadavky na trase, neplatí zde žádná omezení výše jízdného.
b) Jízdné v souladu s písm. a) bodem i) výše může být zvýšeno jednou za rok s předchozím souhlasem ministra dopravy, dojde-li k neobvyklému a nepředvídatelnému nárůstu nákladů, které ovlivňují provoz trasy a za který není dopravce odpovědný.
Nové jízdné bude oznámeno dopravci, který provozuje trasu, a nevstoupí v platnost dříve, než bude oznámeno Evropské komisi a zveřejněno
Státní podpory – Itálie
Státní podpora N586/2003, N587/2003, N589/2003 & C 48/2004 (ex N595/2003) – Prodloužení tříleté dodací lhůty pro chemický tanker
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 42/04)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 30. prosince 2004 znovu vyhotoveném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto shrnutí sdělila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k tomuto opatření, ohledně kterého Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
J70, 4/151
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Itálii.
Písemně a s uvedením důvodů žádosti lze požádat o utajení totožnosti zainteresované strany, která podává připomínky.
SHRNUTÍ
V prosinci 2003 oznámila Itálie Komisi čtyři žádosti o prodloužení tříleté dodací lhůty na námořní plavidlo, kterým byla přidělena čísla státní podpory N 586/2003, N 587/2003, N 589/2003 a N 595/2003.
Komise se rozhodla povolit prodloužení tříleté dodací lhůty u prvních tří případů uvedených výše, které se týkají tří plavidel s názvy C.190, C.197 a C.196 stavěných v Itálii v loděnici Cantieri Navale De Poli S.p.A. Povolená prodloužení, v souladu s čl.
3 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení o stavbě lodí, jsou: 4 měsíce pro chemický tanker C.190 a 6 měsíců pro LPG tankery C.196 a C.197.
Po předběžném vyšetřovacím období však Komise nemohla přijmout stejné rozhodnutí v případě státní podpory N 595/03.
Případ státní podpory N 595/03 se týká chemického tankeru stavěného společností Cantieri Navali Termoli, který si objednal vlastník plavidla Marnavi S.p.A. Žádá se o odložení dodací lhůty z konce roku 2003 na 31. října 2004.
Loděnice vyrábí plavidlo podle nové dodací lhůty.
Schválení Komise je nutné, jelikož podle článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1540/1998 o státní podpoře pro stavbu lodí nelze na lodě dodané po roce 2003 obdržet provozní podporu, a to ani tehdy, pokud byly smlouvy podepsány před koncem roku 2000.
Celková hodnota podpory pro dotyčné plavidlo činí 3,9 milionů EUR.
Důvody pro žádost italských orgánů v posledním uvedeném případě zahrnují stejný důvod jako u dřívějších rozhodnutí Komise, která takové žádosti schválila, např. v případě Meyer Werft [1], tj. že vlastník plavidla požádal o pozastavení smlouvy kvůli vlivu teroristických útoků z 11. září 2001.
Itálie uvádí i další dva důvody, tj. potřebu technických změn na plavidle a narušení pracovního plánu loděnic kvůli dvěma přírodním katastrofám (zemětřesení a záplavám), které postihly oblast, kde loděnice sídlí, v říjnu 2002 resp. v lednu 2003.
Komise bere na vědomí, že na plavidlo existuje konečná smlouva, podepsaná v prosinci 2000 s dodací lhůtou v červnu 2003.
Zdá se, že vlastník plavidla, který je významným zákazníkem loděnice, také požádal o pozastavení smlouvy do 30. září 2003 kvůli událostem z 11. září 2001.
Ovšem vzhledem k tomu, že dotyčné plavidlo není výletní lodí, oznámené opatření nesplňuje stejná kritéria jako v případě rozhodnutí o Meyer Werft a výše uvedený důvod nelze přijmout pro účely schválení oznámené žádosti.
Komise však ověřila vliv a slučitelnost ostatních příčin zpoždění předložených Itálií.
Pokud by tyto důvody nebyly opodstatněné, umožnilo by prodloužení dodací lhůty Itálii poskytnout více provozní podpory, než by mělo být přípustné.
Pokud jde o potřebu technických změn na plavidle: bere se na vědomí, že tyto změny proběhly na žádost majitele plavidla v souvislosti s ukončením pozastavení smlouvy z 29. září 2003 a že změny byly formálně upraveny v dodatku k původní smlouvě z 10. prosince 2003.
Komise podotýká, že zatímco majitel plavidla může vždy požadovat změny smlouvy o stavbě lodi, tyto změny nejsou nepředvídatelnou událostí a ani neobvyklou událostí v oblasti stavitelství lodí. Tyto změny se obvykle odehrávají v komerční oblasti loděnice.
Proto tento důvod nelze uznat.
Pokud jde o vliv dvou přírodních katastrof, které postihly oblast, kde loděnice sídlí: uznává se, že tyto události by obvykle představovaly uznatelný důvod.
Ovšem v návaznosti na přezkoumání dostupných údajů má Komise pochyby, zda to platí i v dotčeném případě.
K těmto událostem došlo během období pozastavení smlouvy, a proto mohly sotva ovlivnit stavbu plavidla, neboť ta byla ve fázi 8 měsíců před vlastní stavbou.
Komisi nebyly předloženy ani žádné podrobné údaje, které by jí umožnily posoudit vliv těchto událostí na celkový pracovní plán loděnice.
Komise dále upozorňuje, že 3 měsíce před vypršením lhůty do 31. prosince 2003, stanovené nařízením Rady (ES) 1540/98, požádal majitel plavidla o podstatné technické změny, které se týkaly délky a šířky plavidla, počtu nákladních nádrží a jejich velikosti.
Proto panují pochyby o tom, zda bylo možné na plavidle C.180 provést nějakou podstatnou práci, zejména s ohledem na změny vyžádané koncem roku 2003.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti má Komise pochyby o tom, zda dotyčné přírodní katastrofy měly nějaký vliv na pracovní plán loděnice, který se týkal konkrétně plavidla C.180.
Komise rovněž zaznamenala, že pozastavení smlouvy bylo žádáno do 30. září 2003 a že bylo ukončeno k 29. září 2003, tj. 3 měsíce před dodací lhůtou do 31. prosince 2003.
Vzhledem k tomu, že italské orgány uvedly, že stavba plavidla C.180 si vyžádá až 15 měsíců, zdá se, že loděnice věděla, že plavidlo nebude moci postavit za pouhé 3 měsíce.
Dále s ohledem na nutnou dobu stavby v délce 15 měsíců se upozorňuje na to, že loděnice musela vědět nejpozději od začátku srpna 2002 nebo o něco málo později, tj. tři měsíce před zemětřesením v oblasti Molise, že rozhodně nebude schopna dodat plavidlo do 31. prosince 2003.
Tato analýza vyvolala pochybnosti o tom, zda důvody předložené italskými orgány jsou v souladu s čl. 3 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení o stavbě lodí a mohou být tedy slučitelné se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy o ES.
Komise se proto rozhodla zahájit formální řízení v případě žádosti o prodloužení dodací lhůty na chemický tanker C.180 stavěný společností Cantieri Navali Termoli S.p.A.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. PROCEDIMENTO
(1) Con lettera dell' 11.12.2003, protocollata dai servizi della Commissione in data 16.12.2003, le autorità italiane hanno notificato alla Commissione, a norma dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1540/98 del Consiglio del 29 giugno 1998 relativo agli aiuti alla costruzione navale [2] (in appresso "regolamento sulla costruzione navale"), la richiesta di accordare agli armatori FASE Shipping BV (in relazione alla nave denominata C. 190) e AR.CO.TUR. S.r.l (in relazione alle navi denominate C. 196 e C. 197) una proroga del termine ultimo di tre anni stabilito per la consegna delle tre suddette navi, che hanno fruito di aiuti al funzionamento.
Tutte e tre le navi sono costruite dal Cantiere Navale De Poli SpA.
(2) La Commissione ha chiesto informazioni supplementari mediante lettera datata 5.2.2004, alla quale le autorità italiane hanno risposto con lettera in data 29.3.2004, protocollata il 31.3.2004, avendo ottenuto una proroga del termine previsto a tale scopo.
In data 24.5.2004, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni mediante lettera, alla quale le autorità italiane hanno risposto con lettera in data 30.7.2004, protocollata il 2.8.2004 avendo ottenuto una proroga del termine previsto per la risposta.
Il 22.9.2004, la Commissione ha inviato una lettera chiedendo delle informazioni integrative, che sono state trasmesse dalle autorità italiane mediante lettera datata 18.10.2004, protocollata il 19.10.2004.
(3) Contemporaneamente, con lettera del 22.12.2003, protocollata dai servizi della Commissione lo stesso giorno, le autorità italiane hanno notificato alla Commissione, a norma dell'articolo 3, paragrafo 2, del regolamento sulla costruzione navale la richiesta di accordare all'armatore Marnavi SpA una proroga del termine di tre anni stabilito per la consegna di una nave, denominata C. 180, che ha fruito di aiuti al funzionamento, in costruzione presso i Cantieri Navali Termoli SpA.
(4) La Commissione ha chiesto informazioni supplementari mediante lettera datata 5.2.2004, alla quale le autorità italiane hanno risposto con lettera in data 30.3.2004, protocollata l' 1.4.2004, avendo ottenuto una proroga del termine previsto a tale scopo.
In data 26.5.2004, la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni mediante lettera, alla quale le autorità italiane hanno risposto con lettera in data 22.7.2004, protocollata il 27.7.2004, avendo ottenuto una proroga del termine previsto per la risposta.
Il 22.9.2004 la Commissione ha inviato una lettera chiedendo delle informazioni integrative, che sono state trasmesse dalle autorità italiane mediante lettera datata 18.10.2004, protocollata il 19.10.2004.
2. DESCRIZIONE PARTICOLAREGGIATA DELL'AIUTO
2.1.
Casi N 586/03, N 587/03 e N 589/03
(5) L'Italia ha chiesto alla Commissione di accordare una proroga del termine ultimo di consegna del 31.12.2003 contemplato dal regolamento (CE) sulla costruzione navale, a cui è subordinata la fruizione di aiuti al funzionamento connessi a contratto relativi a navi.
La proroga è stata richiesta fino al 31.4.2004 (4 mesi per la nave C. 190) e fino al 30.6.2004 (6 mesi per le navi C. 197 e C. 196) [3].
(6) Nave C. 190: il contratto, firmato il 19.12.2000, prevedeva originariamente quale termine di consegna l' 11.12.2003.
La nave è stata commissionata dalla società S.A.I. Srl, un armatore italiano, per il trasporto di petrolio e prodotti chimici.
Il 20.12.2002, S.A.I. Srl ha ceduto il contratto ad AR.CO.IN SpA, un armatore italiano, che lo ha a sua volta ceduto a FASE Shipping BV, un armatore olandese, in data 1.4.2003.
In relazione al predetto contratto, a quest'ultimo armatore è stato promesso un aiuto al funzionamento del 9 %, equivalente a circa 8,5 milioni di euro, in conformità alle disposizioni dell'articolo 3, paragrafo 1 del regolamento sulla costruzione navale.
(7) Navi C. 196 e C. 197: entrambe i contratti sono stati firmati il 27.12.2000 e prevedevano originariamente quale termine di consegna, rispettivamente, il 24.6.2003 e il 22.9.2003.
Le navi in questione sono state commissionate dall'impresa Stargas Holding SpA, un armatore italiano, per il trasporto di gas di petrolio liquefatto-propano (LPG).
Il 17.04.2002, i due contratti sono stati acquisiti dalla Silver Srl, un armatore italiano, che li ha a sua volta ceduti ad AR.CO.TUR., un altro armatore italiano, in data 16.12.2002.
In relazione ai predetti contratti, a quest'ultimo armatore è stata promesso per entrambe le navi un aiuto al funzionamento del 9 %, equivalente a circa 4,5 milioni di EUR per la nave C. 196 e a circa 5 milioni di EUR per la nave C. 197, in conformità alle disposizioni dell'articolo 3, paragrafo 1 del regolamento sulla costruzione navale.
(8) Il processo di costruzione è tuttavia durato più a lungo di quanto previsto, per un concorso di circostanze, segnatamente: i ritardi relativi alla conclusione delle opere di banchinamento per la salvaguardia della laguna della città di Venezia dalle acque alte, che hanno interessato direttamente gli scali e l'area occupata dal cantiere; gli scioperi nazionali di categoria e la tardiva fornitura di componenti essenziali, più precisamente i serbatoi di carico.
Il cantiere è stato quindi costretto a chiedere una proroga del termine di consegna delle navi della durata di 4 mesi (nave C. 190) e di 6 mesi (navi C. 196 e C. 197), rispettivamente, oltre il 31.12.2003, data in cui decade il regolamento sulla costruzione navale.
(9) Nella notifica, le autorità italiane fanno riferimento ad una decisione della Commissione del 5 giugno 2002, con cui è stata autorizzata un'analoga proroga del termine di consegna oltre il 31 dicembre 2003, per una nave da crociera in costruzione nel cantiere Meyer Werft, a Papenburg, in Germania (in appresso "decisione Meyer Werft").
Le autorità italiane hanno specificamente messo in risalto numerose analogie fondamentali tra i due casi, sotto i seguenti aspetti: i) la ragione fatta valere per la proroga (ossia effetto dell'attentato terroristico dell' 11 settembre 2001), ii) il mercato interessato (ovvero il trasporto marittimo di LPG, petrolio e prodotti chimici) e iii) i consolidati rapporti commerciali esistenti tra il cantiere e gli armatori [4].
In breve, le autorità italiane affermano che la decisione Meyer Werft costituisce un chiaro precedente per l'autorizzazione a titolo eccezionale nella fattispecie.
Le autorità rammentano inoltre che il 13 novembre 2002 la Commissione ha adottato un'altra decisione con cui autorizza la proroga della data di consegna di una nave da crociera in costruzione al cantiere Kvaerner Masa, in Finlandia (in appresso "decisione Kvaerner Masa"), per ragioni analoghe.
(10) A motivazione della loro richiesta, le autorità italiane fanno valere circostanze a loro dire eccezionali, impreviste, esterne ed estranee al cantiere, che hanno provocato perturbazioni inattese, serie e giustificabili che si sono ripercosse sul programma di lavoro del cantiere.
Più precisamente, tali ritardi sono dovuti ai seguenti episodi (si rinvia alla tabella sinottica n. 1 riportata più avanti):
i) Impatto degli eventi dell' 11 settembre 2001 Per quanto riguarda la nave C. 190, il 18.10.2001, prima dell'inizio della costruzione, l'armatore ha chiesto al Cantiere Navale De Poli di sospendere l'esecuzione del contratto fino al 31.7.2002, anziché annullarlo.
L'armatore ha alla fine revocato la richiesta di sospensione del contratto in data 3.7.2002.
Per quanto riguarda le navi C. 196 e C. 197, il 18.10.2001, prima dell'inizio della costruzione, l'armatore ha chiesto al Cantiere Navale De Poli di sospendere l'esecuzione dei relativi contratti fino al 30.4.2002, anziché annullarli.
L'armatore ha alla fine revocato la richiesta di sospensione dei contratti in data 30.4.2002.
ii) Scioperi nazionali di categoria Nel 2002 e 2003, il programma di lavoro del cantiere è stato ulteriormente perturbato da scioperi di categoria indetti a livello nazionale, qualificabili come "eventi di forza maggiore" in base ai contratti, che hanno ritardato di 0,3 mesi la costruzione della nave C. 190 e di 0,2 mesi quella delle navi C. 196 e C. 197.
Ritardi relativi alle opere di banchinamento intraprese dal comune di Venezia nelle aree utilizzate dal cantiere
A luglio del 1999, il Magistrato delle Acque di Venezia ha avviato tramite il Consorzio Venezia Nuova, conformemente ai piani previsti, delle opere di banchinamento sull'isola di Pellestrina, negli scali e nelle aree utilizzate dal cantiere.
Tali opere s'inquadrano in un ambizioso programma volto a proteggere Venezia dalle acque alte.
L'ultimazione delle opere nelle aree utilizzate dal cantiere (scali) era stata originariamente prevista per il 12.11.2001.
Tale data era compatibile con il programma di produzione del cantiere.
I predetti lavori si sono invece conclusi solo il 31.5.2002, con grave perturbamento del programma di lavoro del cantiere e conseguenti ritardi (con effetto a cascata) che hanno influito sulla costruzione di tutte le altre navi costruite in stretta successione negli scali, tra cui le navi C. 190, C. 196 e C. 197.
iii) Ritardi nella consegna di componenti essenziali
Per quanto riguarda le navi C. 196 e C. 197, il cantiere aveva commissionato a Idromacchine S.r.l., uno dei maggiori costruttori di serbatoi, la costruzione di serbatoi di carico per le motonavi C. 188 e C. 189, navi gemelle delle costruzioni C. 196 e C. 197.
Nel corso della costruzione delle motonavi C. 188 e C. 189 il RINA (Registro italiano navale), organismo italiano di certificazione, ha dichiarato non idonei i serbatoi che Idromacchine stava costruendo per le predette navi, avendovi riscontrato dei difetti.
Le quattro navi gemelle summenzionate erano allestite nello stesso scalo del cantiere in stretta successione, nel seguente ordine: C. 188, C. 189, C. 196 e C. 197.
Al fine di minimizzare lo slittamento del programma di produzione causato dalla necessità di emettere un nuovo ordine per i serbatoi delle motonavi C. 188 e C. 189, il cantiere decise di utilizzare i serbatoi delle motonavi C. 196 e C. 197 – la cui consegna era prevista per il 31 luglio 2003 e il 30 settembre 2003, e che in base al programma di produzione del cantiere avrebbero potuto essere consegnate entro il 31.12.2003 – per le navi C. 188 e C. 189, la cui costruzione era più avanzata.
I serbatoi originariamente destinati alle navi C. 188 e C. 189, nuovamente commissionati ad un altro costruttore, l'impresa Gas & Heat, con data di consegna il 31.01.2004 e 31.03.2004, rispettivamente, sarebbero quindi stati installati nelle navi C. 197 e C. 196, determinando un ritardo complessivo di 6 mesi nella loro consegna oltre il termine del 31.12.2003.
Facendo presente che i serbatoi di carico sono un componente indispensabile, affinché la motonave possa essere autorizzata al trasporto di gas liquido LPG/NH3/VCM ad una temperatura di – 48 °C e con pressione di 12 bar, le autorità italiane affermano che i serbatoi utilizzati nelle navi C. 188, C. 189 – e nelle navi gemelle C. 196 e C. 197 – devono soddisfare rigorose norme di qualità e sicurezza navale.
Inoltre, secondo quanto dichiarato dalle autorità italiane, vista l'esperienza di Idromacchine, il cantiere non avrebbe potuto prevedere che il RINA si sarebbe espresso negativamente in merito alla idoneità dei serbatoi delle motonavi C. 188 e C. 189.
Le autorità italiane precisano altresì che a fronte di questa avversità, il cantiere si è immediatamente prodigato a cercare degli altri fornitori sul mercato.
Gas & Heat è stato l'unico fornitore disposto a produrre i nuovi serbatoi che, a quanto risulta, non potevano essere consegnati prima del 31.1.2004 e del 31.3.2004, per cui il cantiere è stato costretto a chiedere una dilazione del termine di consegna.
Nella tabella n. 1 che segue si riportano sinotticamente le vicende intervenute nei tre casi summenzionati.
2.2.
Caso N 595/03
(11) L'Italia ha chiesto alla Commissione di accordare una proroga del termine ultimo di consegna del 31.12.2003, contemplato dal regolamento (CE) sulla costruzione navale, a cui è subordinata la fruizione di aiuti al funzionamento connessi a contratto relativi a navi.
L'istanza di proroga è stata presentata dall'armatore Marnavi S.p.A. in relazione ad una nave denominata C. 180, costruita dalla Cantieri Navali Termoli S.p.A., un cantiere situato nella regione del Molise (Italia).
La proroga è stata richiesta inizialmente fino al 31.10.2004 (10 mesi).
(12) Il contratto di costruzione firmato il 30.12.2000 prevedeva originariamente quale termine di consegna il 30.6.2003.
La motonave era stata commissionata dalla Marnavi S.p.A., un armatore italiano, per il trasporto di prodotti chimici e petroliferi.
In relazione al predetto contratto, all'armatore è stata promesso un aiuto al funzionamento del 9 %, equivalente a circa 3,9 milioni di EUR per tale nave, in conformità alle disposizioni dell'articolo 3, paragrafo 1 del regolamento sulla costruzione navale.
(13) Il processo di costruzione è durato tuttavia più a lungo di quanto previsto, per un concorso di circostanze, segnatamente: l'impatto degli avvenimenti dell' 11 settembre 2001, la conseguente necessità di adeguare la motonave alle mutate esigenze tecnico-commerciali ed il succedersi di due calamità naturali – un terremoto e un'alluvione.
Il cantiere è stato quindi costretto a chiedere una proroga del termine ultimo di consegna stabilito per la nave C. 180, di dieci mesi oltre il 31.12.2003, scadenza fissata dal regolamento sulla costruzione navale.
(14) Nella notifica, le autorità italiane fanno riferimento ad una decisione della Commissione del 5 giugno 2002, con cui è stata autorizzata un'analoga proroga del termine di consegna oltre il 31 dicembre 2003, per una nave da crociera in costruzione nel cantiere Meyer Werft, a Papenburg, in Germania (in appresso "decisione Meyer Werft").
Le autorità italiane hanno specificamente messo in risalto numerose analogie fondamentali tra i due casi, sotto i seguenti aspetti: i) la ragione fatta valere per la proroga (ossia effetto dell'attentato terroristico dell' 11 settembre 2001), ii) il mercato interessato (ovvero il trasporto marittimo di petrolio e prodotti chimici) e iii) i consolidati rapporti commerciali esistenti tra il cantiere e l'armatore [5].
In breve, le autorità italiane affermano che la decisione Meyer Werft costituisce un chiaro precedente per l'autorizzazione a titolo eccezionale nella fattispecie.
Le autorità rammentano inoltre che il 13 novembre 2002 la Commissione ha adottato un'altra decisione con cui autorizza la proroga della data di consegna di una nave da crociera in costruzione al cantiere Kvaerner Masa, in Finlandia (in appresso "decisione Kvaerner Masa"), per ragioni analoghe.
(15) A motivazione della loro richiesta, le autorità italiane fanno valere circostanze a loro dire eccezionali, impreviste, esterne ed estranee al cantiere, che hanno provocato perturbazioni inattese, serie e giustificabili che si sono ripercosse sul programma di lavoro del cantiere.
Più precisamente, tali ritardi sono dovuti ai seguenti episodi (si rinvia alla tabella sinottica n. 2 riportata più avanti):
i) Impatto degli eventi dell' 11 settembre 2001 L' 1.10.2001, prima dell'inizio della costruzione, l'armatore ha chiesto a Cantieri Navali Termoli di sospendere l'esecuzione del contratto fino al 31.9.2002 anziché annullarlo.
L'armatore ha alla fine revocato la richiesta di sospensione del contratto in data 29.9.2003.
ii) Necessità di modificare la nave per conformarsi alle mutate esigenze tecnico-commerciali Ai predetti avvenimenti si aggiunge il fatto che, in sede di revoca della sospensiva, l'armatore ha chiesto che il progetto della nave fosse modificato - discostandosi dalle specifiche originariamente contenute nel contratto – per adeguarla alle mutate esigenze tecnico-commerciali.
Tali modifiche riguardano la dimensione e il numero dei serbatoi, nonché la lunghezza e larghezza complessiva della motonave, i cui piani progettuali modificati sono stati sottoposti, ai fini dell'autorizzazione, al R.I.NA, l'organismo italiano di certificazione.
Le modifiche sono state infine formalizzate in data 10.12.2003, in un addendum accluso al contratto originario di costruzione.
iii) Incidenza di calamità naturali
Il 31.10.2002 la regione Molise è stata colpita dal terremoto, che ha avuto ripercussioni sul cantiere, le maestranze e i fornitori.
Successivamente, tra il 23.1.2004 e il 25.1.2003 la regione ha subito un'alluvione, con ulteriori effetti devastanti sul cantiere, le maestranze e i fornitori.
Questi due eventi calamitosi hanno arrecato al cantiere un pregiudizio diretto, a causa della inattività delle maestranze, ed indiretto, a causa della revoca unilaterale di contratti da parte di imprese locali, cui erano stati subappaltati i lavori relativi alla motonave C. 180, le quali hanno addotto a motivazione i danni provocati dalle calamità naturali all'infrastruttura produttiva dei loro fornitori.
Le autorità italiane hanno argomentato in particolare che i suddetti eventi hanno pregiudicato il lavoro di ingegneria propedeutico alla fase esecutiva della nave.
Pur concedendo che entrambe gli eventi calamitosi si sono verificati durante il periodo di sospensione del contratto di costruzione, le autorità italiane affermano che questi eventi hanno sconvolto i programmi produttivi del cantiere, sottolineando che per entrambe le calamità è stato proclamato lo stato d'emergenza fino all'l 1.2.2004, mediante decreto del presidente del Consiglio dei ministri.
(16) Le autorità italiane hanno messo in rilievo l'urgenza dell'aiuto, determinata dalle limitate risorse finanziarie ed industriali del cantiere (PMI), essendo il prezzo contrattuale della motonave stato fissato in previsione delle sovvenzioni che sarebbero state erogate per legge.
Stando alle autorità italiane, qualora inoltre non si conceda la proroga del termine ultimo di consegna della nave (che aveva raggiunto un grado di esecuzione del 25,65 % al 16.12.2003), e quindi la costruzione non fruisca dell'aiuto, la nave non può essere ultimata senza ingenti danni economici per il cantiere, con conseguente perdita di posti lavori sia a livello del cantiere sia delle imprese che lavorano per il cantiere.
Le autorità italiane hanno infatti precisato che l'armatore Marnavi ed il cantiere hanno convenuto di annullare il contratto di costruzione di un'altra motonave denominata C. 173, la cui costruzione è stata perturbata dai suddetti eventi, e di dirottare le relative forniture già disponibili verso la nave C. 180, le cui specifiche sono state modificate in data 10.12.2003, al fine di uniformarle a quelle della nave C. 173.
Nella tabella sinottica n. 2 sono riportate le incidenze di questi tre eventi.
Tabella 1 — Quadro sinottico dei ritardi intervenuti nella consegna delle navi C. 190, C. 197 e C. 196
Nave _BAR_ Causa del ritardo _BAR_ Responsabilità _BAR_ Problemi _BAR_ Ritardo (mesi) _BAR_ Mesi extra _BAR_
C. 190 _BAR_ i)Avvenimenti dell' 11.9.2001:sospensione e tardivo riavvio della commessa _BAR_ S.A.I. S.r.l. (armatore) _BAR_ Sospensione del contratto dal 18.10.2001 al 31.7.2002.
Revoca della sospensione all'inizio di luglio 2002. _BAR_ 9,5 _BAR_ Non precisato _BAR_
ii)Scioperi nazionali di categoria _BAR_ non precisata _BAR_ non precisati _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_
iii)Ritardi nell'esecuzione delle opere di banchinamento da parte del Magistrato delle Acque di Venezia con ripercussioni sugli scali del cantiere; _BAR_ Magistrato delle Acque di Venezia (committente) Consorzio Venezia Nuova (Organismo pubblico incaricato dei lavori) _BAR_ Protrazione delle opere complessive di banchinamento sull'isola di Pellestrina e segnatamente dei lavori agli scali del cantiere, ultimati il 31.5.2002 anziché il 12.11.2001. _BAR_ 6,5 _BAR_ 4 _BAR_
Totale _BAR_ _BAR_ _BAR_ 16,3 _BAR_ 4,3 _BAR_
Proroga richiesta _BAR_ _BAR_ 4 mesi _BAR_
C. 197 _BAR_ i)Avvenimenti dell' 11.9.2001:sospensione e tardivo riavvio della commessa _BAR_ Stargas Holding S.p.A. (armatore) _BAR_ Sospensione del contratto dall' 8.10.2001 al 30.4.2002.
Revoca della sospensione alla fine di aprile 2002. _BAR_ 7 _BAR_ Non precisato _BAR_
ii)Scioperi nazionali di categoria _BAR_ non precisata _BAR_ non precisati _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_
iii)Ritardi nell'esecuzione delle opere di banchinamento da parte del Magistrato delle Acque di Venezia con ripercussioni sugli scali del cantiere; _BAR_ Magistrato delle Acque di Venezia (committente) Consorzio Venezia Nuova (Organismo pubblico incaricato dei lavori) _BAR_ Protrazione delle opere complessive di banchinamento sull'isola di Pellestrina e segnatamente dei lavori agli scali del cantiere, ultimati il 31.5.2002 anziché il 12.11.2001. _BAR_ 6,5 _BAR_ 4 _BAR_
iv)Ritardo fornitura componenti essenziali:Serbatoi _BAR_ Idromacchine S.r.l. (produttore) _BAR_ L'inidoneità dei serbatoi difettosi delle navi gemelle C. 188 e C. 189, in fase di costruzione più avanzata, ha costretto il cantiere ad installarvi i serbatoi destinati alle navi C. 196 e C. 197.
I nuovi serbatoi sono stati consegnati il 31.1.2004 anziché il 30.9.2003. _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_
Totale _BAR_ _BAR_ _BAR_ 17,7 _BAR_ 8,2 _BAR_
Proroga richiesta _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_
C. 196 _BAR_ i)Avvenimenti dell' 11.9.2001:sospensione e tardivo riavvio della commessa _BAR_ Stargas Holding S.p.A. (armatore) _BAR_ Sospensione del contratto dall' 8.10.2001 al 31.7.2002.
Revoca della sospensione alla fine di aprile 2002.1 _BAR_ 7 _BAR_ Non precisato _BAR_
ii)Scioperi nazionali di categoria _BAR_ non precisata _BAR_ non precisati _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_
iii)Ritardi nell'esecuzione delle opere di banchinamento da parte del Magistrato delle Acque di Venezia con ripercussioni sugli scali del cantiere; _BAR_ Magistrato delle Acque di Venezia (committente) Consorzio Venezia Nuova (Organismo pubblico incaricato dei lavori) _BAR_ Protrazione delle opere complessive di banchinamento sull'isola di Pellestrina e segnatamente dei lavori agli scali del cantiere, ultimati il 31.5.2002 anziché il 12.11.2001. _BAR_ 6,5 _BAR_ 4 _BAR_
iv)Ritardo fornitura componenti essenziali:Serbatoi _BAR_ Idromacchine S.r.l. (produttore) _BAR_ L'inidoneità dei serbatoi difettosi delle navi gemelle C. 188 e C. 189, in fase di costruzione più avanzata, ha costretto il cantiere ad installarvi i serbatoi destinati alle navi C. 196 e C. 197.
I nuovi serbatoi sono stati consegnati il 31.1.2004 anziché il 30.9.2003. _BAR_ 8 _BAR_ 8 _BAR_
Totale _BAR_ _BAR_ _BAR_ 21,7 _BAR_ 12,2 _BAR_
Proroga richiesta _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_
Tabella 2 — Quadro sinottico dei ritardi intervenuti nella consegna della nave C. 180
Nave _BAR_ Causa del ritardo _BAR_ Responsabilità _BAR_ Problemi _BAR_ Ritardo (mesi) _BAR_ Mesi extra _BAR_
C. 180 _BAR_ i)Avvenimenti dell' 11.9.2001:sospensione e tardivo riavvio della commessa _BAR_ Marnavi.
S.p.A. (armatore) _BAR_ Sospensione del contratto dall' 1.10.2001 al 30.9.2003.
Revoca della sospensione il 29.9.2003. _BAR_ 24 _BAR_ Non precisato _BAR_
ii)modifiche tecniche _BAR_ Marnavi.
S.p.A. (armatore) _BAR_ Modifiche relative alle dimensioni e al numero di serbatoi, alla lunghezza e larghezza della nave. _BAR_ Non precisato _BAR_ Non precisato _BAR_
iii)Ritardi dovuti ad eventi calamitosi che hanno colpito la regione Molise:Moti tellurici 31.10.2002Alluvione dal 23 al 25.1.2003 _BAR_ Cause di forza maggiore _BAR_ Incidenza di eventi calamitosi sul cantiere, le maestranze e i subfornitori. _BAR_ > 2 _BAR_ > 2 _BAR_
Totale _BAR_ _BAR_ _BAR_ Più di 26 mesi _BAR_ Più di 2 mesi _BAR_
Proroga richiesta _BAR_ _BAR_ 10 mesi _BAR_
3. VALUTAZIONE
(17) L'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE statuisce che sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidono sugli scambi tra gli Stati membri, gli aiuti concessi dagli stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
Secondo la giurisprudenza costante della Corte di giustizia europea, il criterio della distorsione degli scambi è applicabile se l'impresa beneficiaria svolge attività economica che comporta scambi tra Stati membri.
(18) L'articolo 87, paragrafo 3, lettera e) del trattato CE statuisce che possono considerarsi compatibili con il mercato comune le categorie di aiuti determinate con decisione del Consiglio, che delibera a maggioranza qualificata su proposta della Commissione.
La Commissione rileva che su tale base giuridica il 29 giugno 1998 il Consiglio ha adottato il regolamento sulla costruzione navale.
Benché detto regolamento sia decaduto il 31 dicembre 2003, le sue disposizioni sono ancora applicabili nel quadro della valutazione delle richieste di proroga del termine ultimo di consegna, visto che riguarda aiuti concessi in base al predetto regolamento e che la disciplina degli aiuti di Stato alla costruzione navale [6] non offre indicazioni in merito a tali istanze.
(19) La Commissione rileva che la questione della proroga del periodo massimo per la consegna è determinante ai fini dell'ammissibilità del contratto alla fruizione degli aiuti al funzionamento, a norma dell'articolo 3 del regolamento sulla costruzione navale.
L'aiuto al funzionamento in discorso consiste nel finanziamento mediante fondi statali di parte dei costi che il cantiere in causa avrebbe dovuto normalmente sostenere per costruire una nave.
A ciò si aggiunga che la costruzione navale è un'attività economica che comporta scambi tra Stati membri.
L'aiuto in parola rientra quindi nel campo di applicazione dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE.
(20) Si rammenta che, in base al regolamento sulla costruzione navale, per "costruzione navale" s'intende la costruzione di navi mercantili d'alto mare a propulsione autonoma.
Le tre navi costruite dal Cantiere Navale De Poli – segnatamente la nave petrolchimica e le due navi gasiere adibite al trasporto di LPG – e la nave costruita dai Cantieri Navali Termoli – ovvero una nave petrolchimica – sono tutte navi d'alto mare a propulsione autonoma adibite a servizi marittimi specializzati, ovvero al trasporto di prodotti chimici e di gas liquido (LPG) ed al trasporto di prodotti petrolchimici, e sono quindi soggette alle disposizioni del predetto regolamento, a norma dell'articolo 1, lettera a).
(21) L'articolo 3, paragrafo 1 del regolamento sulla costruzione navale prevede fino al 31 dicembre 2000 un contributo massimo del 9 % (contratti con valore contrattuale superiore ai 10 milioni) a titolo di aiuto al funzionamento connesso ad un contratto.
In base al primo capoverso dell'articolo 3, paragrafo 2, del medesimo regolamento, il massimale di aiuto applicabile al contratto è costituito dal massimale vigente alla data della firma del contratto definitivo.
Tuttavia la prima e la seconda frase del secondo capoverso dell'articolo 3, paragrafo 2, stabiliscono che le precedenti disposizioni non si applicano - vale a dire che nessun aiuto può essere erogato - alle navi consegnate più di tre anni dopo la data della firma del contratto definitivo.
Il termine ultimo di consegna di una nave, affinché questa sia ancora ammessa a fruire dell'aiuto al funzionamento, è quindi il 31 dicembre 2003.
(22) L'aiuto proposto a favore delle navi in esame sarà erogato in base all'articolo 3 della legge n. 88 del 16.3.2001, autorizzata dalla Commissione, a titolo di regime di aiuti di Stato n.
N 502/00. L'importo erogato è di circa 8,5 milioni di EUR per la nave C. 190, di circa 4,5 milioni di EUR per la nave C. 196, di circa 5 milioni di EUR per la nave C. 197 e di circa 3,9 milioni di EUR per la nave C. 180, ossia non più del 9 % del valore dei relativi contratti.
(23) L'articolo 3, paragrafo 2, secondo capoverso, terza frase, del regolamento sulla costruzione navale recita: "La Commissione può tuttavia concedere una proroga al periodo di tre anni qualora ciò sia giustificato dalla complessità tecnica del progetto di costruzione navale in questione o da ritardi dovuti a perturbazioni inattese, serie e giustificabili che si ripercuotono sul programma di lavoro di un cantiere e che sono causate da circostanze eccezionali, imprevedibili ed esterne all'impresa".
La Commissione rileva che l'istanza di proroga è motivata dall'impossibilità del Cantiere Navale De Poli SpA e dei Cantieri Navali Termoli di ultimare rispettivamente le tre navi summenzionate e la quarta nave a causa di ritardi imprevisti ed esterni all'impresa.
(24) Il regolamento sulla costruzione navale esige che la proroga del termine ultimo di consegna sia motivata da circostanze a) eccezionali, b) imprevedibili ed c) esterne all'impresa.
È inoltre necessario che, d) vi sia una correlazione causale tra tali eventi e le perturbazioni inattese all'origine del ritardo e che e) si determini la durata di tali perturbazioni e quanto queste siano f) serie e giustificabili.
Le circostanze addotte dalle autorità italiane sembrano essere tali da rispondere ai requisiti sopra indicati (quale la tardiva consegna di elementi essenziali per la costruzione della nave).
3.1.
Casi N 586/03, 587/03 e N 589/03
(25) In ordine al primo argomento fatto valere dalle autorità italiane, ovvero l'impatto degli eventi dell' 11 settembre 2001, coerentemente a precedenti decisioni della Commissione, tale motivazione non può essere accolta nella fattispecie.
Citando infatti quanto affermato dalla Commissione nella decisione relativa al cantiere Odense [7], "il rallentamento della crescita economica o il deterioramento della situazione di mercato in relazione ad un tipo di nave non possono essere considerati un evento eccezionale ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 2 del regolamento sulla costruzione navale".
(26) In ordine al secondo argomento fatto valere dalle autorità italiane, ovvero gli scioperi nazionali di categoria, coerentemente a precedenti decisioni della Commissione, tale motivazione non può essere accolta nella fattispecie.
In precedenti decisioni [8] la Commissione ha infatti già dichiarato che "le agitazioni sindacali non sono degli eventi imprevedibili, essendo gli scioperi di piccola portata diffusi nel settore cantieristico navale.
Tali avvenimenti si iscrivono nella normale attività commerciale del cantiere".
(27) In ordine agli altre due argomenti addotti dalle autorità italiane non ancora trattati, si constata anzitutto che, stando a quanto è stato dichiarato, i ritardi nell'ultimazione dei lavori di banchinamento predisposti dal Magistrato delle Acque di Venezia sull'isola di Pellestrina, ed in particolare quelli effettuati negli scali e nelle aree utilizzate dal cantiere, hanno influito sulla consegna delle tre motonavi C. 190, C. 196 e C. 197 in discorso.
Per quanto riguarda la fornitura di componenti essenziali, ossia i serbatoi, si rammenta che tale argomentazione vale solo per le motonavi C. 196 e C. 197.
Nei paragrafi che seguono le motivazioni addotte sono analizzate in modo più particolareggiato, alla luce dei criteri indicati al punto 24 della presente decisione.
(28) Eccezionali: questo criterio esclude gli avvenimenti consueti, o perlomeno ordinari, che è ragionevole supporre vengano preventivati nel quadro del progetto di costruzione navale.
Si rileva perciò che le cause addotte dal cantiere soddisfano questo requisito.
Riguardo ai ritardi nella realizzazione dei lavori di arginamento ordinati dal Magistrato delle Acque di Venezia sull'isola di Pellestrina, più precisamente quelli che hanno interessato gli scali e le aree utilizzate dal cantiere, si rileva che detti lavori si inquadrano in un più ampio progetto infrastrutturale mirante a tutelare la città di Venezia dalle acque alte.
A quanto risulta, sebbene l'acqua alta sia un fenomeno ricorrente nella zona, l'attività del cantiere è sempre proseguita, nonostante questo problema naturale.
Si può tuttavia sostenere che le opere infrastrutturali in discorso, volte a risolvere il problema dell'acqua alta, sono per loro natura degli interventi eccezionali e che il loro impatto sul programma produttivo del cantiere è eccezionale.
Riguardo ai serbatoi, si rileva che l'impossibilità dell'impresa Idromacchine, costruttore dei serbatoi, di fabbricare i serbatoi (un componente essenziale della nave) in conformità alle norme di certificazione prescritte e la conseguente impossibilità di consegnare i medesimi entro i termini pattuiti è quanto meno eccezionale.
(29) Imprevedibili: questo criterio esclude gli eventi che le parti avrebbero potuto ragionevolmente prevedere.
In ordine ai ritardi relativi all'ultimazione delle opere di banchinamento predisposte dal Magistrato delle Acque of Venezia sull'isola di Pellestrina e in particolare i lavori agli scali e nelle aree utilizzate dal cantiere, è doveroso precisare che non è imprevedibile che si registrino dei ritardi nella realizzazione di progetti infrastrutturali, visto che frequentemente in tali progetti si verificano dei lievi ritardi, e tale evenienza rientra nella normale attività commerciale delle parti interessate dai lavori.
Nella fattispecie si tratta tuttavia di ritardi di entità non lieve e, a quanto sembra, il cantiere non avrebbe potuto prevederne l'esatta portata.
Per quanto riguarda i serbatoi, si constata che i problemi causati dall'impossibilità di Idromacchine di consegnare i serbatoi, componente necessario per l'utilizzo della motonave ai fini commerciali in condizioni di esercizio autorizzate, erano anch'essi imprevedibili.
(30) Esterne: i lavori di banchinamento sono stati realizzati per conto del Magistrato della Acque di Venezia e sotto la regia del Consorzio Venezia Nuova.
Inoltre, la fabbricazione dei serbatoi che ha in ultima analisi ritardato la consegna delle navi C. 196 e C. 197 è stata commissionata all'impresa Idromacchine S.r.l., mentre il Cantiere Navale De Poli SpA è responsabile solo dell'allestimento delle navi.
Gli enti responsabili dei lavori di banchinamento ed il costruttore dei serbatoi sono dei soggetti operanti al di fuori del controllo del cantiere, la cui attività dipende invece dal loro operato.
A ciò si aggiunga che i serbatoi sono indispensabili per la sicurezza e la qualità delle navi C. 196 e C. 197, che dovevano essere conformi alle specifiche IMO e R.I.NA. per ottenere la prevista classificazione R.I.NA "Marca Stella 100 A.1.1.
Nav.I.L. Cst (GL) P (-48 °C, 1 bar, 0,97 ton/m3) tipo 2G, IIQ-IAQ-A".
(31) Il costruttore non ha consegnato i serbatoi conformemente agli obblighi contrattuali e il cantiere ha dovuto commissionare tali componenti ad un altro fornitore, ritardando ulteriormente l'ultimazione delle navi C. 196 e C. 197, visto che a quanto risulta i nuovi serbatoi sono stati consegnati solo il 31.1.2004 ed il 31.3.2004.
Il mancato rispetto della scadenza di consegna delle forniture necessarie è estraneo alla volontà dell'impresa e il cantiere non aveva modo di intervenire.
Alla luce della dipendenza del cantiere dal fabbricante di serbatoi e della necessità di trovare un altro fornitore, si può concludere che lo stesso sia stato costretto a chiedere una proroga di sei mesi del termine ultimo di consegna per le navi C. 196 e C. 197, pur essendosi sforzato in ogni modo di allestire e consegnare le navi entro la fine del 2003.
(32) Rapporto casuale: i ritardi relativi all'ultimazione delle opere di banchinamento e la mancata consegna dei serbatoi hanno causato il ritardo della consegna delle motonavi ed hanno turbato il programma di lavoro del Cantiere Navale De Poli.
(33) Durata: la Commissione rileva che la tempistica originaria, prevista all'atto della firma dei contratti ( 19 dicembre 2000 per la nave C. 190, 27 dicembre 2000 per le navi C. 196 e C. 197) avrebbe permesso di consegnare le navi entro i termini stabiliti.
Questa constatazione è corroborata dai programmi di lavoro originali trasmessi dalle autorità italiane.
Il Cantiere Navali De Poli si è sforzato di consegnare le navi entro il 31 dicembre 2003, ma nel 2002 e nel 2003 ci si è resi conto che tale scadenza non avrebbe potuto essere rispettata per le navi C. 190, C. 196 e C. 197.
A fronte di un ritardo di almeno 4,5 mesi (ovvero fino alla fine di aprile del 2004, anziché nel dicembre 2003, data originariamente prevista) come risulta dai programmi di lavoro del cantiere, determinato dalla tardiva conclusione dei lavori di banchinamento, la proroga fino alla 30 aprile 2004 non appare infatti eccessiva ed irragionevole per la nave C. 190.
Analogamente, a fronte di un ritardo di almeno 12 mesi (ovvero fino alla fine di giugno del 2004 anziché nel giugno 2003, data originariamente prevista) come risulta dai programmi di lavoro del cantiere, imputabile alla tardiva conclusione dei lavori di banchinamento e alla tardiva consegna dei serbatoi, la proroga fino alla 30 giugno 2004 non appare eccessiva ed irragionevole per la nave C. 196.
Riguardo alla nave C. 197, con un ritardo di almeno 9 mesi (ovvero fino alla fine di giugno del 2004 invece della data originariamente prevista per settembre 2003), come risulta dai programmi di lavoro del cantiere, causato dalla tardiva conclusione dei lavori di banchinamento e dalla tardiva consegna dei serbatoi, la proroga fino al 30 giugno 2004 sembra ragionevole e non esagerata.
(34) Serie e giustificabili: conformemente a precedenti deliberazioni della Commissione [9], tali sono da considerarsi le perturbazioni causate dai ritardi relativi, in primo luogo, all'ultimazione dei lavori effettuati agli scali e nelle aree utilizzate dal cantiere nel quadro di un progetto infrastrutturale di straordinaria importanza, sui quali il cantiere non esercita alcun controllo, e in secondo luogo, ai componenti essenziali della nave (serbatoi).
(35) Alla luce di quanto precede, dovendo la consegna delle navi essere ritardata a causa di perturbazioni inattese, serie e giustificabili, riconducibili a circostanze eccezionali, imprevedibili ed esterne all'impresa, la proroga del termine ultimo di consegna di tre anni è conforme al disposto dell'articolo 3, paragrafo 2, secondo capoverso del regolamento sulla costruzione navale e, di riflesso, all'articolo 87, paragrafo 3, lettera e) del trattato CE.
3.2.
Caso N 595/03
i) Impatto degli eventi dell' 11 settembre 2001 Riguardo a questo argomento, la Commissione prende atto della imprevedibilità di tali eventi, esterni ed estranei alla volontà del cantiere.
In conformità a quanto deliberato in precedenti decisioni della Commissione, tale motivazione non può tuttavia essere accolta, non trattandosi nella fattispecie di una nave da crociera.
Infatti, come afferma la Commissione nella decisione relativa al cantiere Odense [10] "il rallentamento della crescita economica o il deterioramento della situazione di mercato in relazione ad un tipo di nave non possono essere considerati un evento eccezionale ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 2 del regolamento sulla costruzione navale".
La Commissione osserva peraltro che secondo il rapporto elaborato dall'istituto Clarkson Research nel novembre 2003 [11], "I fatti dell' 11 settembre 2001 hanno indubbiamente aggravato i problemi dell'economia mondiale già in fase di rallentamento".
Inoltre, in merito agli investimenti relativi a navi chimichiere di portata lorda inferiore alle 20000 tonnellate, quale la motonave C. 180, nel medesimo rapporto di Clarkson Research si legge che: "Nel periodo tra il 1998 e il 2000 non vi è stata molta attività e nonostante la ripresa registrata all'inizio del 2001, i livelli di attività sono nuovamente diminuiti nell'ultimo trimestre del 2001, registrando un andamento analogo a quello rilevato nel resto del settore.
Le commesse hanno registrato una notevole ripresa all'inizio del 2002 e da allora il livello è rimasto alquanto sostenuto." (nel testo originale: "Activity was fairly low over the period 1998 to 2000 e despite a recovery in early 2001, levels did fall back in the final quarter of 2001 in line with the rest of the industry.
However, the level of contracting picked up significantly in early 2002 e has been fairly strong since").
ii) Necessità di modificare la nave per conformarsi alle mutate esigenze tecnico-commerciali In ordine al secondo argomento, è stato inizialmente indicato che le modifiche tecniche sono state effettuate su richiesta dell'armatore per soddisfare mutate esigenze tecnico-commerciali.
Inoltre, secondo quanto indicato nell'addendum del 10.12.2003 accluso al contratto originario di costruzione, il cantiere intendeva chiedere una dilazione del termine di consegna della nave C. 180 all'armatore, accollandosi tutti gli oneri ed i rischi connessi all'eventuale erogazione/concessione dell'aiuto di stato a favore di quest'ultimo.
La Commissione fa presente che, benché l'armatore possa sempre chiedere delle modifiche al contratto di costruzione, tali richieste sono un evento né imprevedibile né infrequente nel settore della costruzione navale.
Tali eventi si iscrivono nella normale attività commerciale del cantiere.
Tale motivazione non può pertanto essere accolta.
iii) Incidenza di calamità naturali che hanno colpito la regione Molise ove è situato il cantiere
È riconosciuto che i moti tellurici, le inondazioni e altre "cause di forza maggiore" costituiscono generalmente una giustificazione accettabile.
Per analogia, si stabilisce che tali eventi hanno avuto ripercussioni sull'attività della regione Molise — come attestato dallo stato d'emergenza decretato dal Presidente del Consiglio dei ministri — e potenzialmente sull'intera attività del cantiere.
La Commissione rileva tuttavia che non sono stati forniti ragguagli precisi in merito sia alle perturbazioni del programma complessivo di lavoro del cantiere, sia alla correlazione tra i medesimi e il programma di lavoro specifico della nave C. 180.
Avendo attentamente esaminato i fatti esposti nel presente caso, la Commissione dubita che tali eventi abbiano realmente inciso in modo specifico sulla costruzione della nave C. 180.
Conformemente a quanto attestato dalle autorità italiane, la Commissione constata infatti che:
- Le due calamità naturali si sono verificate durante il periodo di sospensione dell'esecutività del contratto, conclusosi solo il 29.9.2003, ossia un anno dopo i moti tellurici e 8 mesi dopo l'alluvione.
- Le calamità naturali non hanno perturbato direttamente la costruzione della nave C. 180.
Infatti, stando alle affermazioni delle autorità italiane, la costruzione della nave non era ancora entrata nella fase esecutiva materiale.
- Pur concedendo che i lavori di ingegneria relativi alla nave C. 180, propedeutici alla fase esecutiva della costruzione, abbiano potuto eventualmente essere stati perturbati dai due suddetti eventi calamitosi, non si capisce perché tali lavori siano stati effettuati durante la sospensiva del contratto e quale avrebbe dovuto esserne la durata.
Inoltre, non è comprensibile come il ritardo dei lavori di ingegnerizzazione possa da solo giustificare una proroga di 10 mesi del termine ultimo di consegna.
- Le autorità italiane affermano altresì che nel settembre 2003, oltre alla revoca della sospensione del contratto, l'armatore ha chiesto delle modifiche tecniche, i cui relativi disegni sono stati successivamente approvati dall'ente di certificazione italiano R.I.NA; si constata inoltre che dette modifiche sono state formalizzate nel contratto solo nel dicembre 2003.
In concreto, le modifiche riguardano la dimensione e il numero di serbatoi, la lunghezza e la larghezza della nave.
Tali modifiche possono pertanto essere considerate sostanziali, visto che interessano delle specifiche strutturali essenziali della nave.
Non avendo le autorità italiane fornito alcun preciso elemento comprovante gli eventuali lavori svolti in relazione alla nave C. 180 durante il periodo di sospensione, e vista l'entità delle modifiche strutturali da effettuare, appare estremamente improbabile che siano stati effettuati lavori di alcun rilievo (ammesso che se ne siano effettuati) per la nave C. 180 durante il periodo di sospensiva (prima del 29.9.2003), e più precisamente all'epoca delle calamità.
Si dubita quindi che le calamità naturali abbiano avuto delle ripercussioni sul programma di lavoro della nave C. 180.
- Si aggiunga che, oltre alla sospensione del contratto fino al 30.9.2003 e al fatto che fino ad allora non erano stati realizzati lavori di costruzione per la nave C. 180, le autorità italiane hanno dichiarato che la costruzione della nave C. 180 potrebbe richiedere fino a 15 mesi.
Non è quindi pensabile che, revocando la sospensione alla fine di settembre del 2003, fosse materialmente possibile per il cantiere consegnare la nave entro il 31.12.2003, ossia costruirla in soli 3 mesi, a prescindere dalle calamità naturali precedentemente menzionate.
Analogamente, vista la scadenza fissata per la revoca della sospensiva, si deduce che l'impossibilità del cantiere di completare la nave entro il 31.12.2003 era prevedibile già al momento della sospensione del contratto l' 1.10.2001 o, al più tardi, all'inizio di agosto del 2002 o comunque subito dopo, ossia già 3 mesi prima dei moti tellurici.
- In merito all'annullamento della commessa della nave C. 173, cui hanno accennato le autorità italiane, e al dirottamento delle forniture previste per questa nave verso la costruzione della nave C. 180, la Commissione rileva che le autorità italiane non hanno fornito alcun elemento alla Commissione che le possa permettere di valutare l'eventuale pertinenza di detta circostanza ai fini della valutazione della ammissibilità dell'istanza presentata.
(36) La Commissione mette in dubbio che le ragioni addotte a giustificazione del ritardo nel caso in esame siano conformi al disposto del secondo capoverso del paragrafo 2, dell'articolo 3, del regolamento sulla costruzione navale e siano quindi compatibili con il mercato comune ai sensi dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera e) del trattato CE.
4. DECISIONE
La Commissione ha pertanto deciso di accordare una proroga del termine ultimo di consegna di tre anni per le navi denominate C. 190, C. 197 e C. 196, costruite dal Cantiere Navale De Poli S.p.A (Italia).
La proroga del termine ultimo di consegna di tre anni, per un periodo di 4 mesi per la nave petrolchimica denominata C. 190 e per 6 mesi per le navi gasiere adibite al trasporto di LPG denominate C. 196 e C. 197, è conforme al disposto dell'articolo 3, paragrafo 2, secondo capoverso del regolamento sulla costruzione navale.
Alla luce di quanto precede, la Commissione ha inoltre deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE in relazione alla proroga del termine ultimo di tre anni richiesta dall'Italia per la costruzione della nave petrolchimica denominata C. 180, costruita dai Cantieri Navali Termoli.
La Commissione ingiunge alle autorità italiane di trasmetterle, entro un mese dalla ricezione della presente lettera, tutti i documenti, le informazioni e i dati necessari per la valutazione della compatibilità dell'aiuto.
In caso contrario, la Commissione adotterà una decisione sulla scorta delle informazioni già in suo possesso.
Si invitano le autorità italiane a trasmettere una copia della presente lettera ai potenziali beneficiari dell'aiuto.
La Commissione fa presente alle autorità italiane l'effetto sospensivo dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE e richiama alla loro attenzione le disposizioni dall'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, che dispone che la Commissione potrà esigere il rimborso degli aiuti indebitamente erogati.
La Commissione comunica inoltre al Governo italiano che informerà i terzi interessati mediante pubblicazione della presente lettera e della sua sintesi nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee, nonché i terzi interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE tramite pubblicazione di una comunicazione nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee ed infine l'Autorità di vigilanza EFTA mediante invio di copia della presente.
Tutti i summenzionati interessati saranno invitati a trasmetterle loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione.".
[1] Úř. věst.
C 238, 3.10.2002, s.14, věc Státní podpora N 843/01.
[2] GU L 202 18.7.1998, pag.
1.
[3] Le navi sono state consegnate il 28.4.2004 (C. 190) e il 28.6.2004 (C. 197 e C. 196).
[4] Stargas Holding, AR.CO.TUR., AR.CO.IN e FASE Shipping B.V. sono importanti clienti del Cantiere Navale De Poli.
Nel periodo tra il 1994 e il 2000, le commesse aggregate dei suddetti armatori hanno rappresentato il 54 % del fatturato del Cantiere De Poli, mentre nel periodo dal 2001 al giugno 2004 la loro quota del fatturato è salita al 99 %.
[5] Tra il 2000 e il 2004, le commesse di Marnavi hanno rappresentato il 43 % circa del fatturato dei Cantieri Navali Termoli; nel quinquennio precedente (1995-1999 ) la corrispondente quota di fatturato era quasi uguale a zero.
[6] GU C 317 del 30.12.2003, pag.
11.
[7] Cfr. il caso N 99/02 (GU 262, 29.10.2002), Cantiere Odense — Proroga del termine ultimo di consegna di 3 anni per due motonavi (Danimarca).
[8] Cfr. caso N 607/2003 (GU C 95, 20.4.2004), Proroga del termine ultimo di consegna di 3 anni per il super Panfilo "Mirabella V" (Regno Unito).
[9] Cfr. caso N 99/02 — Danimarca — Cantiere Odense — Proroga del termine ultimo di consegna di 3 anni per due motonavi (Danimarca), (GU C 262 del 29.10.2002).
Cfr. inoltre il caso N 607/2003 — Regno Unito — Proroga del termine ultimo di consegna di 3 anni per il super Panfilo "Mirabella V" (GU C 95/2004).
Cfr. anche il caso N 584/2003 — Italia — Proroga del termine ultimo di consegna di 3 anni per due navi Ro-Ro, approvata dalla Commissione il 14.7.2004, non ancora pubblicata nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Nei casi summenzionati la Commissione ha stabilito che la tardiva consegna dei componenti essenziali rispondeva ai criteri indicati al punto 24 della presente decisione.
[10] Idem nota 6.
[11] "Review of Tanker/Chemical/Small LPG Markets & Newbuilding Investment over 2001 e onwards", Clarkson Research Novembre 2003, pag.
19-20.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech
(2005/C 44/13)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13427:2004 Obaly – Požadavky na používání evropských norem pro obaly a odpady z obalů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13428:2004 Obaly – Specifické požadavky na výrobu a složení – Prevence snižováním zdrojů _BAR_ EN 13428: 2000 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 13429:2004 Obaly – Opakované použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13430:2004 Obaly – Požadavky na obaly využitelné k recyklaci materiálů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13431:2004 Obaly – Požadavky na obaly využitelné jako zdroj energie, včetně specifikace nejnižší výhřevnosti _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13432:2000 Obaly – Požadavky na obaly využitelné ke kompostování a biodegradaci – Zkušební schéma a kritéria hodnocení pro konečné přijetí obalů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.
- Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu.
- Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:
http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/.
[1] ESO: Evropské organizace pro normalizaci:
- CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, Belgie; tel.
(32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19, (http://www.cenorm.be)
- CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, Belgie; tel.
(32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19, (http://www.cenelec.org)
- ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Francie; Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16, (http://www.etsi.org)Pozn.
1Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
[2] Úř. věst.
L 204, 21.7.1998, s. 37.
[3] Úř. věst.
L 217, 5.8.1998, s. 18.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky
(2005/C 44/14)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ("základní nařízení") [1].
1. Žádost o přezkum
Žádost podala společnost Giant China Co., Ltd. ("žadatel"), vývozce z Čínské lidové republiky.
2. Výrobek
Přezkoumávanými výrobky jsou nemotorová jízdní kola a jiná kola (včetně nákladních tříkolek) pocházející z Čínské lidové republiky ("dotčený výrobek"), v současnosti zařaditelná pod kódy KN 87120010, 87120030 a 87120080.
Kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1524/2000 [2].
4. Odůvodnění přezkumu
a) Žadatel
Žádost podle čl. 11 odst. 3 se opírá o přímý důkaz žadatele, že okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, se trvale změnily.
Žadatel tvrdí, že okolnosti týkající se statusu tržního hospodářství se podstatně změnily a že by opatření byla podstatně odlišná, kdyby byla založena na informacích týkajících se také vývozů do nových členských zemí Evropské unie.
Kromě toho žadatel poskytl důkazy o tom, že by srovnání běžné hodnoty založené na jeho vlastních výrobních nákladech/cenách na domácím trhu a na jeho vývozních cenách do rozšířené EU vedlo ke snížení dumpingu výrazně pod úroveň současných opatření.
Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
b) Ostatní žádosti
Komise tímto vyzývá ostatní čínské výrobce, aby se bezodkladně vyjádřili a uvedli, zda si také přejí nové dumpingové rozpětí vypočítané na základě vývozů do rozšířeného Společenství.
Rozhodnutí ohledně těchto žádostí bude zveřejněno v patřičnou dobu v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Postup pro stanovení dumpingu
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro ospravedlnění zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení přezkum, aby stanovila, zda žadatel podniká za podmínek tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nebo zda případně splňuje požadavky pro stanovení individuálního cla podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
Pokud se zjistí, že žadatel podniká za podmínek tržního hospodářství nebo že splňuje požadavky pro stanovení individuálního cla, určí se individuální dumpingové rozpětí žadatele a v případě zjištění dumpingu výše cla na dovoz dotčených produktů do Společenství.
Šetřením se posoudí, zda je třeba, aby stávající opatření ve vztahu k žadateli uvedenému v odstavci 1 nadále platila či byla zrušena nebo změněna.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky žadateli a čínským orgánům.
Tyto informace a podpůrné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všichni účastníci řízení se tímto vyzývají, aby oznámili svá stanoviska, předložili kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytli příslušné důkazy.
Tyto informace a podpůrné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslyšet, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.
c) Status tržního hospodářství
Pro žadatele, který poskytne dostatečné důkazy o tom, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Za tímto účelem musí být předložena řádně odůvodněná žádost ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení. Komise zašle formulář žádosti žadateli a orgánům Čínské lidové republiky.
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V případě, že žadateli není přiznán status tržního hospodářství, ale splňuje požadavky pro stanovení individuálního cla v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení, použije se pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínskou lidovou republiku vhodná země s tržním hospodářstvím v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise má v úmyslu použít pro tyto účely opět Mexiko, jak již udělala při minulém šetření, které vedlo k uvalení opatření na dovoz dotčených výrobků z Čínské lidové republiky. Účastníci řízení se tímto vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
Kromě toho v případě, že žadateli je přiznán status tržního hospodářství, může Komise v případě nutnosti rovněž použít závěry týkající se běžné hodnoty stanovené ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím, např. pro účely nahrazení nespolehlivých údajů o nákladech a cenách v Čínské lidové republice, kterých je zapotřebí pro stanovení běžné hodnoty, pokud požadované spolehlivé údaje nejsou v Čínské lidové republice k dispozici.
Komise má v úmyslu použít i pro tyto účely Mexiko.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro účastníky řízení za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všichni účastníci řízení, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se účastník řízení přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Kromě toho žadatel předloží odpovědi na dotazník ve výše uvedené lhůtě 40 dnů.
ii) Slyšení
Všichni účastníci řízení mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o uplatnění statusu tržního hospodářství
Žadatelova řádně odůvodněná žádost o uplatnění statusu tržního hospodářství podle odst. 5 písm. c) tohoto oznámení musí být Komisi doručena do 21 dnů od zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Mexika, které bude, jak bylo uvedeno v odst. 5 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně zvoleno za zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínskou lidovou republiku.
Připomínky musí být Komisi doručeny do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti účastníků řízení musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla účastníka řízení.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež účastníci řízení poskytují na bázi důvěrnosti, se označí poznámkou "Vyhrazené" [3] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise:
Evropská komise
Directorate-General for Trade (Generální ředitelství pro obchod)
Directorate B (ředitelství B)
Office: J-79 5/16 (kancelář J-79 5/16)
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 295 65 05
Telex: COMEU B 21877
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Úř. věst.
L 175, 14.7.2000, s. 39.
[3] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1) a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Státní podpora – Německo
Státní podpora č. C 26/2004 (ex NN 38/2004)
Státní podpora ve prospěch společnosti Schneider Technologies AG
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 46/04)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 14. července 2004 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatřením, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce od data zveřejnění tohoto shrnutí a následujícího dopisu, u Evropské komise, generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
B-1049 Brussels
Fax č.: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Německu.
Zúčastněné strany předkládající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ DOPISU NĚMECKÉ VLÁDĚ
Popis
Dne 19. března 2003 byla Komisi zaslána stížnost, ve které byla uvedena řada údajných podpůrných opatření ve prospěch společnosti Schneider Technologies AG (do roku 2000 působící pod názvem Schneider Rundfunkwerke AG, dále jen "Schneider AG").
Příslušný podnik, Schneider AG
Společnost Schneider AG je německý výrobce spotřební elektroniky.
Jeho rozmanitý sortiment výrobků, jako jsou rádia, osobní počítače a gramofony byl v roce 1993 omezen reorganizací pouze na barevné televizory.
Od počátku devadesátých let společnost začala také s ambiciózním rozvojem laserové technologie, což si vyžádalo mohutné investice, ale vedlo pouze k potencionálnímu zisku.
Od roku 2000 do roku 2002 byly dvě hlavní obchodní oblasti přeskupeny do dvou plně vlastněných dceřiných společností společnosti Schneider AG: Schneider Electronics AG a Schneider Laser Technologies AG.
V březnu 2002 byla zahájena nezávislá konkurzní řízení s Schneider AG a jejími dvěma dceřinými společnostmi.
V průběhu těchto řízení byl prodán majetek a různé ochranné známky Schneider AG a Schneider Electronics AG v rámci "majetkové transakce" čínské společnosti s elektronikou TCL.
Aktiva, patenty a zaměstnanci společnosti Schneider Laser Technologies AG byli převedeni na novou společnost (Auffanggesellschaft), ze 60 % vlastněnou společností Jenoptik, Laser, Optik, Systeme GmbH (LOS) a ze 40 % nesolventní částí společnosti Schneider Laser Technologies AG.
Orgány, které údajně poskytly státní podporu
Prvním údajným poskytovatelem podpory je státem řízená banka Förderbank Bayern (LfA).
Druhou státem řízenou organizací, která údajně poskytla příspěvky společnosti Schneider AG je Bayerische Forschungsstiftung (Bavorský fond pro výzkum).
Finanční opatření v chronologickém pořadí
Stěžovatel prohlásil, že společnosti Schneider AG byla poskytnuta nezákonná podpora následujícími opatřeními:
1. Půjčka ve výši 5,1 milionu eur (10 milionů DM), kterou v roce 1993 přidělila LfA společnosti Schneider AG;
2. Podpora ve výši 9050121,88 eur poskytnutá společnosti Schneider AG Bavorským fondem pro výzkum v období let 1995 – 1999;
3. Koupě 250 000 akcií společnosti Schneider AG LfA a její účast na navýšení kapitálu ve výši 23 milionů eur (45 milionů DM) v září a říjnu roku 1998;
4. Úhrada částky […] [1] zaplacená LfA v listopadu 1999 stěžovateli výměnou za zrušení práva stěžovatele na odškodnění (Nachbesserungsrecht).
Stěžovatel byl údajně přinucen, aby společnosti Schneider AG poskytl částku odškodnění jako půjčku, tudíž stížnost se týkala podpory nepřímo poskytnuté LfA společnosti Schneider AG;
5. Tři půjčky poskytnuté v letech 1999 a 2000 prostřednictvím LfA společnosti Schneider AG, jejichž celková výše činila 12,8 milionu eur.
Posouzení
Existence podpory
Komise dospěla k názoru, že opatření č. 1, 3 a 4 nezahrnují státní podporu nebo jsou slučitelné se společným trhem.
Pokud se jedná o jiná opatření LfA
V průběhu období září 1999 – únor 2000, orgán LfA poskytl společnosti Schneider AG tři půjčky: 2,1 milionu eur a 5,1 milionu eur v září 1999 a 5,6 milionu eur v únoru 2000.
Německo tvrdilo, že účelem těchto tří půjček bylo zajištění udržení úvěrového limitu ve výši 31 milionů eur od soukromých bankovních sdružení.
Úrokové sazby půjček od LfA byly vyšší nebo stejné jako u těch, od bankovních sdružení a byly vyšší než referenční sazby Komise.
Později byly nezaplacené částky těchto půjček požadovány LfA v konkurzních řízeních Schneider AG.
Jak je uvedeno výše, když byly tyto tři půjčky přiděleny, cena akcií byla vysoká a společnost Lehman Brothers koupila od LfA […] akcií společnosti Schneider AG.
To ukazuje na pokračující zájem trhu o společnost Schneider AG v té době.
Dvě další navýšení kapitálu společností Lehman Brothers jako jediným nebo hlavním investorem na konci roku 1999 a na počátku roku 2000 také podporují názor Německa, že tyto tři půjčky vyhoví testu investora v tržní ekonomice.
Nicméně jsou nezbytné další informace od Německa, aby bylo posouzení dokončeno.
Podle Německa byla na konci roku 1999 a na počátku roku 2000 provedena dvě navýšení kapitálu ve společnosti Schneider AG v celkové výši 25 milionů eur a 46 milionů eur.
První bylo provedeno výhradně společností Lehman Brothers a tato společnost byla také hlavním investorem při druhém navýšení kapitálu, které zahrnovalo soukromé investory a LfA.
Stěžovatel má námitky proti těmto částkám a uvádí, že navýšení kapitálu společností Lehman Brothers mezi zářím 1999 a únorem 2000 činilo celkem pouze 2,3 milionu eur.
Z tohoto důvodu jsou nezbytné další informace z Německa týkající se skutečné částky a okolností těchto navýšení kapitálu.
Pokud se jedná o podporu od Bavorského fondu pro výzkum
Podpora od R&D na laserovou technologii byla poskytnuta společnosti Schneider AG ve dvou samostatných opatřeních: 6498468,68 eur v období let 1995 – 1997 a 2551653,20 eur v letech 1997 – 1999.
Komise nebyla o těchto opatřeních informována a lze je považovat za nezákonnou podporu.
Nicméně v roce 2001 Komise schválila Program pro vyspělou technologii [2] na období let 2001 – 2005. Aby mohla být posouzena možná slučitelnost této podpory s čl.
87 odst. 3 písm. c Smlouvy o ES podle analogie s programem, jsou zapotřebí další informace.
V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 lze od příjemce požadovat navrácení jakékoli protiprávní podpory.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von den deutschen Behörden über die vorerwähnte Beihilfe übermittelten Angaben beschlossen hat, in Bezug auf bestimmte Maßnahmen das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
1. VERFAHREN
Am 19. März 2003 wurde der Kommission eine Beschwerde von Schneider GmbH & Co. KG übersandt, die am 24. März 2003 registriert wurde. Darin aufgelistet waren mehrere mutmaßliche Beihilfemaßnahmen zugunsten der Schneider Technologies AG (bis 2000 Schneider Rundfunkwerke AG, im Folgenden bezeichnet als "Schneider AG"). Mit Schreiben vom 25. April 2003 forderte die Kommission von Deutschland Auskünfte über eine etwaige Beihilfe an die Schneider AG an. Deutschland antwortete darauf mit Schreiben vom 17. Juni 2003, das am selben Tag registriert wurde und bestritt die Durchführung von Beihilfemaßnahmen zugunsten der Schneider AG.
Mit Schreiben vom 29. September 2003, das am selben Tag registriert wurde, beantragte die Beschwerdeführerin Einsicht in die Akte der GD Wettbewerb, insbesondere in die Antwort der deutschen Behörden vom 17. Juni 2003. Der Antrag wurde zunächst am 3. Oktober 2003 abgelehnt verworfen und diese Ablehnung wurde von der Kommission später bestätigt. Nach einem ausführlichen Schriftwechsel teilte die Kommission der Beschwerdeführerin mit, dass die Beschwerde nach vorläufiger Prüfung unbegründet ist. Die Beschwerdeführerin übermittelte am 6. April 2004 ihre Antwort und ergänzende Angaben, die am 7. April 2004 registriert wurden.
2. BESCHREIBUNG
2.1.
Das relevante Unternehmen, die Schneider AG
Schneider AG ist ein deutscher Unterhaltungselektronikhersteller.
Die Produktpalette, zu der u.a. Radios, PCs und Plattenspieler gehören, wurde 1993 im Zuge einer Umstrukturierung reduziert und auf Farbfernseher umgestellt.
Anfang der 90er Jahre engagierte sich das Unternehmen auch für die Entwicklung einer ehrgeizigen Lasertechnologie, die umfangreiche Investitionen erforderte, aber nur potenziellen Gewinn erbrachte.
In den Jahren 2000-2002 wurden die beiden wichtigsten Geschäftsfelder in zwei vollständige Tochtergesellschaften, die Schneider Electronics AG and Schneider Laser Technologies AG zusammengefasst.
Im März 2002 wurden getrennte Insolvenzverfahren für die Schneider AG und die beiden Tochtergesellschaften eingeleitet.
Im Laufe der Verfahren wurden im Rahmen eines "Asset deal" Vermögenswerte und verschiedene Handelsmarken der Schneider AG und der Schneider Electronics AG an den chinesischen Elektronikkonzern TCL verkauft.
Die Vermögenswerte, Patente und Beschäftigten der Schneider Laser Technologies AG wurden von einer Auffanggesellschaft übernommen, die sich zu 60 % im Besitz von Jenoptik, Laser, Optik, Systeme GmbH (LOS) befand und zu 40 % der Konkursmasse der Schneider Laser Technologies AG zuzuordnen war.
2.2.
Einrichtungen, die angeblich Beihilfen gewährt haben
Wie aus der Beschwerde und den ergänzenden Informationen hervorgeht, ist als erste beihilfegewährende Stelle die staatliche Förderbank Bayern (LfA) zu nennen, die verschiedentlich bei der Umstrukturierung bayerischer Unternehmen intervenierte.
Die zweite staatliche Einrichtung, die der Schneider AG angeblich Beihilfen gewährt hat, ist die Bayerische Forschungsstiftung, deren Zuwendungen seit 2001 auf Grundlage eines Programms zur Förderung der Hochtechnologien gewährt werden [3].
2.3.
Die Finanzmaßnahmen in chronologischer Reihenfolge
Dem Vorbringen der Beschwerdeführerin nach soll die Schneider AG im Rahmen folgender Maßnahmen rechtswidrige Beihilfen erhalten haben:
1. Darlehen in Höhe von 5,1 Mio. EUR (10 Mio. DEM), das die LfA der Schneider AG 1993 gewährt hat;
2. Zuwendungen zwischen 1995 und 1999 in Höhe von 9050121,88 EUR seitens der Bayerischen Forschungsstiftung;
3. Kauf von 250000 Stück Aktien der Schneider AG durch die LfA und deren Beteiligung an der Kapitalerhöhung in Höhe von 23 Mio. EUR (45 Mio. DEM) im September und Oktober 1998;
4. Zahlung der LfA von […] EUR an die Beschwerdeführerin im November 1999 für die Ablösung des Nachbesserungsrechts.
Angeblich wurde die Beschwerdeführerin dazu verpflichtet, diesen Betrag der Schneider AG als Darlehen zur Verfügung zu stellen.
Daher die Behauptung, die LfA habe der Schneider AG indirekt eine Beihilfe gewährt;
5. Drei Darlehen der LfA in den Jahren 1999 und 2000, die der Schneider AG über einen Gesamtbetrag von 12,8 Mio. bereitgestellt wurden.
Des Weiteren behauptet die Beschwerdeführerin, dass LOS solidarisch für die Rückforderung der rechtswidrigen Beihilfe zugunsten der Schneider AG haftbar gemacht werden sollte.
Als Grund wird angeführt, dass LOS 60 % des neuen Unternehmens, welches die Vermögenswerte, Patente und Beschäftigten der Schneider Laser Technologies AG übernommen hat, kontrolliert und somit von der mutmaßlichen Beihilfe zugunsten der Schneider AG profitiert hat.
3. WÜRDIGUNG
3.1.
Vorliegen einer Beihilfe
Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.
Nach ständiger Rechtsprechung der europäischen Gerichte ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen eine wirtschaftliche Tätigkeit ausübt, die Gegenstand des Handels zwischen Mitgliedstaaten ist.
Die Produkte der Schneider AG werden gehandelt, so dass die Mitgliedstaaten miteinander im Wettbewerb stehen.
Nach dem LfA-Gesetz [4] ist die LfA ein Kreditinstitut des Freistaates Bayern und steht unter Rechtsaufsicht des Staatsministeriums der Finanzen.
Die LfA hat den Auftrag, die Wirtschaftspolitik des Freistaats durch Förderung gewerblicher Unternehmen in Bayern zu unterstützen.
Folglich stammen die Darlehen, Beteiligungen und Kapitalerhöhungen zugunsten der Schneider AG aus staatlichen Mitteln und sind dem Staat zuzuschreiben.
Schneider ist auf Märkten tätig, in welchen EG-Binnenhandel stattfindet.
Falls deshalb die von der LfA bereitgestellten Mittel der Schneider AG einen Vorteil verschaffen, würde dies den Wettbewerb verfälschen und den Handel beeinträchtigen.
Ob ein solcher Vorteil vorliegt, ist im Hinblick auf den Grundsatz des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers zu prüfen.
Auch die Zuwendungen der Bayerischen Forschungsstiftung stammen aus staatlichen Mitteln.
Die Bayerische Forschungsstiftung wird aus staatlichen Mitteln finanziert und vom Freistaat Bayern beaufsichtigt.
Sowohl der Stiftungsvorstand als auch der Präsident und mehrere Mitglieder des Stiftungsrates werden vom Freistaat Bayern ernannt [5].
Diese Zuwendungen übertragen der Schneider AG einen selektiven Vorteil, da nur wenige ausgewählte F & E-Vorhaben von der Stiftung gefördert werden.
Außerdem konnte die Schneider AG so ihre Position gegenüber Wettbewerbern in der EU verbessern.
3.2.
Maßnahmen der LfA
Zu dem Darlehen in Höhe von 5,1 Mio. EUR, das die LfA der Schneider AG 1993 gewährte, erließ die Kommission am 19.1.1994 eine Entscheidung ohne Einwände [6].
Diese Entscheidung wurde nicht angefochten und ist also rechtskräftig.
Die Beschwerdeführerin behauptete nicht, dass eine missbräuchliche Verwendung von Beihilfen vorliegt und es gibt keine anderen Gründe dafür, den Fall wieder aufzurollen.
Am 24.9.1998 erwarb die LfA von der Beschwerdeführerin 250000 Aktien von den insgesamt 602000 Aktien der Schneider AG.
Die LfA zahlte für diese Beteiligung und für das Recht, bei der damit verbundenen Kapitalerhöhung neue Aktien zu zeichnen, einen symbolischen Kaufpreis von 1 DM (0,5 EUR).
Die Kapitalerhöhung um insgesamt 23 Mio. EUR wurde am 1.10.1998 beschlossen und am 21.10.1998 registriert.
Private Investoren einschließlich Lehman Brothers beteiligten sich an der Kapitalerhöhung unter denselben Bedingungen wir Lfa.
Im Zuge der Kapitalerhöhung erhielt die LfA 71341 Stück der 301000 Neuaktien und hielt somit 321341 Stück von insgesamt 903000 Aktien (35,6 %) der Schneider AG.
Ende 1999 wurden die Aktien im Verhältnis 1:10 gesplittet, so dass die LfA 3213410 Stück Aktien übernahm.
Infolgedessen verringerte sich der Anteil der Beschwerdeführerin an der Schneider AG auf 14,6 %; die LfA hielt 35,6 %, während Lehman Brothers 26,6 % und andere Privatinvestoren 23,2 % der Aktien der Schneider AG übernahmen.
Die Kommission war über den Kauf der Schneider-Aktien und die Beteiligung der LfA an der Kapitalaufstockung um 23 Mio. EUR im Jahr 1998 unterrichtet worden, doch wurde keine Untersuchung eingeleitet.
Grund für den Aktienkauf und die Beteiligung der LfA an der Kapitalerhöhung waren die positiven Erwartungen, vor allem im Zusammenhang mit der von dem Unternehmen entwickelten Lasertechnologie.
Diese positiven Erwartungen wurden durch weitere Kapitalerhöhungen der Schneider AG untermauert, die von Lehman Brothers als alleiniger oder Leadinvestor Ende 1999 und Anfang 2000 durchgeführt wurden.
Außerdem stieg der Preis der Schneider AG rasch bis Mitte 2000.
Daher ist die Kommission der Auffassung, dass der Kauf von Aktien an der Schneider AG zu einen symbolischen Preis und die Beteiligung an der Kapitalerhöhung um 23 Mio. EUR durch die LfA zusammen mit privaten Investoren und zu den selben Bedingungen, keine Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag darstellen, da der Staat vergleichbar einem privaten Kapitalgeber handelte.
Im Anschluss an eine Vereinbarung vom 15. November 1999, zahlte die LfA der Beschwerdeführerin […] EUR für die Ablösung des Nachbesserungsrechts.
Das Nachbesserungsrecht hatte sich die Beschwerdeführerin vorbehalten, als die LfA 250000 Aktien von ihr erwarb; demnach war die LfA im Falle der Weiterveräußerung der Schneider-Aktien an Dritte verpflichtet, die Beschwerdeführerin mit 30 % am Verkaufserlös zu beteiligen.
Effektiv verkaufte die LfA […] Aktien (nach dem Split) an Lehman Brothers und der Betrag, den sie dadurch einsparte, dass die 30 % nicht anfielen, lag über den […] EUR, die sie für die Ablösung des Nachbesserungsrechts gezahlt hatte.
Die Beschwerdeführerin behauptete, sie habe die […] EUR der Schneider AG als Darlehen bereitstellen müssen und begründete so ihr Vorbringen, dass es sich um eine staatliche Beihilfe in Form eines nicht angemeldeten Darlehens handelt, das die LfA indirekt der Schneider AG gewährt habe.
Doch wurde die Behauptung, die Beschwerdeführerin habe diesen Betrag gegen ihren Willen der Schneider AG bereitstellen müssen, weder durch den Vertrag zwischen der LfA und der Beschwerdeführerin noch durch die Kreditvereinbarung zwischen der Schneider AG und der Beschwerdeführerin untermauert.
Die Unterlagen zeigen vielmehr, dass das Darlehen an die Schneider AG von der Beschwerdeführerin als Beitrag aus ihren damaligen Vermögenswerten geleistet wurde, nämlich dem Wert des Nachbesserungsrechts.
Da der Preis der Schneider-Aktien zu der Zeit hoch war und weiter stieg, profitierte auch die Beschwerdeführerin von diesem Beitrag zur Schneider AG.
Die Kommission merkt in diesem Zusammenhang an, dass das Darlehen vom Beschwerdeführer im gleichen Zeitraum wie die Kapitalerhöhungen, die von Lehman Brothers unterzeichnet wurden, gewährt wurden und dass während dieses Zeitraums ein Pool privater Banken eine beträchtliche Kreditlinie aufrechterhielt (siehe unten).
Daraus ergibt sich, dass die Zahlung von […] EUR der LfA an die Beschwerdeführerin, die von dieser später der Schneider AG als Darlehen bereitgestellt wurden, keine Elemente staatlicher Beihilfe enthält.
Im selben Zeitraum, als das […](*) EUR-Darlehen gewährt wurde (September 1999 bis Februar 2000), stellte die LfA der Schneider AG drei Darlehen zur Verfügung: 2,1 Mio. EUR und 5,1 Mio.
EUR im Februar 2000. Nach deutschen Angaben verfolgten die drei Darlehen den Zweck, die Kreditlinie durch die Poolbanken in Höhe von 31 Mio.
EUR aufrechtzuerhalten. Die Zinssätze der LfA-Darlehen ([…] %, […] % und […] %) entsprachen denen der Poolbanken bzw. überstiegen diese und lagen über dem Referenzsatz der Kommission (4,76 % im Jahr 1999 und 5,7 % im Jahr 2000).
Folglich wurden die ausstehenden Beträge dieser Darlehen von der LfA im Rahmen des Insolvenzverfahrens der Schneider AG eingefordert.
Wie bereits erwähnt, war der Preis der Aktien zu der Zeit, als die drei Darlehen gewährt wurden, hoch und Lehman Brothers kaufte von der LfA […] Aktien der Schneider AG.
Dies zeigt das fortbestehende Interesse des Marktes an der Schneider AG zum damaligen Zeitpunkt.
Zwei weitere private Kapitalerhöhungen der Schneider AG Ende 1999 und Anfang 2000 [7] untermauern ebenfalls den deutschen Standpunkt, dass die drei Darlehen in Einklang mit dem Grundsatz des marktwirtschaftlich handelnden Kapitalgebers stehen.
Dennoch werden für eine vollständige Bewertung weitere Angaben seitens Deutschlands benötigt.
Schließlich behauptete die Beschwerdeführerin, LOS sollte solidarisch haftbar für die Rückforderung der unrechtmäßigen Beihilfe an die Schneider AG gemacht werden, da sie mit Hilfe eines neuen Unternehmens die Kontrolle über die Assets, Patente und Beschäftigten der Schneider Laser Technologies AG erworben habe.
Eine gemeinsame Haftung beider Unternehmen käme nur dann in Betracht, wenn festgestellt würde, dass die Schneider AG eine rechtswidrige Beihilfe erhalten hat.
Nach der Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs [8] kann vom Käufer der Assets in einem Insolvenzverfahren nur dann die Rückzahlung verlangt werden, wenn dem insolventen Unternehmen rechtswidrige Beihilfen gewährt und die Assets unter Marktpreis veräußert wurden.
Deshalb werden von Deutschland weitere Angaben zum Verkauf der Assets und zur Beteiligung an Unternehmen benötigt, die im Zuge der Insolvenzverfahren der Schneider AG, Schneider Electronics AG und Schneider Laser Technologies AG neu gegründet wurden.
3.3.
Zuwendungen der Bayerischen Forschungsstiftung
Die Zuwendungen für F & E im Bereich der Lasertechnologie wurden der Schneider AG im Rahmen zweier gesonderter Maßnahmen bereitgestellt: 6498468,68 EUR in den Jahren 1995-1997 und 2551653,20 in den Jahren 1997-1999.
Diese Maßnahmen wurden der Kommission nicht notifiziert und können als rechtswidrige Beihilfe eingestuft werden.
Allerdings genehmigte die Kommission 2001 das Förderprogramm für Hochtechnologien für die Jahre 2001-2005 [9].
Um die Vereinbarkeit dieser Beihilfe mit Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c) EG-Vertrag anhand der Regelung bewerten zu können, werden weitere Informationen benötigt.
4. SCHLUSSFOLGERUNG
Die Kommission bezweifelt, dass die Darlehen in Höhe von 12,8 Mio. EUR, die in den Jahren 1999 und 2000 der Schneider AG von der LfA bereitgestellt wurden und die Zuwendungen in Höhe von 9050121,88 EUR der Bayerischen Forschungsstiftung in den Jahren 1995-1999, mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind.
Aus diesen Gründen fordert die Kommission die Bundesrepublik im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung dieser Maßnahmen sachdienlichen Informationen zu übermitteln.
Sie bittet die deutschen Behörden, dem etwaigen Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.
Die Kommission benötigt insbesondere folgende Angaben:
a) genaue Angaben zur Notwendigkeit und Laufzeit der drei Darlehen über insgesamt 12,8 Mio. EUR zur Aufrechterhaltung der Kreditlinie durch die Poolbanken in Höhe von 31 Mio. EUR;
b) genaue Angaben zu der Kreditlinie in Höhe von 31 Mio. EUR, die von den Poolbanken laut Mitteilung der Bundesregierung vom 17. Juni 2003 bereitgestellt wurde;
c) den genauen Betrag der Kapitalerhöhungen Ende 1999 und Anfang 2000.
Nach deutschen Angaben beliefen sich diese Kapitalerhöhungen, bei denen Lehman Brothers entweder als alleiniger oder Leadinvestor fungierte, auf 25 Mio. EUR sowie 46 Mio.
EUR. Hingegen behauptet die Beschwerdeführerin, Lehman Brothers habe bei zwei Kapitalerhöhungen, die zwischen September 1999 und Februar 2000 durchgeführt wurden, lediglich einen Betrag von 2310766,00 EUR eingebracht.
Bitte erläutern Sie, wie es zu so abweichenden Zahlenangaben kommen kann;
d) Vorlage des Berichts der Analyseabteilung von Lehman Brothers vom 4.4.2000, der auf Seite 5 der Mitteilung der Bundesregierung vom 17. Juni 2003 erwähnt wird;
e) Klarstellung, inwieweit der Zuschuss in Höhe von 9050121,88 EUR der Bayerischen Forschungsstiftung in Einklang mit dem Förderprogramm für Hochtechnologien steht.
Benötigt werden insbesondere Angaben dazu, wie die Beihilfebeträge berechnet wurden, welche Kosten als förderfähig galten und wie der Anreizeffekt nachgewiesen wurde.
Darüber hinaus werden Informationen über etwaige nicht angemeldete Beihilfen benötigt, die der Schneider AG von der Bayerischen Forschungsstiftung vor Inkrafttreten des Hochtechnologie-Programms gewährt wurden;
f) Beschreibung der übertragenen Assets, des Kaufpreises sowie der Verkaufsmethode, die bei den Insolvenzverfahren der Schneider AG, Schneider Electronics AG und Schneider Laser Technologies AG angewandt wurde.
Des Weiteren sind ausführliche Angaben zum Kaufpreis und zu sonstigen Bedingungen für die Übertragung der Anteile an den Unternehmen erforderlich, die im Rahmen der Insolvenzverfahren neu gegründet wurden.
Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird.
Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen.
Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben."
[1] Důvěrné informace.
[2] Úř. věst. C 185, 30.6.2001, s.
58. Podpora č.: N 124/01 – DE – program výzkumu a rozvoje "Vyspělé technologie pro 21. století".
[3] ABl.
C 185 vom 30.6.2001, S. 58, Beihilfe Nr. N 124/01 — DE — FuE-Programm "Hochtechnologien für das 21. Jahrhundert".
[4] Siehe Artikel 1 Absatz 1 und Artikel 2 Absatz 1 des Gesetzes über die Bayerische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung (LfA-Gesetz — LfAG), (Bay RS 762-5-F).
[5] Siehe Website: http://www.forschungsstiftung.de/
[6] ABl.
C 85 vom 22.3.1994, S. 11, Entscheidung der Kommission vom 19.1.1994, staatliche Beihilfe Nr. N 733/93, — DE — "Schneider Rundfunkwerke AG".
[7] Nach deutschen Angaben belief sich die Kapitalerhöhung 1999 auf 25 Mio. EUR und wurde von Lehman Brothers als alleinigem Investor durchgeführt, während bei der Kapitalerhöhung 2000 um 46 Mio. EUR Lehman Brothers als Leadinvestor fungierte. Die Beschwerdeführerin bestreitet den Umfang dieser Kapitalerhöhungen und behauptet, sie würden sich insgesamt nur auf 2,3 Mio. EUR belaufen.
[8] Urteil vom 29.4.2004 in der Rechtssache C-277/00, Deutschland gegen Kommission ("SMI"), [2004] noch nicht veröffentlicht; Urteil vom 8.5.2003 in den verbundenen Rechtssachen C-328/99 und C-399/00, Italien und SIM 2 Multimedia gegen Kommission ("Seleco"), [2003] SLG I-4035.
[9] Siehe Fußnote 1.
--------------------------------------------------
1 euro Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 47/02)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
Sumář
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"ASPERGE DES SABLES DES LANDES"
Č.
ES: FR/00272/07.11.2002
CHOP ( ) CHZO(X)
Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací.
Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO, získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni nebo od úřadů Evropské komise. [1]
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Institut National des Appellations d'Origine _BAR_
Adresa: _BAR_ 138, Champs Elysées — F-75008 PARIS — FRANCE _BAR_
Tel: _BAR_ (1) 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (1) 42 25 57 97 _BAR_
2. Žadatel:
2.1Název: _BAR_ Syndicat des Producteurs d'Asperges des Landes _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ Chambre d'Agriculture, Cité Galliane,BP 279 — F-40005 MONT DE MARSAN CEDEX _BAR_
Tel.: _BAR_ (5) 58 85 45 05 _BAR_
Fax: _BAR_ (5) 58 85 45 21 _BAR_
E-mail: _BAR_ qualite@landes.chambagri.fr _BAR_
2.3Skladba: _BAR_ pěstitel/zpracovatel (X) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída: Nezpracované či zpracované ovoce, zelenina a obilniny
4. Specifikace produktu:
(shrnutí podmínek podle čl.4 odst. 2)
Název: "Asperge des Sables des Landes"
Popis: Čerstvý chřest, bílý nebo fialový (bílý chřest, u něhož pouze část špičky nabyla lehce nafialovělého odstínu.
Fialové zbarvení chřestu je důsledkem několikahodinového působení světla a nemá vliv na jeho chuťové vlastnosti ); podle norem ES odpovídá třídám EXTRA a I.Chřest se balí v zeměpisné oblasti, kde byl vypěstován, a po vytřídění podle norem ES (12 – 16 mm a 16 mm a + pro třídu EXTRA, a 10 – 16 mm a 16 mm a + pro kategorii I) je dodáván ve svazcích, jednotlivě balený nebo volný.
K označení chřestu Sables des Landes, který se prodává v jiné formě než čerstvý (zmrazený nebo sterilovaný, …) nelze použít chráněné zeměpisné označení "Sables des Landes" nebo "Landes".
- departement Landes jako celek;
- departement Gironde (omezený na kantony Bordeaux, Arcachon, Audenge, Belin, Blanquefort, Castelnau-de-Medoc, La-Brede, Pessac, Podensac, La Teste; kanton Langon (část): obce Langonem, Bommes, Fargue-de-Langon, Léognan, Mazière, Roaillan, Sauterne, Toulenne; Kanton Auros (část): obce Auros, Berthez, Brannens, Brouqueyran, Coimère, Lados, Sigalens; kantony Bazas, Captieux, Grignols, Saint Symphorien, Villandraut, Lesparre-Medoc, Pauillac, Saint-Laurent et Benon, Saint-Vivien-de-Medoc);
- departement Lot-et-Garonne ( omezený na kantony Bouglon (část): obce Antagnac, Labastide-Castel-Amouroux, Poussignac; kanton Casteljaloux; kanton de Damazan (část): společný s Damazanem, Ambrus, Caubeyres, Fargues-sur-Ourbise, Saint-Léon, Saint-Pierre de Buzet; kanton Houeillès; kanton Lavardac (část): obce Lavardac, Barbaste, Montgaillard, Pompiey, Xaintrailles; kanton Mézin (část): obce Mézin, Gueyze, Lisse, Meylan, Poudenas, Réaup, Saint-Maure-de-Peyriac, Saint-Pé-Saint-Simon, Sos).
Důkaz o původu Historický přehled
Pěstování chřestu zavedené v Les Landes počátkem 20. století představovalo nejprve neobvyklou činnost, ale od počátku 60. let zaznamenalo prudký rozvoj.
Na této rozsáhlé lesní ploše využívané již od osmnáctého století na příkaz francouzského státu k získávání borovicové pryskyřice nahradilo pěstování chřestu a jiných zemědělských plodin téměř úplně odběr pryskyřice.
Pěstování chřestu vyhovuje místním půdním a klimatickým podmínkám, ale navíc se svou velkou pracovní náročností výtečně hodí i pro malé a střední zemědělské podniky.
Pěstování chřestu umožňuje zachovat v této specifické lokalitě ("život uprostřed lesa") relativně velké množství výdělečně činné venkovského populace.
Sledovatelnost
Původ chřestu je zaručován zabezpečením sledovatelnosti tohoto produktu na cestě od pěstitelů do distribuční sítě.
Pole pěstitelů jsou evidenčně podchycena.
Jednotlivá obchodní množství chřestu jsou značena od pěstitele až po balírny.
Přepravky popř. jednotlivé obaly jsou označeny zvláštní nálepkou s číslem šarže, která umožňuje zjistit původ produktů (kód pěstitele, datum sklizně).
Jednotlivé zemědělské podniky vedou evidenci za účelem zabezpečení sledovatelnosti produktu.
Způsob získávání: Chřest je trvalá rostlin vysazovaná na dobu přibližně 10 let; produkční fáze začíná po třech letech a trvá přibližně 7 let.
Konzumuje se stonkový výhonek, který představuje podzemní stonek vyrůstající z "trvalé bezlisté podzemní rostlinné osy", Povolené jsou pouze odrůdy schopné vytvářet bílý nebo fialový chřest, které jsou zapsané sdružením pěstitelů, přičemž každá nová odrůda musí projít odrůdovými zkouškami.Cyklus pěstování chřestu začíná v období mezi březnem a květnem výsadbou zemního stonku do půdy, která má dostatečnou písčitost (vyšší než 75 %), dobrou odvodňovací schopnost, úrodnost a potřebnou pěstitelskou minulost.
V závislosti na úrodnosti půdy a způsobu zavlažování činí hustota výsadby 12000 až 25000 zemních stonků na hektar.
Zúrodňování, zavlažování a rostlinolékařská péče je zabezpečována podle potřeby.Příprava půdy spočívá ve vytvoření hřebene vysokého zhruba 30 cm, který se skládá z velmi jemné neupěchované půdy; konečnou podobu získává v průběhu února a poté se podle potřeby přikryje slámou, t.j.izolační vrstvou zabezpečující lepší šíření tepla v půdě.
Sklizeň lze zahájit v okamžiku, kdy teplota půdy na úrovni zemního stonku dosáhne 9 až 12 °C, obecně řečeno od března do května (třetí rok po výsadbě se provede první částečná sklizeň).
Sklizené výhonky je nutno ihned začít chránit před světlem a teplem a do čtyř hodin po sklizni musí být uloženy v chladu (7 °C).
Od třídění a balení přes skladování až po expedici do obchodů je nutno chřestové výhonky uchovávat v chladu a zamezit jejich vysoušení.
Celkový způsob zpracování bere v úvahu citlivost chřestu z oblasti Sables des Landes s cílem zachovat jeho čerstvost a křehkost.
Údaje uvedené na nálepce umožňují zjištění data dodávky balírnám.
Souvislost se zeměpisnou oblastí: Chřest ze Sables des Landes je ranný, dobře tvarovaný, šťavnatý, nevláknitý a nemá hořkou příchuť; celkově je jemný, lahodný a velmi křehký.
Tyto vlastnosti vyplývají zejména ze způsobu růstu výhonku v určitém druhu půdy a v určitých klimatických podmínkách.
V Sables des Landes jsou podzolové půdy poměrně bohaté na organické látky a obsahují velmi malý podíl hlinité složky; zejména nízká hlinitost půdy přispívá k zamezení vzniku hořké příchuti chřestu.
V důsledku své zvláštní zrnitosti jsou tyto půdy lehké, dobře propouštějí vodu a rychle se prohřívají.
Navíc má daný druh půdy přímý vliv na výhonek chřestu, který díky nízkému mechanickému odporu půdy rychle vyráží a zůstává rovný.Know-how pěstitelů při přípravě hřebene brázdy umožňuje rychlý a rovný růst výhonků v důsledku nízkého mechanického odporu půdy, v níž nejsou hrudky a kamínky, i díky akumulovanému teplu a rovnoměrně rozložené vlhkosti.Místní podnebí patří k "akvitánskému" oceánskému typu – je mírné, vlhké a vyznačuje se brzkým začátkem jara (relativně vydatné deště a mírné teploty); mírnost podnebí umocňují rozsáhlé husté lesy.
Díky teplému a suchému létu si rostlina umí vytvořit zásoby nezbytné pro pozdější dobrou sklizeň.Chřest ze Sables des Landes si pro své vlastnosti získal na evropských trzích velmi dobrou pověst.
Jak vyplývá z průzkumu uskutečněného v roce 1997, jehož cílem bylo zjistit, nakolik je tento chřest známý, profesionální nákupčí chřest z Landes (90 %) znají a co do kvality jej řadí na první až druhé místo.
Chřest z Landes je uznávaný i jako exportní artikl, jehož vývoz představuje přibližně 10 % ročního prodeje (Německo (~ 7 %), Lucembursko (~ 2 %), Belgie, Španělsko, Anglie).
Některé země nakupují chřest ze Sables des Landes již od 60. let.Know-how pěstitelů v oblasti sklizně, třídění, balení a distribuce má rozhodující význam pro zajištění dodávek čerstvých křehkých produktů do obchodní sítě.
Název: _BAR_ QUALISUD _BAR_
Adresa: _BAR_ "Agropole" B.P. 102, Lasserre — F- 47 000 AGEN _BAR_
Kontrolní orgán: V souladu s normou EN 45011
Označování: výrobek prodává pod názvem "Asperge des Sables des Landes".
Vnitrostátní požadavky: –
[1] Evropská komise – Generální ředitelství - zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 47/04)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"PÂTES D'ALSACE"
Č. ES: FR/00324/07.11.2003
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací.
Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO, získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni nebo od úřadů Evropské komise. [1]
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Institut National des Appellations d'Origine _BAR_
Adresa: _BAR_ 138, Champs Elysées — F-75008 PARIS — FRANCE _BAR_
Telefon: _BAR_ (1) 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (1) 42 25 57 97 _BAR_
2. Skupina:
2.1Název: _BAR_ Alsace Qualité: section "fabricants de pâtes" _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ 2 rue de Rome 67300 SCHILTIGHEIMTel.: (3) 88 19 16 78 Fax: (3) 88 18 90 42e-mail: alsace-qualite@alsace-qualite.com _BAR_
2.3Složení: _BAR_ sdružení založené podle místního práva tvoří tři složky:profesní zemědělské organizace (zemědělská komora, odbory, družstva)organizace producentů a zemědělsko-potravinářské podniky organizované ve specializovaných sekcíchzástupci odbytu, spotřeby a restaurací _BAR_
3. Druh produktu:
třída 2.7 těstoviny
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Pâtes d'Alsace"
- 1 kg krupičky z pšenice tvrdé vyšší jakosti
- 320 g čerstvých vajíček (což je 7 čerstvých vajíček)
Zeměpisná oblast: Označení "Pâtes d'Alsace" se může používat pouze pro těstoviny vyrobené ve výrobních podnicích usazených v regionu Alsasko.
Důkaz původu: Výroba "Pâtes d'Alsace" z uvedených surovin probíhá ve výrobních podnicích usazených v Alsasku, které tak zachovávají tradici vaječných těstovin.Systém interního vysledování v každém podniku umožňuje vysledovat na základě konečného výrobku výrobní parametry a použité suroviny.Toto vysledování je založeno na systému identifikace šarží ve všech fázích výroby a systému odpovídajících registrací.
Způsob produkce: "Pâtes d'Alsace" se vyrábějí z krupičky z pšenice tvrdé vynikající jakosti a z 320 g čerstvých vajíček na jeden kilogram krupičky. Způsob produkce "Pâtes d'Alsace" má několik fází, přičemž každá z nich hraje důležitou roli.
Souvislosti Zvláštní vlastnost
Odedávna se "Pâtes d'Alsace" vyrábějí z mouky a vajíček.
Tento typicky alsaský zvyk použití velkého množství vajíček lze vysvětlit tím, že se těstoviny až do 19. století vyráběly zejména na venkově, kde byla vajíčka z hospodářství snadno dostupná.
Výroba těstovin byla dlouhou dobu výsadou paní domu, které si předávaly recept a pracovní postup z matky na dceru.
Tohoto tradičního receptu se nedotklo zprůmyslnění výrobního postupu na konci 19. století a zejména na začátku 20. století.
Právě naopak, výrobci se neustále snažili přidávat do těstovin více vajíček, až dospěli k množství sedmi vajíček na jeden kilogram krupičky z pšenice tvrdé, což je z hlediska organoleptické rovnováhy optimální poměr, který jim umožňuje pokračovat v tradičním způsobu výroby vaječných těstovin.
Stanovená množství
Vajíčko dodává zejména chuť, usnadňuje zpracování těsta a zajišťuje, že těstoviny při vaření lépe trží tvar.
Dobré jméno v historii a dnes
Historická studie, kterou provedl Roland OBERLE, poradce pro kulturní dědictví a kulturní atašé "Art et Histoire d'Alsace" (Umění a historie Alsaska) při "Conseil Général du Bas-Rhin" (Generální rady dolního Porýní), dokazuje, že těstoviny se v Alsasku s největší pravděpodobností vyrábějí od XV. století a že se od začátku až do dnešní doby jedná o vaječné těstoviny:
1507: _BAR_ v první kuchařce zveřejněné v Alsasku ("Kochbuch", tisk Mathias Kopfuff, Štrasburk, 1507) a v německém překladu díla Platina ("Von allen Speiser und Gerichten", Štrasburk, 1530) se objevila zmínka o Wasser Strieble (Spätzle). _BAR_
1671: _BAR_ opat Buchinger zveřejňuje recept na alsaské těstoviny, který platí dodnes: "nudle se připravují z velkého množství vajíček, dobré mouky a ze soli.
Nepřidává se voda, nýbrž velké množství vajíček". _BAR_
1811: _BAR_ zásadní dílo o alsaské gastronomii: "Oberrheinisches Kochbuch" (Hornorýnská kuchařka), kde je uveden recept na výrobu nudlí, který je stejný jako recept, který zveřejnil opat Buchinger. _BAR_
1840: _BAR_ první průmyslová výroba v Alsasku: podnik Scheurer, který byl vybaven nejmodernějšími stroji, neboť vlastnil mechanický míchač a hydraulický lis. _BAR_
Po 1870: _BAR_ těstoviny vyrábí více něž stovka pekáren, které je suší v horkém prostředí pekárny, aby prodloužily jejich trvanlivost. _BAR_
1871: _BAR_ kromě podniku Scheurer vyrábí těstoviny dalších patnáct podniků.
Alsasko se rychle stává hlavním regionem v německé říši vyrábějícím vaječné těstoviny. _BAR_
1920: _BAR_ rozvoj výroby pokračuje s otevřením podniku DEKA, který se soustředil na jakost výrobků (krupička z pšenice tvrdé vyšší jakosti, čerstvá vajíčka rozbíjená přímo v podniku). _BAR_
1932: _BAR_ výrobkům podniku DEKA byla udělena zlatá medaile na "Exposition internationale du centenaire de Pasteur" (Mezinárodní výstava sto let od narození Pasteura). _BAR_
1933: _BAR_ výrobky podniku DEKA získaly hlavní cenu na výstavě "Le Confort chez Soi" (Domácí pohodlí) a zlatou medaili na výstavě "Exposition d'économie domestique" (Výstava domácího hospodaření) v Paříži. _BAR_
1934: _BAR_ výrobky podniku DEKA mimo soutěž na "Exposition universelle industrielle et commerciale" ( Mezinárodní průmyslová a hospodářská výstava) v Paříži. _BAR_
1996: _BAR_ zveřejnění historického díla: "L'histoire des pâtes d'Alsace" (Historie alsaských těstovin) (autoři: Catherine MALAVAL a Roland OBERLE – nakladatelství VETTER). _BAR_
1998: _BAR_ "Pâtes d'Alsace" jsou uvedeny a popsány v "Inventaire du patrimoine culinaire de la France – Alsace – Produits du terroir et recettes traditionnelles" (Inventář kulinářského dědictví Francie – Alsasko – Místní výrobky a tradiční recepty) – nakladatelství Albin Michel). _BAR_
Více než tři století je tradice vaječných těstovin jednou z gastronomických zvláštností Alsaska.
Tyto těstoviny lze podávat jako přílohu tradičních jídel, např. králičího ragú nebo rybího ragú nebo rýnského lososa.
"Pâtes d'Alsace" v současnosti představují více než 50 % národní produkce vaječných těstovin.
Název: _BAR_ CERTIQUAL (sdružení pro vydávání potvrzení pro výrobky dobré jakosti z Alsaska, které bylo založeno podle místního práva, zapsáno u soudu
1 euro Referenční sazby a sazby pro navrácení v oblasti státní podpory
(2005/C 48/02)
1. REFERENČNÍ SAZBY
Komise schvaluje pro nové členské státy tyto referenční sazby:
Datum platnosti: _BAR_ CY _BAR_ CZ _BAR_ EE _BAR_ HU _BAR_ LV _BAR_ LT _BAR_ MT _BAR_ PL _BAR_ SK _BAR_ SI _BAR_
1. 1. 2005 _BAR_ 6,33 _BAR_ 4,86 _BAR_ 5,50 _BAR_ 8,59 _BAR_ 6,64 _BAR_ 6,49 _BAR_ 7,00 _BAR_ 7,62 _BAR_ 7,55 _BAR_ 5,10 _BAR_
1. 5. 2004 _BAR_ 6,33 _BAR_ 5,00 _BAR_ 5,50 _BAR_ 8,59 _BAR_ 6,64 _BAR_ 6,49 _BAR_ 7,00 _BAR_ 9,56 _BAR_ 7,55 _BAR_ 5,10 _BAR_
Sazby se stanoví podle metodiky pro stanovení a aktualizaci referenčních a diskontních sazeb zveřejněné
Výzva k podávání žádostí o povolení k těžbě uhlovodíků v bloku Q13 nizozemského kontinentálního šelfu
(2005/C 49/03)
(Text s významem pro EHP)
Ministr hospodářství Nizozemského království oznamuje, že obdržel žádost o povolení k těžbě uhlovodíků v bloku Q13, uvedeném na mapě připojené jako příloha 3 k vyhlášce o těžbě (Staatscourant 2002, č. 245).
3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků, na niž je odkazováno v článku 15 zákona o těžbě (Staatsblad 2002, č.
542), vyzývá ministr hospodářství ostatní zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k těžbě uhlovodíků v bloku Q13 nizozemského kontinentálního šelfu.
Žádosti je možné podávat po dobu 13 týdnů od zveřejnění této výzvy
Potvrzení o přijetí stížnosti č. j. 2004/5008 – SG(04)A/11223
(2005/C 49/06)
1. Evropská komise zaevidovala v registru stížností pod číslem jednacím 2004/5008 stížnost ohledně plánované bytové výstavby v blízkosti oblasti zvláštní ochrany "Hainisch-Ihland" (č. DE 2326-401) podle směrnice 79/409/EHS ("směrnice o ptácích") v německém Hamburku.
2. Komise obdržela přes 70 exemplářů této stížnosti. Toto potvrzení o přijetí stížnosti zveřejňuje Komise v Úředním věstníku Evropských společenství a na internetové adrese:
http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sg1/receipt/
s cílem rychle reagovat a informovat zainteresované osoby při maximálně hospodárném využití svých administrativních zdrojů.
3. Stížnost bude přezkoumána Komisí v souvislosti s použitelnými právními předpisy Společenství. O výsledku šetření a veškerých případných následných opatřeních, o jejichž přijetí může Komise rozhodnout, budou stěžovatelé každopádně informováni (včetně případného zveřejnění
1 euro Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 50/02)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 770 _BAR_ _BAR_ 30. 11. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství _BAR_
KOM(2004) 800 _BAR_ _BAR_ 10. 12. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o stanovení rámce pro určení ekologicky orientovaných konstrukčních požadavků na výrobky, které používají energii, a změny směrnic Rady 92/42/ES, 96/57/ES a 2000/55/ES _BAR_
KOM(2004) 801 _BAR_ _BAR_ 10. 12. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES o společném postoji Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v palivech používaných v námořní dopravě _BAR_
KOM(2004) 817 _BAR_ _BAR_ 14. 12. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy ES o společném stanovisku Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o harmonizaci určitých sociálních právních předpisů v silniční dopravě a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém zařízení v silniční dopravě _BAR_
KOM(2004) 846 _BAR_ _BAR_ 4. 1. 2005 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, pokud jde o jakost vod ke koupání _BAR_
KOM(2004) 853 _BAR_ _BAR_ 6. 1. 2005 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o uznávání odborné kvalifikace _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
1 euro Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 51/02)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"JAMÓN DE TREVÉLEZ"
No CE: ES/00309/ 20.08.2003
CHOP ( ) CHZO (X)
Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací.
Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO, získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni nebo od úřadů Evropské komise. [1]
1. Zodpovědný úřad v členském statu:
Název: _BAR_ Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada.
Dirección General de Alimentación.
Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España. _BAR_
Adresa: _BAR_ Infanta Isabel, 1 E-28071 Madrid. _BAR_
2. Skupina:
2.1Název: _BAR_ ASOCIACIÓN DE INDUSTRIALES DEL JAMÓN DE TREVÉLEZ _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ Ayuntamiento de Trevélez, s/nE-18417 Trevélez (Granada) ESPAÑATel.: (34) 958 858 534 Fax: (34) 958 254 729 _BAR_
2.3Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( ) _BAR_
3. Typ produktu:
Šunka.
Třída 1.2.
Masné výrobky (vařené, solené, uzené, atd.)
4. Specifikace:
(souhrn požadavků podle čl. 4 odst. 2)
4.1.
Název:
"Jamón de Trevélez"
Popis: Šunka oválného tvaru, konzervovaná s kůží a nožičkou. Uležení v délce nejméně 14, 17 nebo 20 měsíců podle hmnotnosti syrové šunky.
Barva je červená, při naříznutí lesklá, tuk je rovnoměrně rozložen ve svalovině.
Maso má jemnou, jemně slanou chuť.
Konzistence tuku je mazlavá a lesklá, má bílou barvu se žlutým nádechem a příjemnou chuť.
Zeměpisná oblast: Oblast produkce se nachází v provincii Granada, na jižní straně Národního parku Sierra Nevada. Specifickou jakost, která ho již tradičně charakterizuje, dodávají produktu faktory jako nadmořská výška (nad 1200 metrů), vegetace, teplota a vlhkost.
Obce patřící do této oblasti jsou: Trevélez, Juviles, Busquístar, Pórtugos, La Tahá, Bubión, Capileira a Bérchules.
Důkaz původu: Kýty, určené k výrobě šunky s chráněným označením, musí být označeny kontrolní nálepkou, kterou čísluje a kontroluje regulativní výbor (Consejo Regulador).
Regulativní výbor bude v každém podniku nacházejícím se v oblasti produkce kontrolovat, zda kusy označené kontrolní nálepkou splňují požadavky specifikace stanovené pro šunku.
Šunka se musí vyrábět v podnicích zapsaných do rejstříků regulativního výboru pro podniky provádějící solení a sušení (Registros de Saladeros-Secaderos o Secaderos).
- kýty s hmotností od 11,3 do 12,3 kg.
- kýty s hmotností od 11,3 do 13,5 kg.
- kýty s hmotností nad 13,5 kg.
Fáze výroby:
Solení:
Cílem solení je konzervovat svalovinu solí, aby se podpořilo pozdější sušení šunky a udržení v dobrém stavu.
Umývání:
Po nasolení se kusy omyjí pitnou vodou, aby se zamezilo přilepení soli na povrch šunky.
Uležení:
Tato následující fáze probíhá v přirozeném prostředí způsobem zabezpečujícím pomalé a rychlé sušení šunky, které zkvalitňuje rovnoměrné pronikání soli do svaloviny.
Sušení-zrání:
Kusy, roztříděné podle hmotnosti, se převezou do sušárny, kde se skladují zavěšené v přirozených teplotních a vlhkostních podmínkách.
Šunka musí během své výroby snížit hmotnost nejméně o 35 %, jinak se musí sušit o 3 měsíce déle, než je stanovené minimum pro každou hmotnostní kategorii kýt.
Souvislost Historické souvislosti:
Šunka Jamón de Trevélez je uznávaná a více než 20 let spjatá s regionem Alpujarra alta.
Početné bibliografické odkazy pochází již z XIX. století a vrcholí oceněním vysoké jakosti šunky Jamón de Trevélez uděleným španělskou královnou Isabelou II. v roce 1862.
V současnosti působí v oblasti podniky s více než 50letou tradicí.
Zeměpisné souvislosti:
Šunka Jamón de Trevélez vděčí za svoje specifické organoleptické vlastnosti přírodnímu prostředí (střední oblast Národního parku Sierra Nevada), kde se vyrábí, a právě toto prostředí, klimatické podmínky a vegetace vytvářejí specifickou mikroflóru.
Oblast, ve které se šunka vyrábí – pohoří Sierra Nevada – leží v nadmořské výšce s vrcholy nad 1200 a 1900 m a vyskytují se zde dubové lesy a velký počet endemických rostlinných druhů.
Co se týče klimatických podmínek oblasti, která se nachází v nadmořské výšce od 1200 metrů až po vrcholy pohoří Sierra Nevada, jedná se o chladnou oblast s dostatkem sněhu v zimě a nízkými teplotami v létě.
Název: _BAR_ Consejo Regulador de la Denominación Específica "Jamón de Trevélez". _BAR_
Adresa: _BAR_ Plaza Francisco Abellan s/nE-18417 Trevélez (Granada) ESPAŃA _BAR_
Tel.: _BAR_ (34) 958 858 582 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 958 858 903 _BAR_
Kontrolní subjekt: Regulativní výbor (Consejo Regulador) se řídí normou EN-45011
Označování: Povinně se uvádí chráněné označení původu "Jamón de Trevélez".
Etikety musí být schváleny regulativním výborem (Consejo Regulador).
Kontrolní nálepky musí být očíslovat a vydat regulativním výborem (Consejo Regulador).
- zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje,
- vyhláška č. 835/1972 ze dne 23. března, kterou se provádí zákon č. 25/1970,
- nařízení ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi právními předpisy Španělska a nařízením (EHS) č. 2081/1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin,
- vládní vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října, kterou se stanoví postup pro podávání žádostí o zápis do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
[1] Evropská komise – Generální ředitelství - zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Státní podpory – Itálie
Státní podpora č. C 29/2004 (ex N 328/2003) – Předloha regionálního zákona, usnesení Giunta Regionale č. 16/54 z 17. června 2003. "Podpory cukrovaru Villasor na ztráty způsobené následkem období sucha v letech 2001 a 2002" (Sardinie).
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 51/07)
Dopisem ze dne 8. září 2004 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, týkající se výše uvedených podpor.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro zemědělství:
Commission européenne
Direction générale de l'Agriculture
Direction H2
Bureau: Loi 130 5/120
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 76 72
Tyto připomínky budou sděleny Itálii.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
Cílem této podpory je částečně odškodnit cukrovar ve Villasoru, řízený společností Sadam ISZ, do výše částky za tunu vyrobeného cukru odpovídající hlavnímu dopadu fixních nákladů, ve srovnání s obvyklým rokem, které musela společnost nést v důsledku snížení přísunu cukrovky o více než 20 % (znevýhodněné zemědělské oblasti) nebo 30 % (ostatní oblasti), způsobeného velkým suchem, které zasáhlo region Sardinie v letech 2001 a 2002.
Výši škody, kterou Sadam ISZ utrpěla, vypočítaly regionální orgány na základě údajů z rozvah společnosti na léta 1998 až 2002 a byla vyčíslena na 6858448 EUR.
Podpora, kterou chtějí italské orgány poskytnout, činí 3500000 EUR, což odpovídá 51 % škody.
Bude vyplacena ve formě nenávratných subvencí. Tato podpora není kumulovatelná s jinými podporami.
V tomto stadiu Komise pochybuje o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem, neboť:
- Pokyny Společenství týkající se státní podpory v odvětví zemědělství (dále jen "pokyny") neobsahují ustanovení, jimiž se řídí podpory pro odškodnění ztrát, jež utrpěla zemědělsko-průmyslová zpracovatelská zařízení v důsledku špatných klimatických podmínek, které zasáhly základní zemědělskou produkci, ale stanoví ve svém bodu 11.3.8, že v zásadě podpora, na kterou se vztahuje bod 11.3, může být vyplacena pouze zemědělcům nebo organizaci producentů, jejíž je zemědělec členem, a že v tomto případě by výše podpory neměla přesáhnout výši skutečných ztrát, jež utrpěl zemědělec,
- s odkazem na zemědělské odvětví měla Komise vždy za to, že ustanovení bodu 11.3 pokynů se nepoužívají na zemědělsko-průmyslová zpracovatelská zařízení, neboť podle jejího názoru v řízení zásobování těchto zařízení existuje určitá pružnost,
- v této souvislosti a s ohledem na skutečnost, že italské orgány nenavrhly jiné právní základy pro zkoumání a popřípadě schválení opatření stanoveného Usnesením Giunta Regionale č. 16/54 z 17. června 2003, nelze vyloučit v tomto stadiu, že zamýšlená podpora tvoří podporu na provoz, jinak řečeno podporu, která má za cíl osvobodit podnik od nákladů, které by podnik musel obvykle nést v rámci svého běžného řízení nebo svých obvyklých činností,
- zdá se, že údaje předané italskými orgány a údaje, která má Komise k dispozici, ukazují, že společnost Sadam ISZ a společnosti, zejména Società Adriatica Marchigiana a FINBIETICOLA Spa, jimž přímo nebo nepřímo náleží, by byly s to nést snížení výnosnosti tohoto zařízení,
- a konečně jako doplnění, i kdyby použití zásad odškodnění stanovených v bodu 11.3.2 pokynů pro základní producenty mohlo být považováno za přijatelné v případě Sadam ISZ (což v tomto stadiu není ten případ, jak bylo předtím uvedeno), bylo by referenční období používané italskými orgány pro výpočet ztrát, a tedy i podpory, nesprávné.
ZNĚNÍ DOPISU
"Con la presente ho l'onore di informarLa che la Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alla misura in oggetto, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE.
PROCEDIMENTO
Con lettera del 22.7.2003, protocollata il 24.7.2003, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha notificato la misura in oggetto alla Commissione ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato.
Con lettera del 27.11.2003, protocollata l' 8.12.2003, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione i complementi di informazione chiesti alle autorità italiane con lettera del 19.9.2003 (AGR 024658).
Con lettera del 4.2.2004 (AGR 03408) i servizi della Commissione hanno chiesto alle autorità italiane un termine di 2 mesi per completare l'esame dei documenti richiesti trasmessi in allegato alla lettera del 27.11.2003.
Con lettera del 24.6.2004, protocollata il 30.6.2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione i complementi di informazione chiesti alle autorità italiane con lettera del 30.3.2004 (AGR 09094).
DESCRIZIONE DELLA MISURA FATTA DALLE AUTORITÀ ITALIANE
Titolo
1.
"Aiuti allo zuccherificio di Villasor per i pregiudizi causati da eccezionali calamità atmosferiche verificatesi negli anni 2001 e 2002"
Base giuridica
2. Disegno di legge regionale – Deliberazione della Giunta regionale n. 16/54 del 17.6.2003.
Stanziamento
3. 3500000 euro (stanziamento messo a disposizione dal bilancio regionale annuale 2003).
Beneficiario
4. Zuccherificio di Villasor, di proprietà della società Sadam ISZ, il cui capitale appartiene dal mese di dicembre 2003 alla Società Adriatica Marchigiana Srl (SAM) e a FINBIETICOLA Spa.
La SAM è proprietà del gruppo Sadam.
Le principali associazioni di bieticoltori italiani fanno capo alla finanziaria FINBIETICOLA Spa.
Obiettivo
5. Questa misura intende indennizzare parzialmente lo zuccherificio di Villasor, di proprietà della società Sadam ISZ, di un importo per tonnellata di zucchero prodotto pari alla maggiore incidenza, riferita ad un anno normale, dei costi fissi sopportati dallo stabilimento derivanti dalla riduzione dei conferimenti di barbabietole determinati dagli eccezionali eventi siccitosi verificatisi negli anni 2001 e 2002.
6. A questo proposito le autorità italiane hanno presentato un fascicolo contenente i dati meteorologici relativi agli ultimi 10 anni redatto dal Servizio agrometeorologico regionale (SAR) per la Sardegna [1], per dimostrare l'esistenza della siccità.
7. Per quanto concerne la produzione di barbabietole, i dati forniti dalle autorità competenti mostrano una riduzione dei conferimenti allo zuccherificio - rispetto al periodo di riferimento 1998-2000 - del 39 % nel 2001 e del 68 % nel 2002.
Va ricordato che la Commissione ha autorizzato la concessione di aiuti ai produttori agricoli sardi ai sensi del punto 11.3 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato al settore agricolo per i danni subiti in conseguenza del citato evento siccitoso [2].
Calcolo del danno
8. Le autorità regionali hanno calcolato il danno subito da Sadam ISZ sulla base dei dati ricavati dai bilanci della società dal 1998 al 2002 e lo hanno quantificato in 6858448 euro [3].
Le autorità italiane hanno considerato come costi fissi: il personale stabile, le manutenzioni (servizi dei terzi e prelievi di magazzino), le spese generali, gli ammortamenti e gli oneri finanziari [4].
Per il calcolo dell'incidenza normale dei costi fissi per tonnellata di zucchero prodotto esse hanno considerato come periodo di riferimento gli anni 1998-2000.
In questo periodo l'incidenza dei costi fissi sul prodotto è stata di 166,61 euro/t [5].
L'incidenza dei costi fissi sul prodotto nel 2001 è stata di 287,95 euro/t [6] e nel 2002 di 569,18 euro/t [7].
La maggiore incidenza dei costi fissi in relazione al periodo di riferimento nel 2001 è di 121,34 euro/t e nel 2002 di 402,58 euro/t [8].
Nel 2001 il danno è stato quantificato in 2427278 euro e nel 2002 in 4431170 euro [9] per un totale di 6858448 euro.
Importo dell'aiuto
9. 3500000 EUR, pari al 51 % del danno calcolato come indicato al punto 8.
Misure
10. Sovvenzione a fondo perduto.
Cumulo degli aiuti
11. Il presente aiuto non è cumulabile con altri aiuti.
GIUSTIFICAZIONE DELL'AIUTO PROPOSTA DALLE AUTORITÀ ITALIANE
Base giuridica
12. Secondo le autorità italiane le misure in oggetto sono compatibili con il mercato comune ai sensi dell'articolo 82, paragrafo 2, lettera b) del trattato in quanto destinate ad ovviare ai danni arrecati alle materie prime utilizzate da Sadam ISZ per la produzione di zucchero da un fenomeno meteorologico assimilato a una calamità naturale (i danni causati dalla siccità nel biennio 2001-2002 alla produzione di barbabietole hanno raggiunto la soglia del 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e del 30 % nelle altre zone, conformemente al punto 11.3.1 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato al settore agricolo [10]).
Le autorità italiane ritengono che questa interpretazione sia in linea con la prassi applicativa della Commissione [11], laddove esista uno stretto nesso di interdipendenza fra la produzione agricola di base e i processi di trasformazione agroindustriale e in particolare qualora l'impresa agroindustriale non possa disporre di fonti di approvvigionamento alternative.
L'evento siccitoso
13. In Sardegna l'approvvigionamento idrico rappresenta un problema di grande rilevanza.
Nel 1995, a seguito dei lunghi periodi di siccità che hanno pregiudicato il sistema produttivo dell'isola, il presidente del Consiglio dei ministri nominò un commissario governativo per l'emergenza idrica in Sardegna [12], responsabile della gestione delle risorse idriche nella regione, della programmazione e della realizzazione delle infrastrutture a breve e medio termine.
Le autorità regionali, di concerto con il commissario governativo, hanno elaborato e avviato misure e opere per la gestione delle risorse idriche regionali e il miglioramento delle infrastrutture per l'approvvigionamento idrico sull'isola [13].
14. Per quanto attiene la siccità, le autorità italiane hanno affermato che nel periodo 1990-2002 la Sardegna ne è stata colpita sei volte negli anni 1995, 1997, 2000, 2001 e 2002 ma che la produzione di barbabietole ha ricevuto aiuti nel 1995 (solo nella provincia di Cagliari, circa 1570 ha), nel 2000 (le colture a secco delle province di Cagliari – 95 ha – e di Oristano – 118 ha), nel 2001 e nel 2002 (tutto il territorio).
15. Basandosi sul dossier meteorologico redatto dal SAR, le autorità italiane affermano che le precipitazioni nel periodo considerato (2001-2002) sono state anomale.
Durante il periodo febbraio–agosto 2001 è piovuto il 50 % in meno rispetto alla media climatica.
I mesi da giugno a agosto sono stati assolutamente secchi.
La successiva stagione invernale (da ottobre 2001 a marzo 2002) è stata la più secca degli ultimi cento anni, seguita dalla stagione estiva (da giugno 2002 a agosto 2002) più piovosa degli ultimi 60 anni.
Tuttavia le precipitazioni estive, anche se abbondanti, non sono state in grado di compensare il deficit idrico successivo a una stagione invernale straordinariamente secca.
16. Il fatto che la stagione invernale 2001/2002 sia stata la più secca degli ultimi cento anni è molto importante per la valutazione del fenomeno come tale e in relazione alla coltura della barbabietola.
17. In Sardegna la stagione invernale coincide con la stagione delle piogge e in essa si concentra l'80 % del cumulo annuale delle precipitazioni.
Nelle zone di maggior produzione bieticola dell'isola (Cagliari ed Oristano) durante la stagione invernale 2001/2002 le precipitazioni sono state del 51,5 % inferiori alla media.
18. La programmazione della coltivazione di barbabietole da zucchero è notevolmente influenzata sia dalla disponibilità idrica dei terreni nel periodo settembre-gennaio che dalle prospettive di utilizzo delle acque contenute negli invasi artificiali e nei serbatoi per l'irrigazione dei terreni agricoli.
19. Le quantità di acqua disponibili negli invasi artificiali e nei serbatoi nel periodo considerato sono state tra le più basse mai registrate.
Nell'inverno 2001-2002 queste riserve non si sono ricostituite, contrariamente all'usuale andamento meteorologico sardo.
20. Per affrontare questa situazione l'autorità competente (commissario governativo per l'emergenza idrica in Sardegna, cfr. punto 13 e segg.) ha emanato diverse ordinanze per regolamentare la distribuzione delle acque per usi civili, agricoli e industriali fino al 31.12.2002.
Esse fissano le quantità massime in metri cubi d'acqua a disposizione dei vari settori del sistema di distribuzione, gli orari di distribuzione dell'acqua potabile (6/9 ore al giorno) le quantità a disposizione dei settori produttivi (industria, agricoltura, allevamento) e vietano durante il periodo l'utilizzo delle risorse idriche per l'irrigazione di colture, di parchi e giardini pubblici e privati e delle strade.
21. La diretta conseguenza di questa siccità invernale, associata all'impossibilità di utilizzare le risorse idriche per l'irrigazione, è stata una vistosa riduzione della superficie complessiva dedicata alla coltivazione della barbabietola per la campagna 2002.
La superficie coltivata nel 2002 è stata di 2574 ettari, cioè il 56 % in meno rispetto ai terreni coltivati nel periodo 1998/2000 (la media del periodo è di 5641 ettari).
Il mercato dello zucchero
22. Secondo le autorità italiane, nel settore della produzione dello zucchero le componenti agricole e industriali sono strettamente legate e interdipendenti.
23. L'esistenza di un impianto di trasformazione di barbabietole dipende dall'esistenza di un adeguato bacino di conferimento del prodotto di base.
La barbabietola ha come unico utilizzo la produzione di zucchero senza nessun'altra possibile destinazione; l'attività di uno zuccherificio, d'altra parte, consiste esclusivamente nel trasformare barbabietole in zucchero.
24. A causa delle caratteristiche fisiologiche, le radici della barbabietola devono essere estirpate nel breve periodo in cui la concentrazione zuccherina è più elevata e devono essere trasportate rapidamente (entro 36 ore dall'estirpo) all'impianto di trasformazione per non perdere il loro contenuto in zucchero e non essere attaccate dagli agenti fungini che le renderebbero inutilizzabili.
Per questo motivo le campagne di raccolta e di lavorazione devono essere molto brevi.
Per lo stesso motivo i bacini di approvvigionamento si trovano di solito in un raggio di 80-100 chilometri dagli stabilimenti di trasformazione.
25. Le autorità italiane ricordano anche che la produzione di zucchero è regolamentata dal 1968 dall'Organizzazione comune dei mercati [14] nel settore dello zucchero (OCM) sulla cui base, per poter beneficiare dei prezzi e delle entrare garantite dall'OCM, gli zuccherifici sottoscrivono contratti con i produttori di barbabietole del loro bacino di approvvigionamento per le quote di produzione di zucchero "A+B", loro attribuite dallo Stato [15].
26. Lo zucchero prodotto in eccedenza rispetto alle quote "A+B" non può beneficiare di misure interne di sostegno né essere commercializzato liberamente sul mercato comune.
Esso può costituire oggetto di un "riporto" alla campagna successiva: in altri termini, la produzione è per così dire differita di un anno.
Lo zucchero fuori quota che non viene riportato deve essere esportato senza restituzione: si tratta dello zucchero "C".
Il suo valore dipende dal prezzo dello zucchero sul mercato mondiale e le barbabietole utilizzate sono pagate a un prezzo non garantito.
L'approvvigionamento da altri bacini di produzione e il suo trasporto
27. Di conseguenza, lo zuccherificio e le aziende agricole che la riforniscono di norma programmano con contratti di coltivazione le superfici da coltivare la cui produzione di saccarosio non è superiore alle quote A+B attribuite dallo Stato allo zuccherificio.
28. In tale contesto è difficile che uno zuccherificio possa approvvigionarsi in un bacino di produzione di barbabietole diverso dal "proprio", sia a causa della limitata disponibilità del prodotto da trasformare al di fuori di un contratto di coltivazione, sia perché i bacini bieticoli alternativi devono essere sufficientemente vicini per garantire un prodotto utilizzabile e perché devono esistere accordi in tal senso tra le società di trasformazione dello zucchero.
29. Lo zuccherificio Sadam ISZ di Villasor è il solo stabilimento di trasformazione della Sardegna (una delle più grandi isole del Mediterraneo) e il "suo" bacino di approvvigionamento è concentrato nel sud sud-ovest dell'isola (soprattutto nelle province di Cagliari e di Oristano).
Il bacino bieticolo più vicino si trova nell'Italia continentale, a più di 250 km di distanza (di cui 180 km di mare).
30. L'approvvigionamento di prodotti di base da trasformare (qualora fossero disponibili in quantità rilevanti) da un bacino "alternativo" così distante presenta diverse difficoltà, dato che il trasporto di un prodotto pesante e a rapido deterioramento come le barbabietole dovrebbe avvenire via mare.
Si ritiene che il tempo necessario per caricare con un camion le barbabietole in Italia continentale e trasportarle in Sardegna sia di più o meno 5 giorni.
Le barbabietole arriverebbero, al più presto, a due giorni e mezzo dal carico.
Dato che la trasformazione di barbabietole, per essere conveniente, deve essere effettuata entro 36 ore, cioè entro un giorno e mezzo dall'estirpo, esse arriverebbero inutilizzabili a destinazione.
31. Le autorità italiane hanno anche voluto dimostrare che un approvvigionamento di barbabietole dall'Italia continentale (qualora esse fossero disponibili e trasportabili in tempi ragionevoli) non è possibile, né sotto il profilo economico né sotto il profilo logistico.
32. Per approvvigionare lo zuccherificio di Villasor con una quantità di barbabietole sufficiente per garantire la stessa produzione di zucchero del periodo normale 1998-2000 (31535 t contro le 11007 t prodotte nel 2002) sarebbero necessarie [150000/200000] [16] t di barbabietole (cioè 5300 t al giorno).
Per trasferire questa quantità allo stabilimento di trasformazione sarebbero necessari giornalmente 177 camion da 30 t ciascuno.
I giorni disponibili per il trasferimento sono 5 alla settimana, ma dato che lo zuccherificio lavora in continuo, la quantità di barbabietole da trasportare è di 7400 t/giorno pari cioè a 247 camion/giorno.
Considerata la durata del viaggio di andata e ritorno tra il bacino di approvvigionamento e lo zuccherificio (5 giorni), sarebbero necessari 1235 camion alla settimana per più di un mese.
Ciò si tradurrebbe in un costo supplementare per le due campagne 2001 e 2002 di circa 10188000 euro.
33. Un altro elemento importante dal punto di vista logistico: la raccolta e la trasformazione di barbabietole avviene in estate, periodo durante il quale sui collegamenti tra la Sardegna e l'Italia continentale si registra un traffico turistico particolarmente elevato.
La filiera agroindustriale dello zucchero nell'economia dell'isola
34. Le autorità italiane sottolineano l'importanza della filiera agroindustriale dello zucchero nell'economia dell'isola, per cui l'amministrazione regionale ha elaborato un piano di ristrutturazione del settore, la cui attuazione è iniziata nel 1999 con il piano di investimento industriale dello zuccherificio di Villasor [17] e l'elaborazione di un piano regionale bieticolo di cui alla misura 4.9 N del Programma operativo regionale approvato dalla Commissione [18].
35. Per quanto attiene il piano industriale dello zuccherificio di Villasor, le prospettive di disponibilità di barbabietole da zucchero in Sardegna, elaborate sulla base delle campagne dal 1990 al 1999, hanno confermato la possibilità per la società di raggiungere il punto di equilibrio tecnico ed economico dello stabilimento che, dopo la ristrutturazione completata nel 2002, sarebbe stato conseguito con la trasformazione delle barbabietole prodotte da un bacino di produzione di circa 7500 ettari [19].
36. Le autorità italiane sottolineano anche l'importanza e la fiducia di cui gode il settore dello zucchero complessivamente considerato nelle prospettive di sviluppo delle attività produttive sarde: nella loro lettera del 30.6.2004 esse affermano che, di fronte al rilevante passivo del bilancio 2003, i soci privati della società Sadam ISZ (FINBIETICOLA Spa e la SAM, che appartiene al gruppo Sadam Eridania Spa) si sono fatti carico di tutti i rischi di impresa, effettuando, nel dicembre 2003 una ricapitalizzazione con un versamento di 5039393 euro.
A seguito di questa operazione, il socio pubblico Sviluppo Italia Spa, titolare di una quota pari al 20 % del capitale sociale, non avendo concorso, pro quota, alla ricapitalizzazione, è uscito dalla compagine societaria.
VALUTAZIONE
Esistenza dell'aiuto
37. Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidono sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
38. La misura in oggetto, finanziata con fondi della regione Sardegna, va a beneficio di un'impresa situata nella regione che ottiene così un vantaggio economico di cui non avrebbe beneficiato nell'esercizio della sua attività e migliora la sua posizione sul piano della concorrenza rispetto alle altre imprese comunitarie che non ricevono gli stessi aiuti.
La misura è concessa anche a un'impresa che esercita la sua attività in un mercato internazionale concorrenziale: sulla base dei dati a disposizione della Commissione, l'Italia occupa una posizione importante nella produzione di zucchero [20].
Poiché gli aiuti in questione falsano o rischiano di falsare la concorrenza e pregiudicano il commercio tra gli Stati membri, trova applicazione l'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE.
Compatibilità degli aiuti
39. Per valutare se un aiuto può beneficiare delle deroghe di cui all'articolo 87, la Commissione fa riferimento in generale alla normativa in materia di aiuti di Stato, in particolare al regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione [21] relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli oppure, ove detto regolamento non si applichi, agli Orientamenti comunitari relativi agli aiuti di Stato nel settore agricolo (in appresso "gli orientamenti").
40. Ora, nessuno dei due testi disciplina gli aiuti destinati a compensare le perdite degli impianti agroindustriali di trasformazione derivati da condizioni climatiche sfavorevoli che hanno colpito la produzione agricola di base.
41. Il regolamento (CE) n. 1/2004 disciplina esclusivamente gli aiuti a favore dei premi di assicurazioni delle aziende agricole che assicurano la produzione primaria di prodotti agricoli, considerandoli, a determinate condizioni, compatibili con il mercato comune ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato, in quanto aiuti destinati a promuovere lo sviluppo di alcune attività o di alcune regioni economiche, senza alterare la condizione degli scambi in misura contraria all'interesse comune.
42. Gli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo prevedono al punto 11.3.8 che, di norma, un aiuto di cui al punto 11.3 può essere versato solo agli agricoltori o alle associazioni di produttori di appartenenza e in tal caso l'importo dell'aiuto non deve superare il danno effettivo subito dall'agricoltore.
La Commissione considera gli aiuti di cui al punto 11.3 compatibili con il mercato comune ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato a talune condizioni.
43. Per quanto attiene al settore agricolo, la Commissione ha sempre ritenuto [22] che le disposizioni del punto 11.3 degli Orientamenti non siano applicabili agli impianti agroindustriali di trasformazione che, a suo giudizio, dispongono di flessibilità per gestire i loro approvvigionamenti.
Ciò può ovviamente comportare costi aggiuntivi delle materie prime e/o una minore redditività, ma non sembra giustificare l'applicazione diretta delle norme applicabili alla produzione agricola.
Poiché le autorità italiane non hanno fornito altre basi giuridiche per l'esame e per l'eventuale autorizzazione degli aiuti di cui alla deliberazione della Giunta regionale n. 16/54 del 17 giugno 2003, non può escludersi, in questa fase, che l'aiuto previsto costituisca un aiuto al funzionamento, in altre parole un aiuto che mira a liberare l'impresa dei costi che essa avrebbe dovuto normalmente sopportare nella sua gestione corrente o nello svolgimento delle sue attività normali.
In linea di principio tali aiuti devono essere considerati incompatibili con il mercato comune.
45. Inoltre, i dati trasmessi dalle autorità italiane e quelli di cui dispone la Commissione sembrano indicare che la società Sadam ISZ e le società – in particolare SAM [23] e FINBIETICOLA Spa [24] – cui essa appartiene direttamente o indirettamente, sarebbero in grado di sopportare la diminuzione di redditività di questo impianto.
46. Infine, in subordine, anche se l'applicazione nei confronti di Sadam ISZ del principio della compensazione di cui al punto 11.3.2 degli Orientamenti comunitari per i produttori di base potesse essere ritenuta accettabile (quod non, in questa fase della procedura, come indicato sopra), il periodo di riferimento utilizzato dalle autorità italiane per il calcolo dell'aiuto sarebbe errato.
DECISIONE
47. Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia, nell'ambito del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, a presentare le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione dell'aiuto entro un mese dalla data di ricezione della presente.
Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto.
48. La Commissione desidera richiamare all'attenzione dell'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale presso il beneficiario.
49. Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione."
[1] Il Consorzio S.A.R. Sardegna s.r.l. — i cui soci sono la Regione autonoma della Sardegna, l'Ente regionale di assistenza tecnica in agricoltura (E.R.S.A.T.), il Centro regionale agrario sperimentale della Sardegna (C.R.A.S.), la Stazione sperimentale del sughero, l'Istituto zootecnico e caseario per la Sardegna e il Consorzio provinciale per la frutticoltura di Sassari – è la persona giuridica che gestisce il Servizio agrometeorologico regionale per la Sardegna (SAR).
Il SAR è il servizio pubblico di agrometeorologia della Sardegna.
[2] Aiuto di Stato N 331/2002, C(2002) 3211 del 2.9.2002, GU C 238 del 3.10.2002, pag.
9.
[3] Le autorità competenti hanno trasmesso alla Commissione il bilancio e il prospetto del loro calcolo del danno con lettera del 27.11.2003.
[4] Dagli ammortamenti degli anni 2000-2002 le autorità competenti hanno sottratto il 27,2 %, pari al tasso di aiuto che Sadam Spa ha ricevuto come aiuto di Stato per gli investimenti realizzati per la ristrutturazione dello stabilimento di trasformazione di Villasor.
Aiuto di Stato N 157/99, decisione (2000) D/103781 del 19.5.2000, GU C 175 del 24.6.2000.
[5] Per il periodo di riferimento complessivo il totale dei costi fissi è di 15762413,37 euro e il totale della produzione di zucchero è di 94609 tonnellate (15762413,37 : 94609 = 166,61 euro/t).
[6] Nel 2001 i costi fissi ammontavano a 5760061,14 euro e la produzione di zucchero a 20004 tonnellate (5760061,14 : 20004 = 557540 euro/t).
[7] Nel 2002 i costi fissi ammontavano a 6265000,70 euro e la produzione di zucchero a 11007 tonnellate (6265000,70 : 11007 = 1102093 euro/t).
[8] Nel 2001 (287,95 - 166,61) = 121,34 euro/t nel 2002 (569,18 - 166,61) = 402,58 euro/t.
[9] Nel 2001 (121,34 x 20.004) = 2427278 euro, nel 2002 (402,58 euro x 11007 t) = 4434170 euro.
[10] Al punto 11.3.1 degli Orientamenti comunitari la Commissione afferma che ha sempre "considerato che avverse condizioni atmosferiche quali gelo, grandine, ghiaccio, pioggia o siccità non possono come tali essere considerate calamità naturali ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 2, lettera b) del trattato.
Tuttavia, a causa di danni che tali eventi possono arrecare alla produzione agricola o ai mezzi di produzione agricoli, la Commissione ha accettato di assimilare tali aventi a calamità naturali se il danno raggiunge una determinata soglia, fissata al 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e al 30 % nelle altre zone.
Poiché la produzione agricola è intrinsecamente variabile, appare necessario mantenere tale soglia per evitare che le condizioni atmosferiche vengano addotte come pretesto per il pagamento di aiuti al funzionamento.
Per consentire alla Commissione di valutare questi regimi di aiuti, le notifiche delle misure di aiuti a titolo di indennizzo dei danni causati da avverse condizioni atmosferiche vanno corredate da adeguate informazioni meteorologiche."
(GU C 232 dell'1.2.2000, pag.
31).
[11] A tal fine esse citano la decisione della Commissione del 5.11.2000 adottata nei confronti dell'aiuto di Stato N 185/2000 (GU C 19 del 20.1.2001, pag.
6).
Nel caso di specie la Commissione aveva ritenuto che l'indennizzo a favore delle imprese di depurazione di molluschi in seguito all'inquinamento causato dalle mucillagini nel 1997 fosse conforme all'articolo 87, paragrafo 2, lettera b) del trattato in quanto aiuto destinato a rimediare ai danni causati dalle calamità naturali o da altri eventi straordinari.
[12] Ordinanza del presidente del Consiglio dei ministri n. 2409 del 28.6.1995.
[13] Tutti questi provvedimenti sono descritti nella lettera del 30.6.2004.
[14] Regolamento (CE) n. 1260/2001 del Consiglio, del 19 giugno 2001, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero, GU L 178 del 30.6.2001, pag.
1.
[15] I prezzi comunitari sono garantiti solo per la produzione sotto quota.
Lo zucchero di quota è ripartito in quote A e B fissate dallo Stato membro.
Ogni Stato membro suddivide le quote per zuccherificio e ogni stabilimento industriale converte le sue quote in "diritti di conferimento" per ogni coltivatore.
[16] La quantità esatta è informazione è coperta dal segreto d'ufficio, come richiesto delle autorità italiane viene qui indicata una forchetta di valori.
[17] Realizzato con un intervento dello Stato, si veda nota n. 4.
[18] Le autorità italiane hanno indicato che i fondi messi a disposizione degli stabilimenti bieticoli sardi per l'attuazione delle misure previste dal POR nel corso dei primi due anni di applicazione sono stati completamente utilizzati.
[19] Le autorità italiane hanno trasmesso i dati delle produzione di barbabietole e di zucchero riferiti al periodo 1991-1999 con lettera del 30.6.2004.
[20] Per lo zucchero: 1318000 tonnellate nel 2002, pari all'8,8 % della produzione europea (fonte: EUROSTAT).
[21] GU L 1 del 3.1.2004, pag.
1.
[22] Cfr. le decisioni della Commissione adottate nei confronti degli aiuti di Stato C 4/2001 (ex N 745/2000) del 2.2.2001 (GU C 263 del 19 settembre 2001, pagg.
16-21) e C 5/2001 (ex 775/2000) del 17.1.2001 e del 16.3.2004.
[23] SAM srl è una società controllata da Sadam Spa.
Il gruppo Sadam detiene il 35 % della produzione nazionale di zucchero.
[24] FINBIETICOLA Spa ha fra le sue missioni la partecipazione alle industrie saccarifere italiane, di cui essa possiede partecipazioni nel capitale.
--------------------------------------------------
1 euro Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových a vyrovnávacích opatření
(2005/C 52/02)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, a čl. 18 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 [2] o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových a vyrovnávacích opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu/subvence a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [3], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 a čl. 18 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
PET(polyethylen-tereftalát) _BAR_ IndieIndonésieKorejská republikaMalajsieTchaj-wanThajsko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2604/2000 (Úř. věst. L 301, 30. 11. 2000, s. 21) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 83/2005 (Úř. věst. L 19, 21. 1. 2005, s. 1) _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_
_BAR_ IndieIndonésie _BAR_ Závazky _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2000/745/ES (Úř. věst. L 301, 30. 11. 2000, s. 88) naposledy pozměněné rozhodnutím Komise č. 2002/232/ES (Úř. věst. L 78, 21. 3. 2002, s. 12) _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_
PET(polyethylen-tereftalát) _BAR_ IndieMalajsieThajsko _BAR_ Vyrovnávací clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2603/2000 (Úř. věst. L 301, 30. 11. 2000, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 822/2004 (Úř. věst. L 127, 29. 4. 2004, s. 3) _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_
_BAR_ Indie _BAR_ Závazek _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2000/745/ES (Úř. věst. L 301, 30. 11. 2000, s. 88) _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_
Elektronické váhy _BAR_ Čínská lidová republikaKorejská republikaTchaj-wan _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2605/2000 (Úř. věst. L 301, 30. 11. 2000, s. 42) _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6. 3. 1996, s. 1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13. 3. 2004, s. 12).
[2] Úř. věst. L 288, 21. 10. 1997, s. 1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13. 3. 2004, s. 12).
[3] Telex COMEU B 21877; Telefax : (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 52/03)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Elektronické stupnice vah _BAR_ Japonsko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 468/2001 (Úř. věst. L 67, 9. 3. 2001, s. 24) _BAR_ 10. 3. 2005 _BAR_
Elektronické stupnice vah _BAR_ Singapur _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 469/2001 (Úř. věst. L 67, 9. 3. 2001, s. 37) _BAR_ 10. 3. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 214, 26.8.2004, s. 2.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 52/06)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 447 _BAR_ _BAR_ 30. 6. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ: Mobilní širokopásmové služby _BAR_
KOM(2004) 480 _BAR_ _BAR_ 13. 7. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ: Směrem ke globálnímu partnerství v informační společnosti: Přeměna ženevských zásad v činy – Návrhy Komise pro druhou fázi Světové vrcholné schůzky o informační společnosti _BAR_
KOM(2004) 642 _BAR_ _BAR_ 12. 10. 2004 _BAR_ Návrh DOPORUČENÍ RADY A EVROPSKÉHO PARLAMENTU o další evropské spolupráci při zajišťování kvality v oblasti vysokoškolského vzdělávání _BAR_
KOM(2004) 694 _BAR_ _BAR_ 22. 10. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE RADĚ Pokračování Bílé knihy "Nový podnět pro evropskou mládež": hodnocení akcí provedených v rámci evropské spolupráce pro mladé _BAR_
KOM(2004) 701 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Připravenost a zvládání následků při boji proti terorismu _BAR_
KOM(2004) 702 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU Ochrana kritické infrastruktury při boji proti terorismu _BAR_
KOM(2004) 757 _BAR_ _BAR_ 19. 11. 2004 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE RADĚ, EVROPSKÉMU PARLAMENTU, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Výzvy pro evropskou informační společnost po roce 2005 _BAR_
KOM(2004) 818 _BAR_ _BAR_ 20. 12. 2004 _BAR_ ZPRÁVA KOMISE: "PLNĚNÍ CÍLŮ SPOLEČENSTVÍ V RÁMCI KJÓTSKÉHO PROTOKOLU" (podle rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady 280/2004/ES o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu) _BAR_
KOM(2004) 833 _BAR_ _BAR_ 27. 12. 2004 _BAR_ ZPRÁVA KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU A RADĚ o provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 _BAR_
KOM(2005) 9 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2005 _BAR_ ZPRÁVA KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU o možnosti zavedení elektronické identifikace skotu _BAR_
KOM(2005) 20 _BAR_ _BAR_ 28. 1. 2005 _BAR_ SDĚLENÍ KOMISE RADĚ A EVROPSKÉMU PARLAMENTU: Strategie Společenství týkající se rtuti _BAR_
KOM(2005) 25 _BAR_ _BAR_ 28. 1. 2005 _BAR_ PŘEDBĚŽNÝ NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 1 PRO ROZPOČET NA ROK 2005 – SOUHRNNÝ VÝKAZ PŘÍJMŮ – VÝKAZ PŘÍJMŮ A VÝDAJŮ PODLE ODDÍLŮ – Oddíl III – Komise _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Státní podpory – Řecko
Státní podpora č. C 23/2004 (ex NN 153/2003) – Podpory podnikům z departementů Kastorie a Euboia (ministerská vyhláška č.
69836/B1461, ve znění vyhlášek č. 2035824/5887, 2045909/7431/0025, 2071670/11297 a 72742/B1723)
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 52/07)
Dopisem ze dne 16. června 2004 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Řecku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře, vůči níž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro zemědělství:
Commission européenne
Direction générale de l'Agriculture
Direction H2
Bureau: Loi 130 5/120
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 76 72
Tyto připomínky budou sděleny Řecku.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
Výše uvedené vyhlášky stanoví různá podpůrná opatření pro řemeslné a průmyslové podniky.
Zdá se, že by podniky z odvětví zemědělství rovněž využívaly uvedená opatření. Jedná se o tato opatření:
a) seskupení nákladných dluhů do nové zvýhodněné půjčky s možností odkladu splátek, spojených s půjčkami poskytnutými na investice a/nebo na tvorbu/udržování provozního kapitálu;
b) poskytnutí státní záruky na restrukturalizaci dluhů;
c) použití preferenční sazby dokonce před úrokovým zvýhodněním.
Tato opatření jsou určena podnikům, které mají problémy s hotovými prostředky.
Hodnocení
V tomto stadiu je slučitelnost poskytnutých podpor se společným trhem problematická z těchto důvodů:
- když byly řecké orgány požádány, aby podaly vysvětlení o dotyčných podporách, uvedly, že výše uvedené vyhlášky nebyly oznámeny, protože se domnívaly, že podpory, které poskytly, netvořily státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a kromě toho dodaly, že i když neznají přesný počet příjemců, mělo se na částky dotyčných podpor pravděpodobně vztahovat pravidlo de minimis,
- vzhledem k tomu, že pravidlo de minimis není použitelné v zemědělském odvětví a že předmětné vyhlášky jsou určeny podnikům, které mají problémy s hotovými prostředky, musejí být podpory analyzovány ve světle různých pravidel, která se použila na záchranu a restrukturalizaci podniků, u nichž nastaly obtíže, od vstupu první z výše uvedených vyhlášek v platnost; tedy dostupné informace neumožňují stanovit, zda byla tato pravidla dodržena,
- stále v zemědělském odvětví dostupné informace neumožňují stanovit, zda státní záruka byla poskytnuta podle různých pravidel, která se použila na státní podpory ve formě záruk od vstupu první z výše uvedených vyhlášek v platnost,
- v průmyslovém odvětví a v řemeslném odvětví je pravidlo de minimis určitě použitelné, ale jelikož řecké orgány neznají počet příjemců, jichž se týkají opatření stanovená výše uvedenými vyhláškami, a jelikož se stropy podpor de minimis vypočítávají na tříleté období, a ne pro přesně stanovenou operaci, není možné stanovit, zda se na podpory stanovené předmětnými vyhláškami může skutečně vztahovat pravidlo de minimis; v takové souvislosti musejí být podpory rovněž analyzovány na základě různých pravidel, která se použila na záchranu a restrukturalizaci podniků, u nichž nastaly obtíže, od vstupu první z výše uvedených vyhlášek v platnost; tedy dostupné informace neumožňují stanovit, zda byla tato pravidla dodržena,
- v těch samých odvětvích dostupné informace neumožňují stanovit, zda státní záruka byla poskytnuta podle různých pravidel, která se použila na státní podpory ve formě záruk od vstupu první z výše uvedených vyhlášek v platnost.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Με την παρούσα, η Επιτροπή έχει την τιμή να πληροφορήσει την Ελλάδα ότι αφού εξέτασε τις υποβληθείσες από τις αρχές της χώρας σας πληροφορίες, αποφάσισε να κινήσει την προβλεπόμενη από το άρθρο 88, παράγραφος 2, της συνθήκης ΕΚ διαδικασία έναντι των ενισχύσεων που προβλέπονται στις ανωτέρω υπουργικές αποφάσεις.
ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ
2. Περιήλθαν στην Επιτροπή πληροφορίες σύμφωνα με τις οποίες χορηγήθηκαν το 1993 όπως και στη διάρκεια των επομένων ετών, ορισμένες ενισχύσεις σε επιχειρήσεις των νομών Καστοριάς και Εύβοιας, στο πλαίσιο ενός σχεδίου ρύθμισης (αναδιαπραγμάτευσης) οφειλών, που διέπεται από τις ανωτέρω αποφάσεις.
Οι ενισχύσεις αυτές, οι οποίες σύμφωνα με τον τίτλο των προαναφερομένων αποφάσεων θα περιορίζονταν στις βιομηχανικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις, φέρονται να έχουν επίσης χορηγηθεί στον γεωργικό τομέα, και ιδιαίτερα στις επιχειρήσεις μεταποίησης/εμπορίας γεωργικών προϊόντων.
3. Με επιστολή της 27ης Μαΐου 2003, οι υπηρεσίες της Επιτροπής ζήτησαν από τις ελληνικές αρχές να τους κοινοποιήσουν, εντός προθεσμίας τεσσάρων εβδομάδων, το κείμενο των εν λόγω αποφάσεων όπως και κάθε άλλη χρήσιμη πληροφορία ενόψει εξέτασης των διατάξεών τους βάσει των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης.
4. Με επιστολή της 10ης Ιουλίου 2003, που πρωτοκολλήθηκε στις 17 Ιουλίου 2003, η Μόνιμη Ελληνική Αντιπροσωπεία στην Ευρωπαϊκή Ένωση κοινοποίησε στις υπηρεσίες της Επιτροπής σημείωμα των ελληνικών αρχών με το οποίο οι τελευταίες ζητούσαν παράταση ενός μηνός της ανωτέρω στο σημείο 3 προθεσμίας.
5. Με επιστολή της 4ης Αυγούστου 2003, που πρωτοκολλήθηκε στις 6 Αυγούστου 2003, η Μόνιμη Ελληνική Αντιπροσωπεία στην Ευρωπαϊκή Ένωση κοινοποίησε στις υπηρεσίες της Επιτροπής τις πληροφορίες που ζητήθηκαν με την επιστολή της 27ης Μαΐου 2003.
6. Από την εξέταση των πληροφοριών αυτών προέκυψε ότι οι ενισχύσεις είχαν πράγματι καταβληθεί χωρίς την έγκριση της Επιτροπής.
Συνεπώς, οι υπηρεσίες της Επιτροπής αποφάσισαν να ανοίξουν φάκελο μη κοινοποιηθείσας ενίσχυσης, υπ' αριθ.
NN 153/03.
7. Η παρούσα απόφαση αναφέρεται στις διατάξεις της αποφάσεως αριθ.
69836/B1461, και μόνον, όπως αυτή τροποποιήθηκε από τις αποφάσεις αριθ.
2035824/5887, 2045909/7431/0025, 2071670/11297 και 72742/B1723.
Οι διατάξεις των αποφάσεων αριθ.
66336/B.1398 της 14.9.93 και 30755/B1199 θα εξεταστούν στο πλαίσιο άλλου φακέλου, δεδομένου ότι, βάσει των σήμερα διαθέσιμων πληροφοριών, φαίνεται να αφορούν άλλους από τους αναφερόμενους στο θέμα νομούς.
ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ
8. Η υπουργική απόφαση αριθ.
69836/B.1461 της 30 Σεπτεμβρίου 1993, με την οποία εγκρίνεται η χορήγηση επιδότησης επιτοκίου επί των οφειλομένων υπολοίπων χορηγήσεων από δάνεια για κεφάλαια κίνησης και πάγιες επενδύσεις των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων των νομών Καστοριάς και Εύβοιας, προβλέπει τα ακόλουθα:
- το σύνολο των υφισταμένων μέχρι 30 Ιουνίου 1993 ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών από πάσης φύσεως δάνεια (κεφάλαια κινήσεως και πάγιες εγκαταστάσεις) σε δραχμές ή συνάλλαγμα και από καταπτώσεις εγγυητικών επιστολών σε δραχμές ή συνάλλαγμα των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες και λειτουργούν, ανεξάρτητα από την έδρα της επιχείρησης, στους νομούς Καστοριάς και Εύβοιας, θα αποτελέσει ένα νέο δάνειο που θα εξοφληθεί σε δέκα έτη με ίσες εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές δόσεις ή με ίσες εξαμηνιαίες χρεωλυτικές δόσεις (απλό χρεωλύσιο) και υπολογισμό των τόκων ανά εξάμηνο με το εκάστοτε εφαρμοζόμενο για τη ρύθμιση επιτόκιο,
- το επιτόκιο των ανωτέρω δανείων επιδοτείται με 10 εκατοστιαίες μονάδες από το λογαριασμό του Νόμου 128/75 [1], κατά τα πέντε πρώτα έτη, με την προϋπόθεση ότι ο δανειολήπτης θα έχει καταβάλει προηγουμένως τη δική του συμμετοχή,
- το επιτόκιο του νέου δανείου (κεφάλαια κίνησης και πάγιες εγκαταστάσεις) θα είναι το επιτόκιο των εντόκων γραμματίων Δημοσίου δωδεκάμηνης διάρκειας της εκάστοτε τελευταίας έκδοσης που χρονικά προηγείται της έναρξης κάθε περιόδου εκτοκισμού των δανείων, προσαυξημένο κατά δύο μονάδες,
- οι υπαγόμενες στην απόφαση αυτή οφειλές από δάνεια σε συνάλλαγμα θα ρυθμίζονται αφού δραχμοποιηθούν οι σχετικές οφειλές με τη μέση τιμή fixing της προηγούμενης της ρυθμίσεως ημέρας,
- ως αφετηρία της ρύθμισης για την εφαρμογή των όσων καθορίζει η παρούσα θα λαμβάνεται η ημερομηνία δραχμοποίησης, με την προϋπόθεση ότι η δραχμοποίηση θα έχει πραγματοποιηθεί μέχρι και 30 Ιουνίου 1994,
- οι εγγυητικές επιστολές προκειμένου να υπαχθούν στη νέα ρύθμιση θα πρέπει να έχουν κατατεθεί μέχρι 30 Ιουνίου 1993,
- σε περίπτωση κατά την οποία δεν πληρωθούν δύο συνεχόμενες τοκοχρεωλυτικές δόσεις, το δάνειο θα καθίσταται ληξιπρόθεσμο και απαιτητό και θα παύει η ισχύουσα ρύθμιση,
- εναλλακτικώς, οι ανωτέρω επιχειρήσεις δύνανται να τύχουν της επιδοτήσεως του επιτοκίου των 10 εκατοστιαίων μονάδων επί πέντε έτη για τις υφιστάμενες οφειλές την 30 Ιουνίου 1993 για πάγιες εγκαταστάσεις και κεφάλαια κίνησης σε δραχμές και σε συνάλλαγμα.
9. Η υπαγωγή στις προβλεπόμενες από την απόφαση αυτή ρυθμίσεις υπόκειται στην τήρηση των ακόλουθων προϋποθέσεων:
- οι επιχειρήσεις πρέπει να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση· κρίνεται από τις τράπεζες, οι οποίες διαθέτουν τρίμηνη προθεσμία για να αποφανθούν επί της βιωσιμότητας των επιχειρήσεων,
- οι επιχειρήσεις οφείλουν να έχουν καταβάλει τουλάχιστον το 5 % των τόκων που τους αναλογεί για τα έτη 1991-1992, και να έχουν ανταποκριθεί σε αυτή την υποχρέωση μέχρι την ημέρα της ρύθμισης των δανείων (ημερομηνία υπογραφής του νέου δανειακού συμφώνου),
- οι οφειλές πρέπει να προέρχονται από δάνεια που αποδεδειγμένα χρησιμοποιήθηκαν είτε για αγορά παγίων εγκαταστάσεων είτε για κεφάλαιο κινήσεως των επιχειρήσεων,
- ο έλεγχος της εφαρμογής των ανωτέρω ανατίθεται στις αρμόδιες υπηρεσίες του Υπουργείου Εθνικής Οικονομίας και του Υπουργείου Οικονομικών,
- στις περιπτώσεις επιχειρήσεων, επενδύσεις των οποίων έχουν υπαχθεί στους Αναπτυξιακούς Νόμους και έχουν κάνει χρήση τραπεζικών δανείων για την υλοποίησή τους, η εφαρμογή των μέτρων του ανωτέρω σημείου 7 αποκλείει την περαιτέρω επιδότηση του νέου αυτού δανείου των Αναπτυξιακών Νόμων, διότι το νέο αυτό δάνειο δεν αποτελεί ουσιαστικά δάνειο που έχει ληφθεί για την πραγματοποίηση των επενδύσεων κατά την έννοια του άρθρου 11 των Αναπτυξιακών Νόμων,
- στην περίπτωση των βιοτεχνικών δανείων παγίων που επιδοτούνται ήδη βάσει της υπ' αριθ.
2067234 της 31ης Οκτωβρίου 1991 με επιδότηση 4 %, η επιδότηση της παρούσας απόφασης (νομών Καστοριάς και Εύβοιας) παρέχεται κατά τη διαφορά για όσο χρόνο διαρκεί η επιδότηση επιτοκίου της προαναφερόμενης απόφασης.
10. Η απόφαση αριθ.
2035824/5887 της 1ης Ιουνίου 1994:
α) αντικαθιστά το κεφάλαιο 1 της απόφασης 69836/B1461 (βλ. σημείο 7) με το ακόλουθο κείμενο:
"1. ΧΟΡΗΓΗΣΕΙΣ ΓΙΑ ΠΑΓΙΕΣ ΕΓΚΑΤΑΣΤΑΣΕΙΣ ΚΑΙ ΓΙΑ ΚΕΦΑΛΑΙΑ ΚΙΝΗΣΗΣ
Το σύνολο των υφισταμένων μέχρι 30 Ιουνίου 1993 ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών από πάσης φύσεως δάνεια τραπεζών (κεφάλαια κινήσεως και πάγιες εγκαταστάσεις) σε δραχμές ή συνάλλαγμα και από καταπτώσεις εγγυητικών επιστολών σε δραχμές ή συνάλλαγμα των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες και λειτουργούν, ανεξάρτητα από την έδρα της επιχείρησης, στους νομούς Καστοριάς και Εύβοιας, θα αποτελέσει ένα νέο δάνειο που θα εξοφληθεί σε δέκα έτη με ίσες εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές δόσεις, ή με ίσες εξαμηνιαίες χρεωλυτικές δόσεις (απλό χρεωλύσιο) και υπολογισμό των τόκων ανά εξάμηνο.
Το επιτόκιο των νέων δανείων, για το τμήμα τους που καλύπτεται από την εγγύηση του Δημοσίου κατά τα οριζόμενα στο επόμενο κεφάλαιο της παρούσας, ορίζεται ίσο με αυτό των εντόκων γραμματίων Δημοσίου δωδεκάμηνης διάρκειας της εκάστοτε τελευταίας έκδοσης που χρονικά προηγείται της έναρξης κάθε περιόδου εκτοκισμού των δανείων, προσαυξημένο με πέντε εκατοστιαίες μονάδες, ενώ για το τμήμα των νέων δανείων που δεν καλύπτεται με την εγγύηση του δημοσίου, θα καθορίζεται ύστερα από συμφωνία μεταξύ των τραπεζών και των ενδιαφερομένων επιχειρήσεων.
Το επιτόκιο αυτό (και στις δύο περιπτώσεις) επιδοτείται, κατά τα πέντε πρώτα έτη, με δέκα εκατοστιαίες μονάδες από τον λογαριασμό του Ν 128/75, με την προϋπόθεση ότι ο δανειολήπτης θα έχει καταβάλει προηγουμένως και τη δική του συμμετοχή.
Οι υπαγόμενες στην παρούσα απόφαση οφειλές από δάνεια σε συνάλλαγμα θα ρυθμίζονται αφού δραχμοποιηθούν οι σχετικές οφειλές με τη μέση τιμή fixing της προηγούμενης της ρυθμίσεως ημέρας.
Ως αφετηρία της ρύθμισης για την εφαρμογή των όσων καθορίζει η παρούσα θα λαμβάνεται η ημερομηνία δραχμοποίησης, με την προϋπόθεση ότι η δραχμοποίηση θα έχει πραγματοποιηθεί μέχρι και 30 Σεπτεμβρίου 1994.
Οι εγγυητικές επιστολές προκειμένου να υπαχθούν στη νέα ρύθμιση θα πρέπει να έχουν καταπέσει μέχρι τις 30 Ιουνίου 1993.
Σε περίπτωση κατά την οποία δεν πληρωθούν δύο συνεχόμενες τοκοχρεωλυτικές δόσεις, το δάνειο θα καθίσταται ληξιπρόθεσμο και απαιτητό και θα παύει η ισχύουσα ρύθμιση.",
β) προβλέπει τα εξής:
- το Ελληνικό Δημόσιο παρέχει ανεπιφύλακτα, παραιτούμενο του δικαιώματος της προβολής της ένστασης της δίζησης, την εγγύησή του προς τις τράπεζες για την κάλυψη οφειλών μέχρι ποσού δραχμών 150 εκατομ.
(440205 €), κατά επιχείρηση, που θα ρυθμιστούν σύμφωνα με την απόφαση αριθ.
69836/B1461 της 30ής Σεπτεμβρίου 1993, όπως θα ισχύει μετά από τα οριζόμενα στο ανωτέρω κεφάλαιο Ι,
- στην περίπτωση που επιχείρηση έχει οφειλές προς ρύθμιση σε περισσότερες της μιας Τράπεζες συνολικού ποσού μεγαλύτερου των δραχμών 150000000 εκατομ.
(440205 €), τότε θα έχει την εγγύηση του δημοσίου πρώτα η τράπεζα με το μεγαλύτερο ύψος οφειλών και θα ακολουθούν οι άλλες τράπεζες πάλι με κριτήριο το ύψος των οφειλών (από μεγαλύτερο προς μικρότερο) μέχρι συμπληρώσεως του ως άνω καθοριζόμενου ορίου εγγύησης των δραχμών 150000000 (440205 €),
- οι τράπεζες, σε περίπτωση καθυστέρησης της καταβολής δύο συνεχόμενων ληξιπρόθεσμων δόσεων, πρέπει να κηρύσσουν αμέσως ληξιπρόθεσμο και απαιτητό ολόκληρο το ποσό των ρυθμιζόμενων οφειλών και εφόσον θέλουν να εξοφληθούν από τον εγγυητή Ελλ.
Δημόσιο θα πρέπει να απευθύνονται σε αυτό (Γενικό Λογιστήριο του Κράτους, διεύθυνση 25-Δ) μετά από προηγούμενη βεβαίωση στην αρμόδια Δ.Ο.Υ. σε βάρος της κάθε οφειλέτριας επιχείρησης, του συνολικού ποσού των απαιτήσεών τους, στον ειδικό λογαριασμό "ΚΕΦΑΛΑΙΟΝ ΑΣΦΑΛΙΣΕΩΣ ΧΡΗΜΑΤΟΔΟΤΗΣΕΩΝ ΕΚ ΚΕΦΑΛΑΙΩΝ Ή ΕΓΓΥΗΣΕΙ ΤΟΥ ΕΛΛΗΝΙΚΟΥ ΔΗΜΟΣΙΟΥ (ΚΑΧΚΕΕΔ)",
- το Ελληνικό Δημόσιο, ως εγγυητής αναλαμβάνει την υποχρέωση εξόφλησης των απαιτήσεων των τραπεζών που θα περιλαμβάνουν το ανεξόφλητο εγγυημένο ποσό (από κεφάλαιο και τόκους) των ρυθμιζόμενων οφειλών και όσους από τους νέους τόκους, μέχρι κι'ένα τρίμηνο κατ'ανώτατο όριο μετά την κήρυξη του δανείου ως ληξιπρόθεσμου και απαιτητού, αναλογούν πάνω στο εγγυημένο τμήμα των ρυθμιζόμενων οφειλών και τέλος, όσα από τα αναλογούντα συναφή έξοδα, που αφορούν χρονικό διάστημα για το οποίο καλύπτονται από το Δημόσιο ανεξόφλητοι τόκοι, είναι ανεξόφλητα.
11. Η υπουργική απόφαση αριθ.
2045909/7431/0025 της 26ης Αυγούστου 1994:
α) μετά το τρίτο εδάφιο του κεφαλαίου Ι της απόφασης αριθ.
69836/B.1461 όπως τροποποιήθηκε από την απόφαση αριθ.
2035824/5887 (βλ. σημείο 9) παρεμβάλλει το εξής εδάφιο:
"Εναλλακτικά, σε όσες επιχειρήσεις επιθυμούν, χορηγείται περίοδος χάριτος για ενάμισυ έτος, δηλαδή μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 1994, χωρίς επιμήκυνση της συνολικής διάρκειας εξόφλησης των 10 ετών και υπό τον όρο ότι στην περίπτωση αυτή η οριζόμενη πενταετής επιδότηση του επιτοκίου των ρυθμιζομένων οφειλών θα μειωθεί από 10 εκατοστιαίες μονάδες σε 8,5 εκατοστιαίες μονάδες.
Οι τόκοι της περιόδου χάριτος που βαρύνουν τον δανειολήπτη θα κεφαλαιοποιηθούν την 31η Δεκεμβρίου 1994, θα προστεθούν το αρχικό ρυθμιζόμενο κεφάλαιο και θα εξυπηρετηθούν με αυτό ενιαία σε 17 εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές δόσεις ή σε 17 ίσες εξαμηνιαίες χρεωλυτικές δόσεις (απλό χρεωλύσιο) και υπολογισμό των τόκων ανά εξάμηνο με το εκάστοτε εφαρμοζόμενο για τη ρύθμιση επιτόκιο.
Η πρώτη δόση θα καταβληθεί την 1η Ιουλίου 1995."·
β) διατυπώνει τις εξής διευκρινίσεις:
- η διάταξη της κοινής υπουργικής απόφασης αριθ.
69836/B1461 της 30ής Σεπτεμβρίου 1993, σύμφωνα με την οποία, "εναλλακτικώς οι ανωτέρω επιχειρήσεις δύνανται να τύχουν της επιδοτήσεως του επιτοκίου των 10 εκατοστιαίων μονάδων επί πέντε έτη για τις υφιστάμενες οφειλές την 30.6.1993 για πάγιες εγκαταστάσεις και κεφάλαια κίνησης σε δραχμές και σε συνάλλαγμα" (βλ. τελευταία περίπτωση του σημείου 7), εξακολουθεί να έχει ισχύ μόνο για όσες επιχειρήσεις είχαν αποδεδειγμένα ζητήσει από τις τράπεζες την υπαγωγή τους σ' αυτή και μόνο σ' αυτή, μέχρι την ημέρα έκδοσης της αριθ.
035824/5887 της 1ης Ιουνίου 1994 απόφασής μας με την οποία απαλείφθηκε η διάταξη αυτή,
- στη ρύθμιση της δεκαετούς εξόφλησης υπάγεται το σύνολο των υφισταμένων την 30ή Ιουνίου 1993 οφειλών από δάνεια για πάγιες εγκαταστάσεις και για κεφάλαια κίνησης.
Για τα μεσομακροπρόθεσμα δάνεια οι καταβολές που τυχόν έχουν γίνει μετά την ανωτέρω ημερομηνία και μέχρι την ημερομηνία υπογραφής της συμφωνίας ρύθμισης, θα άγονται σε εξόφληση των δόσεων και τόκων του νέου δανείου που προκύπτει από τη ρύθμιση.
Για τα κεφάλαια κίνησης τα υφιστάμενα την 30ή Ιουνίου 1993 ποσά που εξοφλήθηκαν μερικά ή ολικά μετά την ημερομηνία αυτή και επαναχορηγήθηκαν ή ανακυκλώθηκαν πριν την ημερομηνία υπογραφής της συμφωνίας ρύθμισης, μπορούν να ρυθμιστούν υπό την προϋπόθεση ότι το ύψος τους δεν θα υπερβαίνει το ποσό της οφειλής που υφίστατο την 30ή Ιουνίου 1993.
Τα ποσά που καταβλήθηκαν από 1η Ιουλίου 1993 μέχρι την ημερομηνία υπογραφής της συμφωνίας ρύθμισης και δεν επαναχορηγήθηκαν θα παραμείνουν σε έντοκο λογαριασμό στην τράπεζα προς εξόφληση δανείων και τόκων του νέου δανείου που προκύπτει από τη ρύθμιση.
12. Η υπουργική απόφαση αριθ.
2071670/11297 της 9ης Νοεμβρίου 1994 προβλέπει την παροχή της εγγυήσεως του Δημοσίου για τη ρύθμιση των προαναφερομένων οφειλών.
Η εγγύηση αυτή ισχύει με τον όρο της διατήρησης των ασφαλειών που έχουν συσταθεί στις Τράπεζες.
13. Τέλος, η απόφαση αριθ.
72742/B1723 επιφέρει ορισμένες τελευταίες τροποποιήσεις στην απόφαση αριθ.
69836/B1461 της 30ής Σεπτεμβρίου 1993, όπως επίσης και σε μια άλλη απόφαση υπ' αριθ.
66336/B1398, με ημερομηνία 14 Σεπτεμβρίου 1993, ορίζοντας τα ακόλουθα:
"Οι επιχειρήσεις που κάνουν χρήση της εναλλακτικής δυνατότητας ρύθμισης οφειλών που προβλέπεται στις κοινές υπουργικές αποφάσεις αριθ.
30755/B1199 της 21.7.94 και 2045909/7431/0025 της 26ης Αυγούστου 1994, έχουν την ευχέρεια να εξοφλήσουν τους τόκους της περιόδου χάριτος, που τις βαρύνουν αντί να τους κεφαλαιοποιήσουν.
Στην περίπτωση αυτή, η πενταετής επιδότηση του επιτοκίου ορίζεται σε δέκα εκατοστιαίες μονάδες, με την προϋπόθεση ότι η συνολική δαπάνη από την επιδότηση του επιτοκίου, που βαρύνει το λογαριασμό του Ν 128/75, δεν θα είναι μεγαλύτερη της δαπάνης που αναλογεί σε κάθε μία επιχείρηση όταν κάνει χρήση των διατάξεων των κοινών υπουργικών αποφάσεων αριθ.
30755/B1199 της 21ης Ιουλίου 1994 και 2045909/7431/0025 της 26ης Αυγούστου 1994."
ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ
14. Δυνάμει του άρθρου 87, παράγραφος 1 της Συνθήκης, ενισχύσεις που χορηγούνται υπό οποιαδήποτε μορφή από τα κράτη ή με κρατικούς πόρους και που νοθεύουν ή απειλούν να νοθεύσουν τον ανταγωνισμό δια της ευνοϊκής μεταχειρίσεως ορισμένων επιχειρήσεων ή ορισμένων κλάδων παραγωγής είναι ασυμβίβαστες με την κοινή αγορά, κατά το μέτρο που επηρεάζουν τις μεταξύ κρατών μελών συναλλαγές.
Στο παρόν στάδιο, το εξεταζόμενο μέτρο φαίνεται να αντιστοιχεί με τον ορισμό αυτό, κατά την έννοια ότι ευνοεί ορισμένες επιχειρήσεις των οποίων ελαφρύνει το βάρος ορισμένων τρεχουσών δαπανών (των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων, σύμφωνα με τον τίτλο της απόφασης αριθ.
69836/B1461 της 30ής Σεπτεμβρίου 1993, αλλά επίσης, λαμβανομένων υπόψη των πληροφοριών που περιήλθαν στην Επιτροπή, των επιχειρήσεων μεταποίησης και εμπορίας γεωργικών προϊόντων του τομέα των λιπαρών ουσιών), και ότι δύναται να επηρεάσει τις συναλλαγές λόγω της θέσης που κατέχει η Ελλάδα στις αντίστοιχες παραγωγές (για παράδειγμα, στον γεωργικό τομέα και ειδικότερα στις λιπαρές ουσίες, η Ελλάδα είχε το 2000 ποσοστό 21,6 % της κοινοτικής παραγωγής ελιών, και 17,6 % το 2001).
15. Εντούτοις, στις προβλεπόμενες από το άρθρο 87 παράγραφοι 2 και 3 της Συνθήκης περιπτώσεις, ορισμένα μέτρα δύνανται, κατά παρέκκλιση, να θεωρηθούν ως συμβιβάσιμα με την κοινή αγορά.
16. Στη συγκεκριμένη περίπτωση, θα μπορούσε να προταθεί μόνον η παρέκκλιση που προβλέπεται από το άρθρο 87 παράγραφος 3, στοιχείο γ) της Συνθήκης, που αναφέρει ότι δύνανται να θεωρηθούν ότι συμβιβάζονται με την κοινή αγορά οι ενισχύσεις για την προώθηση της αναπτύξεως ορισμένων οικονομικών δραστηριοτήτων ή οικονομικών περιοχών, εφόσον δεν αλλοιώνουν τους όρους των συναλλαγών κατά τρόπο που θα αντέκειτο προς το κοινό συμφέρον.
17. Σύμφωνα με τις πληροφορίες των οποίων έλαβε γνώση η Επιτροπή, όλα τα ανωτέρω περιγραφόμενα μέτρα ενδεχομένως περιέχουν ορισμένες μορφές κρατικών ενισχύσεων, λαμβανομένου υπόψη του γεγονότος ότι έχουν οριστεί και χρηματοδοτηθεί από τις δημόσιες αρχές (βλ. σημείο 8 δεύτερη περίπτωση και υποσημείωση αριθ.
1):
α) η ομαδοποίηση, στα πλαίσια νέων δανείων δεκαετούς διάρκειας, υφισταμένων μέχρι 30 Ιουνίου 1993 ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών, προερχόμενων από τραπεζικά δάνεια για πάγιες εγκαταστάσεις και για κεφάλαια κίνησης·
β) ο υπολογισμός των τόκων ανά εξάμηνο αντί του τρίμηνου που κανονικά ισχύει για κάθε επιχείρηση που συνάπτει δάνεια·
γ) η παροχή της εγγυήσεως του Δημόσιου μέχρι ποσού 150 εκατομμυρίων δραχμών (440205 €)·στο πλαίσιο της εγγύησης αυτής, το ελληνικό Δημόσιο εξοφλεί τις απαιτήσεις των Τραπεζών και αναλαμβάνει εξίσου την υποχρέωση να καταβάλει τους αναλογούντες νέους τόκους, μέχρι και ένα τρίμηνο μετά τη κήρυξη του δανείου ως ληξιπροθέσμου, καθώς και τα αναλογούντα συναφή έξοδα (βεβαίως, οι ενδιαφερόμενες επιχειρήσεις οφείλουν να προβούν στη σύσταση ασφαλειών για να συμμετάσχουν στο σύστημα ενισχύσεων, αλλά στο παρόν στάδιο, δεν διαθέτουμε καμιά πληροφορία όσον αφορά τη σχέση μεταξύ του ποσού των ασφαλειών και αυτού της εγγύησης)·
δ) η εφαρμογή, στο τμήμα εκείνο των δανείων που καλύπτει η εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου, επιτοκίου ισοδύναμου προς αυτό των εντόκων γραμματίων Δημοσίου δωδεκάμηνης διάρκειας, προσαυξημένο κατά δύο μονάδες (η προσαύξηση ανήλθε σε 5 μονάδες βάσει της αποφάσεως αριθ.
2035824/5887 της 1ης Ιουνίου 1994)· η υφιστάμενη πριν από οποιαδήποτε επιδότηση διαφορά μεταξύ των επιτοκίων που εφαρμόζονται στις υπαγόμενες στη ρύθμιση των οφειλών τους επιχειρήσεις και των επιτοκίων που επιβάλλονται στις άλλες επιχειρήσεις, εμφαίνεται στον παρακάτω συγκριτικό πίνακα (με την προβλεπόμενη από τις αποφάσεις αριθ.
69836/B1461 και 2035824/5887 προσαύξηση) [2]:
ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ _BAR_ ΕΠΙΤΟΚΙΟ ΤΩΝ ΕΤΗΣΙΩΝ ΕΝΤΟΚΩΝ ΓΡΑΜΜΑΤΙΩΝ ΔΗΜΟΣΙΟΥ %(+ προσαύξηση) _BAR_ ΜΕΣΟΣ ΟΡΟΣ ΤΩΝ ΚΑΝΟΝΙΚΩΝ ΕΠΙΤΟΚΙΩΝ (%) _BAR_
30.6.1993 _BAR_ 21,25 + 2 = 23,25 _BAR_ 28,60 _BAR_
31.12.1993 _BAR_ 20,25 + 2 = 22,25 _BAR_
15.7.1994 _BAR_ 20,25 + 5 = 25,25 _BAR_ 27,40 _BAR_
16.12.1994 _BAR_ 17,75 + 5 = 22,75 _BAR_
17.7.1995 _BAR_ 15,50 + 5 = 20,50 _BAR_ 23,10 _BAR_
18.12.1995 _BAR_ 13,90 + 5 = 18,90 _BAR_
1.7.1996 _BAR_ 13,30 + 5 = 18,90 _BAR_ 21 _BAR_
2.12.1996 _BAR_ 11,50 + 5 = 16,50 _BAR_
1.7.1997 _BAR_ 9,60 + 5 = 14,60 _BAR_ 18,20 _BAR_
10.12.1997 _BAR_ 11,30 + 5 = 16,30 _BAR_
1.7.1998 _BAR_ 11,70 + 5 = 16,70 _BAR_ 18,60 _BAR_
2.12.1998 _BAR_ 10,50 + 5 = 15,50 _BAR_
2.7.1999 _BAR_ 8,69 + 5 = 13,69 _BAR_ 15,00 _BAR_
17.12.1999 _BAR_ 8,26 + 5 = 13,26 _BAR_
28.7.2000 _BAR_ 6,22 + 5 = 11,22 _BAR_ 12,33 _BAR_
22.12.2000 _BAR_ 4,59 + 5 = 9,59 _BAR_
30.8.2001 _BAR_ 3,74 + 5 = 8,74 _BAR_ 8,58 _BAR_
13.12.2001 _BAR_ 3,02 + 5 = 8,02 _BAR_
6.6.2002 _BAR_ 3,72 + 5 = 8,72 _BAR_ 7,40 _BAR_
28.11.2002 _BAR_ 2,69 + 5 = 7,69 _BAR_ 7,24 _BAR_
ε) η χορήγηση επιδότησης επιτοκίων κατά δέκα μονάδες επί του συνόλου του ποσού των δανείων, στη διάρκεια των πέντε πρώτων ετών (η επιδότηση υπολογίζεται στα προσαυξημένα επιτόκια που αναφέρονται στη δεύτερη στήλη του ανωτέρω πίνακα)·
στ) η δυνατότητα χορήγησης περιόδου χάριτος για ενάμισυ έτος (μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 1994), υπό τον όρο μείωσης επιδότησης επιτοκίου από 10 μονάδες σε 8,5 μονάδες· στο μέτρο όμως που η πρώτη δόση θα έπρεπε να καταβληθεί την 1η Ιουλίου 1995, η περίοδος χάριτος στην αποπληρωμή διαρκεί στην πραγματικότητα δύο έτη·
ζ) η δυνατότητα για τους δικαιούχους, που θεσπίστηκε με την απόφαση αριθ.
72742/B1723, να εξοφλήσουν τους τόκους της περιόδου χάριτος που τους βαρύνουν, αντί να τους κεφαλαιοποιήσουν· στην περίπτωση αυτή, η επιδότηση επιτοκίου ορίζεται εκ νέου σε 10 μονάδες·
η) η αποδέσμευση των ασφαλειών που έχουν δοθεί στις επιχειρήσεις από τις υποβοηθούμενες επιχειρήσεις, η οποία προβλέπεται από την απόφαση αριθ.
2071670/11297· όσον αφορά τις οφειλές που καλύπτονται από την εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου, διατηρούνται οι εμπράγματες επί των παγίων στοιχείων ασφάλειες, οι λοιπές εμπράγματες επί των εξωεπιχειρηματικών ακινήτων, οι ενοχικές και αυτές επί των χρεογράφων και αξιογράφων που καλύπτουν μέχρι και το 100 % της οφειλής·οι ασφάλειες οι σχετικές με ποσά που υπερβαίνουν το ποσό της οφειλής αποδεσμεύονται· όμως, σύμφωνα με τις πληροφορίες που γνωστοποιήθηκαν στην Επιτροπή, οι τράπεζες συχνά χρεώνουν έξοδα με τα οποία οι απαιτήσεις αυτές υπερβαίνουν κατά πολύ το ποσό του δανείου.
18. Όλα αυτά τα στοιχεία πιθανών ενισχύσεων πρέπει να τύχουν ανάλυσης από δύο απόψεις: αυτή της εφαρμογής τους στον γεωργικό τομέα και αυτήν της εφαρμογής τους στο βιομηχανικό και βιοτεχνικό τομέα, λαμβανομένων γενικότερα υπόψη των παρατηρήσεων που διατυπώθηκαν από τις ελληνικές αρχές στις 4 Αυγούστου 2003, σε απάντησή τους στις ερωτήσεις των υπηρεσιών της Επιτροπής, της 27ης Μαΐου 2003.
Όσον αφορά τον γεωργικό τομέα
19. Η Επιτροπή σημειώνει καταρχάς ότι, στην επιστολή τους της 4ης Αυγούστου 2003, οι ελληνικές αρχές διευκρινίζουν ότι δεν είχαν κοινοποιήσει τις εν λόγω ενισχύσεις επειδή θεωρούσαν ότι δεν συνιστούσαν κρατικές ενισχύσεις κατά την έννοια του άρθρου 87, παράγραφος 1 της συνθήκης.
Ανέφεραν επίσης ότι, σύμφωνα με τα διαθέσιμα στοιχεία, το συνολικό ύψος της επιδότησης επιτοκίου ανήλθε κατά την περίοδο της εφαρμογής των αποφάσεων στα 47 εκατομμύρια ευρώ· όσον αφορά τις καταβληθείσες εγγυήσεις του Δημοσίου, ανήλθαν σε 7 εκατομμύρια ευρώ, από τα οποία το μεγαλύτερο μέρος έχει ήδη επιστραφεί από τους δικαιούχους στο Δημόσιο.
Τέλος, προσέθεσαν ότι δεν διέθεταν αναλυτικά στοιχεία ανά επιχείρηση και νομό, μπορούσαν ωστόσο να εκτιμήσουν ότι ο κύριος όγκος των κατ' αυτόν τον τρόπο χορηγηθεισών ενισχύσεων αφορούσε ποσά τα οποία εμπίπτουν στον κανόνα de minimis.
20. Καθώς πρόκειται για μη κοινοποιηθείσες ενισχύσεις, αυτές θα πρέπει να εξεταστούν με βάση τους ισχύοντες κατά τον χρόνο της χορήγησής τους κανόνες και κατευθυντήριες γραμμές, σύμφωνα με τις διατάξεις του σημείου 23.3 δεύτερο εδάφιο των κατευθυντηρίων γραμμών της Κοινότητας όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις στον γεωργικό τομέα [3].
21. Αλλά, κατά τις ημερομηνίες έναρξης ισχύος της απόφασης αριθ.
69836/B1461 και των τροποποιήσεών της, ο κανόνας de minimis, ο οποίος είχε προσδιοριστεί στο κοινοτικό πλαίσιο των ενισχύσεων στις μικρομεσαίες επιχειρήσεις του 1992 [4], δεν είχε εφαρμογή στον γεωργικό τομέα [5].
22. Στο πλαίσιο αυτό, και καθώς ο εν λόγω κανόνας προβάλλεται ρητά από τις ελληνικές αρχές για δικαιολόγηση των ενισχύσεων, η Επιτροπή δεν μπορεί παρά να αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των ενισχύσεων αυτών με την κοινή αγορά.
23. Πράγματι, δυνάμει της απόφασης αριθ.
69836/B1461, οι επιχειρήσεις θα έπρεπε να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση των οφειλών τους (βλ. ανωτέρω σημείο 9), πράγμα που σημαίνει ότι κατά τον χρόνο της ρύθμισης θα έπρεπε να αντιμετωπίζουν προβλήματα (το στοιχείο αυτό αποτυπώνεται στο προοίμιο της απόφασης αριθ.
2045909/7431/0025, η οποία αναφέρει την ανάγκη υποβοήθησης των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων των νομών Καστοριάς και Εύβοιας που αντιμετωπίζουν προβλήματα ρευστότητας).
24. Κατά τον χρόνο έναρξης ισχύος της απόφασης αριθ.
69836/B1461, η Επιτροπή ακολουθούσε την πολιτική να θεωρεί ότι οι ενισχύσεις στις προβληματικές επιχειρήσεις, όπως είναι οι ανωτέρω περιγραφόμενες, συνιστούσαν ενισχύσεις στη λειτουργία, οι οποίες δεν μπορούσαν, καταρχήν, να θεωρηθούν ως συμβιβάσιμες με την κοινή αγορά παρά μόνον εάν πληρούσαν τις κατωτέρω τρεις προϋποθέσεις:
α) οι εν λόγω ενισχύσεις θα έπρεπε να αφορούν χρηματοοικονομικά βάρη δανείων συναφθέντων για τη χρηματοδότηση ήδη πραγματοποιηθεισών επενδύσεων,
β) το σωρευτικό ισοδύναμο επιδότησης των ενισχύσεων που ενδεχομένως είχαν χορηγηθεί κατά τη σύναψη των δανείων και των εν λόγω ενισχύσεων δεν θα μπορούσε να υπερβαίνει τους γενικώς παραδεκτούς συντελεστές, ήτοι:
- για τις επενδύσεις στο επίπεδο της πρωτογενούς γεωργικής παραγωγής: 35 % ή 75 % στις μειονεκτικές περιοχές κατά την έννοια της οδηγίας 75/268/ΕΟΚ·
- για τις επενδύσεις στο επίπεδο της μεταποίησης ή της εμπορίας γεωργικών προϊόντων: 55 % ή 75 % στις περιοχές στόχου 1, για τα σχέδια που είναι σύμφωνα με τα τομεακά προγράμματα ή με κάποιον από τους στόχους του άρθρου 1 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ.
866/90, και 35 % (ή 50 % στις περιοχές στόχου 1) για τα λοιπά σχέδια, στο μέτρο που δεν αποκλείονται βάσει των κριτηρίων επιλογής που αναφέρονται στο σημείο 2 του παραρτήματος της απόφασης 90/342/ΕΟΚ (ή της απόφασης 94/173/ΕΟΚ)·
γ) οι εν λόγω ενισχύσεις θα έπρεπε να ήταν μεταγενέστερες αναπροσαρμογών των επιτοκίων των νέων δανείων που πραγματοποιούνται ώστε να λαμβάνεται υπόψη η διακύμανση των επιτοκίων (το δε ποσό των ενισχύσεων θα έπρεπε να είναι κατώτερο από ή ίσο προς τη διαφορά των επιτοκίων των νέων δανείων) ή θα έπρεπε να αφορούν γεωργικές εκμεταλλεύσεις που να παρέχουν εγγυήσεις βιωσιμότητας, ιδίως στην περίπτωση που τα χρηματοοικονομικά βάρη των υφιστάμενων δανείων είναι τέτοια που να κινδυνεύει η βιωσιμότητα των εκμεταλλεύσεων ή και να κινδυνεύουν να χρεοκοπήσουν.
25. Το 1997, οι προϋποθέσεις αυτές αντικαταστάθηκαν από τις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντήριων γραμμών όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων [6].
Το σημείο 4.4 των εν λόγω κατευθυντήριων γραμμών ορίζει ότι "όσον αφορά τον γεωργικό τομέα, [οι κατευθυντήριες γραμμές] θα αρχίσουν να ισχύουν την 1η Ιανουαρίου 1998 για τις νέες κρατικές ενισχύσεις και για τις υφιστάμενες κρατικές ενισχύσεις ισχύει η ίδια ημερομηνία, σε περίπτωση δε που η Επιτροπή έχει κινήσει στο πλαίσιο αυτό τη διαδικασία του άρθρου 93 (σήμερα άρθρου 88), παράγραφος 2 της Συνθήκης κατά ενός ή περισσοτέρων κρατών μελών, αφότου η Επιτροπή εκδώσει την οριστική απόφαση έναντι του(των) συγκεκριμένου(ων) κράτους(κρατών) μέλους(μελών) βάσει του άρθρου 93 (σήμερα άρθρου 88) παράγραφος 2 της Συνθήκης".
26. Οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων του 1997 αντικαταστάθηκαν από νέες κατευθυντήριες γραμμές, στις 9 Οκτωβρίου 1999 [7].
Στο σημείο 6.3 των νέων αυτών κατευθυντήριων γραμμών, αναφέρεται ότι "τα κράτη μέλη πρέπει να προσαρμόσουν τα καθεστώτα ενισχύσεων διάσωσης και αναδιάρθρωσης που εφαρμόζουν και που παραμένουν σε ισχύ μετά τις 30 Ιουνίου 2000 και να τα ευθυγραμμίσουν με τις … κατευθυντήριες γραμμές … μετά την ημερομηνία αυτή ".
Επίσης, "για να μπορέσει η Επιτροπή να ελέγξει την προσαρμογή αυτή, τα κράτη μέλη [πρέπει να της διαβιβάσουν] πριν τις 31 Δεκεμβρίου 1999, κατάσταση με όλα αυτά τα καθεστώτα.
Εν συνεχεία, και εν πάση περιπτώσει, πριν από τις 30 Ιουνίου 2000, πρέπει να της διαβιβάσουν επαρκή στοιχεία που θα της επιτρέψουν να διαπιστώσει κατά πόσον τα καθεστώτα αυτά τροποποιήθηκαν σύμφωνα με τις … κατευθυντήριες γραμμές".
27. Στη συγκεκριμένη περίπτωση, καθώς οι ελληνικές αρχές ανέφεραν, στην επιστολή τους της 4ης Αυγούστου 2003, ότι η ισχύς των εν λόγω υπουργικών αποφάσεων είχε λήξει, χωρίς να διευκρινίζουν την ημερομηνία που κατέστησαν ανενεργείς [8], η Επιτροπή οφείλει να προβεί στην εξέταση των εν λόγω μέτρων λαμβάνοντας υπόψη όλους τους προαναφερόμενους στα σημεία 24 έως 26 κανόνες.
Ενισχύσεις που χορηγήθηκαν μεταξύ 1ης Οκτωβρίου 1993 και 31ης Δεκεμβρίου 1997
28. Όσον αφορά τους κανόνες που εφαρμόζονται στις κρατικές ενισχύσεις για προβληματικές επιχειρήσεις μεταξύ της ημερομηνίας έναρξης ισχύος της αποφάσεως αριθ.
69836/B1461 (την 1η Οκτωβρίου 1993) και 31ης Δεκεμβρίου 1997 (για τους παρατιθέμενους στο σημείο 25 λόγους), η Επιτροπή διαπιστώνει τα εξής:
- οι ενισχύσεις θα έπρεπε να αφορούν αποκλειστικώς δάνεια για επενδύσεις· όμως, στην περίπτωση των εν λόγω μέτρων, τα δάνεια που έχουν υπαχθεί σε ρύθμιση φαίνεται ότι είχαν επίσης ως σκοπό τη σύσταση και/ή τροφοδότηση κεφαλαίων κίνησης,
- στο παρόν στάδιο και λόγω ελλείψεως πληροφοριών, η Επιτροπή δεν γνωρίζει κατά πόσον τα επενδυτικά δάνεια (για πάγιες εγκαταστάσεις) που υπήχθησαν στη ρύθμιση είχαν ήδη τύχει κρατικής ενισχύσεως· της είναι συνεπώς αδύνατο να προσδιορίσει κατά πόσον το ισοδύναμο επιδότησης της ενίσχυσης ή των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν για τα δάνεια παραμένει εντός των αποδεκτών ορίων, δηλαδή στη συγκεκριμένη περίπτωση του 75 % των δαπανών, καθώς φαίνεται ότι στην περίπτωση αυτή έχουν χορηγηθεί ενισχύσεις στον τομέα της μεταποίησης και της εμπορίας γεωργικών προϊόντων (λιπαρές ουσίες) και ότι η Ελλάδα κατατάσσεται στο στόχο 1,
- ελλείψει πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι χρηματοδοτηθείσες από τα δάνεια επενδύσεις που υπήχθησαν στη ρύθμιση ήταν σύμφωνες με τους όρους της αποφάσεως 90/342/ΕΟΚ της Επιτροπής σχετικά με τη θέσπιση των κριτηρίων επιλογής που πρέπει να λαμβάνονται υπόψη για τις επενδύσεις που αφορούν τη βελτίωση των συνθηκών μεταποίησης και εμπορίας των αγροτικών προϊόντων και προϊόντων δασοκομίας [9], όπως επίσης προς τα οριζόμενα από την απόφαση 94/173/ΕΟΚ της Επιτροπής της 22ας Μαρτίου 1994, για την κατάρτιση κριτηρίων επιλογής που πρέπει να ληφθούν υπόψη για τις επενδύσεις όσον αφορά τη βελτίωση των συνθηκών μεταποίησης και εμπορίας των γεωργικών προϊόντων και προϊόντων δασοκομίας και για την κατάργηση της απόφασης 90/342/ΕΟΚ [10].
29. Λαμβανομένων υπόψη των σκέψεων αυτών, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει, στο παρόν στάδιο, σχετικά με την τήρηση των προαναφερομένων στο σημείο 24 προϋποθέσεων, και συνεπώς όσον αφορά το συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά των εν λόγω ενισχύσεων που χορηγήθηκαν μεταξύ 1ης Οκτωβρίου 1993 και 31ης Δεκεμβρίου 1997.
30. Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι, μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό τη μορφή εγγυήσεων, κανόνες που εφαρμόζονταν κατά την ημερομηνία έναρξης ισχύος της αποφάσεως αριθ.
69836/B1461 [11].
Πιθανές ενισχύσεις που χορηγήθηκαν μεταξύ της 1ης Ιανουαρίου 1998 και της 30ής Ιουνίου 2000
31. Η Επιτροπή, ελλείψει πληροφοριών, δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι ελληνικές αρχές έχουν προβεί στην προσαρμογή των εν λόγω μέτρων ενίσχυσης στις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων, του 1997.
Μπορεί ωστόσο να διατυπώσει την ανησυχία ότι δεν έπραξαν κάτι τέτοιο, στο μέτρο που, όπως αναφέρεται στο ανωτέρω σημείο 19, θεωρούσαν ότι τα μέτρα δεν συνιστούσαν κρατικές ενισχύσεις κατά την έννοια του άρθρου 87, παράγραφος 1 της Συνθήκης.
32. Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των εν λόγω μέτρων ενίσχυσης με την κοινή αγορά στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου.
33. Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό τη μορφή εγγυήσεων, που ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [12].
Πιθανές ενισχύσεις που χορηγήθηκαν από την 1η Ιουλίου 2000
34. Ελλείψει πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι ελληνικές αρχές έχουν προσαρμόσει τα εν λόγω μέτρα ενισχύσεων στις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντήριων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων, του 1999.
Μπορεί ωστόσο να διατυπώσει την ανησυχία ότι δεν έπραξαν κάτι τέτοιο, για τους προαναφερόμενους στο σημείο 30 λόγους.
35. Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των εν λόγω μέτρων ενίσχυσης με την κοινή αγορά στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου.
36. Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό τη μορφή εγγυήσεων, που ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [13].
Όσον αφορά το βιομηχανικό και βιοτεχνικό τομέα
37. Στους δύο αυτούς τομείς, ο κανόνας de minimis στον οποίο παραπέμπουν οι αρχές, όντως εφαρμόζεται.
Εντούτοις, η Επιτροπή διερωτάται πώς οι ελληνικές αρχές μπορούν να εκτιμήσουν ότι τα ποσά ενισχύσεων τα οποία ανέφεραν (βλ. ανωτέρω σημείο 19) υπάγονται στον κανόνα de minimis (ότι δηλαδή χορηγήθηκαν τηρουμένων των όρων που καθορίζονται στα διάφορα προαναφερόμενα στο σημείο 21 κείμενα και στην υποσημείωση της σελίδας 6), στο μέτρο που δεν φαίνεται να γνωρίζουν τον ακριβή αριθμό των δικαιούχων που υπήχθησαν στο καθεστώς (το τελευταίο αυτό σημείο μας υποχρεώνει επίσης να αναρωτηθούμε με ποιον τρόπο ήταν οι ελληνικές αρχές σε θέση να προσδιορίσουν αυτό καθαυτό το ποσό των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν) και στο μέτρο που τα ανώτατα όρια τα υπαγόμενα στον κανόνα de minimis υπολογίζονται βάσει τριετούς περιόδου, και όχι σε σχέση με μια μεμονωμένη πράξη.
38. Σε μια τέτοια κατάσταση όπου, στο παρόν στάδιο, είναι αδύνατο να προσδιοριστεί κατά πόσον οι ενισχύσεις που χορηγήθηκαν στις βιομηχανικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις των εν λόγω δύο νομών υπάγονται πράγματι στον κανόνα de minimis, ότι δηλαδή δεν συνιστούν κρατικές ενισχύσεις κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της Συνθήκης, η Επιτροπή οφείλει να διατυπώσει την υπόθεση περί υπάρξεως κρατικών ενισχύσεων και, εξαιτίας αυτού, να προβεί στην ανάλυση των εν λόγω μέτρων με βάση τους οικείους κοινοτικούς κανόνες.
Λαμβανομένων υπόψη των σκέψεων που αναπτύσσονται στο ανωτέρω σημείο 23, οι εν λόγω κανόνες είναι αυτοί που διέπουν τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, από την έναρξη ισχύος της αποφάσεως αριθ.
69836/B1461, και συγκεκριμένα, κατά σειρά:
α) οι αρχές που διατυπώθηκαν στην Όγδοη έκθεση επί της πολιτικής ανταγωνισμού [14]·
β) οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1994 [15], που επιβεβαιώθηκαν, όσον αφορά τους δύο εξεταζόμενους τομείς, από τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1997 [16], και των οποίων η εφαρμογή παρατάθηκε με την ανακοίνωση της Επιτροπής του 1998 όσον αφορά την παράταση των κατευθυντήριων γραμμών σχετικά με τις ενισχύσεις για τη διάσωση και αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων [17]·
γ) τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1999 [18].
39. Στο στάδιο αυτό, και λαμβανομένων υπόψη των διαθέσιμων πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον η χορήγηση των ενισχύσεων με βάση τις εν λόγω αποφάσεις έγινε τηρουμένων των προαναφερομένων στο σημείο 35 κανόνων, οι οποίοι προβλέπουν ιδίως την κατάρτιση σχεδίων αναδιάρθρωσης.
Δύναται ωστόσο να αμφιβάλλει ότι τηρήθηκαν οι κανόνες αυτοί, στο μέτρο που, όπως αναφέρεται ανωτέρω στο σημείο 19, οι ελληνικές αρχές θεώρησαν, με την επιστολή τους της 4ης Αυγούστου 2003, ότι τα εν λόγω μέτρα δεν συνιστούσαν κρατικές ενισχύσεις κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της Συνθήκης.
40. Μέσα σε ένα τέτοιο πλαίσιο, και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει σχετικά με το συμβιβάσιμο των εν λόγω ενισχύσεων με την κοινή αγορά.
41. Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι, μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από το Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό τη μορφή εγγυήσεων, που ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [19].
ΣΥΜΠΕΡΑΣΜΑ
42. Λαμβανομένων υπόψη όλων των αμφιβολιών που διατυπώθηκαν στην ανωτέρω ανάλυση, η Επιτροπή αποφάσισε να κινήσει τη διαδικασία εξέτασης που προβλέπεται από το άρθρο 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης.
43. Στο πλαίσιο της διαδικασίας αυτής, η Επιτροπή καλεί την Ελλάδα να υποβάλει τις παρατηρήσεις της όπως και κάθε άλλη πληροφορία χρήσιμη για την αξιολόγηση των εν λόγω ενισχύσεων, εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία παραλαβής της παρούσας.
Καλεί επίσης τις αρχές της χώρας σας να διαβιβάσουν αμέσως αντίγραφο της επιστολής αυτής στους πιθανούς δικαιούχους-αποδέκτες ενισχύσεων.
44. Η Επιτροπή υπενθυμίζει στην Ελλάδα το ανασταλτικό αποτέλεσμα της διατάξεως του άρθρου 88 παράγραφος 3 της συνθήκης ΕΚ και παραπέμπει στο άρθρο 14 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, το οποίο προβλέπει ότι κάθε παράνομη ενίσχυση δυνατόν να αποτελέσει το αντικείμενο ανάκτησης από τον δικαιούχο της.
45. Με την παρούσα, η Επιτροπή γνωστοποιεί στην Ελλάδα ότι θα ενημερώσει τα ενδιαφερόμενα μέρη με δημοσίευση της παρούσας επιστολής και με περίληψή της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Όλοι οι ανωτέρω ενδιαφερόμενοι θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία της δημοσίευσης αυτής."
[1] Ο λογαριασμός αυτός, που ανοίχθηκε στην Τράπεζα της Ελλάδας, τροφοδοτείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των εμπορικών τραπεζών.
Κάθε ακάλυπτο ποσό του λογαριασμού αυτού βαραίνει το κράτος (σύμφωνα με τις πληροφορίες που διαθέτει η Επιτροπή, ο λογαριασμός παρέμεινε επί μακρόν ελλειμματικός και, κατά συνέπεια, τροφοδοτείτο από το κράτος).
Στην απόφασή του της 7ης Ιουνίου 1978, στην υπόθεση C 57/86 (Συλλογή 1988, σ.
439), το Δικαστήριο διαπίστωσε ότι η δραστηριότητα της Τράπεζας της Ελλάδας σε θέματα διαχείρισης και πληρωμών υπόκειτο σε άμεσο κρατικό έλεγχο.
[2] Δεδομένου ότι, στο παρόν στάδιο, οι υπηρεσίες της Επιτροπής δεν γνωρίζουν τον χρόνο κατά τον οποίο έπαυσαν να ισχύουν οι αποφάσεις (στην επιστολή τους της 4ης Αυγούστου 2003, οι ελληνικές αρχές ανέφεραν ότι αυτές δεν εφαρμόζονται πλέον, χωρίς να διευκρινίσουν από πότε), η προσαύξηση του 5 % λογικά εφαρμόστηκε για όλες τις μεταγενέστερες της 1ης Ιουνίου 1994 περιόδους που αναφέρονται στον πίνακα· συνεπώς, ο πίνακας αυτός είναι δυνατό να τροποποιηθεί ανάλογα με τις ημερομηνίες παύσης ισχύος των αποφάσεων, τις οποίες οι ελληνικές αρχές θα οφείλουν να κοινοποιήσουν.
[3] ΕΕ C 232 της 12.8.2000, σ.
17.
[4] ΕΕ C 213 της 19.8.1992, σ.
2.
[5] Ο κανόνας αυτός στη συνέχεια επαναπροσδιορίστηκε, στην ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με τις ενισχύσεις de minimis του 1996 (ΕΕ C 68 της 6.3.1996, σ.
9), και μετά στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ.
69/2001 της Επιτροπής, της 12ης Ιανουαρίου 2001, για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις ενισχύσεις ήσσονος σημασίας (ΕΕ L 10 της 13.1.2001, σ.
30).
[6] ΕΕ C 283 της 19.9.1997, σ.
2.
[7] ΕΕ C 288 της 9.10.1999, σ.
2.
[8] Βλ. υποσημείωση αριθ.
2.
[9] ΕΕ L 163 της 29.6.1990, σ.
71.
[10] ΕΕ L 79 της 23.3.1994, σ.
29.
[11] Πρβλ. επιστολές της Επιτροπής στα κράτη μέλη SG(89) D/4328 της 5ης Απριλίου 1989 και SG(89) D/12772 της 12ης Οκτωβρίου 1989 καθώς και σημείο 38 της ανακοίνωσης της Επιτροπής προς τα κράτη μέλη σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 92 και 93 της Συνθήκης και του άρθρου 5 της οδηγίας 80/723/ΕΟΚ της Επιτροπής στις δημόσιες επιχειρήσεις του τομέα μεταποίησης (ΕΕ C 307 της 13.11.1993, σ.
3).
[12] Βλ. υποσημειώσεις 9 και 11.
[13] ΕΕ C 71 της 11.3.2000, σ.
14.
[14] Ειδικότερα στα σημεία 177, 227 και 228 της εν λόγω Έκθεσης.
[15] ΕΕ C 368 της 23.12.1994, σ.
12.
[16] Βλ. υποσημείωση 6.
[17] ΕΕ C 74 της 10.3.1998, σ.
31.
[18] ΕΕ C 288 της 9.10.1999, σ.
2.
[19] Βλ. υποσημειώσεις 9 και 11.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Itálie
Státní podpora č. C 21/2004 (ex N 590/B/2001) – čl. 99 odst. 2 písm. a) (pokud jde o zemědělské odvětví) a čl. 124 odst. 1 a 2 regionálního zákona č. 32/2000: "Ustanovení týkající se provádění víceletého orientačního programu 2000 – 2006 a úpravy režimů popdpor pro podniky" (Sicílie)
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 52/09)
Dopisem ze dne 8. září 2004 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, týkající se výše uvedených podpor.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro zemědělství:
Commission européenne
Direction générale de l'Agriculture
Direction H2
Bureau: Loi 130 5/120
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 76 72
Tyto připomínky budou sděleny Itálii.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
Ustanovení čl. 99 odst. 2 písm. a) sicilského regionálního zákona č. 32/2000 stanoví podpory na tvorbu nebo na udržování fondů určených na poskytování jistot, aby přidružené podniky obdržely finanční prostředky od úvěrových společností a institucí, leasingových společností, společností na postoupení podnikových úvěrů a podobných bankovních organizací.
V tomto stadiu Komise pochybuje o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem, neboť:
- samotná zásada možného poskytnutí jistoty v sobě zahrnuje existenci půjčky; s ohledem na seznam režimů, podle nichž lze poskytnout jistoty, předaný italskými orgány se tedy zdá, že některé uvedené režimy by mohlo být obtížné financovat prostřednictvím půjček vzhledem k povaze opatření stanovených v jejich rámci (například je těžko myslitelné, aby podpory určené k pokrytí pojistného v zemědělském odvětví měly formu půjčky),
- možnost poskytnout jistoty spojené s některými opatřeními stanovenými v článku 124 předmětného zákona je problematická, neboť z důvodů uvedených níže pochybuje Komise v tomto stadiu o slučitelnosti dotyčných opatření se společným trhem, a skutečnost poskytnout jistotu pro opatření, jehož přijatelnost je již problematická, zpochybňuje zase přijatelnost samotné jistoty,
- Komise nemá k dispozici informace o způsobu, jakým budou italské orgány ověřovat, že kumulace prvku potenciální podpory pro jistoty a podpory stanovené pro režimy, na něž se vztahují, nezpůsobí překročení přijatelné míry podpory v rámci uvedených režimů.
Ustanovení čl. 124 odst. 2 a 3 sicilského regionálního zákona č. 32/2000 stanoví poskytnutí podpory pro uznaná seskupení producentů na základě nařízení Rady (EHS) č. 1035/72 ze dne 18. května 1972 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1], která nemohla obdržet plnou výši podpory, na niž mohla mít nárok v minulosti, kvůli nedostatku finančních prostředků na regionální úrovni. Toto opatření musí být financováno prostřednictvím části celkového rozpočtu ve výši 3615198 EUR.
V tomto stadiu Komise pochybuje o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem, neboť:
- se jasně ukazuje, že třem ze čtyř sdružení producentů, na něž se vztahuje opatření, by se zamýšlená podpora poskytla po sedmiletém období následujícím po uznání sdružení, což znamená, že nároky na podporu těchto sdružení zanikly (ve znění článku 14 nařízení Rady (EHS) č. 1035/72 musejí být podpory vyplaceny v pěti ročních částkách během sedmi let, které následují po uznání sdružení),
- nařízení Rady (EHS) č. 1035/72 bylo zrušeno nařízením Rady (EHS) č.
2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [2]; proto by skutečnost poskytnout podporu podle již neexistujícího nařízení sdružením, jejichž nároky se staly neplatnými, byla v rozporu s fungováním mechanismů společné organizace trhu v odvětví ovoce a zeleniny zřízenými nařízením Rady (EHS) č.
2200/96; bod 3.2 Pokynů Společenství týkajících se státní podpory v odvětví zemědělství [3] tedy jasně uvádí, že Komise nemůže v žádném případě schválit podporu, která by byla neslučitelná s ustanoveními, jimiž se řídí společná organizace trhů, nebo která by byla v rozporu s řádným fungováním dotyčné organizace trhů,
- podpora poskytnutá za popsaných okolností by byla retroaktivní podporou, která je výslovně zakázána bodem 3.6 pokynů, protože neobsahuje podněcující prvek, který musí obsahovat každá podpora v zemědělském odvětví (s výjimkou podpor vyrovnávací povahy),
- jedním z argumentů předložených italskými orgány, a sice, že EZOZF by nezajistil finanční krytí závazků přijatých na italské úrovni, vede Komisi k tomu, aby si položila otázku v tom smyslu, zda spolufinancování založení sdružení producentů zahrnuje automatickou úhradu ze strany EZOZF části výše podpory schválené v rámci společné organizace trhů.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Con la presente, ho l'onore di informarLa che la Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE con riguardo agli aiuti previsti dall'articolo 99, paragrafo 2, lettera a) della legge regionale in oggetto, per quanto riguarda il settore agricolo, nonché in merito agli aiuti previsti dall'articolo 124, paragrafi 1 e 2 della stessa legge, a favore di talune associazioni di produttori e di non sollevare obiezioni in merito agli aiuti previsti dagli altri articoli della stessa legge citati in oggetto, eccetto l'articolo 111 (ritirato – cfr. punto 9 in appresso) e l'articolo 123 (già esaminato nell'ambito di un altro fascicolo di aiuto – cfr. punto 5 in appresso).
Procedimento
2. Con lettera del 28 agosto 2001, protocollata il 29 agosto 2001, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha notificato alla Commissione le misure di cui all'oggetto, a norma dell'articolo 88, paragrafo 3 del trattato.
3. Con lettere del 17 maggio 2002 e del 10 ottobre 2002, protocollate rispettivamente il 21 maggio 2002 e l' 11 ottobre 2002, detta Rappresentanza ha trasmesso alla Commissione i complementi d'informazione chiesti alle autorità italiane con lettere in data 24 ottobre 2001 e 18 luglio 2002.
4. Nella lettera del 10 ottobre 2002, le autorità italiane hanno comunicato ulteriori informazioni concernenti unicamente l'aiuto di cui all'articolo 123 della legge regionale in oggetto, dato il carattere d'urgenza da questo presentato.
5. L'aiuto previsto dall'articolo 123 della legge regionale in questione è stato scorporato dagli altri aiuti di cui agli articoli suindicati ed è stato dichiarato compatibile con il mercato comune nel quadro del fascicolo relativo all'aiuto N 590/A/2001 [4].
6. Siccome la lettera delle autorità italiane in data 10 ottobre verteva unicamente sull'articolo 123 della legge regionale in oggetto, i servizi della Commissione hanno inviato, con lettera datata 11 febbraio 2003, un sollecito alle autorità in questione, pregandole di rispondere anche alle altre domande formulate nella lettera del 18 luglio 2002.
7. Con lettera del 5 marzo 2003, protocollata il 6 marzo 2003, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione la risposta delle autorità italiane alle domande contenute nella lettera del 18 luglio 2002.
8. I servizi della Commissione, dopo aver esaminato questa risposta, hanno chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane con lettera in data 2 maggio 2003.
9. Con lettera del 13 agosto 2003, protocollata il 18 agosto 2003, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione la risposta delle autorità italiane alla lettera del 2 maggio 2003.
In questa risposta, le autorità italiane annunciavano il ritiro dell'articolo 111 dalla legge regionale in oggetto e chiedevano alla Commissione di adottare una decisione distinta per alcuni articoli della stessa.
10. Con lettera del 1o ottobre 2003, i servizi della Commissione hanno spiegato alle autorità italiane che avrebbero preso una decisione sull'insieme del fascicolo N 590/B/2001 e hanno chiesto ancora qualche precisazione su uno degli articoli della legge regionale.
11. Con lettera del 7 gennaio 2004, protocollata il 14 gennaio 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione la risposta delle autorità italiane alla lettera del 1o ottobre 2003.
12. Con lettera del 10 marzo 2004, i servizi della Commissione hanno ufficialmente chiesto alle autorità italiane talune precisazioni già richieste nel corso di contatti informali.
13. Con le lettere del 20 aprile 2004, protocollata il 21 aprile 2004, e del 24 maggio, protocollata il 25 maggio 2004, le autorità italiane hanno trasmesso alla Commissione le precisazioni di cui al punto 12.
14. La presente decisione verte su tutto l'articolato della legge regionale in oggetto, ad eccezione:
- dell'articolo 99, per quanto riguarda il settore della pesca, dato che la notifica iniziale è stata effettuata dall'Assessorato all'agricoltura della Regione siciliana e che, nella lettera trasmessa dalla Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea il 24 maggio 2004, l'Assessorato alla pesca della Regione siciliana ha comunicato che sarebbe stata effettuata una notifica separata ulteriore per il settore della pesca,
- degli articoli 111 (ritirato) e 123 (trattato nell'ambito del fascicolo N 590/A/2001).
15. Inoltre, per i motivi esposti ai paragrafi da 95 a 100, gli aiuti di cui all'articolo 124, paragrafi 1 e 2, a favore di un'associazione di produttori, nonché gli aiuti di cui all'articolo 124, paragrafo 3 non formano oggetto della presente decisione.
Descrizione
16. Gli articoli citati in oggetto istituiscono le seguenti misure di aiuto (tutte relative al periodo 2000-2006):
Articolo 99
17. Questo articolo prevede, a favore dei consorzi fidi di primo e secondo grado (in altri termini, i consorzi fidi e le loro associazioni) del settore agricolo:
Paragrafo 2, lettera a)
contributi per costituire o integrare i fondi rischi destinati all'attività di prestazione di garanzie ai fini della concessione di finanziamenti da parte di aziende e istituti di credito, di società di locazione finanziaria, di società di cessione di crediti di imprese e di enti parabancari, alle imprese associate;
Paragrafo 2, lettera b)
contributi per l'attività d'informazione, consulenza, assistenza alle imprese consorziate (reperimento e migliore utilizzo delle fonti finanziarie, prestazione di servizi volti al miglioramento della gestione delle imprese).
18. I contributi di cui al paragrafo 2, lettera a) sono concessi ai consorzi fidi che ne facciano richiesta e non sono cumulabili con altre provvidenze aventi finalità analoghe.
Detti contributi non possono essere di importo superiore all'ammontare complessivamente sottoscritto dai soci e da enti sostenitori dei consorzi medesimi.
19. I contributi di cui al paragrafo 2, lettera b) sono parimenti concessi ai consorzi fidi che ne facciano richiesta; sono cumulabili con gli altri aiuti di cui al punto 14 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo [5] e con altre agevolazioni per la prestazione di assistenza tecnica, nei limiti del 90 % delle spese ammissibili e per un importo non superiore a 100000 euro per beneficiario per un periodo di tre anni, ovvero, per aziende assimilabili a piccole e medie imprese, nella misura del 50 % delle spese ammissibili, nel qual caso si applica l'importo massimo.
20. Entrambe le categorie di aiuti saranno finanziate mediante stanziamenti annuali di bilancio.
Per l'insieme degli aiuti di cui all'articolo 99 è prevista una dotazione globale di 20000000 EUR per tutto il periodo considerato.
Articolo 107
21. Questo articolo prevede l'erogazione dei seguenti contributi alle imprese di produzione, lavorazione, trasformazione e commercializzazione di prodotti agricoli:
Paragrafi 1 e 2
22. Un contributo per:
a) la certificazione di sistemi di qualità dei prodotti e di gestione ambientale, compresi i sistemi obbligatori di igiene e sicurezza dei processi e dei prodotti, incluse le spese per la formazione e riqualificazione del personale e per gli studi preliminari, la consulenza e l'assistenza tecnica necessarie per la certificazione dei prodotti;
b) l'utilizzazione di software, servizi e consulenze, legati ai processi di informatizzazione dell'azienda e all'uso di sistemi avanzati di comunicazione anche per la vendita dei prodotti, all'introduzione di tecnologie pulite;
c) l'utilizzazione di ausiliari biologici e relativi servizi di assistenza per migliorare le caratteristiche igienico-sanitarie dei prodotti agroalimentari.
23. Il contributo è erogato fino al 75 % delle spese ammissibili a finanziamento e per un importo non superiore a 200 milioni di lire (103291 EUR).
Nel caso in cui le norme sui controlli di qualità siano obbligatorie, il contributo è concesso a totale copertura della spesa.
Sono escluse le spese per impianti ed attrezzature.
I beneficiari sono le aziende agricole e le imprese di trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli.
Paragrafo 3
24. Un contributo per la costituzione di organismi di controllo delle denominazioni di origine protette.
25. Il contributo, non cumulabile, di durata quinquennale, è concesso a totale copertura delle spese sostenute per la costituzione del consorzio nel primo anno e in misura decrescente del 20 % annuo per gli anni successivi.
Non possono essere concessi aiuti in relazione a spese sostenute dopo il quinto anno d'intervento, né dopo sette anni dalla costituzione dell'organismo.
Le spese ammissibili comprendono l'affitto dei locali o, in caso di acquisto, l'equivalente del valore locativo a prezzi di mercato, l'acquisto di materiale per ufficio e di attrezzatura informatica, le spese di personale, i costi di esercizio e altri oneri amministrativi.
26. La dotazione globale destinata a queste due misure durante il periodo considerato ammonta ad un massimo di 70 miliardi di lire (36151983 EUR).
Articolo 110
27. Questo articolo prevede aiuti per i seguenti investimenti nel settore dell'elicicoltura:
a) acquisto, costruzione o ristrutturazione di locali adibiti all'allevamento delle chiocciole nonché alla loro trasformazione e commercializzazione;
b) ricerca idrica e realizzazione di impianti di irrigazione.
28. L'aiuto è concesso alle piccole e medie imprese nella misura del 50 % delle spese ammissibili e per investimenti fino a 500000 euro per azienda singola e a 1500000 euro per azienda associata.
L'aiuto non è cumulabile.
Il bilancio previsto ammonta a 3000000 EUR.
Articolo 112
29. Questo articolo prevede la concessione di un aiuto per la costituzione o per l'ampliamento delle attività delle organizzazioni di produttori riconosciute ai sensi della normativa comunitaria che non abbiano beneficiato di analoghi finanziamenti nell'ambito di specifiche organizzazioni comuni di mercato.
30. L'importo dei contributi può raggiungere il 100 % dei costi sostenuti nel primo anno ed è ridotto del 20 % per ciascun anno di esercizio, in modo che sia limitato al 20 % nel quinto e ultimo anno.
31. Sono ammissibili le spese sostenute per ottenere la disponibilità della sede dell'organizzazione (affitto o acquisto, in quest'ultimo caso l'aiuto è limitato al valore locativo a prezzi di mercato), l'acquisto di attrezzature di ufficio, compresi i materiali e le attrezzature informatiche, i costi del personale, le spese necessarie per il funzionamento ordinario, nonché l'assistenza tecnica, economica, giuridica e commerciale.
32. In caso di estensione significativa delle attività (a nuovi prodotti o a nuovi settori di intervento), sono ammissibili ai contributi unicamente le spese di funzionamento amministrativo derivanti dai compiti aggiuntivi.
33. Il bilancio assegnato a questa misura durante il periodo considerato ammonta ad un massimo di 30 miliardi di lire (15493707 EUR).
Articolo 120
34. Questo articolo istituisce un incentivo finanziario per incoraggiare gli imprenditori agricoli a tenere la contabilità aziendale.
Il contributo, per un importo complessivo di lire 5000000 (2582 EUR) per azienda, sarà ripartito in cinque quote annuali di lire 1000000 (circa 516 EUR).
Ogni quota sarà versata nell'anno successivo a quello della chiusura di ciascun esercizio contabile, previa verifica della corretta tenuta della contabilità.
35. Il contributo è cumulabile con gli altri aiuti di cui al punto 14 degli Orientamenti.
36. Il bilancio assegnato a questa misura durante il periodo considerato ammonta a 14 miliardi di lire (7230397 EUR).
Articolo 122
37. Quest'articolo prevede una dotazione massima di 30 miliardi di lire (15493707 EUR) per la concessione di aiuti finalizzati ad interventi di ricomposizione fondiaria.
Possono beneficiare della misura gli imprenditori agricoli (in particolare i giovani agricoltori), i coltivatori diretti, gli affittuari e i salariati agricoli singoli o associati, dotati di adeguate competenze professionali e che si impegnino a tenere una contabilità semplificata almeno durante i dieci anni successivi al loro insediamento.
38. L'aiuto, non cumulabile, è pari al 30 % delle spese sostenute (40 % nelle zone svantaggiate) per l'acquisto di terreni destinati ad operazioni di ricomposizione fondiaria e copre interamente le spese legali, amministrative e tecniche connesse alle transazioni effettuate in relazione alla ricomposizione.
Articolo 124
39. Questo articolo prevede due tipi di aiuti:
Paragrafi 1 e 2
40. Contributi di avviamento in favore delle associazioni di produttori riconosciute ai sensi del regolamento (CEE) n. 1035/72 del Consiglio, del 18 maggio 1972, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli [6].
41. L'aiuto è concesso per una durata di cinque anni, a totale copertura delle spese sostenute per l'avviamento durante il primo anno, e in misura decrescente del 20 % annuo negli anni successivi, fino all'azzeramento al termine del quinto anno.
Non possono essere concessi aiuti in relazione a spese sostenute dopo il quinto anno, né dopo sette anni dal riconoscimento.
Paragrafo 3
42. Aiuti per la costituzione e l'avviamento dei gruppi di produttori che hanno presentato un piano di riconoscimento ai sensi dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio, del 28 ottobre 1996, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli [7]. L'aiuto è concesso a copertura delle spese di costituzione e avviamento in conformità al disposto del regolamento (CE) n. 20/98 della Commissione, del 7 gennaio 1998, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio per quanto riguarda gli aiuti ai gruppi di produttori prericonosciuti [8], ed è erogato entro i seguenti massimali:
- fino a 100000 euro per anno, per il primo e secondo anno;
- fino a 80000 euro, per il terzo anno;
- fino a 60000 euro, per il quarto anno;
- fino a 50000 euro, per il quinto anno.
43. Si considerano come spese di avviamento l'affitto dei locali (o, in caso di acquisto, l'equivalente del valore locativo a prezzi di mercato), l'acquisto di materiale per ufficio e di attrezzatura informatica, le spese di personale e i normali costi di esercizio.
44. In entrambi i casi, non possono essere concessi aiuti in relazione a spese sostenute dopo il quinto anno, né dopo sette anni dal riconoscimento o dal prericonoscimento.
45. Nessuno dei due aiuti è cumulabile con altre provvidenze aventi finalità analoghe.
Il bilancio assegnato a queste due misure per il periodo considerato è limitato ad un massimo di 7 miliardi di lire (3615198 EUR).
Articolo 135
46. Questo articolo prevede, ai paragrafi 3 e 4, aiuti per progetti di ricerca nel settore agricolo.
Si applicano le aliquote seguenti (intensità lorda):
Paragrafo 3
- per progetti di ricerca volti alla messa a punto di nuovi prodotti, di nuovi processi produttivi o di nuovi servizi o che comportino il miglioramento di quelli già esistenti: 50 % dei costi ritenuti ammissibili in conformità a quanto disposto nell'allegato II della "Disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo" [9], con possibilità di maggiorazione del 10 % per progetti di ricerca presentati da piccole e medie imprese e del 15 % per progetti di ricerca i cui obiettivi rientrano all'interno di progetti o programmi specifici realizzati nell'ambito del programma quadro comunitario di ricerca e sviluppo;
Paragrafo 4
- per progetti di ricerca precompetitiva secondo la definizione di cui all'allegato I della precitata Disciplina comunitaria: 25 % dei costi ammissibili, con possibilità di maggiorazione del 10 % per progetti di ricerca presentati da piccole e medie imprese e del 15 % per progetti di ricerca i cui obiettivi rientrano all'interno di progetti o programmi specifici realizzati nell'ambito del programma quadro comunitario di ricerca e sviluppo.
47. I progetti sono selezionati attraverso bandi pubblici.
I risultati della ricerca devono essere resi accessibili agli operatori regionali, nazionali e comunitari interessati.
Gli aiuti previsti non sono cumulabili con altri aiuti aventi le stesse finalità.
Il bilancio assegnato a queste misure per il periodo considerato è limitato ad un massimo di 80 miliardi di lire (41316552 EUR).
48. In termini generali, l'articolo 200 della legge in oggetto dispone che gli stanziamenti annuali di bilancio potranno essere svincolati soltanto dopo che la Commissione avrà autorizzato i regimi di aiuto notificati.
Il bilancio destinato a finanziare l'insieme degli aiuti summenzionati ammonta a complessivi 142301544 EUR.
Valutazione
49. Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
Le misure previste dalla decisione in oggetto corrispondono a questa definizione, in quanto fanno parte di un complesso di misure suscettibili di alterare gli scambi, data la vasta gamma di prodotti a cui si applicano (è interessato tutto il settore agricolo e, negli scambi comunitari di prodotti agricoli, l'Italia svolge un ruolo non trascurabile, poiché nel 2000 ha realizzato scambi di tali prodotti per un importo pari a 16,419 miliardi di euro per le importazioni e a 10,691 miliardi di euro per le esportazioni; nel corso dello stesso anno, gli scambi di prodotti agricoli nell'UE sono ammontati a 139,280 miliardi di euro, per le importazioni, e a 146,975 miliardi di euro per le esportazioni).
50. Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3 del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune.
51. Nella fattispecie, tenendo conto della natura degli aiuti sopra descritti, l'unica deroga applicabile è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.
52. Per poter beneficiare di tale deroga, gli aiuti in questione devono essere conformi alle normative ad essi applicabili, ossia:
- per gli aiuti nel settore agricolo in generale, gli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo (in appresso denominati "Orientamenti") [10], che sono applicabili nella fattispecie ai sensi del regolamento (CE) n. 1/2004 della Commissione, del 23 dicembre 2003, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli [11], dato che il regime non è diretto soltanto alle PMI e che le condizioni di applicazione non sono quindi soddisfatte [12];
- per gli aiuti di Stato sotto forma di garanzia, la comunicazione della Commissione sull'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato concessi sotto forma di garanzie [13];
- per gli aiuti destinati alla ricerca e allo sviluppo, la Disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo [14] ed eventualmente la comunicazione del 1998 che modifica detta Disciplina [15].
53. A questo proposito la Commissione osserva quanto segue in merito ai vari articoli di legge in esame.
Articolo 99
Paragrafo 2, lettera a)
54. L'aiuto previsto da questo paragrafo deve essere esaminato sotto due aspetti: la dotazione e la prestazione di garanzie vera e propria.
55. Per quanto riguarda la dotazione, la Commissione rileva che, ai sensi del paragrafo 3 dell'articolo 99, i contributi regionali non possono oltrepassare il 50 % della dotazione globale dei consorzi, mentre il resto può essere fornito da enti pubblici o da operatori privati.
Interrogate sull'entità complessiva della partecipazione pubblica all'operazione, le autorità italiane si sono impegnate affinché essa non superi in alcun caso il 70 %, sottolineando che una simile percentuale è già stata accettata in passato dalla Commissione (aiuto N 62/2001) [16].
Esse hanno inoltre assicurato che i fondi pubblici versati in dotazione saranno impiegati unicamente per la prestazione di garanzie e in nessun caso per coprire le spese di funzionamento dei consorzi.
56. Avendo effettivamente accettato una partecipazione pubblica globale del 70 % nell'ambito del precitato regime, la Commissione non ha motivo di modificare la propria posizione e può quindi accettare la partecipazione proposta dalle autorità italiane.
57. Quanto alle garanzie vere e proprie, le autorità italiane hanno precisato che:
- l'equivalente sovvenzione lordo delle garanzie prestate dai consorzi sarà calcolato secondo il metodo descritto al punto 3.2, secondo trattino, della comunicazione della Commissione sull'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato concessi sotto forma di garanzie;
- la garanzia prestata da un consorzio non coprirà più dell'80 % del prestito, conformemente a quanto disposto ai punti 3.3 e 3.4 della citata comunicazione della Commissione;
- conformemente al disposto dei punti 3.5 e 5.2 della comunicazione di cui al punto 49, secondo trattino, le garanzie saranno prestate per operazioni aventi caratteristiche (aliquota di aiuto, beneficiari e finalità) conformi ai requisiti degli Orientamenti; esse saranno inoltre concesse unicamente ad imprese solvibili e in buona situazione finanziaria;
- dato che circa il 70 % delle aziende agricole siciliane sono di dimensioni ridotte, alcune di esse potrebbero non essere in grado di fornire le coperture necessarie per garantire il prestito o per ottenere garanzie (punto 4.5 della comunicazione);
- lo svincolo della garanzia sarà subordinato all'espletamento delle procedure legali previste nei confronti del debitore in caso d'insolvenza (dichiarazione di fallimento dell'impresa beneficiaria, ecc.);
- l'affiliazione ai consorzi è aperta a tutti gli operatori del settore agricolo senza restrizioni;
- potranno ottenere garanzie anche gli operatori che non sono soci dei consorzi;
- le garanzie potranno coprire soltanto prestiti concessi nel quadro e alle condizioni di regimi autorizzati dalla Commissione.
58. Sulla base di tali informazioni e alla luce dei criteri della citata comunicazione che consentono di determinare se un regime di aiuti sotto forma di garanzie comporti o meno elementi di aiuto di Stato, la Commissione constata, alla luce del quarto trattino di cui sopra, che il regime proposto potrebbe contenere un elemento di aiuto, in quanto le indicazioni fornite dalle autorità italiane non permettono di verificare il rispetto di tutte le condizioni previste affinché un regime di garanzie non venga considerato come un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato.
59. Quanto alla compatibilità di tale elemento di aiuto con il mercato comune (punto 5 della comunicazione), la Commissione constata anzitutto che l'elemento di aiuto interessa soltanto il mutuatario, poiché i fondi pubblici versati in dotazione saranno impiegati unicamente per la prestazione di garanzie e non per coprire le spese di funzionamento dei consorzi (ossia dei mutuanti).
In secondo luogo, essa prende atto che lo svincolo della garanzia sarà subordinato all'espletamento delle procedure legali previste nei confronti del debitore in caso d'insolvenza (eventualmente, dichiarazione di fallimento dell'impresa beneficiaria) e che la percentuale del prestito sulla quale potrà valere la garanzia corrisponde a quella prescritta dalla precitata comunicazione.
Infine e soprattutto, essa osserva che le garanzie potranno essere applicate solo nel rispetto delle condizioni previste dai regimi di aiuti approvati dalla Commissione.
60. A questo riguardo, i regimi attualmente identificati dalle autorità italiane come possibili beneficiari delle garanzie previste dall'articolo 99 della legge in oggetto sono i seguenti:
A livello regionale:
- i regimi istituiti dagli articoli 99, 107, 110, 112, 120, 122, 124 e 135 della legge regionale in oggetto, esaminati nel quadro del presente fascicolo (cfr. "descrizione");
- i regimi istituiti dagli articoli 104, 109 e 119 della legge regionale in oggetto, esaminati nel quadro del fascicolo N 591/01 e approvati dalla decisione della Commissione C(2003) 240 del 15 aprile 2003 (tali articoli riguardano rispettivamente il mantenimento del paesaggio agricolo tradizionale, l'allevamento di struzzi e il miglioramento fondiario);
- i regimi istituiti dagli articoli 114, e 126 della legge regionale in oggetto, esaminati nel quadro del fascicolo N 592/01 e approvati dalla decisione della Commissione C(2002) 4168 del 13 novembre 2002 (tali articoli riguardano rispettivamente il sostegno alle organizzazioni interprofessionali e la promozione di prodotti agro-alimentari);
- i regimi istituiti dagli articoli 131, 132 e 134 della legge regionale in oggetto, esaminati nel quadro del fascicolo N 593/01 e approvati dalla decisione della Commissione C(2003) 3274 dell' 8 settembre 2003 (tali articoli riguardano rispettivamente la copertura dei premi di assicurazione, l'indennizzo di danni dovuti a condizioni climatiche sfavorevoli e il sostegno agli allevatori);
- il regime istituito dall'articolo 108 della legge regionale in oggetto, esaminato nel quadro del fascicolo N 342/02 e approvato (per quanto riguarda l'aspetto "apicoltura") dalla decisione della Commissione C(2003) 2914 del 4 agosto 2003 (tale articolo riguarda contemporaneamente l'apicoltura e la bachicoltura).
A livello nazionale
- Il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 274/2001 e approvato dalla decisione della Commissione C(2001) 2937 del 26 settembre 2001 (regolamento per la concessione degli aiuti di Stato sui programmi realizzati dalle Unioni nazionali tra le associazioni di produttori);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 110/2001 e approvato dalla decisione della Commissione comunicata con lettera SG (2001) D/288933 del 5 giugno 2001 ( Interventi a favore del riordino fondiario);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 759/2000 e approvato dalla decisione della Commissione C(2001) 3844 del 27 novembre 2001 (Promozione dei prodotti agroalimentari nei paesi terzi);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 729/A/2000 e approvato dalla decisione della Commissione comunicata con lettera SG (2001) D/286847 del 13 marzo 2001 (Estensione all'agricoltura e alla pesca degli strumenti previsti dalla programmazione negoziata);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 646/C/2000 e approvato dalla decisione della Commissione comunicata con lettera SG (2001) D/289229 del 14 giugno 2001 (Crediti di imposta per gli investimenti nelle aree svantaggiate);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 558/2000 e approvato dalla decisione della Commissione comunicata con lettera SG (2001) D/286564 del 28 febbraio 2001 (Trasformazione e commercializzazione di prodotti agricoli);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 241/2001 e approvato dalla decisione della Commissione C(2002) 1786 def. del 7 maggio 2002 (Camere di commercio);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 220/2002 e approvato dalla decisione della Commissione C(2002) 2934 del 25 luglio 2002 (Modifica del regime di aiuto N 646/C/2000 – cfr. quinto trattino);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 122/2002 e approvato dalla decisione della Commissione C(2002) 3432 del 23 settembre 2002 (Promozione di prodotti di qualità);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 30/2002 e approvato dalla decisione della Commissione C(2002) 579 def. del 27 febbraio 2002 (Pubblicità per i prodotti agricoli);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 381/2003 e approvato dalla decisione della Commissione C(2003) 4105 def. dell' 11 novembre 2003 (Regime dei contratti di filiera);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 121/2003 e approvato dalla decisione della Commissione C(2003) 3219 del 2 settembre 2003 (Riordino fondiario e ricambio generazionale in agricoltura);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo NN 6/2003 e approvato dalla decisione della Commissione C(2003) 781 def. del 19 marzo 2003 (Modifiche ai crediti di imposta per investimenti);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 336/2001 e approvato dalla decisione della Commissione C(2003) 129 del 13 febbraio 2003 (Incentivi a favore dell'autoimprenditorialità e della nuova imprenditorialità);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 313/2001 e approvato dalla decisione della Commissione C(2003) 369 def. del 5 febbraio 2003 (Interventi a favore dell'agrumicoltura);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 384/2003 e approvato dalla decisione della Commissione C(2004) 169 def. del 3 febbraio 2004 (Accesso al mercato dei capitali);
- il regime esaminato nel quadro del fascicolo N 111/2003 e approvato dalla decisione della Commissione C(2004) 25 del 7 gennaio 2004 (Attuazione delle attività previste dalla legge n. 499/99).
Misure cofinanziate (che sono state tutte approvate dalle decisioni della Commissione C(2000) 2348 dell' 8 agosto 2000 e C(2003) 3982 del 21 ottobre 2003)
- Misura 4.6 del POR (programma operativo regionale) della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 100 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.7 del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 102 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.8 del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 117 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.9 del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 105 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.11 del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 121 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.12 del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 115 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.13 A del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 125 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.13 B del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 128 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.15 C del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 130 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.15 A del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 87 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.15 B del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 87 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.10 del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 118 della legge regionale in oggetto),
- misura 4.14 del POR della Sicilia per il periodo 2000/2006 (articolo 129 della legge regionale in oggetto).
61. Nella loro lettera del 20 aprile 2004, le autorità italiane hanno inoltre precisato che per il futuro esse si sarebbero preoccupate di comunicare alla Commissione tutti i regimi di aiuto nazionali e regionali ai quali potrebbero essere applicate le garanzie.
62. La Commissione desidera sottolineare anzitutto che il principio stesso dell'eventuale concessione di una garanzia comporta l'esistenza di un prestito.
Ora, alla luce dell'elenco di cui al punto 60 supra, la Commissione constata che taluni dei regimi che potrebbero beneficiare di garanzie da parte dei Fondi di cui all'articolo 99, difficilmente potrebbero essere finanziati tramite prestiti, tenuto conto della natura delle misure previste nel loro ambito (per fare un esempio, è difficile pensare che gli aiuti diretti alla copertura di premi assicurativi nel settore agricolo possano rivestire la forma di un prestito).
Al fine di eliminare qualsiasi ambiguità a questo livello, le autorità italiane dovrebbero indicare, per ogni regime o misura menzionati nell'elenco di cui al punto 60 supra, se gli aiuti previsti rivestano la forma di sovvenzioni a fondo perduto o di prestiti, agevolati o meno, nonché limitare l'applicazione delle garanzie alle misure il cui finanziamento viene assicurato da un prestito.
63. Un altro elemento di perplessità per la Commissione, in questa fase, è dato dalla possibilità di prestare delle garanzie connesse alle misure previste dall'articolo 124 della legge in oggetto.
In effetti, oltre al fatto che le considerazioni sviluppate al punto 62 sono valide anche in questo caso (dato che difficilmente si può immaginare che degli aiuti all'avviamento siano concessi sotto forma di prestito), la Commissione dubita, in questa fase, della compatibilità con il mercato comune delle misure previste per diverse associazioni di produttori dall'articolo 124 precitato, per le ragioni menzionate ai punti da 103 a 108 infra e il fatto di concedere un aiuto supplementare ad una misura la cui ammissibilità è già soggetta a cauzione non può che far nascere a sua volta nuovi dubbi sull'ammissibilità della garanzia stessa.
64. Infine, in questa fase, la Commissione non dispone di indicazioni sul modo in cui le autorità italiane verificheranno che il cumulo dell'aiuto potenziale delle garanzie e dell'aiuto previsto per le misure alle quali esse sono applicabili non comporti un superamento delle percentuali di aiuto ammissibili nell'ambito dei suddetti regimi.
65. Tenuto conto di quanto precede, la Commissione si chiede se gli aiuti sotto forma di garanzie, verranno utilizzati in modo pertinente dalle autorità italiane e, in questa fase, non può non nutrire dei dubbi sulla compatibilità con il mercato comune delle modalità di concessione delle garanzie che potrebbero essere prestate dall'intemediario di Fondi alimentati da risorse pubbliche.
Paragrafo 2, lettera b)
66. L'aiuto di cui al paragrafo 2, lettera b) è un aiuto finalizzato alla prestazione di assistenza tecnica ai sensi del punto 14 degli Orientamenti.
Per quanto riguarda il rispetto di questa disposizione, la Commissione osserva che:
- il massimale dell'aiuto corrisponde a quello fissato dal suddetto punto 14;
- nel complemento d'informazione fornito dalle autorità italiane, queste ultime hanno sottolineato innanzitutto che l'affiliazione ai consorzi è aperta a tutte le imprese del settore agricolo e agroalimentare, nonché alle loro associazioni, senza alcuna restrizione; esse hanno inoltre precisato che gli operatori non affiliati ai consorzi potranno fruire delle prestazioni di assistenza tecnica alle stesse condizioni dei soci (il testo dell'articolo 99, paragrafo 2, lettera b) sarà modificato in tal senso);
- qualsiasi partecipazione alle spese amministrative del consorzio sarà limitata ai costi inerenti alla prestazione del servizio;
- poiché l'aiuto previsto è cumulabile con altri regimi di aiuti ricadenti nel campo di applicazione del punto 14 degli Orientamenti, le autorità italiane hanno assicurato che intendono creare una banca dati regionale per tutti gli aiuti disciplinati dai punti 13 e 14 degli Orientamenti, onde evitare che un cumulo di aiuti dia luogo al superamento dei massimali consentiti; inoltre, le autorità pubbliche procederanno a regolari controlli e ogni irregolarità accertata comporterà l'annullamento degli aiuti, seguito dal rimborso degli importi già percepiti e dall'irrogazione di sanzioni amministrative che possono arrivare fino al 50 % dell'indebito.
67. Tenuto conto di quanto precede, l'aiuto di cui all'articolo 99, paragrafo 2, lettera b) della legge in oggetto può considerarsi conforme al punto 14 degli Orientamenti e può beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato in quanto aiuto destinato ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.
Articolo 107
Paragrafi 1 e 2
68. Dalla lettura di questo articolo, la Commissione evince che l'aiuto previsto può coprire non solo prestazioni di assistenza tecnica riconducibili al punto 13 (cfr. lettere a) e c) della descrizione) o al punto 14 (cfr. lettera b) della descrizione) degli Orientamenti, ma anche l'esecuzione di controlli di qualità ai sensi del punto 13 degli Orientamenti.
69. Per quanto riguarda il rispetto di quest'ultima disposizione, la Commissione osserva che:
Per le prestazioni di assistenza tecnica:
- nel complemento d'informazione trasmesso, le autorità italiane si sono impegnate a limitare l'aiuto ad un massimo di 100000 EUR per beneficiario e per triennio, per l'insieme delle prestazioni di assistenza tecnica di cui all'articolo 107, o al 50 % delle spese ammissibili per le PMI ai sensi del regolamento (CE) n. 70/2001;
- in caso di cumulo, il rispetto dei massimali autorizzati sarà verificato tramite la banca dati che la Regione intende costituire per tutti gli aiuti disciplinati dai punti 13 e 14 degli Orientamenti.
Saranno anche effettuati controlli come indicato sopra, riguardo all'aiuto di cui all'articolo 99, paragrafo 2, lettera b) della legge in oggetto, con le stesse sanzioni in caso d'infrazione.
70. Tenuto conto di quanto precede, si può ritenere che le condizioni di cui ai punti 13 e 14 degli Orientamenti, applicabili nella fattispecie, siano rispettate.
Per l'esecuzione di controlli:
- nel complemento d'informazione trasmesso, le autorità italiane hanno assicurato che l'aiuto sarà concesso non solo per i controlli obbligatori, ma anche per quelli facoltativi, a condizione che siano effettuati da terzi o per conto terzi; esse hanno precisato che i controlli di routine effettuati dal produttore stesso nell'ambito del normale ciclo di produzione saranno esclusi dalla copertura dell'aiuto;
- per quanto riguarda i controlli obbligatori, la Commissione rileva che il punto 13.4 degli Orientamenti ammette la copertura totale, tranne quando la normativa comunitaria stabilisce gli importi che i produttori devono pagare.
Poiché le autorità italiane si sono impegnate a rispettare questa restrizione, la Commissione ritiene che il disposto del punto 13.4 sia ottemperato;
- in merito agli altri controlli, la Commissione prende atto che, nel complemento d'informazione trasmesso, le autorità italiane hanno deciso di applicare le seguenti modalità di concessione dell'aiuto:
- per i controlli finalizzati alla certificazione delle denominazioni di origine e delle attestazioni di specificità nell'ambito dei regolamenti (CEE) nn.
2081/92 e 2082/92 del Consiglio: contributo del 100 % nel primo anno e in seguito applicazione di un'aliquota decrescente (80 %, 60 %, 40 %, 20 % e 10 %), con estinzione al termine del sesto anno;
- per i controlli sul metodo di produzione biologico ai sensi del regolamento (CEE) n. 2092/91: contributo del 100 %;
- per i controlli attinenti alla supervisione dell'uso dei marchi di qualità nell'ambito di regimi di garanzia della qualità (ad esempio, certificazioni ISO 9000 e/o 14000, tracciabilità dei prodotti): contributo del 100 % nel primo anno e in seguito applicazione di un'aliquota decrescente (85 %, 70 %, 55 %, 40 %, 25 %, 0 %), con estinzione al termine del sesto anno.
71. Dato che queste modalità di concessione sono conformi alle disposizioni dei punti 13.4 e 13.5 degli Orientamenti, la Commissione può considerarle ammissibili.
Paragrafo 3
72. In considerazione della destinazione dell'aiuto e della natura dei beneficiari, questa misura deve essere analizzata alla luce delle disposizioni della sezione 10 degli Orientamenti, concernenti gli aiuti alle associazioni di produttori [17].
Per quanto riguarda il rispetto di queste disposizioni, la Commissione osserva che:
- la durata dell'aiuto (cinque anni) corrisponde a quella prevista nella sezione 10 degli Orientamenti;
- la degressività dell'aiuto, a cominciare dal 100 % nel primo anno per poi diminuire ogni anno di 20 punti percentuali, in modo da estinguersi al termine del quinto anno, corrisponde a quella prevista nella sezione 10 degli Orientamenti;
- le spese ammissibili rientrano tra quelle autorizzate dalla sezione 10 degli Orientamenti.
73. Dato che queste modalità di concessione sono conformi alle disposizioni della sezione 10 degli Orientamenti, la Commissione può considerarle ammissibili.
74. Tenuto conto di quanto precede, la Commissione ritiene che gli aiuti di cui all'articolo 107, paragrafo 3 della legge in oggetto possono beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in quanto aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.
Articolo 110
75. Nei complementi d'informazione trasmessi, le autorità italiane hanno precisato che sono coperti dall'aiuto unicamente gli investimenti per l'impianto e l'ampliamento degli allevamenti di chiocciole della specie Helix aspersa, ad esclusione quindi delle chiocciole catturate in mare o nelle acque interne, oppure prodotte in impianti di acquacoltura.
Esse hanno inoltre dichiarato che gli investimenti finalizzati alla ricerca idrica e alla realizzazione di impianti di irrigazione sono giustificati dal fatto che le chiocciole si nutrono degli ortaggi coltivati negli allevamenti stessi.
76. Quanto alle modalità di concessione dell'aiuto, le autorità italiane hanno precisato che sarà applicato un tasso del 50 % nelle zone svantaggiate e del 40 % nelle altre zone (l'aiuto sarà concesso in via prioritaria nelle zone svantaggiate e secondariamente nelle altre zone).
Riguardo al rispetto delle altre condizioni applicabili agli aiuti agli investimenti nelle aziende, di cui al punto 4.1 degli Orientamenti, esse hanno assicurato che si atterranno rigorosamente alle disposizioni relative alle misure 4.06 e 4.09 del programma operativo regionale della Regione siciliana, approvato dalla Commissione, e del relativo complemento di programmazione, stabiliti in conformità degli Orientamenti.
77. Alla luce di tali informazioni, la Commissione constata che le chiocciole di cui trattasi non rientrano nella disciplina dell'organizzazione comune dei mercati nel settore della pesca e dell'acquacoltura, né di alcun'altra organizzazione comune dei mercati.
78. Secondo il punto 3.8 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo [18], quando un prodotto agricolo non è disciplinato da un'organizzazione comune dei mercati, gli aiuti di Stato concernenti specificamente quel prodotto rimangono soggetti alle disposizioni dell'articolo 4 del regolamento n. 26 relativo all'applicazione di alcune regole di concorrenza alla produzione e al commercio di prodotti agricoli [19].
79. A norma dell'articolo 4 del regolamento precitato, a questi aiuti si applicano esclusivamente le disposizioni dell'articolo 88, paragrafo 1, e della prima frase del paragrafo 3 dello stesso articolo, il che implica che la Commissione non può opporsi all'erogazione degli aiuti in questione, ma può eventualmente formulare osservazioni in merito.
80. In base alle informazioni fornite dalle autorità italiane, la Commissione constata che gli aiuti agli investimenti saranno concessi secondo i tassi prescritti al punto 4.1 degli Orientamenti e che le altre condizioni per la loro concessione saranno quelle che figurano in un documento di programmazione approvato dalla Commissione.
81. Tuttavia, la Commissione rileva che la ricerca idrica propriamente detta potrebbe rientrare in una delle categorie di spese ammissibili agli aiuti agli investimenti soltanto se viene considerata come prestazione di esperti da ascriversi alle spese generali, le quali possono essere annoverate tra spese ammissibili solo fino ad un massimo del 12 % del costo degli investimenti materiali descritti al punto 4.1 degli Orientamenti.
82. Inoltre, sarebbe opportuno prevedere non solo l'acquisto, ma anche l'ammodernamento dei locali, in modo che la misura sia realmente incentrata su un miglioramento della produzione, come disposto al punto 4.1.1.1 degli Orientamenti.
83. La Commissione raccomanda pertanto alle autorità italiane di computare le spese per la ricerca idrica tra le spese ammissibili solo fino ad un massimo del 12 % del costo degli investimenti materiali per l'irrigazione delle colture praticate negli allevamenti di chiocciole e di combinare l'aiuto per l'acquisto di locali con l'ammodernamento dei medesimi.
Articolo 112
84. In considerazione della sua natura, questo aiuto deve essere analizzato alla luce delle disposizioni della sezione 10 degli Orientamenti, concernenti gli aiuti alle associazioni di produttori.
Per quanto riguarda il rispetto di queste disposizioni, la Commissione osserva che:
- la durata dell'aiuto (cinque anni) corrisponde a quella prevista nella sezione 10 degli Orientamenti;
- la degressività dell'aiuto, a cominciare dal 100 % nel primo anno per poi diminuire ogni anno di 20 punti percentuali, in modo da estinguersi al termine del quinto anno, corrisponde a quella prevista nella sezione 10 degli Orientamenti;
- le spese ammissibili rientrano tra quelle autorizzate dalla sezione 10 degli Orientamenti;
- nel complemento d'informazione trasmesso, le autorità italiane hanno specificato che per "ampliamento significativo delle attività dell'organizzazione" si intende l'estensione delle attività a prodotti e a settori d'intervento diversi da quelli per i quali l'associazione era stata riconosciuta a livello comunitario; in caso di estensione dell'attività, l'aiuto è limitato alle spese di funzionamento amministrativo derivanti dai compiti aggiuntivi; in caso di adesione di nuovi soci, la concessione dell'aiuto è subordinata alla condizione che l'estensione dell'attività rappresenti almeno il 30 % in termini di fatturato, di valore dei prodotti commercializzati e di valore dei prodotti forniti dai nuovi soci;
- le autorità italiane hanno precisato che, contrariamente a quanto indicato nella scheda descrittiva dell'aiuto, l'assistenza tecnica, economica, giuridica e commerciale annoverata tra le spese ammissibili è quella ricevuta dall'organizzazione (se fosse stata prestata dall'organizzazione, quest'ultima non avrebbe potuto fruire di un aiuto all'avviamento, conformemente al punto 10.7 degli Orientamenti).
85. Tenuto conto di quanto precede, la Commissione ritiene che l'aiuto di cui all'articolo 112 della legge in oggetto risponda ai requisiti della sezione 10 degli Orientamenti e possa beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato in quanto aiuto destinato ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.
Articolo 120
86. Nei complementi d'informazione trasmessi, le autorità italiane hanno precisato che questo aiuto non costituisce un premio forfettario, bensì un contributo a favore delle aziende agricole che adottano un sistema di contabilità che richiede una formazione e prestazioni di consulenti.
Da questo punto di vista, esso si configura come un aiuto alla prestazione di assistenza tecnica ai sensi della sezione 14 degli Orientamenti.
Per quanto riguarda il rispetto di queste disposizioni, la Commissione osserva che:
- l'importo dell'aiuto (2582 EUR) è nettamente inferiore al massimale stabilito dagli Orientamenti (100000 EUR per beneficiario e per triennio);
- l'aiuto verrà concesso solo dietro presentazione dei giustificativi delle spese effettivamente sostenute per i servizi ricevuti;
- l'aiuto è cumulabile con le altre prestazioni contemplate dalla sezione 14 degli Orientamenti, ma il rispetto del massimale in caso di cumulo sarà verificato mediante i dispositivi di controllo previsti dagli articoli 99 e 107.
87. Tenuto conto di quanto precede, la Commissione ritiene che l'aiuto di cui all'articolo 120 della legge in oggetto risponda ai requisiti della sezione 14 degli Orientamenti e possa beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato in quanto aiuto destinato ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.
Articolo 122
88. Gli aiuti finalizzati ad interventi di ricomposizione fondiaria sono disciplinati dalla sezione 12 degli Orientamenti.
Per quanto riguarda il rispetto delle disposizioni di tale sezione, la Commissione osserva che, nel complemento d'informazione da esse trasmesso, le autorità italiane hanno dichiarato che, per l'attuazione del regime di cui all'articolo 122 della legge in oggetto, verranno applicate le stesse condizioni e gli stessi tassi di aiuto previsti per il regime nazionale di ricomposizione fondiaria approvato dalla Commissione nel quadro del fascicolo N 110/01 [20].
89. Si ricorda che, nel quadro del succitato fascicolo, la Commissione aveva approvato gli aiuti alla ricomposizione fondiaria essenzialmente sulla base dei seguenti elementi:
a) l'aiuto per l'acquisto di terreni poteva assumere la forma di prestito agevolato o di "leasing", regolato da un contratto contenente una clausola di riscatto del terreno;
b) l'elemento di aiuto era calcolato in base al valore attualizzato della differenza tra la quota di interessi a tasso ordinario e la quota di interessi a tasso agevolato (il tasso di riferimento utilizzato per il calcolo era quello della Commissione);
c) sia in caso di prestito agevolato, sia in caso di "leasing", l'elemento di aiuto così calcolato doveva rimanere, al momento della concessione dell'aiuto come anche in occasione degli ulteriori controlli, al di sotto dei tassi massimi previsti al punto 4.1.1.2 degli Orientamenti, vale a dire il 40 % nelle zone normali e il 50 % nelle zone svantaggiate, con una maggiorazione di 5 punti percentuali per i giovani agricoltori partecipanti ad un'operazione di ricomposizione fondiaria nel corso dei cinque anni successivi all'insediamento;
d) potevano beneficiare dell'aiuto unicamente le aziende redditizie con buone prospettive, condotte da una persona dotata delle competenze richieste e rispettose delle norme minime in materia di ambiente, igiene e benessere degli animali definite nel piano di sviluppo rurale (PSR) o nel programma operativo regionale (POR); occorreva altresì che i terreni fossero adibiti a produzioni per le quali esistevano sbocchi di mercato, valutati secondo i parametri indicati nel PSR/POR;
e) il contributo a copertura degli oneri legali e amministrativi connessi alle operazioni di ricomposizione fondiaria non superava il 100 % ammissibile in virtù della sezione 12 degli Orientamenti.
90. Poiché tutte queste condizioni saranno applicate nella fattispecie, la Commissione non ha motivo di modificare la posizione da essa adottata nel quadro del fascicolo sopraccitato.
91. Di conseguenza, gli aiuti previsti dall'articolo 122 della legge in oggetto possono beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato in quanto aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.
Articolo 124
Paragrafi 1 e 2
92. Nei complementi d'informazione trasmessi, le autorità italiane hanno dichiarato che questi aiuti sono destinati esclusivamente a saldare un arretrato di pagamenti di contributi alle associazioni di produttori riconosciute in forza del regolamento (CEE) n. 1035/72. Tali contributi avrebbero già dovuto essere pagati, ma non lo sono stati per mancanza di risorse finanziarie e perché il FEAOG non aveva garantito la copertura degli impegni finanziari assunti a livello italiano. La Commissione prende atto dell'impegno da parte italiana a rispettare tutte le condizioni prescritte dal regolamento (CEE) n. 1035/72. Per quanto riguarda, più in particolare, il rispetto delle disposizioni dell'articolo 14 del regolamento suddetto, le autorità italiane si sono impegnate a raccogliere tutti i documenti necessari e ad effettuare controlli presso le sedi delle organizzazioni di produttori per verificare il volume della produzione commercializzata e le spese effettivamente sostenute per la costituzione e il funzionamento amministrativo delle organizzazioni stesse. Possono beneficiare dell'aiuto unicamente i soggetti che ne abbiano acquisito il diritto prima del 21 novembre 1996, data dell'entrata in vigore del regolamento (CE) n. 2200/96, e che non siano decaduti da tale diritto.
93. La Commissione constata che, ai sensi dell'articolo 53 del regolamento (CE) n. 2200/96, i diritti acquisiti dalle organizzazioni di produttori prima dell'entrata in vigore del regolamento, in virtù dell'articolo 14 e del titolo II bis del regolamento (CEE) n. 1035/72 del Consiglio, sono mantenuti sino ad estinzione degli stessi.
94. Pertanto, nell'ipotesi che ricorrano tutte le condizioni dell'articolo 14, gli aiuti nazionali eventualmente erogati sulla base di questo articolo sarebbero ipso iure compatibili con l'OCM ortofrutticoli e non dovrebbero formare oggetto della presente decisione (un approccio analogo era stato seguito per gli aiuti previsti a livello nazionale a favore delle associazioni di produttori a norma dell'articolo 14 del regolamento (CEE) n. 1035/72 nel quadro del fascicolo di aiuto N 157/2000 [21]).
Secondo l'articolo 14 del regolamento (CEE) n. 1035/72, modificato, gli Stati membri possono concedere alle organizzazioni di produttori riconosciute, per i cinque anni successivi alla data del loro riconoscimento, aiuti intesi a incoraggiarne la costituzione e ad agevolarne il funzionamento amministrativo.
L'importo massimo di tali aiuti è pari, a titolo del primo, del secondo, del terzo, del quarto e del quinto anno, rispettivamente al 5 %, al 5 %, al 4 %, al 3 % e al 2 % del valore della produzione commercializzata coperta dall'azione dell'organizzazione di produttori.
L'importo dell'aiuto non può superare le spese reali di costituzione e di funzionamento amministrativo dell'organizzazione in questione.
Esso è versato in rate annuali, per un periodo massimo di sette anni a decorrere dalla data del riconoscimento.
96. Nel complemento d'informazione fornito, le autorità italiane si sono impegnate a modificare i paragrafi 1 e 2 dell'articolo 124 in modo tale che l'aiuto, limitato alle spese di costituzione e di funzionamento amministrativo dell'organizzazione interessata, sia calcolato sulla base delle percentuali del valore della produzione commercializzata indicate al precedente punto 95.
97. La Commissione rileva che tali modifiche renderebbero le modalità di concessione dell'aiuto conformi ad alcuni dei requisiti dell'articolo 14 del regolamento (CEE) n. 1035/72. Essa osserva peraltro che, sulla base delle informazioni fornite dalle autorità italiane, l'aiuto sarebbe erogato esclusivamente alle seguenti organizzazioni:
- l'associazione ASPROSUD di Messina, riconosciuta il 13 marzo 1992, per il quarto e quinto anno successivi al riconoscimento (1995 e 1996);
- l'associazione Sicilia Verde di Bagheria, riconosciuta l' 8 luglio 1993, per il terzo, quarto e quinto anno successivi al riconoscimento (1996, 1997 e 1998);
- l'associazione AGRISUD di Vittoria, riconosciuta il 15 novembre 1994, per il secondo, terzo, quarto e quinto anno successivi al riconoscimento (1996, 1997, 1998 e 1999);
- l'associazione APRO FRUS di Capo d'Orlando, riconosciuta il 23 novembre 1990, per il quarto e quinto anno successivi al riconoscimento (1994-1995 e 1995-1996).
98. Da queste informazioni risulta chiaramente che, nel caso delle associazioni ASPROSUD, Sicilia Verde e APRO FRUS, sarebbe ampiamente superato il termine di sette anni dal riconoscimento per il versamento dell'aiuto, il che significa che non tutti i requisiti dell'articolo 14 del regolamento (CEE) n. 1035/72 sarebbero soddisfatti (in quanto uno di essi prescrive che l'aiuto sia versato in cinque rate annuali entro i sette anni successivi al riconoscimento), sicché l'aiuto deve essere analizzato alla luce degli articoli 87 e 88 del trattato.
99. In virtù di tale analisi, la Commissione osserva che il regolamento (CEE) n. 1035/72 è stato abrogato dal regolamento (CE) n. 2200/96. Pertanto, la concessione di un aiuto a norma di un regolamento non più esistente ad associazioni i cui diritti sono estinti (il che rende inapplicabile l'articolo 53 del regolamento (CE) n. 2200/96 – cfr. punti 92 e 93) verrebbe ad interferire con il funzionamento dell'organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli quale istituita dal regolamento (CE) n. 2200/96. D'altra parte, il punto 3.2 degli Orientamenti indica chiaramente che la Commissione non può approvare in alcun caso un aiuto incompatibile con le disposizioni che disciplinano un'organizzazione comune dei mercati o contrario al buon funzionamento dell'OCM stessa.
100.
A queste considerazioni si aggiunge il fatto che un aiuto concesso nelle circostanze sopra descritte sarebbe un aiuto retroattivo, espressamente vietato dal punto 3.6 degli Orientamenti in quanto privo dell'elemento d'incentivo che deve essere insito in tutti gli aiuti nel settore agricolo (eccetto quelli a carattere compensativo).
101.
Infine, l'argomento secondo cui il FEAOG non avrebbe garantito la copertura finanziaria degli impegni assunti a livello italiano è quanto meno singolare, dal momento che il cofinanziamento della costituzione di associazioni di produttori implica il rimborso automatico, da parte del FEAOG, di una parte dell'importo dell'aiuto approvato nel quadro dell'OCM.
102.
In simili circostanze, la Commissione non può fare a meno di dubitare, allo stato attuale, della compatibilità con il mercato comune degli aiuti previsti a favore di queste tre associazioni di produttori.
103.
Per quanto riguarda l'aiuto ad AGRISUD, poiché i diritti dell'associazione si sono estinti soltanto il 15 novembre 2001, cioè dopo la notifica della legge n. 32, la Commissione ritiene che le autorità italiane avrebbero potuto procedere direttamente al pagamento dell'aiuto fino al 15 novembre 2001 senza ricorrere alla suddetta legge, impiegando i fondi che esse hanno poi deciso d'imputare al bilancio di quest'ultima.
Inoltre, se l'associazione avesse ottenuto un aiuto dalle autorità italiane, si sarebbe semplicemente trattato del seguito delle prime rate corrisposte in conformità dell'articolo 14 del regolamento (CEE) n. 1035/72 e quindi anche questo aiuto sarebbe stato conforme alle disposizioni del regolamento in parola.
104.
In tali circostanze, e in considerazione del fatto che le autorità italiane si sono impegnate a modificare i paragrafi 1 e 2 dell'articolo 124 in modo tale che l'aiuto, limitato alle spese di costituzione e di funzionamento amministrativo dell'organizzazione interessata, sia calcolato sulla base delle percentuali del valore della produzione commercializzata indicate al punto 95, come previsto all'articolo 14 del regolamento (CEE) n. 1035/72, la Commissione, riferendosi all'approccio menzionato al punto 94, ritiene che siano soddisfatte le condizioni dell'articolo 14 del regolamento (CEE) n.
Paragrafo 3
105. La Commissione rileva che l'aiuto previsto in questo paragrafo si fonda sull'articolo 14, paragrafo 2, lettera a) del regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio, del 28 ottobre 1996, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli [22], nonché sull'articolo 2 del regolamento (CE) n. 20/98 della Commissione, del 7 gennaio 1998, recante modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio per quanto riguarda gli aiuti ai gruppi di produttori prericonosciuti [23].
106.
A norma dell'articolo 14, paragrafo 2, lettera a) del regolamento (CE) n. 2200/96, nei cinque anni successivi alla data del prericonoscimento, gli Stati membri possono accordare ai gruppi di produttori aiuti intesi ad incentivarne la costituzione e ad agevolarne il funzionamento amministrativo.
107. A norma dell'articolo 2 del regolamento (CE) n.
20/98 della Commissione, l'aiuto di cui all'articolo 14, paragrafo 2, lettera a) del regolamento (CE) n. 2200/96 è concesso per le spese di costituzione e di funzionamento amministrativo del gruppo di produttori sotto forma di aiuto forfettario limitato a:
- 100000 ecu il primo anno,
- 100000 ecu il secondo anno,
- 80000 ecu il terzo anno,
- 60000 ecu il quarto anno,
- 50000 ecu il quinto anno,
ed è versato in rate annue, per un periodo massimo di sette anni a decorrere dalla data del prericonoscimento.
Nella fattispecie, la Commissione constata che l'aiuto previsto soddisfa i requisiti dell'articolo 2 del regolamento (CE) n. 20/98 e, di conseguenza, anche i pertinenti requisiti del regolamento (CE) n.
2200/96. L'aiuto è dunque compatibile con le disposizioni dell'organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli e, in quanto aiuto nazionale espressamente autorizzato da un regolamento che istituisce un'organizzazione comune dei mercati, non deve essere esaminato alla luce degli articoli 87 e 88 del trattato (cfr. punto 94).
Pertanto, esso non forma oggetto della presente decisione.
Articolo 135
109.
In questo articolo, le autorità italiane fanno espresso riferimento alla Disciplina comunitaria degli aiuti di Stato per la ricerca e lo sviluppo [24] anziché alla comunicazione della Commissione del 1998 che la modifica [25].
È quindi sulla base di questa Disciplina che sarà valutato l'articolo 135 della legge in oggetto.
Paragrafo 3
110.
A giudicare dalla descrizione, l'aiuto previsto in questo paragrafo si configura come un aiuto per attività di ricerca industriale.
La Commissione constata che il tasso di aiuto e le maggiorazioni previste (50 % delle spese ammissibili, con possibilità di maggiorazione del 10 % per progetti di ricerca presentati da piccole e medie imprese e del 15 % per progetti di ricerca i cui obiettivi rientrano all'interno di progetti o programmi specifici realizzati nell'ambito del vigente programma quadro comunitario di ricerca e sviluppo) corrispondono a quanto previsto per questo tipo di attività ai punti 5.3, 5.10.1 e 5.10.3 della Disciplina succitata e che il cumulo di tali aiuti non darà luogo al superamento dell'intensità massima fissata al punto 5.10.6 (75 % per attività di ricerca industriale).
Essa rileva altresì che le spese ammissibili sono limitate a quelle menzionate nell'allegato II della Disciplina e che i risultati della ricerca saranno accessibili a tutti gli interessati.
111.
Tenuto conto di tali elementi, la Commissione ritiene che l'aiuto di cui all'articolo 135, paragrafo 3 della legge in oggetto risponda ai requisiti della Disciplina comunitaria degli aiuti di Stato per la ricerca e lo sviluppo e possa beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato in quanto aiuto destinato ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.
Paragrafo 4
112.
A giudicare dalla descrizione, l'aiuto previsto in questo paragrafo si configura come un aiuto per attività preconcorrenziali.
La Commissione constata che il tasso di aiuto e le maggiorazioni previste (25 % delle spese ammissibili, con possibilità di maggiorazione del 10 % per progetti di ricerca presentati da piccole e medie imprese e del 15 % per progetti di ricerca i cui obiettivi rientrano all'interno di progetti o programmi specifici realizzati nell'ambito del vigente programma quadro comunitario di ricerca e sviluppo) corrispondono a quanto previsto per questo tipo di attività ai punti 5.3, 5.10.1 e 5.10.3 della Disciplina succitata e che il cumulo di tali aiuti non darà luogo al superamento dell'intensità massima fissata al punto 5.10.6 (50 % per attività di ricerca preconcorrenziali).
Essa rileva altresì che le spese ammissibili sono limitate a quelle menzionate nell'allegato II della Disciplina e che i risultati della ricerca saranno accessibili a tutti gli interessati.
113.
Tenuto conto di tali elementi, la Commissione ritiene che l'aiuto di cui all'articolo 135, paragrafo 4 della legge in oggetto risponda ai requisiti della Disciplina comunitaria degli aiuti di Stato per la ricerca e lo sviluppo e possa beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato in quanto aiuto destinato ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.
Decisione
114.
Riassumendo, alla luce degli elementi suesposti, la Commissione ha deciso:
- di non sollevare obiezioni riguardo agli aiuti di cui agli articoli 99, paragrafo 2, lettera b) (per quanto riguarda il settore agricolo), 107, 112, 120, 122 e 135 della legge in oggetto, avendo constatato che essi sono compatibili con il mercato comune;
- di non sollevare obiezioni riguardo agli aiuti di cui all'articolo 110 della legge in oggetto, raccomandando però alle autorità italiane di computare le spese per la ricerca idrica tra le spese ammissibili solo fino ad un massimo del 12 % del costo degli investimenti materiali per l'irrigazione delle colture praticate negli allevamenti di chiocciole e di combinare l'aiuto per l'acquisto di locali con l'ammodernamento dei medesimi;
- di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato in merito agli aiuti di cui all'articolo 99, paragrafo 2, lettera a) (per quanto riguarda il settore agricolo), nonché all'articolo 124, paragrafi 1 e 2, della legge in oggetto.
115.
Nel quadro di detta procedura, la Commissione invita le autorità italiane a presentare le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione degli aiuti in questione, entro un mese dalla data di ricezione della presente, nonché a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali degli aiuti.
116.
La Commissione desidera richiamare all'attenzione dell'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale dal beneficiario.
117.
Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.
118.
Si richiama inoltre l'attenzione delle autorità italiane sul fatto che la legge n. 32 dovrà essere modificata conformemente agli impegni assunti dalle autorità italiane nell'ambito dell'esame degli articoli citati in oggetto.
Il nuovo testo di legge dovrà essere notificato alla Commissione affinché questa possa verificare se gli impegni in questione sono stati debitamente recepiti."
[1] Úř. věst.
L 118, 20.5.1972, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 297, 21.11.1996, s. 1.
[3] Úř. věst.
C 232, 12.8.2000, s. 17.
[4] Lettera SG (2002) D/233133 del 18.12.2002.
[5] GU C 232 del 12.8.2000, pag.
17.
[6] GU L 118 del 20.5.1972, pag.
1.
[7] GU L 297 del 21.11.1996, pag.
1
[8] GU L 4 dell'8.1.1998, pag.
40.
[9] GU C 45 del 17.2.1996, pag.
5.
[10] Cfr. nota in calce n. 1.
[11] GU L 1 del 3.1.2004, pag.
1.
[12] Cfr. articolo 20, paragrafo 2, primo comma del regolamento.
[13] GU C 71 dell'11.3.2000, pag.
14.
[14] Cfr. nota 6.
[15] GU C 48 del 13.2.1998, pag.
2
[16] Lettera SG (2001) D/290914 dell' 8.8.2001.
[17] Il punto 10.7 degli Orientamenti dispone infatti che la Commissione applicherà i principi enunciati nella sezione 10 agli aiuti concessi a copertura delle spese di avviamento delle associazioni di produttori incaricate di controllare l'utilizzazione delle denominazioni di origine o dei marchi di qualità.
[18] GU C 232 del 12.8.2000, pag.
17.
[19] GU 30 del 20.4.1962, pag.
993/62.
[20] Lettera SG (2001) D/288933 del 5.6.2001.
[21] Cfr. lettera SG(2001) D/288558 del 16.5.2001.
[22] GU L 297 del 21.11.1996, pag.
1.
[23] GU L 4 dell'8.1.1998, pag.
40.
[24] Cfr. nota 4.
[25] Cfr. nota 12.
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 52/11)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 492 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2004 _BAR_ Návrh NAŘÍZENÍ RADY o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti _BAR_
KOM(2004) 551 _BAR_ _BAR_ 19. 8. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění rozhodnutí Rady 2001/51/ES, kterým se zavádí akční program týkající se strategie Společenství pro rovnost žen a mužů, a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 848/2004/ES, kterým se zavádí akční program Společenství na podporu organizací působících na evropské úrovni v oblasti rovnosti žen a mužů _BAR_
KOM(2004) 594 _BAR_ 1 _BAR_ 17. 9. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o podepsání smlouvy mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím, na jejímž základě se na Dánsko vztahují ustanovení nařízení (CE) č. 343/2003 o stanovení kritérií a mechanismů pro určování členského státu odpovědného za posouzení žádosti o azyl, kterou v některém ze členských států podá státní příslušník třetí země, a nařízení (CE) č. 2725/2000 o vytvoření systému "Eurodac" pro porovnávání otisků prstů za účelem účinné aplikace Dublinské úmluvy. _BAR_
KOM(2004) 594 _BAR_ 2 _BAR_ 17. 9. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření smlouvy mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím, na jejímž základě se na Dánsko vztahují ustanovení nařízení (CE) č. 343/2003 o stanovení kritérií a mechanismů pro určování členského státu odpovědného za posouzení žádosti o azyl, kterou v některém ze členských států podá státní příslušník třetí země, a nařízení (CE) č. 2725/2000 o vytvoření systému "Eurodac" pro porovnávání otisků prstů za účelem účinné aplikace Dublinské úmluvy _BAR_
KOM(2004) 699 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Návrh NAŘÍZENÍ RADY o uplatňování systému všeobecných celních preferencí _BAR_
KOM(2004) 710 _BAR_ _BAR_ 25. 10. 2004 _BAR_ Návrh NAŘÍZENÍ RADY, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, a nařízení (ES) č. 1788/2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků _BAR_
KOM(2004) 716 _BAR_ _BAR_ 12. 11. 2004 _BAR_ Návrh SMĚRNICE RADY o dozoru nad přepravou radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva a o její kontrole _BAR_
KOM(2004) 725 _BAR_ _BAR_ 27. 10. 2004 _BAR_ Návrh SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností a o konsolidovaných účetních závěrkách _BAR_
KOM(2004) 781 _BAR_ _BAR_ 7. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY kterým se mění rozhodnutí Rady 2000/819/ES o víceletém programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001 – 2005) _BAR_
KOM(2004) 787 _BAR_ _BAR_ 9. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který mají přijmout Evropská společenství a jejich členské státy v Radě pro spolupráci ustavené na základě Dohody o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé ohledně přijetí doporučení týkajícího se provádění akčního plánu spolupráce EU a Moldavska _BAR_
KOM(2004) 788 _BAR_ _BAR_ 9. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který má přijmout Evropské společenství a jeho členské státy v Radě přidružení ustavené na základě Evropsko-středomořské dohody o přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé ohledně přijetí doporučení týkajícího se provádění akčního plánu spolupráce EU a Maroka _BAR_
KOM(2004) 789 _BAR_ _BAR_ 9. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který má přijmout Evropské společenství ve Smíšeném výboru ustaveném na základě Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce ohledně přijetí doporučení týkajícího se provádění akčního plánu spolupráce mezi EU a palestinskou samosprávou _BAR_
KOM(2004) 790 _BAR_ _BAR_ 9. 10. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který mají přijmout Společenství a jejich členské státy v Radě přidružení ustavené na základě Evropsko-středomořské dohody o přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé ohledně přijetí doporučení týkajícího se provádění akčního plánu spolupráce EU a Izraele _BAR_
KOM(2004) 791 _BAR_ _BAR_ 9. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který mají přijmout Společenství a jejich členské státy v Radě pro spolupráci ustavené na základě Dohody o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé ohledně přijetí doporučení týkajícího se provádění akčního plánu spolupráce EU a Ukrajiny _BAR_
KOM(2004) 792 _BAR_ _BAR_ 9. 10. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který má přijmout Evropské společenství a jeho členské státy v Radě přidružení ustavené na základě Evropsko-středomořské dohody o přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Tuniskou republikou na straně druhé ohledně přijetí doporučení týkajícího se provádění akčního plánu spolupráce EU a Tuniska _BAR_
KOM(2004) 796 _BAR_ _BAR_ 9. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o postoji, který má přijmout Evropské společenství a jeho členské státy v Radě přidružení ustavené na základě Evropsko-středomořské dohody o přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé ohledně přijetí doporučení týkajícího se provádění akčního plánu spolupráce EU a Jordánska _BAR_
KOM(2004) 798 _BAR_ _BAR_ 16. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství k Mezinárodní úmluvě na ochranu nových odrůd rostlin, ve znění revidovaném v Ženevě dne 19. března 1991 _BAR_
KOM(2004) 809 _BAR_ 1 _BAR_ 16. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou, kterou se stanoví obecné zásady účasti Albánské republiky na programech Společenství _BAR_
KOM(2004) 809 _BAR_ 2 _BAR_ 16. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Bosnou a Hercegovinou, kterou se stanoví obecné zásady účasti Bosny a Hercegoviny na programech Společenství _BAR_
KOM(2004) 809 _BAR_ 3 _BAR_ 16. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou, kterou se stanoví obecné zásady účasti Chorvatské republiky na programech Společenství _BAR_
KOM(2004) 809 _BAR_ 4 _BAR_ 16. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření protokolu o rámcové dohodě mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, kterou se stanoví obecné zásady účasti Bývalé jugoslávské republiky Makedonie na programech Společenství, který je připojen k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé _BAR_
KOM(2004) 809 _BAR_ 5 _BAR_ 16. 12. 2004 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY o uzavření rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Srbskem a Černou horou, kterou se stanoví obecné zásady účasti Srbska a Černé hory na programech Společenství _BAR_
KOM(2004) 835 _BAR_ _BAR_ 28. 12. 2004 _BAR_ Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o vízovém informačním systému (VIS) a výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy _BAR_
KOM(2004) 852 _BAR_ _BAR_ 5. 1. 2005 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se v souladu s článkem 19 směrnice 2003/96/ES povoluje Švédsku uplatňovat sníženou sazbu daně na elektřinu spotřebovávanou některými domácnostmi a společnostmi odvětví služeb _BAR_
KOM(2005) 4 _BAR_ _BAR_ 19. 1. 2005 _BAR_ Návrh ROZHODNUTÍ RADY kterým se Kyperské republice povoluje zavést opatření odchylující se od článku 11 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Státní podpory – Německo
Státní podpora č. C 40/2004 (ex N 42/2004) – "Osvobození od daně z převodu nemovitostí pro bytové podniky v nových spolkových zemích"
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 53/05)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 1. prosince 2004 uvedeném v závazném znění na stránkách, jež následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně části výše uvedeného opatření.
Komise rozhodla, že nevznese námitky vůči některým dalším částem opatření, jak je popsáno v dopise níže.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
Evropská komise
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Německu.
Účastníci řízení, kteří připomínky podávají, mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Dopisem ze dne 16. ledna 2004, který Komise obdržela dne 19. ledna 2004, Německo oznámilo Komisi výše uvedené opatření.
1. Cíl režimu
Německo navrhuje dočasně osvobodit bytové podniky od daně z převodu nemovitostí v případě fúzí a převzetí společností, s nimiž je spojeno nabytí pozemků v nových spolkových zemích.
Účelem opatření je zajistit lepší postavení bytovým podnikům, aby mohly uskutečnit nezbytné investice a vyhovět požadavkům současného trhu.
2. Příjemci podpory
Možnými příjemci této podpory jsou bytové podniky a bytová družstva (Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften) získávající pozemky v nových spolkových zemích (Braniborsko, Meklenbursko-Přední Pomořany, Sasko, Sasko-Anhaltsko, Durynsko a Berlín) prostřednictvím fúzí a převzetí.
Pro účely tohoto opatření se bytovými podniky a bytovými družstvy rozumějí podniky a družstva, jejichž hlavním předmětem podnikání je správa bytů (výstavba, pronájem a prodej).
Podniky v nesnázích se vylučují.
3. Financování režimu
Německé orgány prohlásily, že celkový rozpočet pro tento režim, stejně jako možné částky podpory při jednotlivých transakcích, jsou těžko předvídatelné.
Podle průzkumů, které Německo uskutečnilo, je průměrná výše daně z převodu nemovitostí v souvislosti s fúzemi mezi bytovými podniky a bytovými družstvy – s výjimkou Berlína – 150000 EUR až 1,5 milionů EUR.
V Berlíně se výše podpory podle údajů z minulosti odhaduje na 1,4 milionů EUR až 6,7 milionů EUR.
4. Doba trvání režimu
Opatření je omezeno na veškeré činnosti související s fúzemi a převzetími mezi bytovými podniky a družstvy, které se uskuteční ode dne 31. prosince 2003 do dne 31. prosince 2006.
5. Investiční nástroj
Opatřením je dočasné osvobození od daně z převodu nemovitostí.
6. Posouzení režimu
6.1 Existence státní podpory
Komise se domnívá, že dané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
6.2 Předběžné posouzení slučitelnosti opatření
Vzhledem k očekávanému příznivému účinku opatření na trh s byty (snížení nadměrné nabídky), celkovému sociálně ekonomickému vývoji (snížení migrace) v nových spolkových zemích a obvykle nízkým částkám potřebné podpory, spolu s jejich časovým omezením do konce roku 2006, se Komise domnívá, že pro ty části opatření, které se omezují na podporované oblasti podle čl. 87 odst.
3 písm. a) Smlouvy o ES, je podpora úměrná cíli a nenarušuje hospodářskou soutěž v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Není proto nezbytné zaujímat konečné stanovisko ohledně kvalifikace podpory jakožto provozní podpory.
Pokud jde o části opatření navrhovaného Německem, které se zaměřují na podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, tedy na oblast trhu práce Berlín, dospěla Komise k následujícím předběžným závěrům:
a) Míra neobsazenosti je v Berlíně výrazně nižší, než je průměrná míra neobsazenosti v nových spolkových zemích.
Zatímco celková míra neobsazenosti činí v nových spolkových zemích 14,2 %, v Berlíně jí odpovídá míra 5,32 % v případě bytů v osobním vlastnictví a 8,77 % v případě družstevních bytů.
Téměř všechny volné byty se nacházejí v bývalém východním Berlíně.
b) Německo neposkytlo žádné údaje, jež by prokázaly, že se Berlín potýká se srovnatelným problémem vylidňování, jako je tomu u oblastí podle čl. 87 odst. 3 písm. a), kterých se opatření týká.
c) Zatímco běžná výše daně z převodu nemovitostí při fúzích a převzetích mezi bytovými podniky a družstvy je 150000 EUR až 1,5 milionu EUR pro oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a), příslušná částka v Berlíně činí na základě minulých zkušeností 1,4 milionu EUR až 6,7 milionů EUR.
d) Německo neposkytlo žádné údaje, které by prokázaly, že dočasné osvobození od daně přispěje pravděpodobně k oživení trhu s nemovitostmi v Berlíně a bude mít navíc příznivé vedlejší účinky, ani že při účasti soukromého sektoru na sanaci jsou zásahy ze strany státu nanejvýš nepravděpodobné.
Komise má tedy po prvním předběžném posouzení opatření pochybnosti, zda je opatření navrhované Německem pro oblast Berlína (oblast trhu práce Berlín) podle čl. 87 odst.
3 písm. c) úměrné danému cíli – zejména ustanovením dostatečného spojení mezi daňovými výhodami a náklady, které ponesou příjemci – a zda nenarušuje hospodářskou soutěž v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
Komise zastává názor, že v případě této složité otázky je zapotřebí další důkladná analýza. Komise má v úmyslu shromáždit informace od dalších zúčastněných stran, zejména od bytových podniků a družstev, které mají zájem investovat v nových spolkových zemích.
Aby tak mohla učinit, musí Komise ze zákonných důvodů zahájit řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES. Pouze za pomoci těchto připomínek bude moci Komise rozhodnout, zda je tato podpora nezbytná a zda nemá nepříznivý vliv na podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von den deutschen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, wegen eines Teils der Maßnahme das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
Die Kommission hat beschlossen, keine Einwände gegen bestimmte andere Teile der im nachstehenden Schreiben beschriebenen Maßnahme zu erheben.
1. VERFAHREN
Mit Schreiben vom 16. Januar 2004, das am 19. Januar 2004 bei der Kommission einging, hat Deutschland die vorgenannte Maßnahme notifiziert.
Mit Schreiben D/51125 vom 17. Februar 2004 forderte die Kommission ergänzende Informationen an. Diese wurden von Deutschland mit Schreiben vom 17. März 2004 übermittelt, das bei der Kommission am 19. März 2004 einging.
Mit Schreiben vom 26. April 2004 und im Anschluss an eine Besprechung am 16. April 2004, auf der Deutschland ankündigte, es werde weitere Angaben zu der Maßnahme bereitstellen, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Frist. Die Fristverlängerung wurde mit Schreiben D/53302 vom 10. Mai 2004 gewährt.
Mit Schreiben vom 14. Mai 2004, das bei der Kommission am selben Tag registriert wurde, übermittelte Deutschland ergänzende Angaben. Mit Schreiben D/54751 vom 30. Juni 2004 und Schreiben D/56567 vom 14. September 2004 forderte die Kommission weitere Informationen zu der Maßnahme an. Diese wurden von Deutschland mit Schreiben vom 29. Juli 2004 und 5. Oktober 2004 übermittelt, die bei der Kommission am 29. Juli 2004 bzw. 6. Oktober 2004 eingingen.
2. AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER MASSNAHME
2.1.
Ziel der Maßnahme
Ein wesentliches Merkmal des Wohnungsmarktes in den neuen Bundesländern ist die hohe Leerstandsquote, verursacht durch die tief greifenden gesellschaftlichen und wirtschaftlichen Veränderungen im Zuge der Wiedervereinigung.
Im Rahmen einer integrierten Strategie zur Wiederbelebung des Wohnungsmarktes in den neuen Ländern schlägt Deutschland vor, den Erwerb von Grundstücken in den neuen Ländern durch Verschmelzung oder Spaltung von Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften für einen befristeten Zeitraum von der Grunderwerbsteuer zu befreien.
Mit der Maßnahme sollen Wohnungsunternehmen/-genossenschaften in die Lage versetzt werden, die nötigen Investitionen zu tätigen, um den aktuellen Markterfordernissen zu entsprechen.
2.2.
Begünstigte der Maßnahme
Potenziell Begünstigte der Maßnahme sind Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften, die in den Bundesländern Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Thüringen und Berlin belegene Grundstücke durch Verschmelzung oder Spaltung erwerben.
Für die Zwecke der Maßnahme werden Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften definiert als Unternehmen und Genossenschaften, deren Kerngeschäft in der Verwaltung von Wohnungen (Bau, Vermietung und Verkauf) besteht.
Unternehmen in Schwierigkeiten kommen nicht in Betracht.
Nach der deutschen Fördergebietskarte [1] gelten Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt und Thüringen als Fördergebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a) EG-Vertrag.
Die Arbeitsmarktregion Berlin ist als Fördergebiet gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c) EG-Vertrag eingestuft.
2.3.
Laufzeit der Maßnahme
Die Maßnahme ist auf Verschmelzungs- oder Spaltungsvorgänge zwischen Wohnungsunternehmen/-genossenschaften beschränkt, die zwischen dem 31. Dezember 2003 und dem 31. Dezember 2006 erfolgen.
2.4.
Hintergrund der Maßnahme
2.4.1.
Grunderwerbsteuer
Die Grunderwerbsteuer wird bei Grundstücksübertragungen erhoben, die zu einem Eigentümerwechsel führen.
Die Steuer entsteht, wenn Grundstücke durch Verkauf oder sonstige Rechtsgeschäfte übereignet werden.
In Deutschland wird die Grunderwerbsteuer anhand des Bedarfswerts des Grundstücks berechnet und der Steuersatz beträgt 3,5 %.
2.4.2.
Grunderwerbsteuer als Hindernis für die nötige Umstrukturierung
Auf dem Wohnungsmarkt der neuen Länder wird die Grunderwerbsteuer als entscheidendes Hindernis für die notwendige Umstrukturierung wahrgenommen.
Bei Fusionen und Übernahmen zwischen Wohnungsunternehmen und –genossenschaften mit Grundstücken in den neuen Ländern kann der Gesamtbetrag der Grunderwerbsteuer beträchtlich sein, da das Vermögen der beteiligten Unternehmen fast ausschließlich aus Grundstücken besteht.
Die Grunderwerbsteuer wird nach Abschluss eines Vertrags zwischen Käufer und Veräußerer erhoben und kann so zu einer gravierenden Liquiditätsanspannung für die betroffenen Unternehmen führen.
Dies ist besonders abschreckend für Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften in den neuen Ländern, die aufgrund bestehender Altschulden und der jüngsten sozio-ökonomischen Entwicklung mit ungünstigen Marktbedingungen konfrontiert sind.
Die negative Auswirkung der Grunderwerbsteuer auf die notwendige Umstrukturierung des Wohnungsmarktes in den neuen Ländern zeigt sich außerdem darin, dass im Zeitraum 2000-2003 nur neun Fusionen zwischen Wohnungsunternehmen/-genossenschaften stattgefunden haben, bei denen es sich ausschließlich um kleine Unternehmen handelte.
2.4.3.
Grundstücksmarkt in den neuen Ländern
Der Grundstücksmarkt in den neuen Ländern wird geprägt durch mehrere spezifische Merkmale:
- Bevölkerungsentwicklung: Schwache Geburtenraten in den neuen Ländern haben gekoppelt mit einer massiven Abwanderung in die alten Bundesländer im Zeitraum 1997-2001 zu einem Bevölkerungsverlust von 3,05 % in Sachsen-Anhalt, 5,3 % in Sachsen und 3,15 % in Mecklenburg-Vorpommern geführt.
Dieser Negativtrend dürfte sich bis 2020 noch verstärken.
- Hohe Leerstandquote: Im Jahr 1998 verfügten die neuen Länder über einen Bestand von 7,3 Mio. Wohnungen.
Die Leerstandsquote betrug 13 %.
Nach den jüngsten Daten für 2002 stieg die Leerstandsquote auf 14,2 %.
Im Vergleich dazu liegt die Leerstandsquote in den alten Bundesländern bei 3,1 %.
- Leerstandsbedingte Mietausfälle: Die hohe Leerstandsquote in den neuen Ländern führt zu erheblichen Mietausfällen (920 Mio. EUR jährlich bzw. 1550 EUR pro Wohneinheit und Jahr).
- Unsicherheit wegen offener Restitutionsverfahren: Im Jahr 1990 fielen 700000 Wohnungen in den neuen Ländern unter diese Regelung.
Bis zum 31. Dezember 2001 konnte für 590000 Wohnungen das Verfahren abgeschlossen werden.
Für die verbleibenden 110000 Wohnungen kann die Klärung der noch offenen Restitutionsverfahren bis zu zehn Jahren dauern.
Am 31. Dezember 2001 standen von diesen 110000 Wohnungen 35000 (32 %) leer.
- Programm der Bundesregierung "Stadtumbau-Ost": Angesichts des anhaltenden Überangebots an Mietraum in den neuen Ländern legte die Bundesregierung ein umfassendes Programm mit dem Titel "Stadtumbau-Ost" auf, das den Abriss von bis zu 380000 Wohnungen bis 2009 vorsieht.
Ein erheblicher Teil der Abrisskosten werden die Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften in den neuen Ländern zu tragen haben.
2.4.4.
Umfang der Maßnahme
Die deutschen Behörden bringen vor, dass es generell schwierig sein dürfte, im Einzelnen abzuschätzen, wie viele Unternehmen die Möglichkeit der Grunderwerbsteuerbefreiung im Wege einer Fusion in Anspruch nehmen werden.
Nach den Statistiken des Bundesverbands Deutscher Wohnungsunternehmen könnten 1317 Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften in den neuen Ländern von der Maßnahme betroffen sein (834 Wohnungsunternehmen und 483 überwiegend kommunale Wohnungsgenossenschaften).
Nach einer Umfrage des GDW würden jedoch nur rund 10 % dieser Unternehmen von der Steuerbefreiung tatsächlich Gebrauch machen.
2.4.5.
Beihilfebeträge und Budget der Maßnahme
Wie unter 2.4.4 ausgeführt, ist es nach Angaben der deutschen Behörden schwierig, das Gesamtbudget der Maßnahme und die potenziellen Beihilfebeträge, die mit den einzelnen Transaktionen verbunden sind, vorherzusagen.
Die meisten Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften wollen derzeit keine festen Zusagen geben sondern das Inkrafttreten der Maßnahme abwarten.
Deshalb handelt es sich bei den nachstehenden Ausführungen lediglich um Beispiele, um abgeleitet aus der Vergangenheit und in einigen Fällen im Vorgriff auf die Zukunft typische Fusionsfälle und damit verbundene Grunderwerbsteuerbeträge aufzuzeigen:
- Thüringen: Derzeit wird in Thüringen mit fünf Fusionen gerechnet.
In zwei Fällen dürfte eine Grunderwerbsteuer in Höhe von 363321 EUR bzw. 1,46 Mio.
Bei zwei Fusionen im Jahr 2001 belief sich die Grunderwerbsteuer auf 180000 EUR für ca. 200 Wohnungen.
- Sachsen-Anhalt: In Sachsen-Anhalt werden mindestens drei Fusionen von Wohnungsunternehmen erwartet, wobei eine Grunderwerbsteuer zwischen 250000 EUR und 500000 EUR anfallen dürfte.
Im Falle fünf weiterer Fusionen wird mit einem Grunderwerbsteuerbetrag bis zu 300000 EUR gerechnet.
- Berlin: In Berlin sind derzeit drei Fusionen zwischen Wohnungsunternehmen vorgesehen. Bei den Fusionen, die zwischen 1995 und 1998 in Berlin erfolgten, wurden folgende Grunderwerbsteuerbeträge verzeichnet: 1,3 Mio. EUR bei einer Fusion, von der 19 Grundstücke betroffen waren; 1,4 Mio. EUR bei einer Fusion, von der 39 Grundstücke betroffen waren bzw. 6,7 Mio. EUR bei einer Fusion, von der 491 Grundstücke betroffen waren.
Nach den von Deutschland durchgeführten Erhebungen wird der durchschnittliche Betrag der bei Fusionen von Wohnungsunternehmen und Wohnungsgesellschaften anfallenden Grunderwerbsteuer daher — mit Ausnahme von Berlin — zwischen 150000 EUR und 1,5 Mio. EUR liegen.
3. WÜRDIGUNG DER MASSNAHME
Gemäß Artikel 6 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 enthält die Entscheidung über die Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eine Zusammenfassung der wesentlichen Sach- und Rechtsfragen, eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt.
3.1.
Rechtmäßigkeit der Maßnahme
Deutschland hat die Regelung im Entwurfstadium notifiziert und ist somit seiner Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen.
3.2.
Vorliegen einer Beihilfe und Vereinbarkeit mit dem EG-Vertrag
Die Kommission hat das Vorliegen einer Beihilfe gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag geprüft.
Die Ergebnisse dieser Prüfung können wie folgt zusammengefasst werden.
- Die Beteiligung staatlicher Mittel ist dadurch gegeben, dass Deutschland bei der Befreiung von der Grunderwerbsteuer auf Steuereinnahmen verzichtet, die andernfalls erwirtschaftet worden wären;
- die Maßnahme ist selektiv, da sie auf Gebiete in den neuen Ländern ausgerichtet ist und bestimmte Unternehmen nämlich Wohnungsunternehmen und –genossenschaften, begünstigt und sich auf Fusionen solcher Unternehmen und Genossenschaften mit Grundstücken in den neuen Ländern beschränkt;
- die Maßnahme begünstigt an Fusionen beteiligte Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften, da sie von der Grunderwerbsteuer befreit werden, die sie andernfalls zu zahlen hätten;
- schließlich stellen Grundstücksübertragungen einen Tätigkeitsbereich dar, in dem Handel zwischen Mitgliedstaaten besteht, so dass eine Beeinträchtigung des Handels zwischen Mitgliedstaaten nicht ausgeschlossen werden kann.
Daher ist die Kommission der Auffassung, dass die Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag darstellt.
3.3.
Vereinbarkeit der Maßnahme
In Artikel 87 Absatz 2 EG-Vertrag ist geregelt, dass bestimmte Arten von Beihilfen mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar sind.
Im Hinblick auf Art und Zweck der Beihilfe sowie den geografischen Geltungsbereich finden nach Auffassung der Kommission die Buchstaben a), b) und c) auf die fragliche Regelung keine Anwendung.
In Artikel 87 Absatz 3 sind weitere Beihilfeformen genannt, die als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden können.
Im Hinblick auf Art und Zweck der Maßnahme sowie den geografischen Geltungsbereich könnten nach Auffassung der Kommission die Buchstaben a) und c) im vorliegenden Fall Anwendung finden.
Bei der Beurteilung der Frage, ob die in Artikel 87 Absatz 3 Buchstaben a) und c) vorgesehenen Ausnahmen zur Anwendung gelangen können, räumt Artikel 87 Absatz 3 nach ständiger Rechtsprechung des Gerichtshofs "der Kommission ein Ermessen ein, das sie nach Maßgabe wirtschaftlicher und sozialer Wertungen ausübt, die auf die Gemeinschaft als Ganzes zu beziehen sind" [2].
Bei bestimmten Arten von Beihilfen hat die Kommission festgelegt, wie sie diesen Ermessensspielraum ausüben wird, sei es in Form von Gruppenfreistellungen oder durch Gemeinschaftsrahmen, Leitlinien oder Bekanntmachungen.
Ist derartiges Sekundärrecht vorhanden, hat sich die Kommission bei der Beurteilung von Beihilfesachen daran zu halten.
Daher muss die Kommission zunächst feststellen, ob die in der Regelung "Grunderwerbsteuerbefreiung bei Fusionen von Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften in den neuen Ländern" vorgesehene Beihilfe unter eine dieser sekundärrechtlichen Vorschriften fällt.
Die Maßnahme ist weder auf KMU [3] oder Unternehmen in Schwierigkeiten [4] noch auf einen der folgenden Bereiche beschränkt: Forschung und Entwicklung [5], Ausbildung [6] oder Beschäftigung [7].
Somit ist keine dieser Leitlinien, Gemeinschaftsrahmen oder Verordnungen auf den vorliegenden Fall anwendbar.
Auch der Gemeinschaftsrahmen für staatliche Umweltschutzbeihilfen [8] gelangt nicht zur Anwendung, da die Regelung als solche nicht auf den Umweltschutz ausgelegt ist.
Die Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung (nachstehend "Leitlinien für Regionalbeihilfen") wurden für strukturschwache Regionen wie die neuen Länder konzipiert.
Diese Leitlinien zielen auf die Förderung von Investitionen und die Schaffung von Arbeitsplätzen im Rahmen einer nachhaltigen Entwicklung ab, indem die Erweiterung, Modernisierung und Diversifizierung der Tätigkeiten der in diesen Gebieten befindlichen Betriebsstätten sowie die Ansiedlung neuer Unternehmen unterstützt werden.
Die Leitlinien für Regionalbeihilfen finden nur auf bestimmte Beihilfeformen Anwendung wie Beihilfen für Erstinvestitionen, Beihilfen für die Schaffung von Arbeitsplätzen und ausnahmsweise Betriebsbeihilfen.
Die Befreiung von der Grunderwerbsteuer ist offensichtlich nicht speziell an eine Erstinvestition oder die Erweiterung einer bestehenden Betriebsstätte im Sinne von Ziff.
4.4 der Leitlinien gebunden.
Auch betrifft sie nicht die Schaffung von Arbeitsplätzen in Verbindung mit einer Erstinvestition im Sinne von Ziff.
4.11 der Leitlinien.
Außerdem haben die deutschen Behörden vorgebracht, die geplante Steuerbefreiung ziele nicht darauf ab, die laufenden Kosten der an Fusionen beteiligten Wohnungsunternehmen und -genossenschaften zu senken.
In Ziff.
4.15 der Leitlinien [9] heißt es, dass Regionalbeihilfen, mit denen die laufenden Ausgaben eines Unternehmens gesenkt werden sollen, grundsätzlich verboten sind.
In Fußnote 16 der Leitlinien wird erläutert, dass solche Beihilfen in der Regel in Form von Steuerermäßigungen oder Senkungen der Soziallasten gewährt werden.
Obwohl die notifizierte Maßnahme als Befreiung von der Grunderwerbsteuer bezeichnet wird, hat Deutschland unterstrichen, dass die fragliche Maßnahme aus folgenden Gründen nicht als Beihilfe zur Senkung der laufenden Ausgaben der begünstigten Unternehmen betrachtet werden kann:
- Wohnungsunternehmen und -genossenschaften werden beim Erwerb von Liegenschaften weiterhin die Grunderwerbsteuer zahlen.
Da die Geschäftstätigkeit von Wohnungsunternehmen und -genossenschaften generell darin besteht, Liegenschaften zu erwerben und zu verkaufen bzw. zu vermieten, fällt die Grunderwerbsteuer unter die laufenden Ausgaben.
Die von Deutschland notifizierte Maßnahme betrifft jedoch nicht die regulären laufenden Ausgaben, da sie nicht zur Anwendung gelangt, wenn Wohnungsunternehmen und -genossenschaften einfach nur eine Immobilie erwerben oder verkaufen.
- Nach deutschen Angaben besteht die Besonderheit der notifizierten Maßnahme darin, dass nur Fusionsvorgänge zwischen Wohnungsunternehmen/-genossenschaften mit Grundbesitz in den neuen Ländern von der Grunderwerbsteuer befreit werden.
Die potenziell Begünstigten werden nur unter diesen eingeschränkten Bedingungen für einen befristeten Zeitraum von der Grunderwerbsteuer frei gestellt.
In Anbetracht der Tatsache, dass derzeit keine solchen Fusionen stattfinden, betrachtet Deutschland die Beihilfe nicht als Kompensation für die laufenden Ausgaben fusionsbeteiligter Wohnungsunternehmen, da die Steuer gegenwärtig nicht erhoben wird.
- Laut Auskunft der deutschen Behörden besteht die Gegenleistung der Begünstigten darin, dass sie fusionieren.
Angesichts der besonderen Umstände in den neuen Ländern, die geprägt sind durch einen starken Bevölkerungsrückgang, der sich bis 2020 noch verschärfen dürfte, eine Leerstandsquote von insgesamt 14,2 % (2002) und den damit verbundenen Mietausfällen (920 Mio. EUR jährlich) sowie die Unsicherheit aufgrund laufender Restitutionsverfahren, werden Fusionen von Wohnungsunternehmen und -genossenschaften für notwendig erachtet, damit diese Unternehmen besser in der Lage sind, den oben beschriebenen Herausforderungen zu begegnen.
Die Grunderwerbsteuer hat sich als Hindernis für die Konsolidierung des Wohnungsmarktes in den neuen Ländern erwiesen, was dadurch verdeutlicht wird, dass zurzeit keine Fusionen stattfinden.
- Wie Deutschland weiter vorbringt, wird das von der Bundesregierung und den Ländern aufgelegte Programm "Stadtumbau Ost" zum Abriss von 380000 Wohnungen bis 2009 führen.
Einen erheblichen Teil der Abrisskosten würden die Wohnungsunternehmen und -genossenschaften in den neuen Ländern zu tragen haben.
Die Kommission ist bisher davon ausgegangen, dass Steuerbefreiungen zur Umstrukturierung von Wirtschaftszweigen in Schwierigkeiten, mit denen gezielt Zusammenschlüsse gefördert werden sollen, als Beihilfe zur Senkung der laufenden Ausgaben der Unternehmen (Betriebsbeihilfe) [10] zu betrachten sind.
Die Kommission nimmt die Argumente der deutschen Behörden zur Kenntnis, die im Hinblick auf eine anderweitige Beurteilung der anstehenden Maßnahmen vorgebracht wurden.
Gemäß Ziff.
4.15 der Leitlinien in der geänderten Fassung von 2000 [11] können "derartige Beihilfen (Betriebsbeihilfen) in Gebieten, die in den Anwendungsbereich des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe a) fallen, gewährt werden, wenn sie aufgrund ihres Beitrags zur Regionalentwicklung und ihrer Art nach gerechtfertigt sind und ihre Höhe den auszugleichenden Nachteilen angemessen ist.
Es obliegt den Mitgliedstaaten, die Existenz und den Umfang solcher Nachteile nachzuweisen.
Diese Betriebsbeihilfen müssen zeitlich begrenzt und degressiv sein."
Für jene Teile der von Deutschland notifizierten Maßnahme, die sich auf Fördergebiete gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a) EGV beschränken [12], geht die Kommission davon aus, dass eine abschließende Bewertung der Frage, ob die Grunderwerbsteuerbefreiung eine Betriebsbeihilfe darstellt, nicht notwendig ist, da sie angesichts der besonderen Nachteile, der begrenzten Wettbewerbsverzerrung, der befristeten Geltungsdauer und der erwarteten positiven Wirkungen auf den Wohnungsmarkt sowie der sozioökonomischen Entwicklung auf jeden Fall genehmigungsfähig ist, wie aus der nachstehenden Erläuterung hervorgeht.
3.3.1.
Bestehende Nachteile in den neuen Ländern
Deutschland hat nachgewiesen, dass der Grundstücksmarkt in den neuen Ländern durch mehrere Nachteile geprägt ist.
Die Leerstandsquoten in den neuen Ländern sind deutlich höher als in anderen Regionen Deutschlands (14,2 % in den neuen Ländern gegenüber 3,1 % in den alten Ländern).
Die Gründe für diese signifikante Differenz stehen in unmittelbarem Zusammenhang mit dem politischen Erbe der Vergangenheit und der sozioökonomischen Entwicklung nach der Wiedervereinigung.
Die hohen Leerstandsquoten in den neuen Ländern führen zu erheblichen Mietausfällen (920 Mio. EUR pro Jahr).
Die ungünstige demographische Entwicklung, ausgelöst durch niedrige Geburtenquoten und eine massive Abwanderung, hat zu einem Nachfragerückgang nach Wohnraum in den neuen Ländern geführt.
Außerdem hat sich die Nachfrage nach Wohnraum nicht nur quantitativ, sondern auch qualitativ verändert.
Folglich besteht ein erhebliches Überangebot an Wohnraum in den neuen Ländern.
Daher haben die Bundesregierung und die Länder den Abriss von bis zu 380000 Wohnungen in den neuen Ländern bis 2009 beschlossen (Programm "Stadtumbau-Ost").
Festzustellen ist, dass nach deutschen Angaben ein wesentlicher Teil der Abrisskosten von den betroffenen Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften zu tragen ist.
Des Weiteren hat Deutschland ausgeführt, dass die Unterkapitalisierung zahlreicher Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften in den neuen Ländern — verursacht durch Mietausfälle wegen hoher Leerstandsquoten und die relative Zersplitterung des Marktes — den von Bund und Ländern geplanten Abriss gefährden könnte, da sie nicht in der Lage sind, ihren Anteil an den Abrisskosten zu tragen.
Darüber hinaus hat Deutschland unterstrichen, dass der Ausgleich von Angebot und Nachfrage nicht nur das Überangebot beseitigen soll, sondern auch notwendig ist, um Wohnraum bereitzustellen, der den heutigen Qualitätsanforderungen entspricht.
Um dies zu erreichen, müssen Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften in den neuen Ländern massiv in die Modernisierung ihres derzeitigen Wohnungsbestands investieren.
Damit die Unternehmen in den neuen Ländern dazu in der Lage sind, müsse ihnen die Möglichkeit gegeben werden zu fusionieren und die damit verbundenen Größenvorteile zu nutzen.
Den Ausführungen der deutschen Behörden zufolge hat sich die Grunderwerbsteuer als Hindernis für Fusionen und Übernahmen zwischen solchen Unternehmen und Genossenschaften erwiesen.
Dies wird dadurch unterstrichen, dass im Zeitraum 2000-2003 in den neuen Ländern nur neun Fusionen von Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften erfolgten.
Eine zeitlich befristete Aussetzung der Grunderwerbsteuer wird den Marktteilnehmern die Möglichkeit geben zu fusionieren.
Die erweiterte Kapitalbasis fusionierter Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften wird sie in die Lage versetzen, die Kosten der notwendigen Abrissmaßnahmen zu tragen und gleichzeitig die erforderlichen Investitionen zu tätigen, um modernen Wohnraum zu schaffen.
3.3.2.
Geringe Verzerrung des Wettbewerbs
Die Kommission stellt fest, dass Handel und Wettbewerb nur in geringem Maße verzerrt werden.
Deutschland hat nachgewiesen, dass sich für jene Teile der Maßnahme, die sich auf Fördergebiete nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a) EG-Vertrag beschränken, die üblichen Beträge der bei Fusionen und Übernahmen zwischen Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften anfallenden Grunderwerbsteuer zwischen 150000 EUR und 1,5 Mio. EUR bewegen.
3.3.3.
Zeitliche Befristung der Maßnahme
Darüber hinaus hat Deutschland mitgeteilt, dass die Anwendung der Maßnahme bis Ende 2006 befristet werden soll.
Zu diesem Datum läuft auch die geltende Fördergebietskarte aus.
In Anbetracht der zu erwartenden positiven Wirkungen auf den Wohnungsmarkt (Verringerung des Überangebots) und die allgemeine sozioökonomische Entwicklung (rückläufige Abwanderung) in den neuen Ländern, der generell geringen Beihilfebeträge sowie der zeitlichen Befristung der Maßnahme bis Ende 2006 ist die Kommission der Auffassung, dass für jene Teile der Maßnahme, die sich auf Fördergebiete nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a) EG-Vertrag beschränken, die Beihilfe im Verhältnis zu dem angestrebten Ziel steht und den Wettbewerb nicht in einer Weise verfälscht, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.
Deshalb ist eine abschließende Bewertung dieser Beihilfe als Betriebsbeihilfe nicht erforderlich.
3.3.4.
Bestehende Nachteile in Berlin
Für jene Teile der von Deutschland notifizierten Maßnahme, die auf Fördergebiete nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c) EG-Vertrag ausgerichtet sind, d.h. die Arbeitsmarktregion Berlin, möchte die Kommission daran erinnern, dass in den Schlussfolgerungen des Europäischen Rates sowohl von Stockholm als auch von Barcelona eine Verringerung des Beihilfe-Gesamtumfangs und eine Neuausrichtung von Beihilfen auf Ziele von gemeinsamem Interesse, darunter Ziele des wirtschaftlichen und sozialen Zusammenhalts gefordert wird [13].
Die Kommission hat bereits in einer früheren Entscheidung [14] eingeräumt, dass Steuerbefreiungen als Sanierungsinstrument eingesetzt und zu einer Risikoverminderung für Grundstücksinvestoren beitragen können, wenn sich ein Markt als hochriskant erweist und durch renditeschwache Investitionen geprägt wird, vor allem wegen der schwachen Nachfrage und fehlenden Finanzierungsinitiativen.
Als günstige Investitionsbedingungen gelten eine hohe Gesamtrendite sowie neue Geschäftschancen, transparente Ausstiegsstrategien und ein geringes Projektrisiko.
Außerdem ist in der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vorgesehen, dass Gemeinschaftsinitiativen im Bereich des sozialen Zusammenhalts die "… wirtschaftliche und soziale Wiederbelebung der krisenbetroffenen Städte und Stadtviertel zur Förderung einer dauerhaften Stadtentwicklung" umfassen sollen [15].
Die Kommissionsinitiative URBAN, die auf Grundlage dieser Verordnung entwickelt wurde, hat die Förderung der physischen und wirtschaftlichen Sanierung von Städten und Stadtvierteln mit Strukturproblemen zum Ziel.
Auch wenn der Schwerpunkt dieser Initiative auf städtischen Gebieten liegt, hat die Kommission die Vorteile eines integrierten Ansatzes zur Förderung von Synergien bei der städtischen und ländlichen Entwicklung betont [16].
Aus den vorstehenden Ausführungen ist zu entnehmen, dass sich das Gemeinschaftsziel der Stärkung des sozialen und wirtschaftlichen Zusammenhalts im Gemeinsamen Markt auch auf Initiativen zur Sanierung ländlicher und städtischer Flächen erstreckt.
Somit kommt die Kommission zu folgenden vorläufigen Schlussfolgerungen:
a. Die Leerstandsquote in Berlin liegt deutlich unter der durchschnittlichen Leerstandsquote in den neuen Ländern.
Während die gesamte Leerstandsquote in den neuen Ländern 14,2 % beträgt, liegt die entsprechende Quote in Berlin bei 5,32 % für Wohnungen in Privatbesitz und bei 8,77 % für kommunale Wohnungen.
Fast alle leerstehenden Wohnungen befinden sich in Ostberlin.
b. Deutschland legt keine Angaben vor, die beweisen würden, dass Berlin unter einem vergleichbaren Bevölkerungsschwund leidet, wie die von der Maßnahme erfassten Gebiete nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a).
c. Während bei Fusionen und Übernahmen zwischen Wohnungsunternehmen und Wohnungsgesellschaften in Gebieten nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a) in der Regel eine Grunderwerbsteuer zwischen 150000 EUR und 1,5 Mio. EUR anfällt, bewegen sich die entsprechenden Beträge für Berlin erfahrungsgemäß zwischen 1,4 Mio. EUR und 6,7 Mio. EUR.
d. Deutschland hat keine Angaben vorgelegt, die beweisen würden, dass die befristete Freistellung von der Grunderwerbsteuer zur Wiederbelebung des Grundstücksmarktes in Berlin beitragen und positive Ausstrahlungseffekte haben wird und dass es sehr unwahrscheinlich ist, dass sich der Privatsektor ohne staatliches Zutun an Sanierungsmaßnahmen beteiligen wird.
Nach einer ersten vorläufigen Würdigung ergeben sich daher Zweifel, dass die von Deutschland notifizierte Maßnahme für das Gebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c) (Arbeitsmarktregion Berlin) im Verhältnis zu dem angestrebten Ziel steht — vor allem was die Verbindung zwischen der Steuerbefreiung und den von den Begünstigten zu tragenden Kosten anbelangt — und den Wettbewerb nicht in einer Weise verfälscht, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.
Nach Auffassung der Kommission ist eine gründlichere Analyse dieser schwierigen Frage notwendig.
Deshalb möchte die Kommission auch Stellungnahmen sonstiger Beteiligter einholen, insbesondere von Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften, die an Investitionen in den neuen Ländern interessiert sind.
Aus rechtlichen Gründen muss die Kommission deshalb das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einleiten.
Nur so wird die Kommission entscheiden können, ob die Beihilfe notwendig ist und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise beeinträchtigt, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.
4. SCHLUSSFOLGERUNG
Aufgrund der vorstehenden Würdigung hat die Kommission beschlossen, dass die Beihilfe im Rahmen der "Grunderwerbsteuerbefreiung bei Fusionen von Wohnungsunternehmen und Wohnungsgenossenschaften in den neuen Ländern" in jenen Teilen mit dem EG-Vertrag vereinbar ist, die sich auf Fördergebiete nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a) EG-Vertrag beschränken.
Gleichzeitig hat die Kommission beschlossen, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag in Bezug auf den Teil der Maßnahme einzuleiten, der sich auf die Arbeitsmarktregion Berlin, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c) EG-Vertrag bezieht.
Aus diesen Gründen fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle sachdienlichen Informationen für die Würdigung der Maßnahme in Bezug auf die Arbeitsmarktregion Berlin zu übermitteln.
Die Kommission erinnert die Bundesrepublik Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.
Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird.
Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen.
Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben."
[1] Siehe Beihilfesachen N 195/1999, C 47/1999 und N 641/2002.
[2] Rs.
C-169/95 Königreich Spanien / Europäische Kommission [1997] Slg.
I-00135.
Siehe auch Rs.
C-730/79 Philip Morris / Kommission [1980] Slg.
I-2671.
[3] Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen, ABl.
L 10 vom 13.1.2001.
[4] Leitlinien für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten, ABl.
C 244 vom 1.10.2004.
[5] Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen,ABl.
C 45 vom 17.2.1996.
[6] Verordnung (EG) Nr. 68/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Ausbildungsbeihilfen,ABl.
L 10 vom 13.1.2001.
[7] Leitlinien für Beschäftigungsbeihilfen,ABl.
C 334 vom 12.12.1995.
[8] Gemeinschaftsrahmen für staatliche Umweltschutzbeihilfen,ABl.
C 37 vom 3.2.2001.
[9] Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung, ABl.
C 74 vom 10.3.1998.
[10] Entscheidung der Kommission Nr. 2002/581/EG über die staatliche Beihilferegelung, die Italien zugunsten der Banken durchgeführt hat (ABl.
L 184 vom 13.7.2002, S. 27).
[11] ABl.
C 258 vom 9.9.2000, S. 5.
[12] Siehe Rdnr.
2.2.
Fördergebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a) EG-Vertrag sind nach der deutschen Fördergebietskarte: Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt und Thüringen.
Die Arbeitsmarktregion Berlin ist als Fördergebiet gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c) EG-Vertrag eingestuft.
[13] Die Erklärungen dieser Europäischen Räte liegen in der Mitteilung der Kommission an den Rat mit dem Titel "Fortschrittsbericht über die Reduzierung und Neuausrichtung staatlicher Beihilfen", Brüssel, 16. Oktober 2002, KOM(2002) 555 endg. in gesammelter Form vor.
Darüber hinaus vollzieht sich nach Auffassung der Kommission eine harmonische Entwicklung des Gemeinschaftsraums vor dem Hintergrund einer stärkeren wirtschaftlichen Integration.
"Dies gilt auch für die Unterstützung aus den Strukturfonds, insbesondere wo diese die Stadtentwicklung im Rahmen eines integrierten regionalen Ansatzes sowie die ländliche Entwicklung in deren Doppelfunktion als Beitrag zum europäischen Landwirtschaftsmodell und zum wirtschaftlichen und sozialen Zusammenhalt fördern."
Siehe Mitteilung der Kommission über die Strukturfonds und ihre Koordinierung mit dem Kohäsionsfonds — Leitlinien für die Programme des Zeitraums 2000-2006, ABl.
C 267 vom 22.9.1999, S. 20.
[14] Entscheidung der Kommission vom 22.1.2003 zur Beihilferegelung "Stempelsteuerbefreiung für gewerbliches Eigentum in den benachteiligten Gebieten" (ABl.
L 149/2003).
[15] ABl.
L 161 vom 26.6.1999, S. 1.
[16] Teil III: "Die Entwicklung der städtischen und ländlichen Gebiete und ihr Beitrag zu einer ausgewogenen Raumentwicklung" der Mitteilung der Kommission über die Strukturfonds und ihre Koordinierung mit dem Kohäsionsfonds, ABl.
C 267 vom 22.9.1999.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 55/04)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 603 _BAR_ _BAR_ 1. 10. 2004 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: o provádění nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 ze dne 29. května 2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech _BAR_
KOM(2004) 723 _BAR_ _BAR_ 26. 10. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Hospodářství Evropské unie: Hodnocení v roce 2004 – shrnutí a hlavní závěry – _BAR_
KOM(2004) 745 _BAR_ _BAR_ 9. 11. 2004 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu: o pobídkách pro organizace registrované v programu emas _BAR_
KOM(2004) 837 _BAR_ _BAR_ 28. 12. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě Technická úprava finančního výhledu pro rok 2006 podle vývoje hrubého národního důchodu (HND) a cen (Bod 15 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu) _BAR_
KOM(2004) 855 _BAR_ _BAR_ 10. 1. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu Pátá zpráva podle článku 12 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 o výběru DPH a kontrolních postupech _BAR_
KOM(2005) 30 _BAR_ _BAR_ 8. 2. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Zpráva o provádění Evropské charty pro malé podniky _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Zveřejnění ex-post grantů poskytnutých Eurostatem v roce 2004
(2005/C 55/05)
V souladu s čl. 110 odst. 2 finančního nařízení a článkem 169 prováděcích pravidel k uvedenému nařízení je veřejnost tímto informována o akcích, na něž byly Eurostatem poskytnuty granty během roku 2004.
Elektronický soubor obsahující dotyčné akce se nachází ve formě seznamu na servru EUROPA (http://europa.eu.int).
Přímý přístup k tomuto seznamu je přes odkazy "Instituce", "Evropská komise", "Statistiky", "Činnosti Eurostatu", "Ostatní činnosti", "Nabídková řízení a granty" a poté otevřít soubor "Eurostat – Seznam grantů přidělených v roce 2004".
Seznam obsahuje číslo spisu, dotyčnou jednotku, jméno a zemi příjemců, název akce, poskytnutou částku a sazbu spolufinancování akce.
U všech těchto akcí proběhlo vyhlášení ex-ante.
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 55/06)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 289 _BAR_ _BAR_ 28. 4. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se zřizuje Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu a mění nařízení (ES) č. 2847/93 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku _BAR_
KOM(2004) 392 _BAR_ _BAR_ 25. 5. 2004 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o harmonizovaných říčních informačních službách na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství _BAR_
KOM(2004) 473 _BAR_ _BAR_ 12. 7. 2004 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o licenci dispečera letového provozu Společenství _BAR_
KOM(2004) 477 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o realizaci zaváděcí fáze a provozní fáze evropského programu družicové radionavigace _BAR_
KOM(2004) 529 _BAR_ _BAR_ 29. 7. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství, který má být přijat k některým návrhům předloženým na 13. zasedání Konference smluvních stran Úmluvy o mezinárodním obchodu ohroženými druhy volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (CITES), Bangkok, Thajsko ve dnech 2. – 14. října 2004 _BAR_
KOM(2004) 537 _BAR_ _BAR_ 4. 8. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o návrzích jménem Evropského společenství a členských států týkajících se změn příloh I-III Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách z roku 1998 k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 a příloh A-C Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách _BAR_
KOM(2004) 785 _BAR_ _BAR_ 8. 12. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se pro rok 2005 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů _BAR_
KOM(2004) 802 _BAR_ _BAR_ 14. 12. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy mexickými _BAR_
KOM(2004) 808 _BAR_ 1 _BAR_ 17. 12. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu jménem Evropského společenství a o předběžném uplatňování Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Syrskou arabskou republikou na straně druhé _BAR_
KOM(2004) 808 _BAR_ 2 _BAR_ 17. 12. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Syrskou arabskou republikou na straně druhé _BAR_
KOM(2004) 827 _BAR_ _BAR_ 22. 12. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění seznamy úpadkových řízení, likvidačních řízení a správců konkursní podstaty v přílohách A, B a C nařízení (ES) č. 1346/2000 o úpadkovém řízení _BAR_
KOM(2004) 847 _BAR_ _BAR_ 4. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi vládou Vietnamské socialistické republiky a Evropským společenstvím o přístupu na trh _BAR_
KOM(2004) 862 _BAR_ 1 _BAR_ 7. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu k prozatímní dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Litevské republiky, Lotyšské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovenské republiky a Slovinské republiky ke Společenství _BAR_
KOM(2004) 862 _BAR_ 2 _BAR_ 7. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k prozatímní dohodě mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Libanonskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Litevské republiky, Lotyšské republiky, Maďarské republiky, Maltské republiky, Polské republiky, Slovenské republiky a Slovinské republiky ke Společenství _BAR_
KOM(2004) 864 _BAR_ _BAR_ 7. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k Dohodě o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Čínskou lidovou republikou na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii _BAR_
KOM(2005) 5 _BAR_ _BAR_ 19. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dvoustranné dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Srbsko o obchodu s textilními výrobky _BAR_
KOM(2005) 18 _BAR_ _BAR_ 27. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se prodlužuje doba použitelnosti opatření rozhodnutí 2002/148/ES o uzavření konzultací se Zimbabwskou republikou podle článku 96 dohody o partnerství AKT-ES _BAR_
KOM(2005) 21 _BAR_ _BAR_ 28. 1. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000 z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny _BAR_
KOM(2005) 27 _BAR_ _BAR_ 4. 2. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 1883/78 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu _BAR_
KOM(2005) 32 _BAR_ _BAR_ 8. 2. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady o Dohodě mezi Sdružením evropských železnic (CER) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) o některých podmínkách využívání mobilních pracovníků poskytujících služby v přeshraničním interoperabilním režimu _BAR_
KOM(2005) 38 _BAR_ _BAR_ 7. 2. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady kterou se mění příloha IV směrnice 2000/29/ES o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
1 euro Předloha sdělení komise o postupování případů pokud jde o spojování podniků
(2005/C 56/02)
(Text s významem pro EHP)
1. Účelem tohoto sdělení je obecně popsat podstatu systému postupování případů uvedený v čl. 4 odst. 4 a 5, článku 9 a článku 22 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků ("Nařízení ES o spojování") [1], dále jen "nařízení o spojování", včetně posledních změn v systému, uspořádat právní kritéria, jež musí být splněna, aby bylo možné postoupit případ, a stanovit faktory, jež lze uvážit při rozhodování o postoupení. Sdělení také poskytuje praktické informace (vodítko) s ohledem na fungování systému postupování, zejména mechanismu postupování případů před jejich oznámením popsaného v čl. 4 odst. 4 a 5 nařízení o spojování. Informace uvedené v tomto sdělení se obdobně použijí na pravidla postupování případů obsažená v Dohodě EHP [2].
I. ÚVOD
Pravomoc EU v oblasti kontroly spojování podniků je stanovena s ohledem na uplatnění postupovacích kritérií obsažených ve čl. 1 odst.
3 nařízení o spojování. V oblasti spojování podniků nemají členské státy a Komise sdílenou pravomoc.
Nařízení o spojování naopak stanoví jasné rozdělení pravomocí.
Spojení podniků "s významem pro celé Společenství", tj. podniky nad hranicemi obratu uvedenými v článku 1 nařízení o spojování, podléhají výlučné pravomoci Komise; na taková spojení podniků nesmí členské státy používat vnitrostátní právní předpisy pro hospodářskou soutěž na základě článku 21 nařízení o spojování.
Spojení podniků pod prahovými hodnotami zůstávají v pravomoci členských států; podle nařízení o spojování nemá Komise žádnou pravomoc při jejich řízení a kontrole.
3. Určení pravomoci výlučně s odkazem na pevná kritéria týkající se obratu zajišťuje právní jistotu pro spojující se společnosti.
Zatímco finanční kritéria obecně slouží jako efektivní zástupci pro skupinu transakcí, pro něž je Komise vhodnější orgán, nařízení (EHS) č. 4064/89 doplnilo toto schéma "jasné hranice" pravomoci o možnost, aby Komise postoupila případy členským státům a naopak, a to na žádost a za předpokladu splnění určitých kritérií.
Když bylo nařízení (EHS) č. 4064/89 poprvé zavedeno, Rada a Komise předpokládaly, že k postupování případů se uchýlí pouze za "výjimečných okolností" a v situaci, kdy "zájmy s ohledem na hospodářskou soutěž dotyčného členského státu nelze dostatečně ochránit žádným jiným způsobem" [3].
Od přijetí nařízení (EHS) č. 4064/89 však došlo k značnému vývoji.
Za prvé, předpisy o kontrole spojování podniků byly přijaty téměř ve všech členských státech.
Za druhé, Komise uplatnila svoji pravomoc a postoupila řadu případů členským státům podle článku 9, pokud se domnívala, že dotyčný členský stát má lepší možnost provést šetření než Komise [4].
Podobně se v řadě případů [5] rozhodlo několik členských států společně postoupit případ podle článku 22, pokud se domnívaly, že Komise je orgánem s lepší možností provést šetření [6].
Za třetí, zvýšil se počet transakcí nedosahujících prahových hodnot v článku 1 nařízení o spojování, jež musely být předloženy příslušným orgánům v několika členských státech; trend, jenž bude pravděpodobně pokračovat společně s rostoucím počtem členských států Společenství.
Mnoho z těchto transakcí narušuje hospodářskou soutěž za hranicemi jednotlivých členských států [7].
5. Účelem změn provedených v systému postupování případů podle nařízení o spojování je usnadnit přerozdělování případů mezi Komisí a členskými státy v souladu se zásadou subsidiarity tak, aby se případem v zásadě zabýval orgán či orgány příhodnější k provedení určitého šetření spojení.
Zároveň je účelem změn zachovat základní funkce systému kontroly spojování podniků zavedeného v roce 1989, zejména zajištění "jednorázového odbavení" pro kontrolu hospodářské soutěže spojených podniků s dopadem mimo území státu a alternativy pro vícenásobné oznámení případu při kontrole spojování podniků v rámci Společenství [8].
Takové vícenásobné podání často způsobuje značné náklady pro orgány pro hospodářskou soutěž i obchodní společnosti.
6. Systém přerozdělování případů nyní zajišťuje, že k postoupení případu může být dán podnět ještě před podáním oznámení u orgánu jakéhokoli členského státu, a tím umožňuje spojujícím se společnostem, aby co nejdříve zjistily, do čí pravomoci bude nakonec spadat kontrola nad jejich transakcí.
Takové postoupení před oznámením případu má výhodu snížení dodatečných nákladů, zejména co se týká časového zpoždění souvisejícího s postoupením případu až po jeho podání.
7. Změny provedené v systému postupování případů v rámci nařízení (ES) č. 139/2004 byly motivovány snahou, aby fungoval jako právní mechanismus, který je flexibilní [9], ale zároveň zajišťuje účinnou ochranu hospodářské soutěže a co nejvíce omezuje rozsah tzv. forum shopping (výběr pravomoci s příznivější právní úpravou). Zejména s ohledem na důležitost právní jistoty je však nutné zdůraznit, že postupování případů zůstává odchýlením se od obecných pravidel určujících pravomoc na základě objektivně stanovitelných prahových hodnot obratu. Komise a členské státy si navíc ponechávají značnou volnost při rozhodování, zda postoupit případ spadající do jejich "původní pravomoci" nebo zda souhlasit s tím, že se budou zabývat případy, jež nespadají do jejich "původní pravomoci" podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 písm. a) a článku 22 [10]. V tomto ohledu si toto sdělení pouze klade za cíl poskytnout obecné vodítko, co se týká vhodnosti určitých případů nebo kategorií případů k postoupení.
II. POSTUPOVÁNÍ PŘÍPADŮ
Vůdčí zásady
8. Systém kontroly spojování podniků stanovený nařízením o spojování, včetně mechanismu k přerozdělování případů mezi Komisí a členskými státy obsaženého v uvedeném nařízení, je v souladu se zásadou subsidiarity vymezené ve Smlouvě o ES [11].
Rozhodnutí přijatá s ohledem na postupování případů by podle toho měla náležitě uvážit veškeré aspekty uplatnění zásady subsidiarity v tomto kontextu, zejména to, který orgán je vhodnější pro provádění šetření, výhody spočívající v systému "jednorázového odbavení" a důležitost právní jistoty s ohledem na pravomoc [12].
Tyto faktory jsou vzájemně propojeny a příslušná váha kladená na každý z nich bude záviset na zvláštních okolnostech daného případu.
Při zvažování, zda uplatnit svou pravomoc a postoupit nebo souhlasit s postoupením případu, by Komise a členské státy měly především mít na mysli potřebu zajištění účinné ochrany hospodářské soutěže na všech trzích dotčených transakcí [13].
Vhodnější orgán
9. V zásadě by měla být pravomoc přidělena jinému orgánu pro hospodářskou soutěž pouze za okolností, kdy tento jiný orgán je vhodnější k tomu, aby se zabýval spojením podniků, vzhledem ke zvláštním okolnostem případu a s ohledem na dostupné prostředky a odborné znalosti daného orgánu.
Zvláštní pozornost by měla být věnována pravděpodobnému místu jakéhokoli dopadu na hospodářskou soutěž způsobeného spojením podniků.
Také lze zohlednit důvody zamýšleného postoupení případu kvůli administrativní náročnosti [14].
10. Případ postoupení pravomoci je pravděpodobně závažnější, pokud se jeví, že určitá transakce může mít významný dopad na hospodářskou soutěž, a tak zasluhuje pečlivou kontrolu.
Jednorázové odbavení
11. Při rozhodování o postoupení případu by se také měl vzít ohled na výhody spočívající v systému "jednorázového odbavení", který je jádrem nařízení o spojování [15].
Stanovení jednorázového odbavení je výhodné pro orgány pro hospodářskou soutěž i obchodní společnosti.
Projednání spojení jediným orgánem pro hospodářskou soutěž jednak zvyšuje správní účinnost a také nedochází k opakování či rozdělení při výkonu rozhodnutí, ani k případnému nesladěnému jednání (co se týká šetření, hodnocení a případných opatření) více orgánů.
Také má obvykle výhody pro obchodní společnosti, zejména spojující se podniky, protože snižuje náklady a překážky vyplývající z povinnosti předložit případ více orgánům a také odstraňuje riziko rozporných rozhodnutí z důvodu souběžného hodnocení jedné transakce řadou orgánů pro hospodářskou soutěž v rámci různých právních řádů.
12. Proto by se v rámci postoupení mělo pokud možno zabránit dělení případů [16], jestliže se nezdá, že více orgánů bude mít lepší možnost zajistit účinnou ochranu hospodářské soutěže na všech trzích dotčených transakcí. Podobně, i když je možné částečné postoupení případu podle čl. 4 odst. 4 a článku 9, je obvykle nejvhodnější, aby se celým případem (nebo alespoň všemi jeho souvisejícími částmi) zabýval jeden orgán [17].
Právní jistota
13. Také by mělo být řádně přihlédnuto k důležitosti právní jistoty, co se týká pravomoci nad určitým spojením podniků z pohledu všech zúčastněných stran [18].
Z toho důvodu by měl být případ postoupen pouze v případě, že existuje závažný důvod pro odchýlení se od "původní pravomoci" nad uvedeným případem, zejména ve fázi po oznámení případu.
Podobně, je-li případ postoupen ještě před oznámením, mělo by se pokud možno [19] vyvarovat postoupení téhož případu po oznámení.
14. Důležitost právní jistoty by také měla být na zřeteli s ohledem na právní kritéria postoupení, a zejména – při napjatých termínech – ve fázi před oznámením.
Z toho důvodu by mělo být postoupení případu před podáním oznámení v zásadě omezeno na takové případy, kdy je od začátku relativně zřejmé, jak stanovit rozsah zeměpisného trhu a/nebo možný dopad na hospodářskou soutěž, aby bylo možné rychle rozhodnout o takové žádosti.
Postupování případů: právní požadavky a jiné faktory, které je třeba zohlednit
Postoupení případu před podáním oznámení
15. Systém oznamování případů před podáním oznámení je zahájen odůvodněným předložením žádosti podané stranami spojení podniků.
Při uvažování o takové žádosti je nutné, aby strany nejprve ověřily, zda jsou splněny příslušné právní požadavky stanovené v nařízení o spojování, a za druhé zda by postoupení případu před oznámením odpovídalo vůdčím zásadám popsaným výše v tomto dokumentu.
Postupování případů ze strany Komise členským státům podle čl. 4 odst. 4
Právní požadavky
16. Aby mohla Komise postoupit případ jednomu či několika členským státům podle čl. 4 odst. 4, musí být splněny dva právní požadavky:
i) musí existovat údaje naznačující, že spojení podniků může zásadně narušit hospodářskou soutěž na trhu či trzích,
ii) zmíněný trh či trhy musí být v rámci členského státu a vykazovat všechny znaky samostatného trhu.
17. Pokud se týká prvního kritéria, žádající strany musí v podstatě prokázat, že transakce může mít možný dopad na hospodářskou soutěž na určitém trhu členského státu, jenž nakonec může být zásadní, a tak zasluhuje bližší kontrolu.
Takové údaje mohou být v podstatě jen předběžné a nemají vliv na výsledek šetření.
I když strany nemusí prokazovat, že účinek na hospodářskou soutěž bude pravděpodobně záporný [20], měly by upozornit na ukazatele obecně naznačující, že existují účinky transakce na hospodářskou soutěž [21].
18. Co se týká druhého kritéria, žádající strany musí prokázat, že zeměpisný trh, na němž je hospodářská soutěž narušena transakcí právě popsaným způsobem (odst. 17), je svým rozsahem celostátní nebo omezenější než celostátní [22].
Jiné faktory, které je třeba zohlednit
19. Kromě ověření právních požadavků, aby mohl být pokud možno odhadnut pravděpodobný výsledek žádosti o postoupení případu, by měly spojující se strany uvažující o žádosti také posoudit, zda lze považovat postoupení případu za vhodné.
To zahrnuje posouzení žádosti s ohledem na uvedené vůdčí zásady (odst. 8 až 14), a zejména posouzení, zda orgán či orgány pro hospodářskou soutěž, jež strany chtějí požádat o převzetí případu, jsou nejvhodnější orgán k tomu, aby se zabývaly daným případem.
Za tímto účelem by postupně mělo být uváženo jak pravděpodobné místo účinků transakce na hospodářskou soutěž, tak nakolik je vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž (VOHS) příslušný pro kontrolu této operace.
20. Spojení podniků s významem pro celé Společenství, jež mohou narušit hospodářskou soutěž na trzích s celostátním či omezenějším než celostátním rozsahem a jejichž účinky budou pravděpodobně omezeny nebo budou mít největší hospodářský dopad na jeden členský stát [23], jsou nejvhodnější případy k postoupení danému členskému státu.
Toto se zejména týká případů, kde by to mělo dopad na odlišný trh, který netvoří nedílnou součást společného trhu.
Tím, že je případ postoupen pouze jednomu členskému státu, je rovněž zachována výhoda "jednorázového odbavení".
21. Nakolik může být spojení podniků s významem pro celé Společenství, jež navzdory možnému významnému dopadu na hospodářskou soutěž v rámci jednoho celostátního trhu může mít významné účinky přesahující hranice (např. protože účinky spojení podniků na jednom zeměpisném trhu může mít závažné důsledky na zeměpisných trzích v jiných členských státech nebo protože může vést k potenciálnímu uzavření a následné rozdrobenosti společného trhu [24]), vhodným případem k postoupení, bude záviset na konkrétních okolnostech.
Ačkoli členské státy i Komise mohou být stejně dobře vybaveny nebo ve stejně dobrém postavení, aby se zabývaly takovými případy, měla by být zachována značná volnost při rozhodování, zda takové případy postoupit či nikoliv.
22. Nakolik může být spojení podniků s významem pro celé Společenství potenciálně narušující hospodářskou soutěž na mnoha trzích s celostátním či omezenějším než celostátním rozsahem ve více než jednom členském státu vhodným případem k postoupení členskému státu, bude záviset na zvláštních okolnostech každého jednotlivého případu, např. na počtu celostátních trhů, jež mohou být zásadně narušeny, výhledovém řešení možných problémů přiměřeným způsobem, neodporujících si nápravných opatřeních a úsilí, jež může případ vyžadovat při vyšetřování.
Skutečnost, že případ může vyvolat obavy z možného narušení hospodářské soutěže v řadě členských států a vyžaduje koordinované šetření a nápravná opatření, může působit ve prospěch Komise, aby si ponechala pravomoc nad celým dotyčným případem [25].
Na druhé straně, nakolik případ vyvolává obavy z narušení hospodářské soutěže, u nichž se nezdá, že ačkoli se týkají trhů ve více než jednom členském státu, by vyžadovaly koordinované šetření a/nebo nápravná opatření, přesto může být postoupení vhodné.
V omezeném počtu případů [26] Komise dokonce pokládala za vhodné postoupit spojení podniků více než jednomu členskému státu s ohledem na významné rozdíly v podmínkách hospodářské soutěže charakterizující dotčené trhy v příslušných členských státech.
I když rozdělení projednání v takových případech připravuje spojující se strany o výhodu "jednorázového odbavení", tento faktor je méně závažný ve fázi před oznámením případu, kdy je podnět k postoupení dán dobrovolnou žádostí spojujících se stran.
23. Rovněž by se dle možností měl brát ohled na to, zda u jednoho či více VOHS zvažovaných pro postoupení případu je možné, že mají konkrétní odborné znalosti týkající se místních trhů [27] nebo vyšetřují či budou vyšetřovat jinou transakci v daném odvětví [28].
Postupování případů ze strany členských států Komisi podle čl. 4 odst. 5
Právní požadavky
24. Podle čl. 4 odst. 5 musí být splněny pouze dva právní požadavky, aby strany transakce mohly požádat o postoupení případu Komisi: transakce musí být spojením podniků ve smyslu článku 3 nařízení o spojování a spojení podniků musí je být možné přezkoumat podle vnitrostátních právních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států. (viz také odst. 65 a násl. a odst. 70 a násl.)
Jiné faktory, které je třeba zohlednit
25. Kromě ověření právních požadavků, aby mohl být pokud možno odhadnut pravděpodobný výsledek žádosti o postoupení případu, by měly spojující se strany uvažující o žádosti také zvážit, zda postoupení případu lze považovat za vhodné.
To zahrnuje posouzení žádosti s ohledem na uvedené vůdčí zásady, a zejména na skutečnost, zda Komise je vhodnější orgán k tomu, aby se zabývala daným případem.
26. V tomto ohledu uvádí bod odůvodnění 16 nařízení o spojování jasně, že "žádosti o postoupení Komisi před oznámením by byly zvláště vhodné v případech, kdy by narušení hospodářské soutěže vyplývající ze spojení přesáhlo hranice území jednoho členského státu."
Proto by se měl brát zvláštní ohled na pravděpodobné místo možných účinků na hospodářskou soutěž vyplývajících z transakce a na to, jak vhodná by byla kontrola Komise nad touto operací.
27. Zejména by se mělo posoudit, zda případ svou podstatou skutečně přesahuje hranice s ohledem na skutečnosti, jako jsou jeho pravděpodobné účinky na hospodářskou soutěž a vyšetřovací a vykonávací pravomoci, jež budou pravděpodobně nutné k řešení jakýchkoli takových účinků.
V tomto ohledu je nutné především zvážit, zda případ může mít případně dopad na hospodářskou soutěž na jednom či více trzích dotčených spojením podniků.
V každém případě, údaje o možném dopadu na hospodářskou soutěž jsou v podstatě jen předběžné [29] a nemají vliv na výsledek šetření.
Strany ani nemusí prokazovat, že účinek na hospodářskou soutěž bude pravděpodobně záporný.
28. Případy, kdy je trh či trhy, na nichž se může vyskytnout možný dopad na hospodářskou soutěž, širší než celostátní v zeměpisném rozsahu [30], nebo kdy některé z potenciálně dotčených trhů jsou širší než celostátní a hlavní hospodářský dopad spojení podniků souvisí s takovými trhy, jsou nejvhodnějšími případy k postoupení Komisi.
V takových případech s ohledem na to, že dynamika hospodářské soutěže se šíří po územích a přesahuje hranice států, a v důsledku toho může vyžadovat šetření v několika státech a rovněž odpovídající prováděcí pravomoci, bude Komise pravděpodobně v nejlepším postavení k provedení šetření.
29. Komise může být vhodnějším orgánem pro řešení případů (včetně šetření, hodnocení a případných nápravných opatření), jež vyvolávají obavy z možného narušení hospodářské soutěže na řadě trhů s celostátním či omezenějším než celostátním rozsahem nacházejících se na území řady členských států [31].
Komise bude pravděpodobně v nejlepším postavení k provedení šetření v takových případech, kdy je požadavek na zajištění trvalé a účinné kontroly v různých státech, na uplatnění patřičných vyšetřovacích pravomocí a na řešení případných obav z narušení hospodářské soutěže pomocí provázaných nápravných opatření.
30. Podobně, jak bylo již dříve uvedeno v souvislosti s čl. 4 odst. 4, přiměřenost postupování případů spojení podniků, jež navzdory možnému značnému dopadu na hospodářskou soutěž v rámci jednoho celostátního trhu může mít významné účinky přesahující hranice, vhodným případem k postoupení, bude záviset na zvláštních okolnostech daného případu. Ačkoli členské státy i Komise mohou být ve stejně dobrém postavení, aby se zabývaly takovými případy, měla by být zachována značná volnost při rozhodování, zda takové případy postoupit či nikoliv.
31. Na zřeteli by pokud možno také mělo být, zda je Komise velmi dobře vybavena pro řádnou kontrolu případu, zejména s ohledem na faktory jako konkrétní odborné znalosti či předchozí zkušenosti v daném odvětví.
Čím větší je možnost, že by spojení narušilo hospodářskou soutěž mimo území jednoho členského státu, tím pravděpodobněji bude Komise lépe vybavena pro vedení šetření, zejména co se týká zjišťování skutečností a vykonávacích pravomocí.
32. Na závěr, strany spojení podniků mohou předložit případ, ačkoli zjevně nemá žádný účinek na hospodářskou soutěž, pokud je natolik závažný, že by transakci měla projednat Komise, zejména s ohledem na faktory jako náklady a časové zpoždění související s předložením případu v několika členských státech [32].
Postoupení případu po podání oznámení
Postupování případů ze strany Komise členským státům podle článku 9
33. Podle článku 9 má členský stát, jenž chce požádat o postoupení případu po jeho oznámení Komisi, dvě možnosti: čl. 9 odst. 2 písm. a) a popřípadě čl. 9 odst. 2 písm. b).
Ustanovení čl. 9 odst. 2 písm. a)
Právní požadavky
34. Aby mohl být případ postoupen členskému státu či státům podle čl. 9 odst. 2 písm. a), musí být splněny tyto právní požadavky:
i) spojení podniků musí hrozit zásadně narušit hospodářskou soutěž na trhu a
ii) zmíněný trh musí být v rámci žádajícího členského státu a vykazovat všechny znaky samostatného trhu.
35. Co se týká prvního kritéria, žádající členský stát musí v podstatě prokázat na základě předběžné analýzy, že existuje reálné riziko, že by transakce mohla mít významný záporný dopad na hospodářskou soutěž, a tak zasluhuje bližší kontrolu.
Takové předběžné údaje mohou být v podstatě evidentním důkazem o možném významném záporném dopadu, ale nemají vliv na výsledek celkového šetření.
36. Co se týká druhého kritéria, žádající členský stát musí prokázat, že zeměpisný trh či trhy, na nichž je hospodářská soutěž narušená transakcí výše popsaným způsobem (odst. 35), jsou svým rozsahem celostátní nebo omezenější než celostátní [33].
Jiné faktory, které je třeba zohlednit
37. Kromě ověření právních požadavků by měly být při hodnocení, zda postoupení případu lze považovat za vhodné, posouzeny také další faktory.
To zahrnuje posouzení žádosti s ohledem na uvedené vůdčí zásady, a zejména zvážení, zda orgán či orgány pro hospodářskou soutěž, jež strany chtějí požádat o převzetí případu, jsou nejvhodnější orgán k tomu, aby se zabývaly daným případem.
Za tímto účelem by postupně mělo být posouzeno jak pravděpodobné místo účinků transakce na hospodářskou soutěž, tak nakolik je VOHS vybaven pro kontrolu této transakce (viz odst. 19 – 23).
Ustanovení čl. 9 odst. 2 písm. b)
Právní požadavky
38. Aby mohl být případ postoupen členskému státu či státům podle čl. 9 odst. 2 písm. b), musí být splněny tyto právní požadavky:
i) spojení podniků musí narušovat hospodářskou soutěž na trhu a
ii) zmíněný trh musí být v rámci žádajícího členského státu, vykazovat všechny charakteristiky samostatného trhu a nesmí tvořit podstatnou část společného trhu.
39. Co se týká prvního kritéria, žádající členský stát musí prokázat na základě předběžné analýzy, že spojení podniků bude pravděpodobně mít dopad na hospodářskou soutěž v rámci trhu.
Takové předběžné údaje mohou být v podstatě evidentním důkazem o možném negativním dopadu, ale nemají vliv na výsledek celkového šetření.
Co se týká druhého kritéria, žádající členský stát musí nejen prokázat, že trh, na němž je hospodářská soutěž ovlivněna operací výše popsaným způsobem (odst. 38), je samostatným trhem v rámci členského státu, ale také že zmíněný trh není podstatnou částí společného trhu.
V tomto ohledu se ukazuje, na základě předchozí praxe a soudních rozhodnutí [34], že takové situace jsou obvykle omezeny na trhy omezenějšího zeměpisného rozsahu v rámci členského státu.
41. Jsou-li tyto podmínky splněny, Komise je povinna případ postoupit.
Postupování případů ze strany členských států Komisi podle článku 22
Právní požadavky
42. Aby mohl být případ postoupen Komisi ze strany jednoho či více členských států podle článku 22, musí být splněny dva právní požadavky:
i) spojení podniků musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy a
ii) musí hrozit zásadně narušit hospodářskou soutěž v rámci území žádajícího členského státu nebo států.
43. Co se týká prvního kritéria, spojení podniků splňuje tento požadavek tak, že pravděpodobně může mít určitý zjistitelný vliv na strukturu obchodování mezi členskými státy [35].
44. Co se týká druhého kritéria, jak je uvedeno v čl. 9 odst. 2 písm. a), postupující členský stát či státy musí v podstatě prokázat na základě předběžné analýzy, že existuje reálné riziko, že by transakce mohla mít významný záporný dopad na hospodářskou soutěž, a tak zasluhuje bližší kontrolu. Takové předběžné údaje mohou být v podstatě evidentním důkazem o možném významném záporném dopadu, ale nemají vliv na výsledek celkového šetření.
Jiné faktory, které je třeba zohlednit
45. Vzhledem k tomu, že postoupení případu Komisi po podání oznámení může znamenat dodatečné náklady a časové zpoždění pro spojující se strany, obvykle by se mělo omezit na takové případy, jež ukazují na reálné riziko záporných účinků na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy a kde se zdá, že budou nejlépe vyřešeny na úrovni Společenství [36].
Kategorie případů obvykle nejvhodnějších k postoupení Komisi podle článku 22 jsou proto následující:
- případy vyvolávající vážné obavy z narušení hospodářské soutěže na jednom či více trzích, které jsou širší než celostátní z hlediska zeměpisného rozsahu, nebo mají-li některé z potenciálně dotčených trhů širší než celostátní rozsha a hlavní hospodářský dopad spojení podniků souvisí s takovými trhy;
- případy vyvolávající vážné obavy z narušení hospodářské soutěže v rámci mnoha trhů s celostátním či omezenějším než celostátním rozsahem umístěných na území řady členských států za okolností, kdy je považováno za žádoucí provázané projednání případu (s ohledem na případná nápravná opatření, ale v určitých případech také na samotné vyšetřování) a pokud hlavní hospodářský dopad spojení podniků souvisí s takovými trhy.
III. MECHANISMUS SYSTÉMU POSTUPOVÁNÍ PŘÍPADŮ
A. PŘEHLED SYSTÉMU POSTUPOVÁNÍ PŘÍPADŮ
46. Nařízení o spojování stanoví příslušná právní pravidla pro fungování systému postupování případů. Pravidla obsažená v čl. 4 odst. 4 a 5, článku 9 a článku 22 podrobně stanoví různé kroky vyžadované pro to, aby mohl případ být postoupen ze strany Komise členským státům a naopak.
47. Každé ze čtyřech příslušných ustanovení stanoví samostatný mechanismus pro postupování případů dané kategorie spojení podniků.
Ustanovení lze rozdělit takto:
a) Postoupení případu před oznámením:
i) ze strany Komise členským státům (čl. 4 odst. 4)
ii) ze strany členských států Komisi (čl. 4 odst. 5)
b) Postoupení případu po oznámení:
i) ze strany Komise členským státům (článek 9)
ii) ze strany členských států Komisi (článek 22)
48. Schémata uvedená v příloze I k tomuto sdělení graficky popisují různé procesní kroky, které je třeba dodržovat v rámci mechanismu postupování případů stanoveném v čl. 4 odst. 4 a 5, článku 9 a článku 22.
Postoupení případu před oznámením
49. O postoupení případu před oznámením mohou požádat pouze dotčené podniky [37]. Je na dotčených podnicích, aby ověřily, zda spojení podniků splňuje kritéria stanovená v čl. 4 odst. 4 (že spojení podniků má význam pro celé Společenství, ale může zásadně narušit hospodářskou soutěž na samostatném trhu členského státu) nebo čl. 4 odst. 5 (že spojení podniků nemá význam pro celé Společenství, ale umožňuje přezkoumání v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž alespoň třech členských států). Potom se dotčené podniky mohou rozhodnout, že požádají o postoupení případu Komisi nebo ze strany Komise, a to podáním odůvodněné žádosti na formuláři RS. Žádost bude neprodleně odeslána Komisí všem členským státům. Zbytek postupu se liší podle čl. 4 odst. 4 a čl. 4 odst. 5.
4 odst. 4 má dotčený členský stát nebo státy [38] 15 pracovních dnů ode dne přijetí podané žádosti na vyjádření souhlasu či nesouhlasu se žádostí.
Mlčení ze strany členského státu je považováno za souhlas [39].
Jestliže dotčený členský stát či státy souhlasí s postoupením případu, Komise má dalších asi 10 pracovních dnů (25 pracovních dnů ode dne obdržení formuláře RS Komisí), kdy se může rozhodnout postoupit případ.
Mlčení ze strany Komise je považováno za souhlas.
Jestliže Komise souhlasí, případ (nebo jeho část či části) je postoupen členskému státu či státům podle žádosti dotčených podniků.
Je-li případ postoupen, dotyčný členský stát či státy použijí na postoupenou část případu [40] své vnitrostátní předpisy. Použije se čl.
9 odst. 6 až 9.
4 odst. 5 mají dotčené členské státy [41] 15 pracovních dnů ode dne přijetí podané žádosti na vyjádření souhlasu či nesouhlasu se žádostí.
Na konci tohoto období Komise zkontroluje, zda nějaký členský stát příslušný pro šetření spojení podniků v rámci svých vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž vyjádřil svůj nesouhlas.
Není-li vyjádřen nesouhlas žádného takového příslušného státu, případ se považuje za takový, který získá význam pro celé Společenství, a tím je postoupen Komisi, jež má výhradní pravomoc nad tímto případem.
Potom by strany měly předložit případ Komisi prostřednictvím formuláře CO.
Na druhé straně, pokud jeden nebo více příslušných členských států vyjádří svůj nesouhlas, Komise neprodleně informuje o tomto nesouhlasu všechny členské státy a dotčené podniky a proces postoupení případu je ukončen.
Potom je na stranách, aby následovaly jakékoli příslušné vnitrostátní předpisy na oznamování případů.
Postoupení případu po oznámení
50. Podle čl. 9 odst. 2 a čl. 22 odst. 1 může být případ postoupen po oznámení buď na základě iniciativy samotných členských států, nebo na výzvu Komise podle čl. 9 odst. 2 nebo čl. 22 odst. 5 v závislosti na případu. Postupy se liší podle toho, zda se případ postupuje Komisi nebo ze strany Komise.
- Podle článku 9 může členský stát požádat, aby mu Komise postoupila případ spojení podniků s významem pro celé Společenství nebo jeho část, jenž byl oznámen Komisi a hrozí zásadním narušením hospodářské soutěže v rámci samostatného trhu daného členského státu (čl. 9 odst. 2 písm. a)) a jenž narušuje hospodářskou soutěž na takovém samostatném trhu, který přitom není podstatnou částí společného trhu (čl. 9 odst. 2 písm. b)). Žádost musí být podána do 15 pracovních dnů ode dne obdržení kopie formuláře CO členským státem. Komise musí nejprve ověřit, zda jsou splněna tato právní kritéria. Potom se může rozhodnout v rámci správního uvážení, že případ nebo jeho část postoupí. V případě žádosti o postoupení případu podle čl. 9 odst. 2 písm. b) musí Komise (tj. nemá možnost uvážení) případ postoupit, jsou-li splněna právní kritéria. Rozhodnutí musí být vydáno do 35 pracovních dnů od oznámení nebo v případě, že bylo řízení zahájeno Komisí, do 65 pracovních dnů [42]. Je-li případ postoupen, dotyčný členský stát používá své vnitrostátní předpisy pro hospodářskou soutěž s výhradou pouze čl. 9 odst. 6 a čl. 9 odst. 8.
- Podle článku 22 může členský stát požádat, aby Komise vyšetřila spojení podniků, jež nemá význam pro celé Společenství, ale ovlivňuje obchod mezi členskými státy a hrozí zásadně narušit hospodářskou soutěž na jejich území.
Žádost musí být podána ve lhůtě 15 pracovních dnů ode dne oznámení v rámci státu nebo v případě, že úřední oznámení není vyžadováno, ode dne, kdy bylo dotyčnému členskému státu spojení podniků "dáno na vědomí" [43].
Komise předá žádost všem členským státům.
Jakékoli členské státy se mohou rozhodnout připojit k žádosti [44] během 15 pracovních dnů ode dne obdržení kopie původní žádosti.
Až do doby přijetí rozhodnutí o tom, kde bude případ prošetřen, je pozastaven běh veškerých vnitrostátních lhůt, které se týkají spojování podniků; členský stát může tyto vnitrostátní lhůty obnovit před uplynutím 15 pracovních dnů tím, že informuje Komisi a spojující se strany, že se nechce připojit k žádosti.
Nejpozději 10 pracovních dnů po uplynutí těchto 15 pracovních dnů musí Komise rozhodnout, zda přijme případ od žádajícího členského státu či států.
Jestliže Komise pravomoc přijme, vnitrostátní řízení v postupujícím členském státu či státech je ukončeno a Komise šetří případ podle čl. 22 odst.
4 nařízení o spojování jménem žádajícího státu či států [45]. Státy, které se nepřipojily k žádosti, mohou nadále používat vnitrostátní předpisy.
51. Následující oddíl oznámení se zaměřuje na řadu podrobných složek systému zejména s cílem poskytnout další vodítka pro podniky uvažující o žádosti ve fázi před oznámením nebo ty, jež mohou být jednou ze stran transakcí s možností postoupení po oznámení.
B. PODROBNOSTI FUNGOVÁNÍ MECHANISMU POSTUPOVÁNÍ PŘÍPADŮ
52. Tato část tohoto sdělení poskytuje informace týkající se určitých aspektů fungování systému postupování případů stanovených ve čl. 4 odst. 4 a 5, článku 9 a článku 22 nařízení o spojování.
1. Síť orgánů pro hospodářskou soutěž
53. Ustanovení čl. 19 odst. 2 nařízení o spojování stanoví, že v řízeních podle uvedeného nařízení jedná Komise v těsné a trvalé spolupráci s příslušnými orgány členských států (VOHS). Spolupráce a dialog mezi Komisí a VOHS a mezi samotnými VOHS jsou zejména důležité v případě spojení podniků, jež podléhají systému postupování případů stanovenému v nařízení o spojování.
54. Podle bodu odůvodnění 14 nařízení o spojování "Komise a příslušné orgány členských států by spolu měly vytvořit síť veřejných orgánů využívajících v úzké spolupráci svých příslušných pravomocí, za pomoci účinných prostředků pro sdílení informací a konzultace, v zájmu toho, aby případ řešil nejvhodnější orgán, ve světle zásady subsidiarity a v zájmu toho, aby bylo zajištěno, že k vícenásobným oznámením daného spojení bude docházet co nejméně."
55. Síť by měla zajistit účinné přerozdělování případů podle zásad popsaných výše v oddílu II. To zahrnuje usnadnění hladkého fungování mechanismu postupování případů před oznámením a rovněž zajištění (v předvídatelném rozsahu) systému, jenž co nejdříve zjišťuje možné žádosti o postoupení případů po oznámení [46].
4 odst. 4 a 5 musí Komise předat odůvodněné žádosti dotčených podniků "neprodleně" [47].
Komise se bude snažit předat takové dokumenty pracovní den po dni jejich obdržení nebo vydání.
Informace v rámci sítě budou předávány různými způsoby v závislosti na okolnostech: elektronickou poštou, pozemní poštou, kurýrní službou, faxem či telefonem.
Je třeba poznamenat, že citlivé informace nebo důvěrné informace budou předávány zabezpečenou elektronickou poštou či jiným chráněným způsobem komunikace mezi kontaktními místy.
57. Všichni členové sítě, včetně Komise i všech VOHS, jejich úředníků a jiných pracovníků či jiných osob pracujících pod kontrolou těchto orgánů, a rovněž úředníků a pracovníků státní správy či jiných orgánů členských států, budou vázáni služebním tajemstvím upraveným v článku 17 nařízení o spojování.
Neveřejné informace získané v rámci provádění nařízení o spojování nesmí být zpřístupněny, jestliže fyzická či právnická osoba, jež tyto informace poskytla, nesouhlasí s jejich zpřístupněním.
58. Konzultace a výměna informací v rámci sítě jsou záležitostí mezi veřejnými orgány pro výkon rozhodnutí a nemění žádná práva či povinnosti vyplývající pro společnosti z práva Společenství nebo jednotlivých států.
Každý orgán pro hospodářskou soutěž zůstává plně odpovědný za zajištění toho, aby v případech, jimiž se zabývá, byly náležitě dodržovány řádné postupy.
2. Spuštění systému postoupení případu před oznámením; potřebné informace od žádajících stran
59. Pro zajištění rychlého a hladkého fungování systému postupování případů je zásadní, aby žádající strany poskytly úplné a přesné informace, kdykoli budou požadovány, včas a nejúčinnějším způsobem.
Právní požadavky týkající se informací, jež musí být poskytnuty, a důsledky vyplývají z poskytnutí nesprávných, neúplných či zavádějících informací jsou stanoveny v nařízení o spojování, nařízení (ES) č. 802/2004, dále jen "prováděcí nařízení o spojování", a ve formuláři RS [48].
60. Formulář RS stanoví, že veškeré informace uvedené v odůvodněné žádosti musí být správné a úplné. V případě, že strany poskytnou nesprávné či neúplné informace, má Komise právo buď přijmout rozhodnutí podle čl. 6 odst. 1 písm. a) nařízení o spojování (pokud zjistí během vyšetřování, že nejsou splněny podmínky článku 4 odst. 5), nebo zrušit rozhodnutí přijaté podle článku 6 či 8 po postoupení případu podle čl. 4 odst. 5 v souladu s čl. 6 odst. 3 písm. a) či čl. 8 odst. 6 písm. a) nařízení o spojování. Po přijetí takovéhoto rozhodnutí podle čl. 6 odst. 1 písm. a) nebo po zrušení by se na transakci opět vztahovaly vnitrostátní předpisy pro hospodářskou soutěž. Pokud byl případ postoupen podle čl. 4 odst. 4 na základě nesprávných či neúplných informací, může Komise požadovat oznámení podle čl. 4 odst. 1. Kromě toho má Komise právo uložit pokuty podle čl. 14 odst. 1 písm. a) nařízení o spojování. Nakonec by si strany rovněž měly uvědomit, že bude-li případ postoupen na základě nesprávných či neúplných informací uvedených ve formuláři RS, Komise a/nebo členské státy mohou zvážit jeho postoupení po oznámení vrácením postoupení případu na základě takovýchto nesprávných nebo neúplných informací [49].
61. Při uvádění informací ve formuláři RS nebo obecně v rámci žádosti o postoupení případu před oznámením není předpokladem ani nezbytností, aby dotčené podniky prokázaly, že spojení jejich podniků bude mít účinky poškozující hospodářskou soutěž [50].
Měly by však poskytnout co nejvíce informací jasně prokazujících, jak spojení podniků splňuje příslušná právní kritéria stanovená ve čl. 4 odst.
4 a 5 a proč by bylo nejvhodnější, aby se spojením podniků zabýval orgán či orgány pro hospodářskou soutěž uvedené v žádosti. Nařízení o spojování nepožaduje zveřejnění skutečnosti, že formulář RS byl podán, ani to není jeho účelem.
Neveřejná transakce může následně být předmětem žádosti o postoupení případu před oznámením.
62. Ačkoliv podle prováděcího nařízení o spojování Komise přijme formulář RS v jakémkoli úředním jazyku Společenství, dotčeným podnikům poskytujícím informace, jež budou rozesílány v síti, se velmi doporučuje, aby používaly takový jazyk, jemuž budou rozumět všichni příjemci těchto informací.
Usnadní to projednávání žádostí v členských státech.
Navíc s ohledem na žádosti o postoupení případu členskému státu či státům se žádajícím stranám velmi doporučuje, aby připojily kopii žádosti v jazyku či jazycích členského státu či států, kam se žádá o postoupení případu.
63. Kromě právních požadavků uvedených ve formuláři RS by měly dotčené podniky být připraveny poskytnout doplňující informace dle potřeby a projednat záležitost s Komisí a VOHS upřímně a otevřeně, aby mohla Komise a VOHS zhodnotit, zda by zmíněný případ spojení podniků měl být postoupen.
64. Neoficiální kontakty mezi spojujícími se stranami uvažujícími o podání žádosti o postoupení případu před podáním na jedné straně a mezi Komisí a/nebo orgány členských států na straně druhé jsou podporovány, a to i během doby po předložení formuláře RS. Komise je pověřena poskytovat neformální a včasné rady podnikům, jež chtějí použít systém postupování případů před oznámením stanovený ve čl. 4 odst. 4 a 5 nařízení o spojování [51].
3. Případy způsobilé k postoupení
65. Pouze spojení podniků ve smyslu článku 3 nařízení o spojování jsou způsobilé k postoupení podle čl. 4 odst. 5 a článku 22. Pouze spojení podniků spadající do okruhu příslušných vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž na kontrolu fúzí jsou způsobilé k postoupení podle čl. 4 odst. 4 a článku 9 [52].
66. Žádosti o postoupení případu před podáním podle čl. 4 odst. 4 a 5 nařízení o spojování se musí týkat spojení podniků, jejichž plány jsou dostatečně konkrétní. V tomto ohledu musí existovat alespoň záměr v dobré víře spojit se mezi dotčenými podniky nebo v případě veřejné nabídky, alespoň veřejné oznámení o záměru podat takovou nabídku [53].
4. Pojetí výrazu "před oznámením" podle čl. 4 odst. 4 a 5
67. Ustanovení čl. 4 odst. 4 a 5 se vztahuje pouze na fázi před oznámením.
68. Ustanovení čl. 4 odst. 4 uvádí, že dotčené podniky mohou požádat o postoupení případu formou odůvodněné žádosti (formulář RS) "před oznámením spojení podniků ve smyslu odstavce 1". To znamená, že žádost lze podat jen v případě, že nebyl předložen formulář CO podle čl. 4 odst. 1.
69. Podobně uvádí čl. 4 odst. 5, že žádost lze podat před "jakýmkoli oznámením příslušným [vnitrostátním] orgánům". To znamená, že zmíněné spojení podniků nesmí být úředně oznámeno orgánům v žádném členském státě, aby se mohlo použít toto ustanovení. I jedno oznámení kdekoli ve Společenství znemožní dotčeným podnikům zahájit postup podle čl. 4 odst. 5. Z hlediska Komise by neměla být uložena žádná pokuta za neoznámení transakce na vnitrostátní úrovni během projednávání žádosti podle čl. 4 odst. 5.
5. Pojetí "spojení podniků, které je možné přezkoumat podle vnitrostátních právních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států" a pojetí výrazu "příslušný členský stát" v čl. 4 odst. 5
70. Ustanovení čl. 4 odst. 5 umožňuje dotčeným podnikům požádat o postoupení případu před oznámením v případě, že spojení podniků nemá význam pro celé Společenství a "které je možné přezkoumat podle vnitrostátních právních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států".
71. "Být možné přezkoumat" nebo přezkoumatelné znamená takové spojení podniků, jež spadá do pravomoci členského státu v rámci jeho vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž na kontrolu fúzí.
Závazný požadavek na oznámení není potřebný, tj. není nezbytné, aby spojení podniků muselo být oznámeno podle vnitrostátních předpisů [54].
72. Podle čl. 4 odst. 5 třetí a čtvrtý pododstavec, pokud alespoň jeden členský stát "příslušný k přezkoumání spojení podle svých vnitrostátních právních předpisů pro hospodářskou soutěž" vyjádří svůj nesouhlas s postoupením, případ nesmí být postoupen. "Příslušný" členský stát je takový, kde je spojení podniků přezkoumatelné a má tedy právo šetřit spojení podniků podle vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž.
73. Všechny členské státy, a nejen ty "příslušné" k přezkoumání případu, obdrží kopii formuláře RS. Pro účely čl. 4 odst. 5 třetí a čtvrtý pododstavec se však počítají pouze členské státy "příslušné" k přezkoumání případu. Podle čl. 4 odst. 5 třetího pododstavce mají "příslušné" členské státy 15 pracovních dnů ode dne obdržení formuláře RS, aby vyjádřily svůj souhlas či nesouhlas s postoupením případu. Budou-li všechny souhlasit, bude se mít za to, že případ má význam pro celé Společenství podle čl. 4 odst. 5 pátého pododstavce. A naopak podle čl. 4 odst. 5 čtvrtého pododstavce, pokud jen jeden příslušný členský stát nebude nesouhlasit, případ nebude postoupen ze žádného členského státu.
74. Vzhledem k výše uvedenému mechanismu je zásadní pro hladké fungování podle čl. 4 odst. 5, aby všechny členské státy, kde je případ přezkoumatelný podle vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž, a tudíž jsou "příslušné" k šetření případu podle vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž, byly správně určeny. Formulář RS proto vyžaduje, aby dotčené podniky poskytly dostatečné informace umožňující každému členskému státu zjistit, zda je či není příslušný k přezkoumání spojení podniků podle svých vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž.
75. V situaci, kdy je formulář RS vyplněn správně, by neměly vzniknout žádné potíže.
Dotčené podniky správně určily všechny členské státy, které jsou příslušné k přezkoumání případu.
Avšak v situaci, kdy dotčené podniky nevyplnily formulář RS správně nebo existuje obecná neshoda o tom, které členské státy jsou "příslušné" k přezkoumání případu, mohou vzniknout obtíže.
- Ve lhůtě 15 pracovních dnů stanovené v čl. 4 odst. 5 třetím pododstavci může členský stát, který není ve formuláři RS označen jako "příslušný", informovat Komisi, že je "příslušný", a může vyjádřit svůj souhlas či nesouhlas s postoupením případu stejně jako každý jiný "příslušný" členský stát.
- Podobně ve lhůtě 15 pracovních dnů stanovené v čl. 4 odst. 5 třetím pododstavci může členský stát, který je ve formuláři RS označen jako "příslušný", informovat Komisi, že není "příslušný". Tento členský stát nebude potom zahrnut pro účely čl. 4 odst. 5.
76. Po uplynutí lhůty 15 pracovních dnů bez vyjádření nesouhlasu bude postoupení případu považováno za platné. To zajišťuje platnost rozhodnutí Komise přijatých podle článků 6 či 8 nařízení o spojování po postoupení případu podle čl. 4 odst. 5.
77. To však neznamená, že dotčené podniky mohou zneužívat systém tím, že uvedou ve formuláři RS z nedbalosti či záměrně chybné informace, včetně údajů o přezkoumatelnosti spojení podniků ve členských státech.
Jak je uvedeno v odstavci 60, Komise může přijmout opatření k nápravě situace a zabránění takového zneužití.
Dotčené podniky by si také měly uvědomit, že za takových okolností, kdy je případ postoupen na základě nesprávných či neúplných informací, může členský stát, jenž se domnívá, že byl příslušný k tomu, aby se zabýval tímto případem, ale neměl příležitost vetovat jeho postoupení z důvodu nesprávných informací dotčených podniků, požádat o postoupení případu po oznámení.
6. Oznámení a zveřejnění rozhodnutí
78. Podle článků čl. 4 odst. 4 čtvrtého pododstavce, čl. 4 odst. 5 čtvrtého pododstavce, čl. 9 odst. 1 a čl. 22 odst. 3 druhého pododstavce je Komise povinna informovat dotčené podniky či osoby a všechny členské státy o jakémkoli rozhodnutí vydaném podle těchto ustanovení, jež se týká postoupení případu spojení podniků.
79. Informace budou předány formou dopisu adresovaného dotčeným podnikům (nebo v případě rozhodnutí přijatého podle článku 9 odst. 1 nebo čl. 22 odst. 3 dopisem adresovaným dotyčnému členskému státu). Všechny členské státy obdrží kopii tohoto dopisu.
80. Není stanoven požadavek, aby taková rozhodnutí byla uveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie [55].
Komise však odpovídajícím způsobem zveřejní taková rozhodnutí na internetové stránce GŘ pro hospodářskou soutěž, přičemž je nutno dodržet požadavky na utajení.
7. Ustanovení čl. 9 odst. 6
81. Ustanovení čl. 9 odst. 6 stanovuje, že když Komise postoupí případ oznámeného spojení podniků členskému státu v souladu s čl. 4 odst. 4 nebo čl. 9 odst. 3, příslušný VOHS se musí případem zabývat "bez zbytečného prodlení". Obdobně by se dotčený příslušný orgán měl co nejrychleji zabývat případem v rámci vnitrostátních předpisů.
9 odst. 6 stanoví, že příslušný vnitrostátní orgán musí do 45 pracovních dnů od postoupení případu Komisi nebo po obdržení oznámení na vnitrostátní úrovni (je-li vyžadováno) informovat dotčené podniky o výsledku "předběžného posouzení z hlediska hospodářské soutěže" a zda a jaké navrhuje "další kroky".
Obdobně do 45 pracovních dnů od postoupení případu nebo po oznámení, podle okolností, by měly spojující se strany dostat dostatečné informace, které jim umožní pochopit podstatu případných předběžných obav z narušení hospodářské soutěže, jež může mít příslušný orgán, a být informovány o pravděpodobném rozsahu a délce vyšetřování.
Příslušný členský stát může jen výjimečně pozastavit běh tého lhůty, jestliže mu dotčené podniky neposkytnou nezbytné informace vyžadované v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž.
IV. ZÁVĚREČNÉ POZNÁMKY
83. Toto sdělení bude předmětem pravidelného přezkoumání, zejména po jakékoli změně ustanovení o postupování případů v nařízení o spojování. V tomto ohledu je třeba upozornit, že podle čl. 4 odst. 6 nařízení o spojování musí Komise podat Radě zprávu o používání ustanovení pro postupování případů před oznámením, tj. článků čl. 4 odst. 4 a čl. 4 odst. 5, do 1. července 2009.
84. Tímto sdělením není dotčen jakýkoli výklad příslušné Smlouvy a pravidla stanovená Soudem prvního stupně a Soudním dvorem Evropských společenství.
[1] Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1. Toto nařízení je přepracovaným zněním nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole spojování podniků (Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 1. Opravené znění v Úř. věst. 257, 21.9.1990, s. 13).
[2] Viz Rozhodnutí společného výboru EHP č. 78/2004 ze dne 8. června 2004 (Úř. věst.
L 219, 8.6.2004, s. 13).
[3] Viz poznámky k nařízení Rady (EHS) č 4064/89 ["Kontrola spojování podniků v Evropské unii", Evropská komise, Brusel-Lucemburk, 1998, s.
54]. viz také případ T-119/02 Philips/Komise [2003] Sb. rozh.
II-1433 (případ M.2621 SEB/Moulinex), odst.
354.
[4] Je pravda, že některá spojení podniků s významem pro celé Společenství narušují hospodářskou soutěž v rámci trhů s celostátním či omezenějším než celostátním rozsahem v jednom či více členských státech.
[5] M.2698 Promatech/Sulzer; M.2738 GE/Unison; M.3136 GE/AGFA.
[6] Týmž způsobem vydaly orgány členských států pro hospodářskou soutěž doporučení v rámci sdružení evropských orgánů pro hospodářskou soutěž určené jako vodítko týkající se zásad, podle nichž by se měly vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž zabývat případy způsobilými pro společné postoupení podle článku 22 nařízení o spojování – Zásady použití článku 22 nařízení o spojování vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž v rámci sítě EOHS.
1 odst. 3 v roce 1997 dostaly některé z takových případů do působnosti nařízení o spojování, mnohé zůstaly nedotčeny.
Viz odstavec 21 a následující zprávy Komise ze dne 11. prosince 2001 (COM(2001) 745 v konečném znění).
[8] Viz body odůvodnění 11, 12 a 14 nařízení o spojování.
[9] Viz bod odůvodnění 11 nařízení o spojování.
[10] Avšak viz níže poznámku pod čarou č. 14. Navíc je nutné poznamenat, že Komise nemá volnost při rozhodování o tom, zda přijme nebo nepřijme případ, který nespadá do její původní pravomoci.
[11] Viz článek 5 Smlouvy o ES.
[12] Viz body odůvodnění 11 a 14 nařízení o spojování.
8 nařízení o spojování; viz také Philips/Komise (odst. 343), kde Soud prvního stupně Evropských společenství uvádí, že "ačkoli první pododstavec čl.
3 nařízení (EHS) č. 4064/89 poskytuje Komisi značnou volnost při rozhodování, zda postoupit či nepostoupit případ spojení podniků, nemůže se rozhodnout postoupit případ, když je při posuzování žádosti členského státu o postoupení případu jasné na základě souboru přesných a provázaných důkazů, že postoupení takového případu nemůže zabezpečit účinnou soutěž na relevantním trhu."; viz také T-346/02 a T-347/02 Cableuropa SA/Komise ze dne 30. září 2003, případ zatím nezveřejněn (odst.
215).
Mezi okolnosti důležité pro účel hodnocení Komise patří mimo jiné skutečnost, že členský stát: i) má konkrétní předpisy na kontrolu spojení podniků z hlediska hospodářské soutěže a specializované orgány k zajištění dodržování těchto předpisů pod dohledem vnitrostátních soudů; ii) přesně zjistil obavy z narušení hospodářské soutěže vyvolané spojením podniků na relevantních trzích v daném členském státu (viz výše citované odst.
346-347 případu Philips/Komise).
[14] Lze také přihlédnout k poměrným nákladům, časovému zpoždění, právní nejistotě a riziku rozporného hodnocení, jež mohou být spojeny s vyšetřováním nebo částí vyšetřování prováděného několika orgány.
[15] Viz bod odůvodnění 11 nařízení o spojování.
[16] Soud prvního stupně v případu Philips/Komise došel k závěru, mimo jiné, že "rozdělení" případů, ačkoli je možné v důsledku použití článku 9, je "nežádoucí z hlediska zásady, "jednorázového odbavení", na níž je založeno nařízení (EHS) č.
4064/89". Navíc, i když soud uznal, že riziko "nejednotných či dokonce neslučitelných" rozhodnutí Komise a členských států "je obsaženo v systému postupování případů stanoveném ve článku 9", dal jasně najevo, že to není z jeho pohledu žádoucí (viz odst.
350 a 380).
[17] To odpovídá rozhodnutí Komise předat v případech M.2389 Shell/DEA a M.2533 BP/E.ON Německu všechny klesající trhy s ropnými produkty.
Komise si ponechala části případů zahrnujících trhy rostoucí.
A podobně v případě M.2706 P&O Princess/ Carnival uplatnila Komise svou pravomoc a nepředala část případu do Spojeného království, protože se chtěla vyhnout rozdělení případu (viz tisková zpráva Komise ze dne 11.4.2002, IP/02/552).
[18] Viz bod odůvodnění 11 nařízení o spojování.
[19] Viz bod odůvodnění 14 nařízení o spojování.
To je ovšem za předpokladu, že strany uvedly ve své žádosti o postoupení případu před podáním pravdivě a úplně všechny příslušné skutečnosti.
[20] Viz bod odůvodnění 16, jež uvádí, že "po dotčených podnicích by však nemělo být požadováno, aby dokazovaly, že účinky spojení by poškodily hospodářskou soutěž".
[21] Existence "ovlivněných trhů" ve smyslu formuláře RS je obecně považována za dostatečnou ke splnění požadavků čl. 4 odst.
4. Strany však mohou upozornit na jakékoli faktory, jež mohou být důležité pro analýzu případu z hlediska hospodářské soutěže (překrývání trhů, vertikální integrace apod.).
[22] Za tímto účelem by žádající strany měly brát v úvahu takové faktory, jež obvykle ukazují na trhy s celostátním či omezenějším než celostátním rozsahem, např. zejména výrobní charakteristiky (např. nízká hodnota výrobku oproti značným nákladům na dopravu), konkrétní charakteristiky poptávky (např. koneční spotřebitelé pocházejí z blízkého okolí působiště obchodní činnosti) a nabídky, značné rozdíly v cenách a tržních podílech států, zvyky vnitrostátních spotřebitelů, různé regulatorní rámce, daňové či jiné předpisy.
Další informace lze najít ve sdělení Komise o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (Úř. věst.
C 372, 9.12.1997, s. 5).
[23] Viz např. postoupení určitých samostatných trhů skladování ropy ze strany Komise k posouzení francouzskými orgány v případech M.1021 Compagnie Nationale de Navigation-SOGELF, M.1464 Total/Petrofina, a v případech M.1628 Totalfina/Elf Aquitaine, M.1030 Lafarge/Redland, M.1220 Alliance Unichem/Unifarma, M.2760 Nehlsen/Rethmann/SWB/Bremerhavener Energiewirtschaft a v případu M.2154 C3D/Rhone/Go-ahead; dále v případu M.2845 Sogecable/Canal Satelite Digital/Vias Digital.
[24] Viz případ M.580 ABB/Daimler Benz, Komise nepřistoupila na žádost Německa o postoupení případu podle článku 9 za okolností, kdy by transakce (vznikl by největší dodavatel železničního zařízení na světě) měla významné důsledky v celé Evropě, i když obavy z narušení hospodářské soutěže byly omezeny na německé trhy.
Viz také případ M.2434 Hidroelectrica del Cantabrico/EnBW/Grupo Vilar Mir, kde navzdory žádosti Španělska o postoupení případu podle článku 9 Komise pokračovala v šetření a přijala rozhodnutí podle čl. 8 odst.
[25] Jako příklad viz M. 1383 Exxon/Mobil, kde Komise i přes žádost Spojenému království, aby jí byla předána část spojení podniků na trhu maloobchodního prodeje motorových paliv v Severozápadním Skotsku, zahájila šetření, neboť případ vyžadoval jednotný a souvislý balík nápravných opatření za účelem řešení všech problematických otázek ve zmíněném odvětví; viz také M.2706 P&O Princess/Carnival, kde navzdory skutečnosti, že orgány Spojeného království posuzovaly konkurenční nabídku společnosti Royal Caribbean, Komise nesouhlasila se žádostí o částečné postoupení případu, aby se vyhnula rozdělení případu, a zabezpečila jednotné šetření různých celostátních trhů ovlivněných transakcí.
[26] Viz M. 2898, Le Roy Merlin/Brico, M.1030, Redland/Lafarge, M. 1684, Carrefour/Promodes.
[27] V případu M.330 MacCormick/CPC/Rabobank/Ostmann postoupila Komise případ Německu, protože mělo lepší možnost vyšetřit místní podmínky v 85000 prodejních místech v Německu; Holandsku byl předán případ M.1060 Vendex/KBB, protože mělo lepší možnost zhodnotit vkus a zvyky místních spotřebitelů; viz také případ M.1555 Heineken/Cruzcampo, případ M.2621 SEB/Moulinex (kde byly spotřebitelské preference a obchodní a marketingová praxe specifické pro francouzský trh); případ M.2639 Compass/Restorama/Rail Gourmet/Gourmet a případ M.2662 Danish-Crown/Steff-Houlberg.
[28] Např. v M.716 Gehe/Lloyds Chemists Komise postoupila případ, protože Lloyds byl také předmětem jiné nabídky, jež nespadala do prahových hodnot nařízení o spojování, ale byla kontrolována orgány Velké Británie; postoupení případu umožnilo, aby byly obě nabídky kontrolovány stejným orgánem; v případu M.1001/M.1019 Preussag/ Hapag-Lloyd/TUI byly předány Německu dvě transakce, jež by společně se třetí oznámenou v Německu vyvolaly obavy z narušení hospodářské soutěže: postoupení případu zajistilo, že všechny tři transakce byly projednány stejným způsobem.
V M.2044 Interbrew/Bass Komise předala případ orgánům Velké Británie, protože v té době posuzovaly akvizici jiného pivovaru – Whitbread pro Interbrew a vzhledem k jejich zkušenostem z nedávných šetření na stejných trzích; podobně viz také případy M.2760 Nehlsen/Rethmann/ SWB/ Bremerhavener Energiewirtschaft, M.2234 Metsalilitto Osuuskunta/Vapo Oy/JV, M.2495 Haniel/Fels, M.2881 Koninklijke BAM NBM/HBG a M.2857/M.3075-3080 ECS/IEH a šest dalších akvizic místních distributorů pro společnost Electrabel.
Avšak v případu M.2706 P&O Princess/Carnival navzdory skutečnosti, že orgány Velké Británie posuzovaly konkurenční nabídku společnosti Royal Caribbean, Komise nesouhlasila se žádostí o částečné postoupení případu.
Komise vzala v úvahu předběžné obavy z narušení hospodářské soutěže na jiných celostátních trzích ovlivněných spojením podniků a tak se chtěla vyhnout rozdělení případu (viz tisková zpráva Komise ze dne 11.4.2002, IP/02/552).
[29] Existence "ovlivněných trhů" ve smyslu formuláře RS je obecně považována za dostatečnou.
Strany však mohou upozornit na jakékoli faktory, jež mohou být důležité pro analýzu případu z hlediska hospodářské soutěže (překrývání trhů, vertikální integrace apod.).
[30] Viz společné postoupení případu Komisi ze strany sedmi členských států v M.2738 GE/Unison týkající se transakce ovlivňující celosvětové trhy a společné postoupení případu Komisi ze strany sedmi členských států v M.2698 Promatech/Sulzer týkající se transakce ovlivňující trh západní Evropy; viz také Zásady použití článku 22 nařízení o spojování vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž v rámci sítě EOHS, dokument zveřejněný evropskými orgány pro hospodářskou soutěž (EOHS), odst. 11.
[31] To se může například týkat transakcí, kdy jsou ovlivněné trhy, ačkoli celostátní (nebo rozsahem i omezenější než celostátní pro účely hodnocení z hlediska hospodářské soutěže), přesto charakterizovány společnými evropskými či světovými značkami, společnými evropskými či světovými právy duševního vlastnictví nebo centralizovanou výrobou a distribucí – alespoň do té míry, že taková výroba či distribuce bude mít pravděpodobně vliv na jakákoli nápravná opatření.
[32] Viz body odůvodnění 12 a 16 nařízení o spojování podniků.
[33] Viz sdělení Komise o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (Úř. věst.
C 372, 9.12.1997, s. 5)
9 odst. 2 písm. b v: M.2446, Govia/Connex South Central, kde transakce narušovala hospodářskou soutěž na konkrétních železničních trasách v oblasti Londýn/Gatwick-Brighton ve Spojeném království; v M.2730, Connex/ DNVBVG, kde transakce narušovala hospodářskou soutěž v rámci místních služeb veřejné dopravy v oblasti Riesa (Sasko, Německo); a v M. 3130, Arla Foods/Express Diaries, kde transakce narušovala hospodářskou soutěž v rámci trhu dodávek mléka v lahvích až do domu v Londýně a oblastech Yorkshire a Lancashire ve Spojeném království.
Pro účely vymezení pojmu nepodstatné části společného trhu lze najít určité vodítko také v rámci soudních rozhodnutí týkajících se použití článku 82 Smlouvy o ES.
V této souvislosti Soudní dvůr vyslovil dosti širokou představu tom, co může tvořit podstatnou část společného trhu, kdy se uchýlil mimo jiné k empirickým poznatkům.
V soudních rozhodnutích lze najít například údaje v podstatě založené na praktických kritériích, např. "struktura a objem výroby a spotřeby uvedeného výrobku a rovněž zvyky a hospodářské možnosti prodejců a kupujících", viz případ 40/73, Suiker Unie/Commission, [1975] Sb. rozh., s.
1663.
Viz také případ C-179/90, Porto di Genova, [1991] Sb. rozh., s.
5889, kde byl přístav v Janově posouzen jako podstatná část společného trhu.
Ve svých rozhodnutích Soudní dvůr také konstatoval, že skupinu samostatných trhů lze společně považovat za podstatnou část společného trhu.
Viz např. případ C-323/93, Centre d'insémination de la Crespelle, [1994] Sb. rozh., s.
I-5077, odst.
17, kde Soudní dvůr konstatoval, že "v tomto případě, kdy provoz inseminačních středisek podléhá schválení, a za předpokladu, že každé středisko bude mít výhradní právo působit ve vymezené oblasti, vnitrostátní předpisy udělily těmto střediskům výhradní práva.
Protože tím vzniká ve prospěch těchto podniků skupina sousedících monopolů územně omezených, ale společně pokrývajících celé území členského státu, vytváří tyto vnitrostátní předpisy dominantní postavení ve smyslu článku 86 Smlouvy na podstatné části společného trhu".
[35] Viz také obdobně sdělení Komise – Pokyny k pojetí výrazu "ovlivňování obchodu" obsaženého v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst.
C 101, 27.4.2004, s. 81).
[36] Viz společné postoupení případu Komisi ze strany sedmi členských států v M.2738 GE/Unison týkající se transakce ovlivňující celosvětové trhy a společné postoupení případu Komisi ze strany sedmi členských států v M.2698 Promatech/Sulzer týkající se transakce ovlivňující trh západní Evropy; viz také Zásady použití článku 22 nařízení o spojování vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž v rámci sítě EOHS, dokument zveřejněný evropskými orgány pro hospodářskou soutěž (EOHS), odst. 11.
[37] Pojem "dotčené podniky" zahrnuje "osoby" ve smyslu čl.
3 odst. 1 písm. b).
[38] Dotčený členský stát nebo státy jsou ty, jež jsou uvedeny ve formuláři RS a jimž bude případ postoupen, bude-li vyhověno žádosti.
[39] Tento mechanismus je základní funkcí všech postupů k postupování případů stanovených v nařízení o spojování. Mechanismus lze označit jako "souhlas mlčky" či neodporování: to znamená, že pokud Komise nebo členský stát nevydají rozhodnutí, je to považováno za kladné rozhodnutí. Tento mechanismus byl již funkcí nařízení (EHS) č. 4064/89 v čl. 9 odst. 5. Nyní je obsažen v čl. 4 odst. 4 druhém a čtvrtém pododstavci, čl. 4 odst. 5. čtvrtém pododstavci, čl. 9 odst. 5, čl. 22 odst. 3 prvním pododstavci, poslední větě nařízení o spojování. Mechanismus pozitivního mlčení však neplatí, co se týká rozhodnutí členských států připojit se k žádosti podle čl. 22 odst. 2.
4 odst. 4 umožňuje fúzujícím stranám, aby požádaly o částečné nebo úplné postoupení případu.
Komise a členské státy musí buď souhlasit nebo zamítnout žádost a nesmějí měnit rozsah žádosti např. postoupením pouze části případu, když byla podána žádost o postoupení celého případu.
Při částečném postoupení případu bude dotyčný členský stát uplatňovat na předanou část případu svoje vnitrostátní předpisy pro hospodářskou soutěž.
Na zbývající část případu se nadále obvyklým způsobem použije nařízení o spojování, tj. dotčené podniky budou mít povinnost oznámit nepředanou část spojení podniků na formuláři CO podle čl. 4 odst.
1 nařízení o spojování. Naopak bude-li celý případ předán členskému státu, čl.
4 odst. 4 poslední pododstavec stanoví, že nebude povinností oznámit případ také Komisi.
Případ tedy nebude šetřen Komisí. Příslušný členský stát použije vnitrostátní předpisy na celý případ; žádný jiný členský stát nemůže použít vnitrostátní předpisy pro hospodářskou soutěž na zmíněné spojení podniků.
[41] Tj. státy příslušné k přezkoumání případu v rámci svých vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž, nebude-li případ předán.
Výraz "příslušný k přezkoumání případu" je vysvětlen dále v části B5.
[42] K případům, kdy Komise podnikne přípravné kroky do 65 pracovních dnů, viz čl. 9 odst. 4 písm. b) a odst. 5.
[43] Pojem "dáno na vědomí", vyplývající ze znění článku 22, znamená v tomto kontextu vyvození dostatečných informací k předběžnému hodnocení s ohledem na existenci kritérií pro podání žádosti o postoupení případu podle článku 22.
[44] Je třeba poznamenat, že článek 22 umožňuje členskému státu připojit se k původní žádosti, i když mu spojení podniků nebylo ještě oznámeno.
Avšak členské státy to nemusí mít možnost udělat, pokud nemají potřebné informace od spojujících se stran v době, kdy je Komise informuje, že byla žádost o postoupení případu podána jiným členským státem.
Bez ohledu na možnost členských států kontaktovat spojující se strany, aby si ověřily, zda jsou příslušné k přezkoumání určité transakce, je oznamujícím stranám velmi doporučeno, aby podaly (je-li to proveditelné) svoje oznámení všem příslušným členským státům najednou.
[45] V případě, že Komise šetří spojení podniků jménem jednoho či více členských států podle článku 22, může přijmout veškerá rozhodnutí ve věci uvedená v článcích 6 a 8 nařízení o spojování. To je stanoveno v čl.
4 uvedeného nařízení. Je třeba upozornit, že Komise šetří spojení podniků na žádost nebo jménem žádajících členských států.
Článek by proto měl být chápán jako požadavek na Komisi, aby vyšetřila vliv spojení podniků v rámci území těchto členských států.
Komise nebude šetřit účinky spojení podniků na území členských států, jež se nepřipojily k žádosti, není-li toto šetření nezbytné pro hodnocení účinků spojení podniků v rámci území žádajících členských států (např. tam kde rozsah zeměpisného trhu zasahuje do území, které nepatří žádajícímu členskému státu či členským státům).
[46] Předběžné informace o možnosti podání žádosti o postoupení případu mohou být například zváženy Komisí při rozhodování, zda souhlasit či nesouhlasit se žádostí o omezení odkladného účinku podle čl. 7 odst. 3 nařízení o spojování.
[47] Je třeba poznamenat, že jak uvádí čl. 19 odst. 1 nařízení o spojování, Komise má rovněž povinnost předat VOHS kopie oznámení a nejdůležitějších dokumentů vydaných či držených Komisí.
[48] Formulář RS je připojen k nařízení Komise č. (ES) 802/2004 ze dne 7. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (Úř. věst. L 133, 30.4.2004, s. 1).
[49] Toto by bylo odpovídající "nápravné opatření" v případech, kdy žádající strany předložily nesprávné či neúplné informace, jež neovlivňují splnění podmínek čl. 4 odst. 5, o kterém se Komise dozví v průběhu šetření.
[50] Viz bod odůvodnění 16 nařízení o spojování.
[51] Žádost o omezení odkladného účinku podle čl. 7 odst. 3 nařízení o spojování je obvykle v rozporu se záměrem podat žádost o postoupení případu před oznámením podle čl. 4 odst. 4.
[52] Naopak, odkaz na "vnitrostátní předpisy pro hospodářskou soutěž" v čl. 21 odst. 3 a čl. 22 odst. 3 by měl být chápán jako odkaz na všechny aspekty vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž. viz bod odůvodnění 34 a čl. 4 odst. 1 nařízení o spojování.
[53] Viz bod odůvodnění 34 a čl. 4 odst. 1 nařízení o spojování.
[54] I za okolností, kdy je oznámení podle předpisů dobrovolné, mohou strany chtít nebo se od nich očekává, že v praxi podají oznámení.
[55] Podle článku 20 nařízení o spojování je toto potřeba pouze pro rozhodnutí podle čl. 8 odst. 1 – 6, článku 14 a 15.
--------------------------------------------------
PŘÍLOHY
SCHÉMATA POSTUPOVÁNÍ PŘÍPADŮ
Čl. odst. 4
Spojení podniků s významem pro celé Společenství
Strany zkoumají transakci – případná neformální jednání s Komisí + členskými státy a mezi orgány
PŘED OZNÁMENÍM
Nevyjádří se
NE
ANO
Členské státy obdrží žádost DNE Y
Celý případ postoupen; členský stát používá vnitrostátní předpisy; použije se čl. 9 odst.
6 až 9. Bez oznámení Komisi
15 PRACOVNÍCH DNŮ
Strany podají „odůvodněnou žádost“ za účelem postoupení případu členskému státu či státům obdržena Komisí DNE X
Test: spojení podniků může zásadně narušit hospodářskou soutěž na samostatném trhu členského státu
Případ částečně postoupen.
Členský stát používá vnitrostátní předpisy na postoupenou část; použije se čl. 9 odst. 6 až 9.
Nepostoupená část případu oznámena Komisi na formuláři CO
Případ nepostoupen: případ oznámen Komisi na formuláři CO
Část případu
Celý případ
Členský stát se nevyjádří
Komise neprodleně předá žádost všem členským státům
DEN X+25
DEN Y+15
DEN Y
DEN X
Komise rozhodne nejpozději ke
DNI X+25 Členský stát
vyjádří nesouhlas
Členské státy rozhodnou o postoupení případu nejpozději ke DNI Y+15.
Čl. 4 odst. 5
Spojení podniků bez významu pro celé Společenství
přezkoumatelné alespoň ve třech členských státech podle vnitrostátních předpisů
Strany posuzují transakci – případná neformální jednání s Komisí + členskými státy
PŘED
ANO
DEN Y
DEN X
Komise obdrží žádost DNE X
Členské státy obdrží žádost DNE Y
Případ nepostoupen;
oznámení členskému státu či státům
15 PRACOVNÍCH DNŮ – BEZ OZNÁMENÍ DO DNE Y+15
Nevyjádří se
Celý případ postoupen Komisi
Oznámení na formuláři CO
Bez oznámení členským
státům Když všechny příslušné členské státy vysloví souhlas nebo se
nevyjádří „Význam pro celé Společenství“
Výlučná pravomoc Komise
Strany podají odůvodněnou žádost o postoupení případu Komisi.
Test: spojení podniků umožňující přezkoumání alespoň ve 3 členských státech
DEN Y+15
Příslušné členské státy rozhodnou o postoupení případů nejpozději ke DNI Y+15
z příslušných členských států vysloví nesouhlas:
Článek 9
Spojení podniků s významem pro celé Společenství
Spojení podniků oznámeno Komisi DNE X
DEN X
ANO
NE
DEN Y
Komise neprodleně zašle kopie formuláře CO všem členským státům
Členské státy obdrží kopii formuláře CO DNE Y
15 PRACOVNÍCH DNŮ
Členský skát se rozhodne požádat o postoupení případu nejpozději ke DNI Y+15
DEN Y+15
Žádost členského státu podle čl. 9 odst. 2 písm. b)
Test: spojení podniků narušuje hospodářskou soutěž na samostatném trhu členského státu, jenž není podstatnou částí EHP
Žádost členského státu podle čl. 9 odst. 2 písm. a)
Test: spojem podniků hrozí zásadně narušit hospodářskou soutěž v rámci samostatného trhu členského státu
DEN X+35
Komise rozhodne na základě testu bez práva rozhodnout dle vlastního uvážení
Komise rozhodne na základě testu, ale má rovněž právo rozhodnout dle vlastního uvážení
Nevyjádří se
Do 45 prac. dnů od postoupení případu ze strany Komise členskému státu musí být podniky informovány o předběžném hodnocení
Část případu Celý případ
Případ nepostoupen; Komise pokračuje v šetření podle nařízení o spojování
Celý případ postoupen;
vnitrostátní předpisy; použije se čl. 9 odst. 6 až 9
Případ částečně postoupen;
postoupenou část případu;
použije se čl. 9 odst. 6 až 9; Komise pokračuje v šetření nepostoupené části případu
Článek 22
Spojení podniků bez významu pro celé Společenství
DEN X
+
15
NE
Případ oznámen členskému státu nebo, když není oznámení požadováno, dán členskému státu na vědomí DNE X.
Členský stát může podat žádost o postoupení případu Komisi nejpozději ke DNI X+15.
Test: ovlivňuje obchod mezi členskými státy a hrozí zásadně narušit hospodářskou soutěž na území žádajícího členského státu
NE
(nebo nevyjádří se)
ANO
ANO
Komise rozhodne nejpozději v den Z+25 na základě testu – může rozhodnout i na základě vlastního uvážení
DEN Y
Komise obdrží žádost od prvního členského státu
DEN Z ZY + 15
Komise neprodleně informuje všechny členské státy a strany
DO 15 PRACOVNÍCH DNŮ
DEN Z+15
Jiné členské státy se rozhodnou, zda se připojí k žádosti
Bez postoupení případu, vnitrostátní řízení pokračuje
Nevyjádří se
DEN Z+25
od Z+15
Komise šetří případ jménem žádajících členských států podle čl. 22 odst. 4.
Možnost formuláře CO Lhůty pro rozhodnutí Komise začínají
běžet dnem, kdy Komise informuje strany nebo k datu vyplněného formuláře CO.
Bez oznámení v členských státech
Běh vnitrostátních lhůt pozastavený do konečného rozhodnutí Komise o předání případu nebo dokud se některý členský stát nerozhodne nepřipojit k žádosti
--------------------------------------------------
Sdělení Komise o omezeních přímo souvisejících se spojováním a pro ně nezbytných
(2005/C 56/03)
(Text s významem pro EHP)
I. ÚVOD
1. Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Nařízení ES o spojování) [1] stanoví v čl. 6 odst. 1 písm. b) druhém pododstavci, v čl. 8 odst. 1 druhém pododstavci a v čl. 8 odst. 2 třetím pododstavci, že rozhodnutí prohlašující spojení za slučitelné se společným trhem "je považováno za vztahující se rovněž na omezení přímo související a nezbytná pro uskutečnění spojení".
2. Změna pravidel, kterými se řídí posouzení omezení přímo souvisejících s uskutečněním spojení a pro ně nezbytných (dále také "podpůrná omezení"), zavádí zásadu posouzení takových omezení samotným podnikem.
To odráží záměr zákonodárce neukládat Komisi povinnost posuzovat podpůrná omezení a jednotlivě se jimi zabývat.
Postup v případě podpůrných omezení podle nařízení ES o spojování je dále vysvětlen v bodu odůvodnění 21 nařízení ES o spojování, které udává, že "[r]ozhodnutí Komise prohlašující spojení za slučitelná se společným trhem při použití tohoto nařízení by měla taková omezení zahrnovat automaticky, aniž by Komise musela hodnotit taková omezení v jednotlivých případech".
Zatímco tento bod odůvodnění předpokládá, že Komise bude plnit zbývající funkci, pokud jde o specifické nové anebo nevyřešené otázky vzbuzující skutečnou nejistotu, ve všech ostatních případech je na dotčených podnicích, aby samy posoudily, zda a do jaké míry mohou být jejich dohody považovány při transakci za podpůrné.
Spory o to, zda se uvedená omezení přímo týkají uskutečnění spojení a jsou pro ně nezbytná, a jsou tedy automaticky pokryta schvalovacím rozhodnutím Komise, spadají pod jurisdikci vnitrostátních soudů.
3. Zbývající funkcí Komise se zabývá bod odůvodnění 21 nařízení ES o spojování, v němž se uvádí, že na žádost dotčených podniků by Komise měla výslovně posoudit podpůrný charakter omezení v případech představujících "nové nebo nevyřešené otázky vyvolávající skutečnou nejistotu".
Tento bod odůvodnění dále definuje "novou nebo nevyřešenou otázku vyvolávající skutečnou nejistotu" jako otázku, která "není zahrnuta příslušným platným oznámením Komise nebo zveřejněným rozhodnutím Komise".
4. Aby byla dotčeným podnikům poskytnuta právní jistota, poskytuje toto sdělení pokyny pro výklad pojmu podpůrná omezení.
Pokyny uvedené v následujících oddílech odrážejí podstatu postupů Komise a stanovují zásady pro posouzení, zda a do jaké míry jsou nejběžnější typy dohod považovány za podpůrná omezení.
5. V případech výjimečných okolností, které nejsou obsaženy v tomto sdělení, je však možno se od těchto zásad odchýlit.
Další pokyny ohledně toho, zda jejich dohody mohou či nemohou být považovány za podpůrná omezení, naleznou strany spojení ve zveřejněných rozhodnutích Komise [2].
Případy, jež zahrnují výjimečné okolnosti, kterými se Komise už zabývala a zveřejnila k nim rozhodnutí [3], nejsou "novými a nevyřešenými otázkami" ve smyslu bodu odůvodnění 21 nařízení ES o spojování.
6. Případ tedy uvádí "novou a nevyřešenou otázku vyvolávající skutečnou nejistotu", pokud daná omezení nejsou předmětem tohoto sdělení a nebylo o nich dříve pojednáno ve zveřejněných rozhodnutích Komise.
Jak předpokládá bod odůvodnění 21 nařízení ES o spojování, Komise v těchto případech na žádost stran výslovně posoudí taková omezení.
S ohledem na požadavky důvěrnosti zveřejní Komise v přiměřené míře toto posouzení, které dále rozvíjí zásady stanovené v tomto sdělení.
Pokud omezení přímo souvisejí s uskutečněním spojení a jsou pro ně nezbytná, stanoví čl. 21 odst.
1 nařízení ES o spojování, že se použije pouze toto nařízení s vyloučením nařízení Rady (ES) č. 1/2003 [4], (EHS) č.
4056/86 [6]. Naopak na omezení, která nemohou být považována za přímo související s uskutečněním spojení a nejsou pro ně nezbytná, je možno použít články 81 a 82 Smlouvy o ES.
Pouhá skutečnost, že dohoda nebo ujednání nejsou považovány za podpůrné pro spojení, nemá však sama o sobě vliv na jejich právní status. Takové dohody nebo ujednání budou posouzeny v souladu s články 81 a 82 Smlouvy o ES a souvisejícími předpisy a sděleními [7].
Mohou také podléhat jakýmkoli příslušným vnitrostátním pravidlům pro hospodářskou soutěž. Na dohody, které obsahují omezení ohledně hospodářské soutěže, ale nepovažují se za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytné podle tohoto sdělení, se však mohou tato ustanovení vztahovat.
8. Výkladem Komise čl. 6 odst. 1 písm. b) druhého pododstavce a čl. 8 odst. 1 druhého pododstavce a odst. 2 třetího pododstavce nařízení ES o spojování nejsou dotčeny výklady, které mohou poskytnout Soudní dvůr nebo Soud prvního stupně Evropských společenství.
9. Toto sdělení nahrazuje předchozí sdělení Komise o omezeních přímo souvisejících se spojováním a pro ně nezbytných [8].
II. OBECNÉ ZÁSADY
Spojení sestává ze smluvních ujednání a dohod zakládajících kontrolu ve smyslu čl. 3 odst.
2 nařízení ES o spojování. Nedílnou součástí spojení jsou rovněž všechny dohody, které uskutečňují hlavní záměr spojení [9], např. ty, které se týkají prodeje akcií nebo aktiv podniku.
Kromě těchto ujednání a dohod mohou strany spojení uzavřít další dohody, které netvoří nedílnou součást spojování, mohou však omezit svobodu jednání stran na trhu.
Pokud takové dohody obsahují podpůrná omezení, automaticky se na ně vztahuje prohlášení o slučitelnosti spojení se společným trhem.
11. Kritéria přímé souvislosti a nezbytnosti mají objektivní povahu.
Omezení nesouvisejí přímo s uskutečněním spojení a nejsou pro ně nezbytná pouze proto, že je strany spojení za taková považují.
12. Aby byla omezení považována za "přímo související s uskutečněním spojení", musejí být úzce spojena se samotným spojením.
Nepostačuje, aby dohoda byla uzavřena současně se spojením nebo za stejných okolností jako spojení [10].
Omezení, která přímo souvisejí se spojením, hospodářsky souvisejí s hlavní transakcí a mají umožnit hladký přechod ke změněné podnikové struktuře po spojení.
13. Dohody musejí být "nezbytné pro uskutečnění spojení [11]", což znamená, že bez existence těchto dohod by spojení nemohlo být uskutečněno nebo by mohlo být uskutečněno pouze za méně jistých podmínek, s podstatně vyššími náklady, během výrazně delší doby nebo se značně větší obtížností [12].
Dohody nezbytné pro uskutečnění spojení jsou příznačně zaměřeny na ochranu převáděné hodnoty [13], zachování nepřetržitosti dodávek po rozpadu bývalého hospodářského subjektu [14] nebo umožnění zahájení činnosti nového hospodářského subjektu [15].
Při rozhodování o nezbytnosti omezení je vhodné nejen vzít v úvahu jeho povahu, ale také zajistit, aby jeho trvání, předmět a zeměpisná oblast uplatnění nepřekračovaly to, co uskutečnění spojení skutečně vyžaduje.
Jsou-li k dispozici pro dosažení oprávněného sledovaného cíle stejně účinné alternativy, musejí dotyčné podniky zvolit tu alternativu, která objektivně nejméně omezuje hospodářskou soutěž.
U spojování uskutečňovaných po etapách nelze považovat smluvní ujednání o etapách před založením kontroly ve smyslu čl. 3 odst.
1 a 2 nařízení ES o spojování za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytné. Avšak dohoda o zdržení se závažných změn v cílovém podnikání až po dokončení se považuje za přímo související s uskutečněním společné nabídky a pro ně nezbytnou [16].
Totéž platí, v souvislosti se společnou nabídkou, v případě dohody společných nabyvatelů podniku zdržet se předložení samostatných soutěžních nabídek ohledně téhož podniku nebo získání kontroly nad ním jiným způsobem.
15. Dohody usnadňující společné získání kontroly jsou považovány za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytné.
Totéž platí pro ujednání stran o společném získání kontroly zaměřené na uskutečnění rozdělení aktiv s cílem rozdělit si mezi sebou výrobní zařízení nebo distribuční sítě spolu se stávajícími ochrannými známkami společně získaného podniku.
16. Pokud takové rozdělení zahrnuje rozpad bývalého hospodářského subjektu, ujednání umožňující provést tento rozpad za přijatelných podmínek lze považovat podle níže uvedených zásad za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytné.
III. ZÁSADY VZTAHUJÍCÍ SE NA BĚŽNĚ SE VYSKYTUJÍCÍCH OMEZENÍCH V PŘÍPADECH ZÍSKÁNÍ PODNIKU
17. Omezení dohodnutá mezi stranami v souvislosti s převodem podniku mohou být ve prospěch nabyvatele nebo prodejce.
Potřeba mít prospěch z určité ochrany je obecně větší u nabyvatele než u prodejce. Je to nabyvatel, kdo nezbytně potřebuje mít jistotu, že bude moci získat plnou hodnotu nabytého podniku.
Omezení prospěšná pro prodejce se tedy zpravidla buď přímo netýkají uskutečnění spojení a nejsou pro ně nezbytná vůbec [17], nebo je třeba více omezit jejich oblast působnosti a/nebo dobu trvání, než je tomu u doložek prospěšných pro nabyvatele [18].
A. Konkurenční doložky
18. Závazky zákazu konkurence uložené prodejci v souvislosti s převodem podniku nebo jeho části mohou přímo souviset s uskutečněním spojení a být pro ně nezbytné.
K získání plné hodnoty převedených aktiv musí mít nabyvatel možnost požívat určitou ochranu před konkurencí ze strany prodejce, aby mohl získat a udržet si zákazníky a osvojit si a využít know-how.
Tyto konkurenční doložky zaručují nabyvateli převod plné hodnoty převedených aktiv, která všeobecně zahrnují hmotná i nehmotná aktiva, např. goodwill, který prodejce získal, nebo know-how [19], které vyvinul.
Ty nejenže se spojením přímo souvisejí, ale jsou také nezbytné pro jeho uskutečnění, protože bez nich by se dalo očekávat, že prodej podniku nebo jeho části se nemůže uskutečnit.
19. Tyto konkurenční doložky lze však odůvodnit pouze legitimním cílem uskutečnit spojení, pokud doba jejich trvání, zeměpisná oblast uplatnění, jejich předmět a osoby jim podléhající nepřekračují to, co je skutečně nezbytné k dosažení uvedeného cíle [20].
20. Konkurenční doložky jsou odůvodněny na dobu do tří let [21], pokud převod podniku zahrnuje převod zákaznické loajality v podobě goodwill a know-how [22].
Pokud zahrnuje jen goodwill, jsou odůvodněny na dobu do dvou let [23].
21. Konkurenční doložky se naopak nepovažují za nezbytné, jestliže je převod ve skutečnosti omezen pouze na hmotná aktiva (např. pozemky, budovy nebo strojní zařízení) nebo na výlučná práva průmyslového a obchodního vlastnictví (jejichž nositelé by mohli okamžitě podat žalobu pro porušení těchto práv převodcem).
22. Zeměpisná oblast působnosti konkurenčních doložek musí být omezena na oblast, v níž prodejce nabízel příslušné výrobky nebo služby před převodem, poněvadž není třeba chránit nabyvatele před konkurencí prodejce na územích, na která prodejce předtím nepronikl [24].
Tuto zeměpisnou oblast působnosti lze rozšířit na území, na která plánoval prodejce vstoupit v době transakce, pokud již vložil do přípravy tohoto opatření prostředky.
23. Obdobně musejí být konkurenční doložky omezeny na výrobky (včetně vylepšených verzí nebo aktualizací výrobků a nových vzorů) a služby, jež tvoří hospodářskou činnost převáděného podniku.
Ty mohou zahrnovat výrobky a služby, které jsou v době spojení na pokročilém stupni vývoje, jakož i plně vyvinuté výrobky, které však ještě nebyly neuvedeny na trh.
Ochrana nabyvatele proti konkurenci ze strany prodejce na trzích výrobků nebo služeb, na nichž převáděný podnik před převodem nepůsobil, se nepovažuje za nezbytnou [25].
24. Prodejce se může zavázat za sebe, za své dceřiné společnosti nebo za obchodní zástupce.
Závazek uložit podobná omezení jiným subjektům by však nebyl považován za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytný.
To platí zvláště, pokud jde o doložky, jež by omezily svobodu dalších prodejců nebo uživatelů dovážet nebo vyvážet.
25. Doložky omezující právo prodejce koupit nebo držet akcie společnosti, jež konkuruje převedenému podniku, se považují za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytné za stejných podmínek, jaké jsou uvedeny výše u konkurenčních doložek, pokud nebrání prodejci v nákupu nebo držení akcií pro investiční účely, s nimiž nejsou spojeny, ať přímo či nepřímo, řídící funkce nebo významný vliv v konkurenční společnosti [26].
26. Doložky důvěrnosti a zdržení se akvizice mají srovnatelný účinek, a jsou tudíž posuzovány podobně jako konkurenční doložky [27].
B. Licenční smlouvy
27. Převod podniku nebo jeho části zpravidla zahrnuje převod práv duševního vlastnictví nebo know-how na nabyvatele s cílem plného využití převáděných aktiv.
Prodejce však může zůstat vlastníkem dotyčných práv za účelem jejich využívání v jiných činnostech, než jsou převedené činnosti.
V těchto případech je obvyklým prostředkem pro zajištění plného využívání převedených aktiv nabyvatelem uzavření licenčních smluv v jeho prospěch.
Podobně prodejce, pokud převedl práva duševního vlastnictví spolu s podnikem, může chtít nadále využívat některá nebo všechna tato práva pro jiné než převedené činnosti; v takovém případě nabyvatel udělí prodejci příslušnou licenci.
28. Licence na patenty [28] a na podobná práva nebo know-how [29], lze považovat za nezbytné pro uskutečnění spojení.
Lze je rovněž považovat za nedílnou součást spojení a v každém případě není třeba je časově omezit.
Tyto licence mohou být prosté nebo výlučné a mohou být omezeny na určité oblasti používání, a to v míře odpovídající činnostem převedeného podniku.
29. Územní omezení výroby, která odpovídají území převedené činnosti, však obvykle nejsou pro uskutečnění spojení nezbytná.
V případě, že prodejce podniku udělí licenci kupujícímu, může být prodejce podroben v licenční smlouvě územnímu omezení za stejných podmínek, jaké jsou stanoveny u konkurenčních doložek v souvislosti s prodejem podniku.
30. Omezení začleněná v licenčních smlouvách, která překračují výše uvedená ustanovení, například tím, že chrání spíše poskytovatele licence a nikoli nabyvatele licence, nejsou pro uskutečnění spojení nezbytná [30].
31. Také v případě licencí na ochranné známky, obchodní názvy, práva k průmyslovým vzorům, autorská práva a podobná práva mohou nastat situace, kdy si prodejce přeje zůstat vlastníkem těchto práv, pokud jde o činnosti, které si ponechává, nabyvatel však potřebuje tato práva za účelem obchodování se zbožím nebo službami produkovanými převedeným podnikem nebo jeho částí.
V tomto případě rovněž platí výše uvedené úvahy [31].
C. Závazky nákupu a dodávek
32. Převod podniku nebo jeho části může v mnoha případech způsobit narušení tradičních směrů nákupu a dodávek, které existují v důsledku předchozí integrace činností v rámci hospodářské jednoty prodejce.
Aby bylo možno rozdělit hospodářskou jednotu prodejce a částečně převést příslušná aktiva na nabyvatele za přiměřených podmínek, je často nezbytné zachovat, alespoň po přechodné období, stávající nebo podobná spojení mezi prodejcem a nabyvatelem.
Tohoto cíle se dosahuje obvykle závazky nákupu nebo dodávek prodejce a/nebo nabyvatele podniku či jeho části.
S ohledem na zvláštní situaci vyplývající z rozdělení hospodářské jednoty prodejce lze tyto závazky uznat za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytné.
Mohou být ve prospěch prodejce nebo nabyvatele, v závislosti na zvláštních okolnostech případu.
33. Účelem těchto závazků může být zajistit kterékoli straně kontinuitu dodávek výrobků nezbytných pro provádění činností, jež si buď ponechal prodejce, nebo převzal nabyvatel.
Dobu trvání závazků nákupu a dodávek je však nutno omezit na dobu nezbytnou pro nahrazení vztahu závislosti samostatností na trhu.
Závazky nákupu a dodávek, které mají zaručit dříve dodávané množství, mohou být tedy odůvodněny na přechodnou dobu do pěti let [32].
34. Závazky jak dodávek, tak nákupu, které zajišťují stanovená množství, případně s doložkou o jejich změně, se považují za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytné.
Avšak závazky zajišťující neomezená množství [33], exkluzivitu nebo poskytující přednostní právo na dodání nebo nákup [34] nejsou pro uskutečnění spojení nezbytné.
35. Dohody o službách a distribuci se svým účinkem rovnají ujednáním o dodávkách, a platí tedy tytéž výše uvedené úvahy.
IV. ZÁSADY VZTAHUJÍCÍ SE NA BĚŽNĚ SE VYSKYTUJÍCÍ OMEZENÍ V PŘÍPADECH SPOLEČNÝCH PODNIKŮ VE SMYSLU ČL. 3 ODST. 4 NAŘÍZENÍ ES O SPOJOVÁNÍ
A. Závazky zákazu konkurence
36. Závazek zákazu konkurence mezi mateřskými podniky a společným podnikem lze považovat za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytný, jestliže tyto závazky odpovídají výrobkům, službám a územím, na něž se vztahuje dohoda o společném podniku nebo jeho stanovy.
Tyto konkurenční doložky odrážejí mimo jiné potřebu zajistit, aby jednání probíhala v dobré víře, mohou odrážet nezbytnost plně využít aktiva společného podniku nebo umožnit společnému podniku využívat know-how a goodwill poskytnuté mateřskými podniky anebo potřebu ochrany zájmů mateřských podniků ve společném podniku před konkurenčními akty usnadněnými mimo jiné přednostním přístupem mateřských podniků k know-how a goodwillu, které byly převedeny do společného podniku nebo vytvořeny společným podnikem.
Takové závazky zákazu konkurence mezi mateřskými podniky a společným podnikem mohou být považovány za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytné po dobu existence společného podniku [35].
37. Zeměpisná oblast působnosti konkurenční doložky musí být omezena na území, v němž mateřské podniky nabízely příslušné výrobky nebo služby před vytvořením společného podniku [36].
Tuto zeměpisnou oblast působnosti lze rozšířit na území, na která plánovaly mateřské společnosti vstoupit v době transakce, pokud již vložily do přípravy tohoto opatření prostředky.
38. Podobně musejí být konkurenční doložky omezeny na výrobky a služby tvořící hospodářskou činnost společného podniku.
Ty mohou zahrnovat výrobky a služby, které jsou v době spojení na pokročilém stupni vývoje, jakož i plně vyvinuté výrobky a služby, které však ještě nebyly neuvedeny na trh.
39. Je-li společný podnik vytvořen s cílem vstoupit na nový trh, je třeba uvést výrobky, služby a území, na nichž má působit podle dohody o společném podniku nebo jeho stanov.
Předpokládá se, že zájem jedné mateřské společnosti ve společném podniku není třeba chránit před konkurencí ze strany druhé mateřské společnosti na jiných trzích než na těch, na kterých bude společný podnik působit na počátku jeho existence.
40. Dále platí, že závazky zákazu konkurence mezi mateřskými společnostmi, jež nedisponují kontrolou, a společným podnikem s uskutečněním spojení přímo nesouvisejí a nejsou pro ně nezbytné.
41. Tytéž zásady jako v případě konkurenčních doložek se vztahují také na doložky důvěrnosti a neusilování o akvizici.
B. Licenční smlouvy
42. Licenci udělenou mateřskými společnostmi společnému podniku lze považovat za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytnou.
To platí bez ohledu na to, zda je licence výlučná nebo ne a zda je časově omezená nebo ne.
Tato licence může být omezena na určitou oblast použití, jež odpovídá činnostem společného podniku.
43. Licence udělené společným podnikem jedné z jeho mateřských společností nebo dohody o křížové licenci lze považovat za přímo související s uskutečněním spojení a pro ně nezbytné za stejných podmínek, jaké platí v případě nabytí podniku.
Licenční smlouvy mezi mateřskými společnostmi se však nepovažují za přímo související s vytvořením společného podniku a pro ně nezbytné.
C. Závazky nákupu a dodávek
44. Jestliže přítomnost mateřských společností na trhu navazujícího o úroveň výš nebo o úroveň níž na trh společného podniku trvá i nadále, pak se na veškeré dohody o nákupu a dodávkách, včetně dohod o službách a distribuci, vztahují zásady platné v případě převodu podniku.
[1] Úř. věst.
L 24, 29.1.2004, s. 1.
[2] Pro účely tohoto sdělení je rozhodnutí považováno za zveřejněné, pokud bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie nebo bylo zpřístupněno veřejnosti na webových stránkách Komise.
[3] Viz například rozhodnutí Komise ze dne 1. září 2000 (COMP/M.1980 – Volvo/Renault, odst.
56) – vysoký stupeň zákaznické loajality; rozhodnutí Komise ze dne 23. října 1998 (IV(M.1298 – Kodak/Imation, odst.
73) – dlouhá životnost výrobků; rozhodnutí Komise ze dne 13. března 1995 (IV/M.550 – Union Carbide/Enichem, odst.
99) – omezený počet alternativních výrobců; rozhodnutí Komise ze dne 30. dubna 1992 (IV/M.197 – Solvay-Laporte/Interox, odst.
50) – požadavek delší ochrany know-how.
[4] Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy, Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1; nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 411/2004 (Úř. věst. L 68, 6.3.2004, s. 1).
[5] Nařízení Rady (EHS) č. 1017/68 ze dne 19. července 1968 o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách, Úř. věst.
L 175, 23.7.1968, s. 1; nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č.
1/2003.
[6] Nařízení Rady (EHS) č. 4056/86 ze dne 22. prosince 1986, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článkům 81 a 82 Smlouvy v námořní dopravě, Úř. věst.
L 378, 31.12.1986, s. 4; nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č.
1/2003.
[7] Viz např. licenční dohody v nařízení (ES) č. 772/2004; pro dohody o zásobování a nákupu viz např. nařízení Komise (ES) č. 2790/1999 ze dne 22. prosince 1999 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě, Úř. věst. L 336, 29.12.1999, s. 21.
[8] Úř. věst. C 188, 4.7.2001, s.
5.
[9] Viz rozhodnutí Komise ze dne 10. srpna 1992 (IV/M.206 – Rhône-Poulenc/SNIA, odst.
8.3); rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 1991 (IV/M.113 – Courtaulds/SNIA, odst.
35); rozhodnutí Komise ze dne 2. prosince 1991 (IV/M.102 – TNT/Canada Post/DBP Postdienst/La Poste/PTT Poste & Sweden Post, odst.
46).
[10] Stejně tak může jít o omezení "přímo související", i když nebylo přijato současně s dohodou uskutečňující hlavní záměr spojení, za předpokladu, že všechny ostatní požadavky jsou splněny.
[11] Viz Evropský soudní dvůr, věc 42/84 (Remia), [1985] Sb. rozh.
2545, odst.
20; Soud prvního stupně, věc T-112/99 (Métropole Télévision – M6), [2001] Sb. rozh.
II-2459, odst.
106.
[12] Rozhodnutí Komise ze dne 18. prosince 2000 (COMP/M.1863 – Vodafone/BT/Airtel JV, odst.
20).
[13] Rozhodnutí Komise ze dne 30. července 1998 (IV/M.1245 – VALEO/ITT Industries, odst.
59); rozhodnutí Komise ze dne 3. března 1999 (IV/M.1442 – MMP/AFP, odst.
17); rozhodnutí Komise ze dne 9. března 2001 (COMP/M.2330 – Cargill/Banks, odst.
30); rozhodnutí Komise ze dne 20. března 2001 (COMP/M.2227 – Goldman Sachs/Messer Griesheim, odst.
11).
[14] Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2000 (COMP/M.1841 – Celestica/IBM, odst.
21).
[15] Rozhodnutí Komise ze dne 30. března 1999 (IV/JV.15 – BT/AT&T, odst.
207–214); rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 2000 (COMP/M.2243 – Stora Enso/Assidoman/JV, odst.
49, 56 a 57).
[16] Rozhodnutí Komise ze dne 27. července 1998 (IV/M.1226 – GEC/GPTH, odst.
22); rozhodnutí Komise ze dne 2. října 1997 (IV/M.984 – Dupont/ICI, odst.
55); rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 1997 (IV/M.1057 – Terra Industries/ICI, odst.
16); rozhodnutí Komise ze dne 18. prosince 1996 (IV/M.861 – Textron/Kautex, odst.
19 a 22); rozhodnutí Komise ze dne 7. srpna 1996 (IV/M.727 – BP/Mobil, odst.
50).
[17] Rozhodnutí Komise ze dne 27. července 1998 (IV/M.1226 – GEC/GPTH, odst.
24).
[18] Viz např. doložka zaměřená na ochranu části podniku zůstávající prodejci: rozhodnutí Komise ze dne 30. srpna 1993 (IV/M.319 – BHF/CCF/Charterhouse, odst.
16).
[19] Podle definice v čl. 1 odst.
1 písm. i) nařízení (ES) č. 772/2004.
[20] Viz Evropský soudní dvůr, věc 42/84 (Remia), [1985] Sb. rozh.
2545, odst.
20; Soud prvního stupně, věc T-112/99 (Métropole Télévision – M6), [2001] Sb. rozh.
II-2459, odst.
106.
[21] Výjimečné případy, ve kterých mohou být odůvodněna delší období, viz např. rozhodnutí Komise ze dne 1. září 2000 (COMP/M.1980 – Volvo/Renault V.I., odst.
56); rozhodnutí Komise ze dne 27. července 1995 (IV/M.612 – RWE-DEA/Enichem Augusta, odst.
37); rozhodnutí Komise ze dne 23. října 1998 (IV/M.1298 – Kodak/Imation, odst.
74).
[22] Rozhodnutí Komise ze dne 2. dubna 1998 (IV/M.1127 – Nestlé/Dalgety, odst.
33); rozhodnutí Komise ze dne 1. září 2000 (COMP/M.2077 – Clayton Dubilier & Rice/Iteltel, odst.
15); rozhodnutí Komise ze dne 2. března 2001 (COMP/M.2305 – Vodafone Group PLC/EIRCELL, odst.
21 a 22).
[23] Rozhodnutí Komise ze dne 12. dubna 1999 (IV/M.1482 – KingFisher/Grosslabor, odst.
26); rozhodnutí Komise ze dne 14. prosince 1997 (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, odst.
17).
[24] Rozhodnutí Komise ze dne 14. prosince 1997 (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, odst.
17); rozhodnutí Komise ze dne 12. dubna 1999 (IV/M.1482 – KingFisher/Grosslabor, odst.
27); rozhodnutí Komise ze dne 6. dubna 2001 (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, odst.
28); rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2000 (COMP/M.1979 – CDC/Banco Urquijo/JV, odst.
18).
[25] Rozhodnutí Komise ze dne 14. prosince 1997 (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, odst.
17); rozhodnutí Komise ze dne 2. března 2001 (COMP/M.2305 – Vodafone Group PLC/EIRCELL, odst.
22); rozhodnutí Komise ze dne 6. dubna 2001 (COMP/M.2355 – Dow/Enichem Polyurethane, odst.
28); rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2000 (COMP/M.1979 – CDC/Banco Urquijo/JV, odst.
18).
[26] Rozhodnutí Komise ze dne 4. února 1993 (IV/M.301 – Tesco/Catteau, odst.
14); rozhodnutí Komise ze dne 14. prosince 1997 (IV/M.884 – KNP BT/Bunzl/Wilhelm Seiler, odst.
19); rozhodnutí Komise ze dne 12. dubna 1999 (IV/M.1482 – KingFisher/Grosslabor, odst.
27); rozhodnutí Komise ze dne 6. dubna 2000 (COMP/M.1832 – Ahold/ICA Förbundet/Canica, odst.
26).
[27] Podobně nelze rozšířit doložky o důvěrnosti ohledně přesných údajů o zákazníkovi, cenách a množstvích.
Naopak doložky o důvěrnosti týkající se technického know-how mohou být výjimečně odůvodněny pro delší období, viz rozhodnutí Komise ze dne 29. dubna 1998 (IV/M.1167 – ICI/Williams, odst.
22); rozhodnutí Komise ze dne 30. dubna 1992 (IV/M.197 – Solvay-Laporte/Interox, odst.
50).
[28] Včetně přihlášek k patentům, užitných vzorů, přihlášek k registraci užitných vzorů, průmyslových vzorů, topografií polovodičových výrobků, doplňkových ochranných osvědčení pro léčiva nebo jiné výrobky, u kterých mohou být taková osvědčení požadována, a osvědčení šlechtitelů rostlin (jak je uvedeno v článku 1 odst. 1 písm. h) nařízení (ES) č.
772/2004.
[29] Podle definice v čl. 1 odst.
1 písm. i) nařízení (ES) č. 772/2004.
[30] V rozsahu, v jakém se na ně vztahuje čl. 81 odst.
1 Smlouvy o ES, mohou tyto smlouvy podléhat i nařízení (ES) č. 772/2004 nebo jiným právním předpisům Společenství.
[31] Rozhodnutí Komise ze dne 1. září 2000 (COMP/M.1980 – Volvo/Renault V.I., odst.
54).
[32] Rozhodnutí Komise ze dne 5. února 1996 (IV/JV.651 – AT&T/Philips, VII.); rozhodnutí Komise ze dne 30. března 1999 (IV/JV.15 – BT/AT&T, odst.
209); výjimečné případy viz rozhodnutí Komise ze dne 13. března 1995 (IV/M.550 – Union Carbide/Enichem, odst.
99); rozhodnutí Komise ze dne 27. července 1995 (IV/M.612 – RWE-DEA/Enichem Augusta, odst.
45).
[33] V souladu se zásadou proporcionality závazky zajišťující omezená množství s doložkou o jejich změně jsou v těchto případech méně omezující pro hospodářskou soutěž, viz např. rozhodnutí Komise ze dne 18. září 1998 (IV/M.1292 – Continental/ITT, odst.
19).
[34] Rozhodnutí Komise ze dne 30. července 1998 (IV/M.1245 – VALEO/ITT Industries, odst.
64); výjimečné případy (např. neexistence trhu) viz rozhodnutí Komise ze dne 13. března 1995 (IV/M.550 – Union Carbide/Enichem, odst.
92 až 96); rozhodnutí Komise ze dne 27. července 1995 (IV/M.612 – RWE-DEA/Enichem Augusta, odst.
38 a následující).
[35] Rozhodnutí Komise ze dne 15. ledna 1998 (IV/M.1042 – Eastman Kodak/Sun Chemical, odst.
40); rozhodnutí Komise ze dne 7. srpna 1996 (IV/M.727 – BP/Mobil, odst.
51); rozhodnutí Komise ze dne 3. července 1996 (IV/M.751 – Bayer/Hüls, odst.
31); rozhodnutí Komise ze dne 6. dubna 2000 (COMP/M.1832 – Ahold/ICA Förbundet/Canica, odst.
26).
[36] Rozhodnutí Komise ze dne 29. srpna 2000 (COMP/M.1913 – Lufthansa/Menzies/LGS/JV; odst.
18); rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 2000 (COMP/M.2243 – Stora Enso/Assidoman/JV, odst.
49 poslední věta).
--------------------------------------------------
Sdělení Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004
(2005/C 56/04)
(Text s významem pro EHP)
I. ÚVOD
1. Toto sdělení stanoví zjednodušený postup, podle kterého Komise zamýšlí postupovat ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (Nařízení ES o spojování) [1], která nevyvolávají žádné obavy z narušení hospodářské soutěže. Toto sdělení nahrazuje sdělení o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 [2]. Zkušenosti Komise získané používáním nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole spojování podniků [3] ukázaly, že některé kategorie oznámených spojování jsou obvykle povoleny, aniž by vzbuzovaly jakékoli podstatné pochybnosti, a to za předpokladu, že se nevyskytly žádné zvláštní okolnosti.
2. Účelem tohoto sdělení je stanovit, za jakých podmínek Komise obvykle přijme zkrácené rozhodnutí, v němž prohlásí spojení za slučitelné se společným trhem podle zjednodušeného postupu, a poskytnout pokyny ohledně postupu samotného. Jsou-li splněny všechny nezbytné podmínky stanovené v bodě 5 tohoto sdělení a za předpokladu, že se nevyskytnou žádné zvláštní okolnosti, rozhodne Komise o povolení během 25 pracovních dnů ode dne oznámení ve zkráceném řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování [4].
3. Jestliže se však použijí ochranná opatření a výjimky stanovené v bodech 6 až 11 tohoto sdělení, může Komise zahájit šetření a/nebo přijmout podrobné rozhodnutí podle nařízení ES o spojování.
4. Postupem nastíněným v následujících oddílech chce Komise dosáhnout soustředěnější a účinnější kontroly spojování ve Společenství.
II. KATEGORIE SPOJOVÁNÍ VHODNÉ PRO ZJEDNODUŠENÝ POSTUP
Způsobilé kategorie spojení
5. Komise použije zjednodušený postup pro následující kategorie spojení:
a) dva nebo více podniků získá společnou kontrolu nad společným podnikem, za předpokladu, že tento společný podnik nevyvíjí žádné skutečné ani zamýšlené činnosti na území Evropského hospodářského prostoru (EHP), nebo jsou takové činnosti zanedbatelné.
K těmto případům dochází, pokud:
- v případě společného získání cílové společnosti se bere v úvahu obrat této cílové společnosti (společného podniku),
- v případě vytvoření společného podniku, jemuž mateřské společnosti přispívají svými činnostmi, se bere v úvahu obrat přidružených činností,
- v případě vstupu nového vlastníka s kontrolní účastí do stávajícího společného podniku musí být brán v úvahu obrat společného podniku a obrat činností, kterými přispěla nová mateřská společnost (pokud existují).
[6] je na území EHP menší než 100 milionů EUR; a
ii) celková hodnota aktiv [7] převedená do společného podniku je na území EHP menší než 100 milionů EUR [8];
b) dva nebo více podniků se spojí, nebo jeden nebo více podniků získá výhradní nebo společnou kontrolu nad jiným podnikem za předpokladu, že žádná ze stran spojení není činná na stejném výrobkovém a zeměpisném trhu, nebo na výrobkovém trhu navazujícím o úroveň výš nebo o úroveň níž na výrobkový trh, na kterém je činná kterákoli jiná strana spojení [9];
c) dva nebo více podniků se spojí nebo jeden nebo více podniků získá výhradní nebo společnou kontrolu nad jiným podnikem a:
i) dvě nebo více stran spojení je činných na stejném výrobkovém a zeměpisném trhu (horizontální vztahy) za předpokladu, že jejich společný podíl na trhu je nižší než 15 %; nebo
ii) jedna nebo více stran spojení je činná na výrobkovém trhu navazujícím o úroveň výš nebo o úroveň níž na výrobkový trh, na kterém je činná kterákoli jiná strana spojení (vertikální vztahy) [10], za předpokladu, že jejich podíl na trhu jednotlivě nebo dohromady je nižší než 25 % [11];
d) strana získá výhradní kontrolu nad jiným podnikem, nad kterým má již společnou kontrolu.
Ochranná opatření a výjimky
6. Při hodnocení, zda spojení spadá do jedné z kategorií uvedených v bodu 5, Komise zajistí, aby byly všechny důležité okolnosti potvrzeny dostatečně jasně.
Vzhledem k tomu, že vymezení trhu mohou být v tomto hodnocení klíčovým prvkem, strany by měly poskytnout informace o možných alternativních vymezeních trhu před oznámením (viz bod 15).
Oznamující strany jsou odpovědné za popsání všech alternativních relevantních výrobkových a zeměpisných trhů, na které by mohlo mít oznámené spojení podniků vliv, a za poskytnutí údajů a informací týkajících se vymezení takových trhů [12].
Komise si ponechává možnost volného uvážení při přijímání konečného rozhodnutí o vymezení trhu, přičemž své rozhodnutí zakládá na rozboru skutečností případu. Pokud je obtížné vymezit relevantní trhy nebo určit podíl stran na trhu, Komise zjednodušený postup neuplatní.
Kromě toho se Komise obvykle zdrží přijetí zkráceného rozhodnutí tam, kde spojování vyvolává nové právní otázky obecného zájmu, a vrátí se do obvyklé první fáze postupu při spojování.
7. I když lze zpravidla předpokládat, že spojení spadající do kategorií uvedených v bodu 5 nevyvolá vážné pochybnosti, pokud jde o jejich slučitelnost se společným trhem, mohou přesto nastat některé situace, které si výjimečně vyžádají bližší šetření a/nebo podrobné rozhodnutí.
V takovém případě se Komise může vrátit do obvyklé první fáze postupu při spojování.
8. Dále jsou uvedeny příklady typů případů, které mohou být vyloučeny ze zjednodušeného postupu.
Některé typy spojení mohou zvýšit tržní sílu stran, například prostřednictvím sloučení technologických, finančních nebo jiných zdrojů, dokonce i když strany spojení podniků nepůsobí na stejném trhu.
Spojení, při kterém jsou nejméně dvě strany přítomny na úzce souvisejících sousedních trzích [13], může být rovněž považováno za nevhodné pro zjednodušený postup, zejména pokud má jedna nebo více stran spojení jednotlivý tržní podíl nejméně 25 % na kterémkoli výrobkovém trhu, na kterém neexistuje žádný horizontální nebo vertikální vztah mezi stranami, avšak který je sousedním trhem pro trh, na němž působí druhá strana.
V jiných případech nemusí být možné určit přesné podíly stran na trhu.
K tomuto případu dochází, působí-li strany na nových nebo málo rozvinutých trzích.
Spojení na trzích s velkými vstupními překážkami, s vysokým stupněm spojení [14] nebo s jinými známými problémy hospodářské soutěže mohou být také nevyhovující.
9. Dosavadní zkušenosti Komise ukazují, že přechod od společné kontroly k výlučné může výjimečně vyžadovat bližší šetření a/nebo podrobné rozhodnutí.
Obavy z narušení hospodářské soutěže mohou vzniknout tam, kde je bývalý společný podnik začleněn do skupiny nebo sítě zbývajícího akcionáře s výlučnou kontrolou, čímž se odstraní omezení způsobená možnými rozdílnými cíly různých kontrolujících akcionářů a jeho strategické postavení na trhu může být posíleno.
Mají-li například podnik A a podnik B společnou kontrolu nad podnikem C, spojení, podle kterého podnik A získá výlučnou kontrolu nad podnikem C, může vzbudit obavy z narušení hospodářské soutěže v případě, že podnik C je přímým konkurentem podniku A a že podniky A a C získají podstatné kombinované postavení na trhu a tím dojde k odstranění předchozího stupně nezávislosti podniku C [15].
Pokud takové scénáře vyžadují hlubší analýzu, může se Komise vrátit do obvyklé první fáze postupu při spojování [16].
10. Komise se může vrátit do obvyklé první fáze postupu při spojování také tehdy, nedošlo-li ze strany Komise ani ze strany příslušných orgánů členských států k přezkoumání předchozího nabytí společné kontroly daného společného podniku.
11. Dále se Komise může vrátit do obvyklé první fáze postupu při spojování v případě koordinace ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení ES o spojování.
12. Jestliže členský stát vyjádří do 15 pracovních dnů od obdržení kopie oznámení odůvodněné obavy ohledně oznámeného spojení nebo jestliže třetí strana vyjádří odůvodněné obavy ve lhůtě stanovené pro takové připomínky, Komise přijme podrobné rozhodnutí. Použijí se lhůty stanovené v čl. 10 odst. 1 nařízení ES o spojování.
Žádosti o postoupení
13. Zjednodušený postup nebude uplatňován, jestliže členský stát požádá o postoupení oznámeného spojení podle článku 9 nařízení ES o spojování nebo jestliže Komise přijme žádost od jednoho nebo více členských států o postoupení oznámeného spojení podle článku 22 nařízení ES o spojování.
Postoupení před oznámením na žádost oznamujících stran
14. Podle ochranných opatření a výjimek stanovených v tomto sdělení může Komise uplatnit zjednodušený postup na spojování jestliže:
i) se Komise rozhodne na základě odůvodněného podání podle čl. 4 odst. 4 nařízení ES o spojování nepostoupit případ členskému státu; nebo
ii) je případ na základě odůvodněného podání podle čl. 4 odst. 5 nařízení ES o spojování postoupen Komisi.
III. PROCESNÍ USTANOVENÍ
Kontakty před oznámením
15. Komise považuje kontakty před oznámením mezi oznamujícími stranami a Komisí za prospěšné, dokonce i ve zdánlivě bezproblémových případech [17].
Zkušenosti Komise se zjednodušeným postupem ukazují, že i případy způsobilé ke zjednodušenému postupu, mohou vést ke složitým otázkám, např. při vymezení trhu (viz bod 6), které by měly být pokud možno vyřešeny před oznámením.
Tyto kontakty umožňují Komisi a oznamujícím stranám určit přesně údaje, které by oznámení mělo obsahovat.
Kontakty před oznámením by měly být zahájeny nejméně dva týdny před očekávaným datem oznámení.
Oznamujícím stranám se proto doporučuje navazovat kontakty před oznámením, zejména pokud žádají Komisi, aby umožnila oznámení na zkráceném formuláři podle čl. 3 odst.
802/2004 ze dne 7. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků [18] na základě toho, že činnosti, které mají být oznámeny, nevyvolávají obavy z narušení hospodářské soutěže.
Zveřejnění oznámení
16. Informace, které mají být zveřejněny v Úředním věstníku Evropských unie při přijetí oznámení [19], zahrnují: názvy stran spojení, země jejich původu, druh spojení a dotčená hospodářská odvětví, jakož i uvedení toho, zda na základě informací poskytnutých oznamující stranou může být spojení způsobilé k zjednodušenému postupu.
Dotčené strany budou mít potom příležitost předložit vyjádření, zejména o okolnostech, které by mohly vyžadovat šetření.
Zkrácené rozhodnutí
17. Pokud Komise usoudí, že spojení vyhovuje kritériím pro zjednodušený postup (viz bod 5), obvykle vydá zkrácené rozhodnutí.
Jde o vhodné případy, které nevzbuzují obavy z narušení hospodářské soutěže a v nichž obdržela nezkrácené formuláře pro oznámení.
Spojení tak bude prohlášeno za slučitelné se společným trhem během 25 pracovních dnů ode dne oznámení podle čl. 10 odst.
1 a 6 nařízení ES o spojování. Komise bude usilovat o to, aby vydala zkrácené rozhodnutí co nejdříve po vypršení lhůty 15 pracovních dnů, ve které mohou členské státy požádat o postoupení oznámeného spojení podle článku 9 nařízení ES o spojování.
Avšak v období do vypršení lhůty 25 pracovních dnů zůstává Komisi otevřena možnost vrátit se do obvyklé první fáze postupu při spojování a zahájit šetření a/nebo přijmout podrobné rozhodnutí, pokud to v daném případě uzná za vhodné.
Zveřejnění zkráceného rozhodnutí
18. Komise zveřejní oznámení o rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie stejně jako v případě podrobných rozhodnutí o schválení.
Verze rozhodnutí určená pro veřejnost bude zpřístupněna po omezenou dobu na internetové stránce GŘ pro hospodářskou soutěž.
Zkrácené rozhodnutí obsahuje informace o oznámeném spojení zveřejněné v Úředním věstníku v době oznámení (názvy stran, země jejich původu, druh spojení a dotčená hospodářská odvětví) a prohlášení, že se spojení považuje za slučitelné se společným trhem, protože spadá do jedné nebo více kategorií popsaných v tomto sdělení, přičemž příslušnou kategorii či kategorie je třeba výslovně uvést.
IV. PODPŮRNÁ OMEZENÍ
19. Zjednodušený postup není vhodný v případech, kdy dotčené podniky požadují výslovné posouzení omezení, která se přímo týkají uskutečnění spojení a jsou pro něj nezbytná.
[1] Úř. věst.
L 24, 29.1.2004, s. 1.
[2] Úř. věst.
C 217, 29.7.2000, s. 32.
[3] Úř. věst.
L 395, 30.12.1989, s. 1; opravené znění Úř. věst.
L 257, 21.9.1990, s. 13.
[4] Požadavky na oznámení jsou stanoveny v příloze I a II nařízení Komise (ES) č. 802/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků.
[5] Obrat společného podniku se určí podle nejpozdější auditem ověřené účetní uzávěrky mateřských společností nebo samotného společného podniku v závislosti na dostupnosti oddělených účetních uzávěrek pro zdroje sloučené ve společném podniku.
[6]
[7] Celková hodnota aktiv společného podniku se určí podle poslední řádně vypracované a schválené účetní rozvahy každé mateřské společnosti.
Výraz "aktiva" zahrnuje: 1) veškerá hmotná a nehmotná aktiva, která se převedou do společného podniku (příkladem hmotných aktiv jsou výrobní závody, velkoobchodní a maloobchodní místa a sklady zboží; příkladem nehmotných aktiv jsou duševní vlastnictví, goodwill atd.), a 2) veškeré úvěry nebo jiné závazky společného podniku, které se jakákoliv z mateřských společností společného podniku rozhodla poskytnout nebo se za ně zaručit.
[8] Pokud převedená aktiva vytvoří obrat, pak ani hodnota aktiv ani obrat nesmějí překročit 100 milionů eur.
[9] Viz sdělení Komise o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (Úř. věst.
C 372, 9.12.1997, s. 5).
[10] Viz poznámka pod čarou 6.
[11] To znamená, že do této kategorie spadají pouze spojení podniků, která nevedou k ovlivnění trhu, jak je stanoveno v oddílu 6 III formuláře CO.
Prahové hodnoty pro horizontální a vertikální vztahy platí pro podíly na trhu jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EHP, a pro všechna alternativní vymezení výrobkového trhu, která mohou být v daném případě brána v úvahu.
Je důležité, aby vlastní vymezení trhu stanovená v oznámení byla dostatečně přesná, aby odůvodňovala posouzení, že tyto prahové hodnoty nejsou dodrženy, a aby byla zmíněna všechna možná alternativní vymezení trhu (včetně relevantních zeměpisných trhů, které jsou užší než vnitrostátní trhy).
[12] Stejně jako v případě všech dalších oznámení může Komise odvolat zkrácené rozhodnutí, pokud je založeno na nesprávných informacích, za které odpovídá jeden z dotčených podniků (čl. 6 odst. 3 písm. a) nařízení ES o spojování).
[13] Výrobkové trhy jsou úzce souvisejícími trhy v případě, že výrobky se vzájemně doplňují (komplementární výrobky) nebo náleží k sortimentu výrobků, které obecně nakupuje stejný okruh zákazníků za účelem stejného konečného použití.
[14] Viz Pokyny pro posuzování horizontálních spojení podle nařízení Rady o kontrole spojování podniků, Úř. věst.
C 31, 5.2.2004, s.
5, body 14 – 21.
[15] Případ č. IV/M.1328 KLM/Martinair, XXIX. zpráva o politice hospodářské soutěže 1999 – SEK(2000) 720 v konečném znění, body 165 – 166.
[16] Případ COMP/M.2908 Deutsche Post/DHL (II), rozhodnutí ze dne 18.9.2002.
[17] Viz pokyny generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž zveřejněné na internetové stráncehttp://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/regulation/best_practices.pdf
[18] Úř. věst.
L 133, 30.4.2004, s. 1.
[19] Ustanovení čl. 4 odst. 3 nařízení ES o spojování.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 59/07)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"OLIVA ASCOLANA DEL PICENO"
Č. ES: IT/00331/ 4.12.2003
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací.
Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO, získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni nebo od úřadů Evropské komise. [1]
1. Zodpovědný úřad v členském státu:
Název: _BAR_ Ministero delle Politiche Agricole e Forestali _BAR_
Adresa: _BAR_ Via XX Settembre n. 20 – I-00187 ROMA _BAR_
Tel.: _BAR_ 06-4819968 _BAR_
Fax: _BAR_ 06-42013126 _BAR_
e-mail: _BAR_ qualita@politicheagricole.it _BAR_
2. Skupina:
2.1Název: _BAR_ Associazione di Produttori di Oliva Ascolana tenera _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ Via delle Zeppelle, 113 – I-63100 Ascoli Piceno _BAR_
2.3Zastoupení: _BAR_ /zpracovatelé (x) ostatní ( ) _BAR_
3. Typ produktu:
Třída 1.6 – Ovoce, zelenina a obiloviny, čerstvé nebo zpracované
4. Specifikace:
(souhrn požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Oliva Ascolana del Piceno"
a) Oliva ve slaném nálevu:
Stejnoměrná barva od zelené po světležlutou s charakteristickou kvasnicovou vůní, chuť je mírně kyselá s mírně nahořklou příchutí, aromatická a křupavá v ústech, s plnou, jemnou a hustou dužinou.
b) Plněná oliva:
Organoleptické vlastnosti
Zrakové: mírně protáhlý (eliptický) nepravidelný tvar; přítomnost viditelných zelených skvrn; při rozříznutí zůstává slupka lpět na olivě, s vlákninou, která se jeví hustá.
Čichové: středně silné čichové vjemy s náznaky ovocné vůně vlastní zelené olivě a koření.
Chuťové: produkt je křupavý kvůli přítomnosti olivy odrůdy "Ascolana tenera", jemné chuti se silnou a středně silnou hořkou příchutí.
Mikrobiologické vlastnosti:
Vyhovuje platným ustanovením týkajícím se hygieny potravin.
Fyzikální vlastnosti:
1 kg plněných oliv musí obsahovat nejméně 65 a nejvýše 95 kousků
Zeměpisná oblast: Oblast, kde se pěstuje produkt s označením CHOP zahrnuje několik obcí provincie Ascoli Piceno a několik obcí provincie Teramo, které jsou uvedeny ve specifikaci a které se nachází v regionech Marche a Abruzzo.
Produkční oblast je vymezena v příslušných mapách.
Důkaz původu:
Pěstování olivovníku na území provincie Piceno se datuje od jeho vysazení na italském poloostrově Féničany a Řeky.
K vyšlechtění stolní odrůdy, dnes známé jako "Ascolana tenera" došlo během staletí působením člověka, a již v dobách starých Římanů byla tato odrůda tak známá a ceněná, že byla označována jako "Picenae" a později "Ascolana".
Marsialis v jednom satirickém epigramu kritizuje jistého Mancina za nekultivovanost jeho hostin, u nichž zdůrazňuje, mezi dalšími chybějícími vybranými pokrmy, nepřítomnost oliv z provincie Piceno, zatímco v jiném epigramu naznačuje, že tyto olivy povzbuzují chuť k jídlu.
Podle tvrzení méně významného latinského autora v epické básni "la Puniche" bylo na území Picena ve starověku vysázeno mnoho olivových hájů.
K poznání oliv, které byly v té době přiváženy z této provincie do Říma, stačilo jen říci olivy "picenae" (olivy z okolí Picena).
Plinius je považoval za nejlepší ze všech italských oliv.
Nelze se domnívat, že by se olivy známé jako "picenae" mohly zaměnit s jinými stolními odrůdami oliv, protože Columella ve svém Pojednání o zemědělství přesně popisuje deset odrůd stolních oliv, mezi nimi i olivy z provincie Picena.
Následně benediktinským mnichům, kteří pěstovali olivy vděčíme za racionalizaci agronomických metod u olivovníků; byli také prvními, kdo začal nakládat olivy za použití "louhu", zásaditého roztoku získaného rozpuštěním jednoho dílu páleného vápna se 4 – 5 díly dřevěného popela ve vodě.
Nevydané spisy z archívu benediktinských mnichů pocházející z doby před rokem 1500 poskytují poznatky o pěstování, sklizni a využití stolních oliv z provincie Ascoli Piceno.
Dokumenty z té doby popisují metody úpravy oliv, zpracování na bázi vápna a drasla a následně soli kvůli konzervování.
Někteří autoři popisují sběr oliv na tomto území, jejich zpracování a úpravu těch, které byly po vyloupnutí pecky nazývány "židovky", protože zůstaly bez duše; takové olivy lze považovat za skutečné předchůdce plněných oliv.
CHOP "Oliva Ascolana del Piceno" označuje tudíž komplexní produkt, výsledek vlivu lidské práce, která, děděná z pokolení na pokolení v průběhu tisíciletí, je povýšena na tradici.
Zachování této typické produkce z důvodu obrany důležitých ekonomických zájmů, jakož i hluboce zakořeněné kulturní identity v této oblasti, předpokládá systém sledovatelnosti, který zaručí jistý původ produktu.
Proto jsou kontrolovány fáze výrobního procesu pomocí zápisu do příslušných rejstříků producentů oliv s označením katastrálních parcel, na kterých se pěstují, seznamů zpracovatelů a expedičních firem, s umístěním vhodných zařízení na zpracování oliv a jejich balení, seznamů výrobců hovězího, vepřového a kuřecího masa, seznamů zpracovatelů plněných oliv, s umístěním vhodných zařízení na zpracování oliv.
Ten stejný subjekt pověřený Ministerstvem zemědělství a lesního hospodářství bude prověřovat, zda produkt s označením CHOP splňuje požadavky stanovené ve specifikaci.
Způsob produkce: Způsob produkce musí být plně v souladu s produkčními specifikacemi uloženými u útvarů EU.
Pěstování, zpracovávání a balení musí probíhat v produkční oblasti stanovené v bodě 4.3, aby se zabezpečila sledovatelnost a kontrola.
Souvislosti: Piceno je starodávný region, který se rozprostírá od provincie Ancona až po Atri v provincii Abruzzo.
V současném správním systému je oblast společná dvěma různým regionům, Marche a Abruzzo, v daném případě součástí obcí provincií Ascoli Piceno a Teramo.
Výchozí historické středisko, z nějž vychází tradice a kultura, je tvořeno městem Ascoli Piceno a jeho okolím.
Produkční oblast se nachází západně od Apenin, v pásmu pohoří Monti Sibillini, které se snižuje směrem na východ až k jadranskému pobřeží, a je zvlášť hornatého rázu.
Podnebí je ovlivněno morfologií oblasti a délkou pobřeží, kde vanou teplé a vlhké větry.
Srážky pozvolna nabývají na síle směrem od pobřeží k hornatým vnitrozemským oblastem podle nepravidelného průběhu dešťů, vyznačujícího se srážkami, soustředěnými do podzimního období, do konce zimy a začátku jara.
Vliv moře charakterizuje klimatologii celé oblasti, kde se stolní oliva "Ascolana" pěstuje a které se daří nejlépe v oblasti s průměrnými ročními srážkami, které neklesají pod 900 mm a ve vápenité půdě.
Kombinace výrobních faktorů v dané omezené oblasti se nejlépe projevuje tím, že skýtá produktu charakteristické vlastnosti jemné dužiny, charakteristické vůně a aróma, které činí tuto produkci výjimečnou.
Původní jádro pěstování tvoří území regionu Ascoli Piceno a přilehlá území, kde je pěstování odrůdy "Ascolana" i dnes nejen ekonomickou, ale i kulturní záležitostí.
Tato odrůda pochází ze silného vzrostlého stromu s hustě zalistněnou korunou, s peckovicí eliptického tvaru s průměrnou váhou okolo 8 gramů, a s peckou vážící méně než 1 gram, cca 1/9 váhy peckovice.
Jakostní vlastnosti olivy "Ascolana" uznaly a ocenily různé historické osobnosti, jako papež Sixtus V, který ji uvedl do vatikánských jídelen, nebo i Rossini, Garibaldi a Puccini.
Některé bibliografické studie dokazují, že tradice zrozená v minulém století je spjatá s plněním a pečením stolních oliv podle metody a receptů, jež se používají i dnes.
Lidová tradice má za to, že za počátkem plnění a pečení oliv stála potřeba využití masa, které zůstalo z hostin a obědů majetných rodin.
Původní recept plnění může spadat do období kolem založení Italského království (1859/61).
Oliva "Ascoli del Piceno" je produkční skutečností, která se vyznačuje jakostí a přírodní proslulostí získanými díky tisícileté historii a hluboce zakořeněné tradici.
Název: _BAR_ ASSAM – Agenzia Servizi Settore Agroalimentare delle Marche _BAR_
Adresa: _BAR_ Via Alpi, 21 I-60100 ANCONA. _BAR_
Označování:
Produkt s označením "Oliva Ascolana del Piceno" ve slaném nálevu nebo plněná se balí do speciálních nádob nebo obalů v souladu s platnými ustanoveními o hygieně potravin.
Je zakázáno přidávat jakékoliv označení, které není výslovně určeno v produkčních specifikacích.
Název musí být na etiketě označen zřetelnými, nesmazatelnými písmeny, minimálně dvakrát většími než jsou údaje o firmě a jiné.
Kromě toho tam musí být nápis "ve slaném nálevu", "v přírodním slaném nálevu" nebo "plněná" podle druhu produktu, k němuž se vztahuje, a grafický symbol znázorňující obraz, který se používá v nerozlučném spojení s logem označení chráněného původu.
Logo vypadá z ploché perspektivy zespodu jako kostka.
Znázorňuje 3 strany o různých rozměrech.
Na čelní straně, dokonale čtvercové, jsou vyvedeny 2 stylizované listy olivovníku, tvořené na vnější straně kruhem, vepsaným do čtverce, a vymezené na vnitřní straně oválem, který představuje olivu, rozřezanou vodorovně třemi zvlněnými čarami, které rozdělují samotnou olivu na čtyři části; středová osa olivy (ovální) a stavba listů vzhledem k základně mají sklon 30° směrem doprava, oliva a listy jsou spojeny větvičkou, která je useknuta na okraji levého spodního čtverce.
Na straně pod středovou stranou je grafické znázornění hradu střední velikosti s perspektivou, vytesanou do travertinu, se sklonem osy 30° vzhledem k čelní straně.
Na třetí levé boční straně je pouze travertin malé velikosti, se sklonem osy 60° vzhledem k čelní straně.
Barva: logo je černobílé, ale může být vyvedeno v jakékoliv barvě nebo kombinaci barev.
Národní požadavky: –
[1] Evropská komise – Generální ředitelství – zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy mezi Galway/Na Minna a Aranskými ostrovy ze strany Irska
(2005/C 61/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Irsko se rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi Galway/Na Minna a Aranskými ostrovy, jak je uvedeno v oznámení zveřejněném
Státní podpora – Spojené království
Státní podpora č. C 4/2005 (ex NN 57/2004)
Daň z vlastnictví telekomunikační infrastruktury
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 62/08)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 19. ledna 2005 reprodukovaném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Spojenému království své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory/opatření řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State-Aid Registry
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Spojenému království.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
V únoru 2004 telekomunikační operátor ve Spojeném království Vtesse Networks Ltd podal stížnost ohledně údajné státní podpory v podobě preferenčního daňového zacházení se společností British Telecom Plc (dále jen "BT"), stávajícím telekomunikačním operátorem.
Na základě této stížnosti Komise požádala orgány Spojeného království o informace a obdržela odpověď v dubnu 2004.
Popis opatření, kvůli němuž Komise zahajuje řízení
Opatření se týká daně vybírané ve Spojeném království z obchodního majetku, včetně telekomunikační infrastruktury.
Hlavním předpisem upravujícím tento daňový režim v Anglii a Walesu je Local Government Finance Act z roku 1988.
Podle tohoto zákona se daňová povinnost vypočítá použitím sazby daně na daňový základ určený oceněním hodnoty aktiv.
Sazba daně se stanovuje každý rok a je shodná pro všechny telekomunikační operátory.
Daňový základ každého operátora však stanoví Valuation Office Agency, výkonná agentura ústřední vlády, která používá různé metody oceňování a proti jejímuž rozhodnutí se lze odvolat.
Agentura používá určité metody pro ocenění aktiv společností BT a Kingston Communication (provozovatel v oblasti Hull), ale na ocenění aktiv stěžovatele a ostatních konkurenčních poskytovatelů telekomunikačních služeb používá jinou metodu.
Zdá se, že používání různých metod vede k různému a nepoměrnému daňovému zatížení společností soutěžících na telekomunikačním trhu.
Posouzení
Podle sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (Úř. věst.
C 384/3-9 ze dne 10.12.98) mohou daňové výhody omezené na některé typy podniků představovat státní podporu, pokud zvýhodňují některé podniky nebo produkci některého zboží.
Snížení daňového základu, a v důsledku toho i výše daní, které jsou povinny odvést BT a Kingston, uděluje těmto podnikům selektivní výhodu tím, že snižuje náklady, které by musely vynaložit při běžném chodu svého podniku.
Telekomunikační trh Spojeného království byl otevřen hospodářské soutěži, takže výhody poskytované společnostem BT a Kingston Communications mohou narušit hospodářskou soutěž a mít dopad na obchod.
Zdá se, že jsou splněny podmínky pro označení opatření za státní podporu podle čl. 87 odst.
Komise proto v této fázi řízení dospěla k závěru, že orgány Spojeného království možná udělily společnostem BT a Kingston Communications státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 ES. Přestože existence podpory může být vyloučena, pokud je různé zacházení odůvodněno povahou a obecným uspořádáním systému, Komise v tomto případě pochybuje, že by bylo možné opatření odůvodnit přirozenými rysy a vnitřní logikou daňového systému.
Zdá se, že se nepoužijí odchylky stanovené v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES. S ohledem na pochybnosti o slučitelnosti podpory s ohledem na Smlouvu o ES se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno vrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities in relation to the measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.
1. PROCEDURE
2. On 17 February 2004 (A/31115) the Commission registered a complaint from Vtesse Networks Ltd ("Vtesse"), a UK telecommunications operator, concerning alleged preferential tax treatment in favour of British Telecom plc ("BT"), the incumbent telecommunications operator.
Additional information was received from the complainant on 23 March 2004, 29 March 2004, 30 March 2004, 30 June 2004, 1 July 2004, 27 July 2004 and 11 October 2004.
A meeting with the complainant was held on 30 June 2004 to further clarify the technical details of the information submitted.
3. The Commission also received on 28 April 2004 (A/33044) a letter from the UK Competitive Telecommunications Association ("UKCTA"), a trade association representing the interests of fixed-line telecommunications companies competing with BT, substantiating some of the issues brought forward by the complaint.
4. On 16 March 2004 (D/51920) the Commission sent a request for information to the UK, which was answered on 23 April 2004 (A/32924).
The UK authorities submitted additional information on 11 October 2004 (A/37753).
5. Finally, the Commission has received letters dated 19 November 2004 (A/38972) and 30 November 2004 (A/39285) from BT submitting their views on the issue.
2. BACKGROUND
2.1.
Rating system
6.
"Business rates" are a UK property tax levied on non-domestic property [1].
Its aim is to contribute towards the cost of services provided by Local Authorities [2].
The primary regulation on non-domestic rating in England and Wales is the Local Government Finance Act ("LGFA") 1988 [3].
In addition, a number of statutory instruments govern the implementation of the system.
7. Most properties are entered on so-called "Local Rating Lists", i.e. the rating lists of the authorities in whose territory the properties are located.
However, since properties such as telecommunications infrastructure extend beyond the boundaries of a single local authority, their valuations are typically entered on the so-called "Central Rating List", which exists for England and Wales [4].
The rate payments made are then redistributed to the local authorities in proportion to their populations.
8. The tax rate, the so called "multiplier", which applies equally to all business properties, is determined annually by the Secretary of State [5] and applies equally to all operators.
It was set at 44,4 % of the rateable hereditament [6] for the fiscal year 2003/4 [7].
9. The base of this tax, the so called "rateable values" in England and Wales, are determined by the Valuation Office Agency ("VOA"), an executive agency of the Inland Revenue, part of central government [8].
The VOA is responsible for valuing the assets and including them on the "Rating Lists".
Revaluations are held every five years, so the rateable values determined on 1 April 1998 (so called "antecedent valuation date") apply to the current five year period of 2000-05.
Valuations completed on 1 April 2003 will apply for the next period of 2005-10 [9].
10. The property unit as valued for rating purposes is called the "rateable hereditament" and includes land, buildings and rateable plant and machinery [10].
Liability for the rates falls on the person in occupation of the rateable hereditament, i.e. the person who is in "paramount control" of the assets.
According to the VOA, there has to be an actual, exclusive and non transient occupation, which brings commercial benefits to the occupier [11].
According to the complainant, in relation to rateable occupation of buildings, which constitute the majority of UK rateable hereditaments, the test is "he who turns on the lights pays the rates".
2.2.
Rating of telecommunications
11. Business rates are also levied on telecommunications infrastructure.
The Plant and Machinery Regulation ("Regulation") 2000 [12] stipulates that plant and machinery that are rateable for telecommunications infrastructure are "cables, fibres, wires, conductors or any system of such items, or any part of such items or such system, used or intended to be used in connection with the transmission of communications signals, and which are considered in the equipment of and are situated within premises" [13].
Plants and machinery not specifically described in the Regulation, such as for example telecommunications switching and transmission equipment, are not rateable [14].
12. Telecommunications property has been subject to business rates since 1855 when telegraph poles on railways were deemed to be liable for rates [15], to be followed in 1969 by the telephones belonging to the Post Office ("PO") [16].
Following the split-up of the PO and the privatisation of BT in 1984, this tax was also levied on the latter's infrastructure, as well as on that of Mercury Communications [17], BT's only competitor during the duopoly situation of the 1980s.
Initially, the tax amount payable was determined by applying a prescribed "standard formula" [18].
13. When the telecommunications industry was gradually opened up to competition starting in 1992, the tax was levied on all telecommunications infrastructure, including that belonging to cable television companies, public utilities and other competitive providers entering the telecom market.
The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system, which foresaw a valuation of rateable hereditament, with a possibility to appeal, to determine the base of the business rates tax [19].
14. As new technological solutions appeared, those too were submitted to the business rates tax regime.
For instance, fibre optic long distance and metropolitan area networks were added in the late 1990s [20].
Fibre optic services involve three different levels of assets: (i) the duct, (ii) the "dark" fibre and (iii) the "lit" fibre.
It is the current policy of the VOA to only rate fibres from when they are lit and carry traffic.
Ducts are rateable items, but only when used or intended to be used in connection with fibres, wires and cables.
Consequently, empty ducts and dark (unlit) fibres are not rated.
2.3.
Valuation
15. The LGFA 1988 laid down the legal basis of the system to be applied in the new market environment.
Schedule 6 of the Act foresees a valuation of rateable hereditament to determine the base of the business rates tax.
The objective of the valuation is to make a proportionate assessment of the annual rental value for a property if it is available on the market [21].
If rental evidence is not available, the objective is to calculate the amount a hypothetical tenant would pay in rent to a hypothetical landlord for the actual hereditament.
16. Since a specific method for valuing telecommunications networks is not prescribed, the VOA has a choice of four methods for calculating the "rateable value" of assets.
According to the VOA, there is an accepted hierarchy between the possible methods depending on the individual circumstances and the evidence available:
(a) First, if there is rental evidence of the property then the "Rental" method is to be used, i.e. the price at which the property is let.
(b) Second, if direct rental evidence is not available, a comparison with the rental evidence of other comparable properties can be made.
This method is called "Tone of the List", basically referring to a benchmarking exercise.
(c) Third, a "Receipts and Expenditure"("R&E") method is to be applied for properties which are seldom let, typically utilities.
It calculates the hypothetical annual rental value by examining the receipts and expenditures to arrive at a net profit, the so called "divisible balance".
The rateable value is determined by deducting the return required by a tenant on his capital ("tenant's share") from the divisible balance to arrive at the hypothetical rent ("landlord's share") [22].
(d) Fourth, one can resort to the "Contractor's Basis" method.
This method arrives at the rental value by estimating the decapitalised [23] costs of constructing a similar hereditament adjusted for age and obsolescence, by looking at the cost of the capital which would need to be raised to finance the build-out, i.e. the interest that one would need to pay for a loan or the foregone interest if one's own capital is used [24].
3. DESCRIPTION OF THE MEASURE
3.1.
British Telecommunications
Valuations
17. 1995-2000 period: The VOA applied the "Receipts and Expenditure" method to BT.
Accordingly, BT's tax liability for the period of 1995-2000 was determined by a valuation based on the "R&E" method undertaken by the VOA, as subsequently adjusted following a negotiated settlement with BT who appealed against the original valuation at the Central London Valuation Tribunal, which is a technical tribunal.
The case was also due to be heard by the Lands Tribunal, a UK court, when BT and the VOA reached a settlement.
18. The detailed inputs into the economic model forming the basis of the original valuation by the VOA using the "R&E" method and the content of the subsequent adjustments made following the negotiations with BT (who have constructed their own model based on the "Contractor's basis" method) are at this stage not available to the Commission and their transmission necessitates, according to the UK authorities, BT's consent.
The outcome was an agreement between the VOA and BT, which set the rateable value of BT's assets at GBP 470 million for the fiscal year 1995/96 [25].
Applying the 1995/96 multiplier of 43,2 % to this rateable value, BT's tax liability is estimated to equal about GBP 203 million for this period, which represented approximately 2 % of BT's relevant annual revenues [26].
19. 2000-2005 period: For the 2000 revaluation, applicable for the period of 2000-2005, the VOA settled BT's asset valuation at GBP 493 million [27].
The 2000 value was based on the principles and values agreed at the same time the 1995 list agreement was concluded [28].
Revisions
20. In principle, a review of the system only takes place every five years.
According to the UK authorities, when applying the "R&E" method to BT, economic modelling was used to estimate the prospects of changes to the level of receipts over a period of five years, and an "equated" level of receipts and expenditure was estimated as being representative of the five year period.
This increased the level of certainty regarding BT's tax liabilities, as highlighted by the fact that the 1995 valuation also served as a basis for determining the 2000 values and as such conferred a de facto 10 year certainty upon BT.
21. Moreover, subsequent downward revisions have been made to the 1995 valuation, to reflect the loss of market share of the company in the UK fixed telecommunications market resulting from the physical roll-out of competing telecommunications systems.
In practice, these revisions meant for instance a decrease of an estimated 22 % in the value of the rateable hereditament in 1999/00 compared to 1995/96, resulting in a reduction in BT's tax liability over the same period.
According to the authorities, such revisions are in line with the LGFA 1988 provisions which allow alterations to reflect changes in the physical state and enjoyment of the network [29].
To the Commission's knowledge, no similar upward adjustment has been made to reflect possible extensions or upgrades of the network.
3.2.
Kingston Communications
22. Kingston Communications (Hull) plc is the incumbent telecommunications operator in the region of Hull [30].
During the privatisation of the telecommunications networks in the UK in the late 1980s, the network in Hull remained State owned and the property of the municipality.
Part of it was then sold to the public in 1999 with the Hull City Council remaining the only substantial single shareholder [31].
23. The Commission has at this stage no information about the results of its valuation and hence the taxes it has been liable for.
However, according to the UK authorities, the only other operator valued by the full "R&E" method since 1995 is Kingston Communications in Hull.
3.3.
Vtesse
Valuations
24. Vtesse is a "fibre to the business" service provider offering high-capacity retail leased lines, currently ranging from 25Mbits/s to 32Mbits/s, mainly supplied to large corporate users.
25. According to Vtesse, these products de facto compete with BT's 10Mbits/s and above leased line offers.
In order to connect its customers, Vtesse leases "dark" fibre from other backbone operators and complements this with their own built infrastructure.
The property rented, i.e. the dark fibre, which is then lit, is included in the "rateable hereditament" of Vtesse.
The VOA has decided to rate Vtesse based on the "Tone of the List" method which establishes the "rateable value" of a kilometre of fibre route (consisting of a fibre pair), which is then applied each time new fibre is rented and lit.
This is the method generally used for other competitive providers as well.
26. Based on benchmarks of actual rates paid, the VOA has set the tone rate for one kilometre route of fibre at GBP 1,200/km for the London metropolitan area and GBP 1,000/km in other parts of the country.
In addition, in 2001 a so called "oversupply allowance" was granted by the VOA to fibre providers assessed by the "Tone of the list" method [32] equalling a 15 % discount on the rateable value effective as of 1 April 2001 and 25 % as of 1 April 2002 [33].
According to the complainant, this was a one-off measure taking into account the chronic over-investment in fibre during the telecommunications boom and the subsequent drastic reduction in value of telecommunications networks.
Accordingly, Vtesse's tax liability was around 7 % of its recurring revenues in 2003/04, and is expected to be about 10 % for 2004/05 [34].
According to UKCTA, business rates paid by other competitive providers represent a similar percentage of their revenues to that of Vtesse.
Revisions
27. While the tone rate is set at the beginning of the five year period, the tone of a kilometre route of fibre is applied each time new fibre is rented and lit.
Vtesse has the obligation to regularly inform the VOA of extension to its network so that the valuation of its hereditament can be adjusted.
As a consequence, whenever it procures fibre to provide services to its customers, it is liable for rates that may equal up to 20-30 % of the recurring revenues of a new contract.
3.4.
Other operators
28. Mercury Communications (later Cable and Wireless, "C&W") was the first company to establish a nationwide telecommunications infrastructure to rival BT in the early 1980s, during the so called duopoly period.
In May 2000, C&W was divided into two businesses: the residential telephony, cable and internet access part was sold to cable TV operator ntl, while C&W retained the UK corporate internet access business and was renamed C&W UK.
With the full liberalisation of the market in the 1990s, C&W UK became an alternative telecoms provider competing with several other players in the market [35].
Originally C&W was valued just like BT by a prescribed formulae.
However, it is unclear for the Commission which valuation method is currently used for C&W UK.
29. Regarding other operators active on the UK market, it is the Commission's understanding that they are valued based on the "Rental" or the "Tone of the List" method [36].
According to UKCTA, alternative telecoms operators typically pay two or three times the tax, expressed as a percentage of revenues, than BT.
However, the Commission currently is not in possession of exact data concerning business rates tax liabilities and relevant revenues of alternative telecommunications operators.
4. COMPLAINT AND COMMENTS
30. The complainant has raised the following specific claims and concerns:
(a) Choice of methods: If BT was valued using the "Rental" or "Tone of the List" methods as is used for Vtesse, it would end-up with a substantially higher and more proportionate tax liability.
It questions why the "Rental" or "Tone of the List" methods are not used for BT.
(b) Adjustments: In any case, the various methods should in principle yield similar results if appropriate adjustments were made.
The complainant doubts whether such adjustments are made in the process of BT's valuations, given the different results.
(c) Downward revisions: There is no downward revision in the valuation of competitors similar to that foreseen for BT to account for their eventual loss of market share or change in network topology.
(d) Upward revisions: There does not seem to be a systematic upward revision of BT's valuation either, should the value of its assets increase.
At the same time, Vtesse is charged incrementally, which causes an increase in the recurring price it can offer to its customers, whenever it leases new fibre, and lights this fibre to serve them.
The complainant claims to have lost several contracts to BT by a small margin due to the incremental tax burden it is obliged to include in its price bid versus BT who has no such incremental burden.
(e) Discretionary powers: The rating values and the valuation methods can be appealed, subject to time limits.
Once an appeal has been made, typically negotiations are held to agree on an appropriate value.
If no agreement is reached, it is referred to the relevant Valuation Tribunal, and at a second stage to the Lands Tribunal for determination.
However, in most cases a negotiated settlement is reached.
According to the complainant, the settlement signed with BT in 1995 gives the incumbent preferential treatment.
31. It should be noted that UKCTA [37], representing various competitive telecom operators, as well as other operators' groupings, [38] have also expressed criticism to the UK authorities concerning, among others:
- the inappropriateness of applying a rating system, which was originally designed to assess buildings, to telecommunications infrastructure, including its infrequent revisions;
- the asymmetry of the valuation, in which different methods are applied to operators involved in the same activity, i.e. delivering telecom services, with special regard to the distinct treatment of the incumbents;
- the disproportionate results yielded by the use of such differential methods, i.e. BT is estimated to pay about 2-4 % of revenues [39], while its competitors typically pay several times this proportion.
32. In response to the concerns of the industry, the UK Department of Trade and Industry, in association with the Office of the Prime Minister, OFCOM (the sector regulator) and the VOA, has appointed a contractor to review the rating system as it applies to telecommunications companies, including possible effects on competition.
The expert was due to report back during the summer of 2004.
However, according to the UK authorities, due to last minute unforeseen circumstances, this report has not yet been completed and could not be published.
5. ASSESSMENT
5.1.
Existence of aid
33. According to Article 87(1) of the EC Treaty any State aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts competition or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.
According to the Commission's notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation, tax benefits restricted to certain types of undertakings, insofar as they favour certain undertakings or the production of certain goods, may constitute State aid [40].
State resources
34. In applying Community rules, State resources can be in "any form whatsoever", including tax measures such as a reduction in the tax base.
If and when there is a reduction in a tax burden compared to the general system, State resources are at stake.
The relative reduction of the business rates tax burden lowers the tax revenues of local authorities and hence is equivalent to the use of State resources in the form of fiscal expenditure.
Selective advantage
35. A reduction in the tax base, and consequently the level of taxation, that a telecommunications operator is liable for, confers an advantage upon that undertaking in that it reduces the costs that that undertaking would normally bear in the course of its business.
This seems to be the case for BT and Kingston Communications, which benefit from a reduced tax base compared to other operators.
36. The reasons behind this discriminatory taxation appear to be the application of a particular asset valuation method to BT and Kingston Communications, while applying a different method to other operators.
Even if the method applied, including the corresponding revision mechanism, is foreseen in the relevant legislation as one of the possible approaches, the non-uniformity of the system and the discretionary powers given to the VOA to apply the general provisions to specific operators, while deciding to treat other operators differently, may lead to a selective advantage to a certain undertaking, while disadvantaging others who compete on the same market.
37. The justifications given by the UK authorities for applying the "Receipt and Expenditure" method to BT are:
(a) Asset ownership: BT owns 98 % of its infrastructure and does not pay rent for it which could serve as a basis for the "Rental" method.
(b) Size and diversity of infrastructure: There is no network as large, or nearly as large, and as diverse as BT's. There are no comparable operators whose rental values could serve as benchmarks.
(c) The necessity to value "as a whole":BT's assessment is not made up of valuing many small parts and adding them together, but it has to be valued as a whole.
Benchmarks on rental values of particular network elements are irrelevant.
(d) Special obligations: The full value of BT's network is "depressed" by its onerous licence conditions such as its universal service obligations ("USO") and price cap regulations.
Vtesse, on the other hand, does not have USO [41].
38. As stated in the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, the presence of aid may be ruled out where the different nature of the measure is justified by the nature and general scheme of the system.
In line with the case-law of the Court of Justice [42], the Commission has continued to take the view that this justification must be based on the intrinsic features and inherent logic of the tax system.
In the case at hand, however, the Commission has doubts about the validity of such arguments, and in particular:
39. Asset ownership: The UK authorities stated that the "Rental" method can only apply to lessees (and not lessors).
However, the rent received by BT when renting out its own infrastructure could serve as guidance for the value of the network.
Moreover, BT's retail business units themselves effectively rent infrastructure and buy network services from BT Wholesale, the business unit that manages BT's infrastructure.
The internal transfer prices between BT's retail businesses and BT Wholesale could provide a basis, or at least a benchmark, for estimating the rental value, with appropriate adjustments for network services (provided, of course, that those prices are set at arms length).
40. Size and diversity of infrastructure: Such argumentation tends to suggest that bigger companies deserve reduced or digressive rates of taxation.
This statement appears to be incompatible with the Commission's position in previous fiscal aid cases stipulating that nothing justified preferential treatment in favour of large companies [43].
Moreover, if the logic of the business rates property tax system is to assess the value of infrastructure, the size of the company should not be taken into consideration during the valuation process.
In any case, the cable TV companies in the UK are also active in the telecommunications market, especially residential and, similarly to BT, have both an access and a backbone network.
Their taxation level could also serve as a benchmark [44].
41. The necessity to value "as a whole": The UK was a forerunner in telecoms liberalisation, account separation and tariff regulation based on the cost-orientation of BT's tariffs.
For these purposes, OFCOM, the UK regulatory authority, and its predecessor OFTEL, have been systematically collecting cost accounting data from BT since the 1980s.
BT itself and OFCOM are in possession of detailed cost accounting data for BT's network.
This data could be used to determine the taxable value of BT's network, at least to verify the assessment of the tax authorities.
Moreover, liberalisation and network element unbundling have resulted in a variety of wholesale products which could serve as benchmarks for valuing the rental value of various infrastructure elements.
42. Special obligations: The Commission is not aware of BT or Kingston Communications being compensated for the provision of universal service under the Universal Service Directive [45].
Nor is the Commission aware of any compensation for universal service, or for any other obligation, which could be regarded as a service of general economic interest, specifically being granted through reduced property taxation.
As regards to price regulation, while it may limit the returns of the incumbent and as such, the taxation level calculated based on the "R&E" method, this should not lead to inconsistency between the results of valuations by different methodologies.
Finally, being an incumbent in a market tends to bring advantages in terms of asset value, while the arguments brought forward by the VOA tend to focus on disadvantages.
43. Adjustments: The Commission notes that even if the use of different methods could be justified by the logic of the system, these should deliver comparable results.
The Commission's initial assessment of the use of various methods in this particular case is that they seem to lead to significantly different results based on similar facts.
In particular, the "R&E" method estimates the rent value of the assets on the basis of revenues from the use of those assets, while the "Rental" and "Tone of the List" methods pick up the market values for the rent.
Hence, it seems that the "R&E" method implicitly assumes that assets are used at capacity and profitably, which however may not always be the case.
To avoid penalising operators whose assets are valued using a different method, appropriate adjustments would need to be made.
The Commission does not question the validity of the methods themselves, but rather has doubts about the way they are applied to different operators.
44. Revisions: There does not seem to be any review mechanism in the system to ensure an equitable and proportionate tax burden among operators when applying the different methods.
Scope for revisions within the five year cycle is very limited.
While BT does enjoy a downwards revision mechanism, there does not seem to be a similar systematic review of the market conditions faced by competitors.
The effect of such adjustment appears to move the tax payable by the incumbent closer to one based on operational performance and revenues, while for other operators it remains a tax based on rent of assets irrespective of performance.
In addition, the failure to take into account the increase in the value of BT's infrastructure between two five-year review periods, while charging competitors incrementally as the value of their network increases, seems to further distort competition.
45. Discretionary powers: The valuation process gives discretionary powers to the VOA and seems to leave considerable scope for negotiation.
According to the UK authorities, while there is an established practice, approved by the case law of the Courts of England, of applying a certain hierarchy of methods, there is no requirement in the LGFA 1988 to use any particular method in order to arrive at the rateable value and all methods can be considered [46].
In many cases, negotiated settlements are reached.
At this point, the Commission is unable to determine whether the reasoning behind adopting a certain rateable value for BT is well reasoned, justified, and documented and does not unduly disadvantage other operators [47].
In any case, such a settlement should respect the principle of non-discrimination among operators and the parameters on which the agreement has been reached should be objective and opened for all operators.
46. Resulting taxation: The doubts about the justification of applying different valuation methods are further reinforced by the differences in the resulting taxation.
Even if the use of different methods and revision mechanisms would be based on an objective set of criteria, the Commission would expect these different methods to ensure equal treatment by yielding comparable results.
In this context, it would be useful to compare the tax levels to an objective measure of the economic use of the assets taxed, such as, for instance, revenues.
The tax payable by BT seems to be in the range of 2-4 % of relevant revenues while that payable by Vtesse and other new entrant competitors is said to be two or three times as much, and to reach 20-30 % on an incremental basis.
Moreover, the application of different methods seems to structurally produce different results when it comes to the frequency of revisions and adjustments.
While some minor discrepancy might be justified in the context of a property tax, it needs to be ensured that such differences are not disproportionate and discriminatory.
Distortion of competition
47. The UK telecommunications market has been opened to competition since 1992 and today is a highly competitive market with numerous operators.
BT and Kingston Communications directly compete against Vtesse and other alternative providers active in the telecommunications services market.
Hence on the assumption that the difference in business rates taxation among these operators involved State aid and conferred a selective advantage upon certain players, it would alter their competitive position on the market and hence distort competition.
Effect on trade
48. The mere fact that some firms' position is strengthened by the resulting lower rate of taxation compared to that of other firms which are competitors in intra-Community trade demonstrates that Community trade is affected.
BT is a company active on a global scale, competing on several community markets in electronic communications services.
Hence any advantage conferred upon it affects trade between Member States.
This criterion also appears to be fulfilled to the extent that the telecoms companies affected by the measure at stake are able, actually or potentially, to trade with companies located in other Member States.
Conclusion
49. In conclusion, it would appear that the measure under consideration involves State aid within the meaning of Article 87(1) EC.
The Commission would like to emphasize, however, that this conclusion should not be seen as an attempt on its part to impose on the UK authorities the use of a particular valuation method.
It is, in fact, for the UK authorities to choose the method they consider most appropriate to value the "rateable hereditament", provided that any differences between individual undertakings or economic sectors are justified by the intrinsic features and inherent logic of the tax system and that, eventually, all taxable persons are subject to the same objective and non-discriminatory treatment, leading to comparable levels of taxation.
5.2.
Nature and amount of the possible aid
50. On the basis of the information provided so far, the Commission tends to believe that the measures constitute new aid and not existing aid.
Despite the fact that communications systems have been rated since the middle of the 19th century, it is the Local Government Finance Act (LGFA) 1988 which largely governs the current non-domestic rates system in England and Wales.
Prior to the 1988 Act, BT (and most other utilities) were rated by a mandated statutory formula.
The LGFA put utilities on the same commercial basis as other enterprises by introducing an independent valuation by various methods and allowing for appeal.
The provisions of the Act were implemented at the 1995 valuation when the "Receipt and Expenditure" method was first applied to BT and Kingston Communications.
51. Assuming that the measure qualifies as aid, within the meaning of Article 87(1) EC, the aid amount must, according to § 35 of the Commission's abovementioned notice on direct business taxation, be calculated on the basis of a comparison between the tax actually paid and the amount which should have been paid if the generally applicable rule had been applied.
However, since, at this point in time the Commission cannot pronounce itself on which method, if any, and, which level of taxation, if any, is deemed to be the standard one in the present case, the amount of aid cannot be determined at this stage, either.
5.3.
Compatibility
52. At this stage and in view of the above, the Commission cannot exclude that BT, to whom the "Receipt and Expenditure" method is applied, may benefit from a specific and more favourable tax treatment amounting to State aid as defined under Article 87(1) EC.
In addition, the Commission notes that Kingston Communication is likely to benefit from a similar tax treatment than BT.
53. It is therefore necessary to determine if such an aid could be considered compatible with the common market under Article 87(2) or (3) of the EC Treaty.
It appears that none of the exceptions under Article 87(2) EC Treaty apply in this case, as the measure is not aimed at the objectives listed in these provisions.
54. Under Article 87(3)(a), an aid measure is considered compatible with the common market when it is designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment.
Such areas are defined by the United Kingdom's regional aid map.
Since the measures are not limited to such areas, this provision does not apply.
55. As regards the exceptions laid down in Article 87(3)(b) and (d), the aid in question is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of the United Kingdom, nor is it intended to promote culture or heritage conservation.
56. Finally, it is necessary to examine if the aid can qualify for the exception laid down in Article 87(3)(c) which states that an aid may be considered compatible with the common market where it facilitates the development of certain economic activities or of certain economic areas and does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
57. The preferential tax treatment does not seem to be related to investment or to job creation and constitutes a permanent relief from charges that should be normally met by these companies in the course of their business.
The measure could, at this stage, be considered as an operating aid scheme, the benefits of which will cease as soon as it is withdrawn.
According to the constant practice of the Commission, such aid cannot be considered to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas.
58. Since, assuming that the measure qualifies as State aid, it would not seem to qualify for any of the exceptions provided for in the Treaty, the Commission doubts that it could be considered compatible with the common market.
6. CONCLUSION
59. In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests that the United Kingdom submit its comments and provide all such information as may help to assess the aid/measures to BT and Kingston Communications, within one month of the date of receipt of this letter.
60. The Commission is in particular interested to receive the conclusions of the review of the system undertaken by the Department of Trade and Industry or details of the ongoing discussions and any working papers on this matter.
In addition, it would like to receive the details of the agreement between the VOA and BT, the VOA and Kingston, concluded in 1995, applicable for the 1995-2000 period and especially the economic modelling behind the valuation and the justifications (including data on relevant revenues etc.) for any subsequent concessions made during the settlement.
Similarly, the Commission would like to receive the details of BT's and Kingston's 2000 valuation, applicable for the 2000-05 period.
Furthermore, the Commission is interested in tax levels and relevant revenue data for Vtesse and other alternative operators, including Cable and Wireless.
It also requests that your authorities forward a copy of this letter to the potential recipients of the aid.
61. The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has a suspensory effect, and, that Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient."
[1] Property used for business as opposed to residential purposes.
[2] "Business Rates — An Introduction", Valuation Office Agency.
[3] Local government finance in the UK is a devolved matter.
The UK Government is therefore only responsible for the rating system in England.
Rates in Wales, Scotland and Northern Ireland are the responsibility of the Devolved Administrations.
Pre-devolution legislation largely applies in England and Wales, where the system is very similar.
Therefore the description primarily covers the situation that exists there.
However, the situation in Scotland is broadly similar.
[4] For telecommunications properties that are entered on Local Rating Lists, this is done in the area where it is considered by the VOA that the greatest proportion of rateable value resides.
[5] Except in a revaluation year, the multiplier can not increase by more than the rate of increase of the Retail Price Index, South Oxford Council, www.southoxon.gov.uk
[6] The multiplier in percent was 43,2 1995/6, 44,9 1996/97, 45,8 1997/98, 47,4 1998/99, 48,9 1999/00, 41,6 2000/1, 43,0 2001/02, 43,7 2002/03, 44,4 2003/04, 45,6 2004/5.
[7] UK fiscal year 2003/4 covers the period 1 April 2003 — 31 March 2004.
[8] www.voa.gov.uk
[9] Economic circumstances are taken as at the "antecedent valuation date", while physical factors are taken as at the date of completing the rating list.
[10] Schedule 6 of the Local Government Finance Act on valuation of non-domestic hereditament, www.hmso.gov.uk
[11] Four tests of occupancy as established in John Laing and Son, Ltd. V. Kingswood Assessment Committee and Others [1948] 2 KB 116.
[12] Statutory Instrument 2000/540, Valuation for Rating (Plant and Machinery) (England) Regulations 2000 N.540, Class 3 (4), www.hmso.gov.uk
[13] The main provisions apply to cables, fibres and wires that are outside the building, with those inside excluded from rateability.
[14] Brief Overview of the Telecoms Rating System for the purposes of the Broadband Stakeholders Group, Alan Roy Bradford CEO/VOA, 9 June 2003
[15] Electric Telegraph Co v Salford Overseers, op. cit. footnote 14.
[16] Most of the independent telecom companies were acquired by the General Post Office around 1912, except what is now Kingston Communications, which remained in the control of the local government in Hull.
[17] Later renamed Cable &Wireless, which since has been divided into Cable & Wireless UK and ntl.
See also supra paragraph 28.
[18] Telecommunications Cable Networks Rating Review, presentation by Alan Roy Bradford, Valuation Office Agency, 25 June 2004.
[19] The LGFA came into force in 1990, but assets were still valued using the prescribed formulae during 1990-95 since, allegedly, given the tight time frame the valuations could not be ready for this five year valuation period.
[20] Op. cit. footnote 14.
[21] Assuming the tenant undertook to pay the usual tenant's share and to bear the costs of the repairs and insurance and other expenses (if any) necessary to maintain the hereditament in a state to command rent.
[22] The Receipts and Expenditure Method of Valuation of Non-Domestic Properties, A Guidance Note, RICS Books.
[23] At the statutory rate of 5,5 % for the 2000 Rating List.
[24] The Contractor's Basis of Valuation for Rating Purposes, a Guidance Note, RICS Books.
[25] GBP 445 million for England and GBP 25 million for Wales.
[26] Based on Total Receipts of about GBP 10,199 million as stated in the 1995 Central Rating List Assessment for BT, CVO Analysis of Agreed Rateable Value, Equated Figures.
[27] GBP 467 million for England and GBP 26 million for Wales.
[28] Apparently BT's current list valuation, with effect from 1 April 2003, is about GBP 472 million (GBP 447,5 million for England and GBP 24,9 million for Wales) but appeals are outstanding.
It is unclear to the Commission whether this is the case, and if it is the case, why there has been a new valuation in April 2003 resulting in lower rateable values than those determined in the 2000 valuation.
[29] Paragraph 2(7) of Schedule 6 to the Local Government Finance Act 1988 allows for alterations to be made to a Rateable List still in force in certain cases, for instance in the case of matters affecting "the physical state or physical enjoyment of the hereditament" or "the mode or category of occupation of the hereditament".
[30] Since 1998 it also provides services to business customers in East Yorkshire where it is present on the market as an alternative provider.
[31] Espicom Business Intelligence: UK Telecommunications Market, 09/2003.
[32] BT and Kingston Communications in Hull do not benefit from this allowance, since it is only applied to those assessed by the "Tone of the List" method.
[33] Letter from VOA to Complainant, 11 March 2004.
[34] Recurring revenues include service revenues but exclude installation revenues.
Given that Vtesse's operations only started in 2002, such distinction seems reasonable to allow for comparison with BT.
Estimate for fiscal year 2004/05 is based on three quarter figures.
[35] Op. cit. footnote 31.
[36] Except the cable TV companies, which according to the knowledge of the Commission, are valued using a different method (based on "homes passed") than the four described in this decision to open the formal investigative procedure.
[37] UKCTA submission of 23 October 2003 to the Hearing on Broadband by the Trade and Industry Sub-Committee appointed by the House of Commons.
[38] Effect of Property Rating on Competition in the Market for Fixed Line Telecommunications Services in the UK: Proposed options for the future, paper drafted by alternative telecommunications providers, 12 July 2002.
[39] 4 % estimated for England based on 2001 revenues, op. cit. footnote 38.
[40] OJ C 384, 10.12.1998, p. 3-9.
[41] VOA's statement at the Berkshire Valuation Tribunal Hearing, 25 March 2004.
[42] Judgement of the Court of Justice in Case C-308/01 of 29 April 2004 concerning Gil Insurance Ltd and Joint cases T-346/99, T-347/99, T-348/99 point 58 onwards.
[43] Commission Decision of 17 February 2003 No C15/2002 on Belgian Coordination Centres (OJ L 282, 30.10.2003) and No C51/2001 on Dutch international financing activities (OJ L 180, 18.7.2003).
[44] See footnote 36.
[45] Directive 2002/22/EC on Universal Service and Users' Rights relating to electronic communications networks and services.
[46] Op. cit. footnote 14.
[47] According to the UK authorities, the VOA needs to obtain BT's consent to release to the Commission the relevant documentation which served for BT's valuation.
In addition, it is said that BT itself arrived at its own valuation by the "Contractor's Basis"method but the VOA is not in possession of this valuation.
--------------------------------------------------
1 euro Státní podpory – Slovinsko
Státní podpora č. C 7/2005 (ex NN 80/2004) – Přednostní zacházení
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 63/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 2. února 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Slovinsku své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedených opatření.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatření, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž na adresu:
Commission of the European Communities
Competition DG, State aid Greffe
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Slovinsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
1. POSTUP
V dopise obdrženém Komisí dne 1. října 2003 předložily slovinské orgány program kompenzace uvízlých nákladů v elektrárnách v Republice Slovinsko podle prozatímního postupu zmíněného v příloze IV, odstavci 3, pododstavci 1 c) Smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii.
Toto oznámení bylo zaevidováno jako státní podpora pod číslem SI 7/03.
Z následující výměny dopisů vyplynulo, že dvě elektrárny zmíněné v popisu oznámeného opatření obdržely podporu i z jiného programu státní podpory.
Tento další program státní podpory (dále jen "program") byl Komisí zaevidován dne 6. prosince 2004 jako státní podpora pod číslem NN 80/04.
Toto rozhodnutí se týká pouze státní podpory číslo NN 80/04.
2. POPIS OPATŘENÍ
Program přednostního zacházení poskytuje podporu třem typům výrobců elektřiny: výrobcům, kteří používají obnovitelné zdroje energie, výrobcům, kteří používají efektivní technologii kombinované výroby tepla a elektřiny, a části tepelné elektrárny Trbovlje.
Těmto výrobcům se říká "oprávnění výrobci".
Provozovatelé sítě mají povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou oprávněnými výrobci za cenu stanovenou státem, jež je vyšší než tržní cena.
Oprávnění výrobci se rovněž mohou rozhodnout, že vyrobenou elektřinu prodají na trhu.
V takovém případě obdrží prémii, která se rovná rozdílu mezi cenou na trhu a cenou, kterou by dostali v souladu s výkupní povinností.
3. ROZBOR PROGRAMU
Komise nejprve dospěla k závěru, že v tomto případě se jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES, neboť splňuje čtyři kumulativní kritéria příslušné definice. Poté došla k závěru, že tato podpora je nezákonná, neboť byla použita po přistoupení, a to bez svolení Komise, a nelze ji považovat za existující podporu tak, jak je definována ve smlouvě o přistoupení.
Komise dále zkoumala, zda je tato podpora slučitelná se Smlouvou o ES.
Nejdříve tuto podporu analyzovala z hlediska pokynů Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí [1].
Tato analýza vedla k pochybnostem ohledně slučitelnosti dané podpory s výše zmíněnými pokyny, zejména co se týče definice výrobců používajících obnovitelné zdroje energie a efektivní technologii kombinované výroby tepla a elektřiny, a také co se týče výše podpory ve srovnání se skutečnými nadměrnými náklady na straně výrobců.
Následně tuto podporu analyzovala z hlediska sdělení Komise o metodice analýzy státní podpory spojené s uvízlými náklady [2].
Provedená analýza vedla k pochybnostem o slučitelnosti dané podpory s touto metodikou.
Komise se zejména nedomnívá, že daná podpora byla vypočtena způsobem postačujícím k výpočtu podle jednotlivých elektráren tak, jak je stanoveno v dané metodice.
Zatřetí analyzovala tuto podporu jako náhradu poplatků za služby ve všeobecném hospodářském zájmu.
Tato analýza vedla k pochybnostem o slučitelnosti dané podpory, neboť v případě většiny příjemců podpory nedokázala Komise definovat dostatečně přesně službu ve všeobecném hospodářském zájmu, která by jim byla svěřena, a v případě jediného příjemce podpory, u nějž tato služba mohla být přesně definována, nedokázala posoudit poměr náhrady.
Komise má rovněž pochybnosti o tom, že tato podpora, jež je financována z parafiskálního poplatku, je slučitelná s články 25 a 90 Smlouvy o ES.
S ohledem na předchozí úvahy se Komise domnívá, že existují pochybnosti, zda lze dané opatření považovat za slučitelné se společným trhem.
Komise se proto rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno vrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. POSTOPEK
V dopisu, ki ga je Komisija registrirala 1. oktobra 2003, so slovenski organi predložili Program reševanja nasedlih investicij v podjetjih proizvodnje električne energije v Republiki Sloveniji v skladu z začasnim postopkom iz pododstavka 1(c) odstavka 3 Priloge IV Pogodbe o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji.
Ta priglasitev je bila registrirana pod številko primera državne pomoči SI 7/03.
Komisija in slovenski organi so si izmenjali dopise o tej priglasitvi, pri čemer je zadnji dopis pod št.
D/57787 poslala Komisija dne 11. novembra 2004, na katerega so slovenski organi poslali odgovor 23. novembra 2004, ki ga je Komisija registrirala 24. novembra 2004.
V obdobju med izmenjavo teh dopisov sta dve elektrarni, navedeni v opisu ozadja sporočenega ukrepa, domnevno prejemali pomoč od drugega, veliko širšega programa državne podpore, ki ni bil znan Komisiji.
Ta drugi program državnih pomoči (v nadaljnjem besedilu "program prednostnega dispečiranja" ali "program") je Komisija registrirala 6. decembra 2004 pod številko primera državne pomoči NN 80/04.
Pričujoča odločba obravnava samo primer NN 80/04.
Primer SI 7/03 je obravnavan v drugi, ločeni odločbi Komisije.
2. OPIS UKREPA
Program prednostnega dispečiranja je bil vzpostavljen v Sloveniji leta 2001 z namenom zagotoviti podporo proizvodnji električne energije nekaterih vrst proizvajalcev električne energije.
Za prejemanje pomoči iz programa mora Ministrstvo za okolje, prostor in energijo proizvajalcu električne energije dodeliti status "kvalificiranega proizvajalca" [3].
Status kvalificiranega proizvajalca se lahko dodeli trem vrstam proizvajalcev električne energije:
- proizvajalcem električne energije, ki uporabljajo obnovljive vire energije, razen hidroelektrarnam z zmogljivostjo več kot 10 MW;
- proizvajalcem električne energije s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije z nadpovprečno učinkovitostjo, razen komunalnih ogrevalnih postaj z zmogljivostjo več kot 10 MW in industrijskih ogrevalnih postaj z zmogljivostjo več kot 1 MW;
- termoelektrarni Trbovlje (v nadaljevanju "elektrarna Trbovlje"), in sicer za delež njene proizvodnje, ki uporablja do 15 % domače primarne energije, potrebne za kritje porabe električne energije v Sloveniji.
Leta 2003 so kvalificirani proizvajalci brez elektrarne Trbovlje in elektrarne s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije v Ljubljani (v nadaljevanju "elektrarna Ljubljana") proizvedli približno 2,7 % električne energije, proizvedene v Sloveniji.
Ta delež naraste na 11,2 %, če vključimo obe zgoraj navedeni elektrarni.
Kvalificirani proizvajalci imajo pravico, da upravljavec omrežja, na katerega so priključeni, od njih odkupi celotno proizvodnjo po ceni, ki jo po informacijah, ki so na voljo Komisiji, vsako leto določi ali prilagodi država.
Ta cena je višja od tržne cene.
Kvalificirani proizvajalci se lahko tudi odločijo, da svojo električno energijo prodajo na trgu, pri čemer so v tem primeru upravičeni do premije, ki je enaka razliki med prihodki, ki bi jih prejeli, če bi se odločili, da svojo električno energijo prodajo upravljavcu omrežja, in prihodki, ki so jih prejeli od trga.
Upravljavci omrežja dobijo nadomestilo za škodo, ki jim je povzročena, ker morajo na trgu prodajati električno energijo, ki so jo kupili od kvalificiranih proizvajalcev po ceni, nižji od določene nakupne cene.
Vrednost nadomestila določi država na podlagi gibanj tržnih cen.
Leta 2003 je po ceni 8 SIT/kWh skupna vrednost nadomestil znašala 9,5 milijard SIT.
Nadomestila se financirajo iz določenega prispevka, katerega plačilo je naloženo porabnikom in je vključen v pristojbine za uporabo omrežja.
Ta prispevek je sorazmeren s porabljeno energijo.
3. PRESOJA
3.1 Obstoj pomoči
Da bi bil ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, mora biti selektiven, izkrivljati ali groziti, da bo izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami, zagotavljati ugodnost upravičencem ter biti dodeljen v obliki državnih sredstev.
Komisija je analizirala, ali program predstavlja državno pomoč, na dveh ravneh: na ravni upravljavcev omrežja in na ravni kvalificiranih proizvajalcev električne energije.
3.1.1 Analiza na ravni upravljavcev omrežja
Upravljavci omrežja morajo kupiti električno energijo od kvalificiranih proizvajalcev, ki so se za to odločili, po ceni, ki jo določi država.
To električno energijo nato ponovno prodajo na trgu po tržni ceni, ki je nižja od cene, ki jo določi država za obvezni nakup.
Nadomestila, ki jih program namenja upravljavcem omrežja, so enaka izgubam, ki jih utrpijo zaradi razlike med tema dvema cenama.
Komisija meni, da ta nadomestila upravljavcem omrežja ne prinašajo nikakršnih posebnih ugodnosti.
Nadomestila namreč ne vsebujejo nikakršnih prekomernih nadomestil za upravljanje električne energije, kar pomeni, da se gospodarska korist iz nadomestil v celoti prenese na proizvajalce.
Gospodarski položaj upravljavcev omrežja v zvezi s temi nadomestili je povsem enak položaju, v katerem bi bili, če ne bi obstajala nikakršna obveznost nakupa, saj bi v tem primeru električno energijo kupovali od proizvajalcev elektrike po tržni ceni.
Zaradi tega program upravljavcem omrežja ne prinaša nikakršne konkurenčne prednosti.
Ker je obstoj gospodarske prednosti eden od kumulativnih pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, da bi bil ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, Komisija ugotavlja, da program v tem smislu ne predstavlja državne pomoči upravljavcem omrežja.
3.1.2 Analiza na ravni kvalificiranih proizvajalcev električne energije
V nasprotju s tem kvalificirani proizvajalci električne energije prejemajo določeno konkurenčno prednost iz programa, saj imajo jamstvo, da bo električna energija, ki jo proizvedejo, prodana po določeni ceni, ki je višja od tržne, če pa se odločijo, da to električno energijo prodajo neposredno na trgu, da bodo dobili premijo nad prihodki, ki jih ustvarijo iz prodaje.
Ta prednost je selektivna, saj koristi samo kvalificiranim proizvajalcem električne energije.
Ta program torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino.
Trgi električni energije so namreč odprti za konkurenco in med državami članicami poteka trgovina z električno energijo, zlasti od začetka veljavnosti Direktive 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo [4].
Program torej izpolnjuje najmanj tri od štirih kumulativnih meril, ki morajo biti izpolnjena, da se ukrep opredeli kot državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.
Ukrep torej predstavlja državno pomoč izključno, če izpolnjuje četrto merilo, tj. če je financiran iz državnih sredstev.
Proizvajalci lahko prejemajo koristi od programa na dva načina: bodisi s prodajo svoje proizvodnje svojemu upravljavcu omrežja prek mehanizma obveznega nakupa ali s prodajo svoje proizvodnje neposredno na trgu in prejemanjem državne premije, ki je enakovredna gospodarski koristi, ki bi jo pridobili, če bi se odločili za uporabo mehanizma obveznega nakupa.
V svoji sodbi v primeru PreussenElektra [5] je Sodišče pregledalo mehanizem, na podlagi katerega je država podjetja v zasebni lasti prisilila v nakup električne energije od določenih proizvajalcev električne energije po ceni, ki jo je določila država in ki je bila višja od tržne cene.
Sodišče je razsodilo, da v tem primeru ni bilo prenosa javnih sredstev, in da zato tudi ni bilo državne pomoči.
V tej fazi svoje analize Komisija meni, da se zadevni program zelo razlikuje od sistema, ki ga je pregledalo Sodišče v okviru zgoraj navedene sodbe.
Kot prvo, ena od obeh možnosti, da se proizvajalci lahko odločijo za ugodnosti iz programa, ne temelji na obveznem nakupu z uporabo mehanizma fiksno določene cene, temveč na bolj klasičnem sistemu, v okviru katerega upravičenec prejme podporo od države (v zadevnem primeru v obliki "premije"), kar je očitna uporaba državnih sredstev.
V tej fazi svoje analize Komisija meni, da je obstoj te možnosti v programu sam po sebi dovolj za ugotovitev, da celotni mehanizem temelji na državnih sredstvih.
Kolikor je Komisija seznanjena, se upravičencem v resnici ni treba odločiti za eno ali drugo možnost enkrat za vselej, temveč lahko periodično prehajajo iz ene na drugo možnost.
Poleg tega, četudi obstoj možnosti za prejemanje "premije" sam po sebi ne bi dopuščal ugotovitve, da celoten sistem temelji na uporabi državnih sredstev, Komisija meni, da se v zadevnem primeru mehanizem obveznega nakupa v dveh pomembnih sestavinah razlikuje od primera, ki ga je obravnavalo Sodišče, kar Komisijo vodi v ugotovitev, da se v zadevnem primeru dejansko uporabljajo državna sredstva.
Kot prvo, podjetja, ki jim država nalaga nakup električne energije, niso v zasebni lasti, za razliko od podjetij v primeru PreussenElektra.
Nasprotno, vsa ta podjetja so v 100-odstotni javni lasti.
Uporabljena sredstva so torej sredstva, ki pripadajo podjetjem v javni lasti.
V takem primeru sodna praksa nalaga Sodišču, da preveri, ali se poraba sredstev podjetij lahko pripiše državi.
V zadevnem primeru se lahko ta poraba nedvomno pripiše državi, saj obvezni nakup nalaga zakon, cena nakupa pa je določena z ministrskimi odredbami.
V tej fazi svoje analize Komisija meni, da ti pomisleki zadostujejo za ugotovitev, da so zadevna sredstva pravzaprav državna sredstva.
Kot drugo, za razliko od primera PreussenElektra podjetja, ki jim je naložen obvezni nakup, prejemajo od države nadomestilo za izgube, ki izhajajo iz tega nakupa.
Komisija se zaveda, da se nadomestilo financira s komponento davkom podobne dajatve, ki jo določi država in ki prehaja skozi državna sredstva.
Komisija meni, da se lahko šteje, da so iztržki od te davku podobne dajatve državna sredstva, ki v končni fazi ne koristijo upravljavcem omrežja, temveč se odvajajo kvalificiranim proizvajalcem električne energije.
V tej fazi svoje analize Komisija meni, da je to še en prepričljiv razlog za ugotovitev, da prednost, ki jo prejemajo proizvajalci, izhaja iz državnih sredstev.
Glede na to Komisija v tej fazi svoje analize meni, da zadevni program predstavlja državno pomoč kvalificiranim proizvajalcem električne energije v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.
3.2 Obravnava vprašanja, ali je zadevna pomoč obstoječa pomoč – primer programa v splošnem
Pododstavek 1 odstavka 3 Priloge IV Pogodbe o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji določa pogoje, pod katerimi se lahko pomoč, ki je bila uvedena v novi državi članici pred datumom pristopa in je po tem datumu še vedno veljavna, ob pristopu šteje za obstoječo pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES.
Program, analiziran v tej odločbi, spada v okvir zgoraj navedenih določb, saj je bil uveljavljen leta 2001, tj. pred pristopom, in se po pristopu še naprej uporablja kot program.
Poleg tega v tej fazi svoje analize Komisija meni, da tudi predpristopne odločitve o dodelitvi posamezne pomoči v okviru programa predstavljajo posamezno pomoč, ki je veljavna po pristopu.
Ker namreč država lahko določi ali prilagodi cene obveznega nakupa vsako leto, finančna obrazložitev države ni pogojena z odločitvijo o dodelitvi posamezne pomoči, temveč, v nasprotju s tem, ostaja odprta med celotnim trajanjem posamezne pomoči in zlasti po pristopu, razen v primeru tistih izrednih proizvajalcev, ki bi pred pristopom izgubili status kvalificiranega proizvajalca.
Ta odsotnost poznavanja finančne obrazložitve države na dan pristopa pomeni, da tudi posamezne pomoči, dodeljene na podlagi programa pred pristopom, ostanejo po datumu pristopa še naprej veljavne.
Zgoraj navedene določbe Pogodbe o pristopu naštevajo kategorije pomoči, ki se ob pristopu štejejo kot obstoječa pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES:
- ukrepi pomoči, ki so se začeli izvajati pred 10. decembrom 1994. program se je začel izvajati leta 2001 in zato ne spada v to kategorijo;
- ukrepi pomoči, ki so našteti v dodatku k Prilogi IV Pogodbe o pristopu. program ni del tega seznama in zato ne spada v to kategorijo;
- ukrepi pomoči, ki jim Komisija po posebnem postopku, običajno znanem kot "začasni postopek", ni ugovarjala.
Program kot tak ni nikoli šel skozi ta postopek, kakor so slovenski organi izrecno navedli v svojem dopisu Komisiji z dne 23. novembra 2004.
Program kot celota zato ne spada v to kategorijo.
Vendar Slovenija meni, da sta dve posamezni pomoči, dodeljeni v okviru tega programa, in sicer v zvezi z elektrarno Trbovlje in elektrarno Ljubljana, šli skozi začasni postopek in bili v okviru začasnega postopka sporočeni Komisiji, ki jih je registrirala pod številko primera državne pomoči SI 7/03.
V nadaljevanju je analiziran poseben primer teh dveh posameznih pomoči.
Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da se zadevni program ob pristopu ne more šteti za obstoječo pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES.
3.3 Obravnava vprašanja, ali je zadevna pomoč obstoječa pomoč – primer dveh posebnih posameznih pomoči programa v zvezi z elektrarno Trbovlje in elektrarno Ljubljana
V svojem dopisu Komisiji z dne 23. novembra 2004 so slovenske oblasti trdile, da program kot tak ni posredovan Komisiji v skladu z začasnim postopkom, ampak da sta ti dve posamezni pomoči sestavni del priglasitve, ki jo je Komisija registrirala pod številko primera SI 7/03.
Komisija meni, da se ne more strinjati s to trditvijo.
Komisija namreč opozarja, da dokumenti, ki so bili predloženi v okviru navedene priglasitve, niso vsebovali nikakršnih informacij, z izjemo zelo splošnega opisa mehanizma programa, zlasti pa informacij o tem, kako se program uporablja v zvezi z zadevnima posameznima pomočema.
Edina informacija, ki je bila na voljo, je bila ocena skupne vrednosti gospodarske ugodnosti, ki sta jo elektrarni prejemali v obdobju, nepovezanem s trajanjem programa in ki je bila uporabljena kot podlaga za oceno kumulacije z nasedlimi stroški, ki je bila osrednji predmet priglasitve SI 7/03.
Skoraj vse druge informacije, zlasti pa podatke, pomembne za analizo obstoja državne pomoči, je morala Komisija poiskati v javnih virih (zlasti na spletnih straneh Agencije RS za energijo), kljub večkratnim zahtevam po posredovanju teh informacij.
V nekaterih spremljevalnih listinah, ki so jih poslali slovenski organi v okviru analize primera SI 7/2003, je bilo celo izrecno navedeno, da navedeni elektrarni nista koristnici državne pomoči v zadevnem primeru.
Poleg tega Komisija preučuje, ali je možno, da država članica posamezen primer priglasi kot posamezno pomoč v okviru programa, programa kot takega pa izrecno ne priglasi.
Čeprav se ta pripomba nanaša načeloma na običajne postopke iz Pogodbe ES, v tej fazi svoje analize Komisija meni, da bi morala veljati tudi za začasni postopek, ki je v številnih vidikih podoben tem postopkom.
Glede na navedeno Komisija v tej fazi svoje analize meni, da navedenih posameznih pomoči ni mogoče šteti za pomoči, priglašeni Komisiji v okviru začasnega postopka, ter da ju zato ni mogoče šteti za obstoječi pomoči ob pristopu.
V primeru druge možnosti Komisija upošteva dejstvo, da še ni sprejela nikakršnega konkretnega ali nakazanega ukrepa, iz katerega bi izhajalo, da v ničemer ne ugovarja posameznima pomočema v okviru začasnega postopka.
V primeru, da bi se primera štela za pomoči, priglašeni na podlagi tega mehanizma, bi se morala ta odločitev o uvedbi postopka šteti za ugovor Komisije v smislu začasnega postopka v zvezi s posameznima pomočema.
Posledica tega ugovora je, da posamezni pomoči ne izpolnjujeta nobenega od pogojev, da bi se na datum pristopa šteli za obstoječi pomoči.
Ker je okvir za analizo, ali primera zbujata resen sum o njuni združljivosti v okviru začasnega postopka, enak okviru za analizo, ali primera zbujata resen sum o njuni združljivosti v skladu s pravili iz Pogodbe ES, in ker pododstavek 3 odstavka 3 Priloge IV Pogodbe o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji določa, da se šteje, da ima ugovor zoper ukrep v okviru začasnega postopka enak učinek kakor odločitev o uvedbi uradne preiskave na podlagi običajnih pravil Pogodbe ES o državni pomoči, v nadaljevanju te odločbe ne bo razlikovanja med tema dvema analizama.
3.4 Presoja
Člen 87(1) Pogodbe ES določa splošno načelo prepovedi državne pomoči v Skupnosti.
Člen 87(2) in 87(3) Pogodbe ES predvideva izvzetja iz načela splošne nezdružljivosti, določenega v členu 87(1).
V zadevnem primeru izvzetja iz členu 87(2) Pogodbe o ES ne veljajo, ker program nima niti socialnega značaja in ni dodeljen posameznim porabnikom, niti ne popravlja škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemne okoliščine, niti ni dodeljen gospodarstvu določenih območij v Zvezni republiki Nemčiji, na katere vpliva njena delitev.
Nadaljnja izvzetja so opredeljena v členu 87(3) Pogodbe ES.
Izvzetja iz člena 87(3)(a), člena 87(3)(b) in člena 87(3)(d) ne veljajo v zadevnem primeru.
Razen v zelo izjemnih pogojih, ki v zadevnem primeru niso izpolnjeni, izvzetje iz člena 87(3)(a) ne dovoljuje pomoči za tekoče poslovanje.
Nadalje, pomoč ne spodbuja izvajanja pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu, ne odpravlja resne motnjo v gospodarstvu določene države članice, niti ne spodbuja kulture in ohranjanja dediščine.
Velja lahko torej zgolj izvzetje iz člena 87(3)(c) Pogodbe o ES.
3.4.1 Presoja programa kot ukrepa za spodbujanje varstva okolja
Program lahko prispeva k varstvu okolja.
Komisija ga je zato analizirala v luči Smernic skupnosti o državnih pomočeh za varstvo okolja [6] (v nadaljevanju "okoljske smernice").
Program zagotavlja pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo električne energije za tri kategorije proizvajalcev ("kvalificirani proizvajalci").
Komisija je najprej preverila, ali so opredelitve kvalificiranih proizvajalcev združljive z opredelitvami proizvajalcev, ki smejo prejemati pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo električne energije na podlagi okoljskih smernic.
Prva kategorija kvalificiranih proizvajalcev so proizvajalci, ki proizvajajo električno energijo z uporabo obnovljivih virov primarne energije, z izjemo hidroelektrarn z zmogljivostjo, ki presega 10 MW.
Tovrstna proizvodnja električne energije lahko dejansko prejema združljivo državno pomoč na podlagi okoljskih smernic, pod pogojem, da je opredelitev obnovljivih virov primarne energije združljiva z opredelitvijo Skupnosti, ki je navedena v Direktivi 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo [7] (glej opombo (7) okoljskih smernic).
Na podlagi informacij, ki so jih predložili slovenski organi, Komisija ne more presoditi, ali je ta opredelitev upoštevana.
Videti je, da zlasti opredelitev obnovljivih virov energije, podana v 4. členu Energetskega zakona [8], ni dovolj natančna, saj obnovljive vire opredeljuje kot vire energije, ki se "pretežno obnavljajo", medtem ko ima opredelitev Skupnosti obliko izčrpnega seznama virov energije, ki se lahko v celoti ponovno uporabljajo.
Zdi se tudi, da je v Energetskem zakonu upravičena vsa energija iz odpadkov in biomase, v opredelitvi Skupnosti pa je upravičen le del te energije.
Komisija zato v tej fazi analize dvomi, da vsi zadevni kvalificirani proizvajalci ravnajo v skladu s to opredelitvijo.
Druga kategorija kvalificiranih proizvajalcev so proizvajalci, ki električno energijo proizvajajo z uporabo tehnologije za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije.
Iz javno dostopnih informacij, zlasti iz poročil Agencije RS za energijo, Komisija sklepa, da so kvalificirani proizvajalci v tej kategoriji tisti proizvajalci, katerih elektrarne imajo energetsko učinkovitost, višjo od povprečne učinkovitosti, značilne za tako tehnologijo, z izjemo elektrarn, ki presegajo določene prage zmogljivosti.
Elektrarne za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije z visoko učinkovitostjo so dejansko lahko upravičene do državne pomoči za tekoče poslovanje v skladu z okoljskimi smernicami.
Kljub temu pa točka 31 teh smernic omejuje ugodnosti tovrstne pomoči na elektrarne, ki kot primarni vir energije uporabljajo obnovljivo energijo, imajo zlasti visoko pretvorbeno učinkovitost ali omogočajo prihranke energije.
Primer obnovljive energije kot primarnega vira energije je bil obravnavan v prejšnjem odstavku.
Kar zadeva elektrarne z zlasti visoko pretvorbeno učinkovitostjo, Komisija svojo analizo kritičnih vrednosti pretvorbene učinkovitosti v praksi utemeljuje na merilih uspešnosti Skupnosti, opredeljenih v Direktivi 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje na podlagi povpraševanja po uporabni toploti na notranjem trgu energije in o spremembi Direktive 92/42/EGS [9].
V tej fazi svoje analize Komisija dvomi, da vsi proizvajalci s sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, ki ne uporabljajo obnovljive energije kot primarnega vira energije in katerih elektrarne imajo nadpovprečno visoko pretvorbeno učinkovitost, izpolnjujejo ta merila.
Nenazadnje pa Komisija ni niti prejela niti našla nikakršnih informacij, na podlagi katerih bi lahko sklepala, da zadevna elektrarna omogoča zmanjšanje porabe energije.
Tretjo kategorijo kvalificiranih proizvajalcev sestavlja ena sama elektrarna, in sicer elektrarne Trbovlje (delno).
Ker ta elektrarna ne uporablja niti tehnologije za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije niti obnovljivih virov energije, Komisija dvomi, da lahko prejema kakršno koli državno pomoč za tekoče poslovanje v smislu okoljskih smernic.
Za prvi dve kategoriji kvalificiranih proizvajalcev, med katerimi nekateri morda izpolnjujejo opredelitev v okoljskih smernicah, je Komisija preverila, ali je pomoč, ki jim je dodeljena na podlagi programa, skladna z merili okoljskih smernic za pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo električne energije.
Razdelek E.3.3 okoljskih smernic določa štiri možnosti za tovrstno pomoč za tekoče poslovanje.
Merila za prvo možnost so opredeljena v točkah 58 do 60 smernic.
Komisija dvomi, da program izpolnjuje ta merila.
Glede na neobstoj kakršnih koli kvantitativnih informacij o vrednosti določenih cen za nakup električne energije, v tej fazi svoje analize Komisija dvomi, da navedena cena zagotavlja plačilo zgolj proizvodnih stroškov zadevne električne energije, vključno s poštenim donosom kapitala, kjer je potrebno.
Poleg tega je videti, da program ne vključuje nikakršnih časovnih omejitev v zvezi z izkoriščanjem pomoči, ki bi omogočile omejitev pomoči na obdobje, potrebno za pokritje amortizacije posamezne elektrarne [10].
Nenazadnje je videti, da ni nikakršnega mehanizma za upoštevanje investicijske pomoči pri določitvi zadevne cene, ali obdobja, v katerem je program na voljo posamezni elektrarni.
Merila za drugo možnost so opredeljena v točkah 61 do 62 okoljskih smernic.
Komisija dvomi, da program izpolnjuje ta merila.
Zdi se namreč, da program ne temelji na nikakršnem tržnem mehanizmu.
Zagotovo pa ne temelji na zelenih certifikatih niti na nikakršnem razpisu.
V nasprotju s tem se zdi, da ekonomija sistema temelji na odločitvah države glede imenovanja kvalificiranih proizvajalcev in oblikovanja določene cene za nakup njihove električne energije.
Tudi v primeru, da se kvalificirani proizvajalec odloči za prodajo svoje električne energije na trgu, je premija, ki jo prejme za to, vezana na merila, ki so povsem izpeljana iz nakupne cene, ki jo določi država.
Merila za tretjo možnost so opredeljena v točkah 63 do 64 okoljskih smernic.
Komisija dvomi, da program izpolnjuje ta merila.
Uporaba te možnosti bi dejansko zahtevala obsežno obrazložitev s strani države članice, da bi dokazala, da je pomoč omejena na količinske ravni, določene v točki 63 smernic.
Komisiji ni prejela nikakršnih tovrstnih informacij ali obrazložitve.
Poleg tega se zdi, da program po petih letih ne bo ponovno pregledan v skladu z zahtevo iz točke 64.
Merila za četrto možnost so opredeljena v točki 65 okoljskih smernic.
Komisija dvomi, da program izpolnjuje ta merila.
Ta četrta možnost se nanaša na splošno možnost dodeljevanja pomoči za tekoče poslovanje v skladu s točkama 45 in 46 okoljskih smernic.
V skladu s temi določbami mora biti pomoč za tekoče poslovanje omejena na pet let in mora biti bodisi degresivna od 100 % do 0 % ali pa ne sme presegati 50 % dodatnih stroškov na letni ravni.
Kaže, da nobeno od teh meril ni izpolnjeno.
Na koncu je treba tudi omeniti, da v primeru kvalificiranih proizvajalcev, ki ne uporabljajo obnovljivih virov primarne energije, uporabljajo pa sočasno proizvodnjo toplote in električne energije, točka 67 okoljskih smernic poleg zgoraj opisanih pogojev nalaga dodatni pogoj, da morajo biti kakršni koli dobički upravičenca iz proizvodnje toplote odtegnjeni od proizvodnih stroškov za namen izračuna upravičenih stroškov za pomoč.
Glede na omejen obseg informacij, ki so na voljo Komisiji, Komisija v tej fazi svoje analize dvomi, da cene, ki jih določi država za obvezni nakup energije od teh proizvajalcev, ustrezno upoštevajo dobičke iz proizvodnje toplote.
3.4.2 Presoja programa kot ukrepa za nadomestilo nasedlih stroškov
Pomoč za tekoče poslovanje v sektorju električne energije se lahko dovoli tudi za namene nadomeščanja nasedlih stroškov, tj. stroškov, ki so jih povzročili prejšnji proizvajalci pred liberalizacijo sektorja električne energije in jih po liberalizaciji sektorja ni možno povrniti.
Komisija meni, da se državna pomoč za nadomeščanje takih stroškov lahko dodeli pod določenimi pogoji, navedenimi v Sporočilu Komisije v zvezi z metodologijo za analiziranje državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški [11] (v nadaljevanju "metodologija").
Komisija opozarja, da je metodologija namenjena odobritvi nadomeščanja stroškov, ki so jih povzročili prejšnji proizvajalci pred liberalizacijo sektorja.
Upravičenci morajo biti določeni ločeno, upravičeni stroški za te upravičence pa morajo biti določeni za vsak posamezen primer posebej, ob upoštevanju okoliščin vsake elektrarne, kakor določa točka 4.1 metodologije.
Izračun nasedlih stroškov vsake posamezne elektrarne je treba opraviti z uporabo zelo natančnih meril, določenih v oddelku 3 metodologije.
Komisija dvomi, da je temu tako v primeru prvih dveh kategorij kvalificiranih proizvajalcev, ki so upravičeni do programa.
Čeprav sistem določanja cen razlikuje med viri energije, kaže, da v okviru programa ni dovolj dodelan, da bi lahko z njim pregledovali vsak posamezen primer elektrarne posebej.
Ni videti niti, da obstaja kakršen koli natančen mehanizem za izračun upravičenih nasedlih stroškov.
Poleg tega pa status kvalificiranega proizvajalca za prvi dve kategoriji ne vključuje nikakršnega merila, povezanega z datumom izgradnje.
Za ti dve kategoriji Komisija meni, da se zadevni program toliko razlikuje od programa, na katerem temelji metodologija, da je v tej fazi svoje analize nemogoče, da bi se spuščala v podrobno analizo odstopanj v pravilih programa in pogojih metodologije.
Komisija meni, da bi lahko bil primer tretje kategorije kvalificiranih proizvajalcev, ki zajema samo elektrarno Trbovlje, rahlo drugačen.
Ker je obseg te kategorije omejen in ker je bila edina elektrarna, ki jo ta kategorija pokriva, dejansko zgrajena pred liberalizacijo sektorja, se lahko pomoč analizira na podlagi metodologije.
Vendar v sedanji fazi svoje analize, zlasti pa glede na omejenost informacij, ki so ji na voljo v zvezi z delovanjem programa, Komisija dvomi, da izpolnjuje vsa merila iz metodologije.
Natančneje:
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali stroški, ki naj bi bili nadomeščeni, ustrezajo dejanskim vloženim zneskom, oziroma, če so stroški preračunani na podlagi izračuna pavšalnih zneskov, ali uporabljena hipoteza odraža gospodarsko resničnost;
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali so stroški, ki naj bi bili nadomeščeni, neto znesek dohodkov, dobiček ali dodana vrednost, povezani z zadevno elektrarno;
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali so stroški, ki naj bi bili nadomeščeni, neto znesek kakršne koli plačane ali plačljive pomoči v zvezi z zadevno elektrarno;
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali mehanizem za določanje cen upošteva dejanske spremembe v času v gospodarskih in konkurenčnih razmerah, ki prevladujejo v Sloveniji.
Komisija zlasti ni v položaju, da presoja, ali se pri določanju teh cen upošteva gibanje cen električne energije.
Ustaljena praksa Komisije v tem oziru je, da določitev zneska pomoči, ki je dejansko dodeljen upravičencem, naj ne bi vodila v diskriminacijo novih tekmecev, ki uporabljajo najboljšo razpoložljivo tehnologijo [12];
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali so lahko stroški, ki so bili amortizirani pred prenosom Direktive 96/92/EC v nacionalno zakonodajo, podlaga za nadomestila;
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali so stroški, ki naj bi bili nadomeščeni, omejeni na potrebne najnižje možne zneske;
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali imajo ugodnosti iz programa za elektrarno Trbovlje kakršen koli časovni rok, ki bi bil združljiv s časovnimi okviri, določenimi v točki 3.12 metodologije;
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali je bil za skupno vsoto nadomestil določen največji možen znesek;
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali se pri določanju nakupnih cen upošteva, ali lahko elektrarna doseže povišanje produktivnosti;
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali se lahko pomoč za reševanje in prestrukturiranje podeli podjetju, ki bo imelo v lasti elektrarno v prihodnosti;
- Komisija ni v položaju, da presoja, ali se na elektrarno lahko gleda kot na objekt, ki se mu obeta dolgoročni obstoj.
3.4.3 Presoja programa kot ukrepa za ohranjanje varnosti oskrbe z električno energijo v Sloveniji
Presoja v zvezi s prvima dvema kategorijama kvalificiranih proizvajalcev
Če ukrep ne more biti odobren na podlagi izjem iz člena 87(2) in člena 87(3) Pogodbe ES, je še vedno lahko združljiv s Pogodbo ES v okoliščinah, v katerih je to potrebno zaradi izpolnjevanja storitve splošnega gospodarskega interesa.
Tovrstni ukrepi celo niso državna pomoč v smislu člena 87(1)) Pogodbe ES, če izpolnjujejo štiri merila, določena v sodbi Sodišča z dne 24. julija 2003, v primeru C-280/00 [13] (v nadaljevanju "sodba Altmark").
V nasprotnem primeru je ukrep, tudi če je državna pomoč, lahko odobren na podlagi člena 86(2) Pogodbe ES.
V tej fazi svoje analize Komisija dvomi, da bi lahko podporo programa prvima dvema kategorijama kvalificiranih proizvajalcev na kakršen koli način šteli za nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega interesa, ki bi bilo združljivo bodisi s Pogodbo ES ali s sodno prakso.
Pri analizi združljivosti tovrstne podpore, tako v smislu neobstoja pomoči glede na merila sodbe Altmark kakor tudi v smislu združljive pomoči neposredno na podlagi člena 86(2) Pogodbe ES, je namreč treba najprej natančno opredeliti storitev splošnega gospodarskega interesa, ki ga morajo upravičenci doseči.
Taka natančna opredelitev je potrebna, da se omogoči analiza sorazmernosti nadomestil, ki je nujna za presojo združljivosti nadomestil za storitve splošnega gospodarskega interesa.
V tej fazi svoje analize Komisija meni, da spričo vsega tega opredelitev storitve splošnega gospodarskega interesa ne bi smela biti odprta.
Po mnenju Komisije to merilo izključuje nekatera merila, kot je zadevno merilo, v primeru katerega se lahko število upravičencev za prvi dve kategoriji kvalificiranih proizvajalcev in potemtakem tudi znesek nadomestil povečata brez omejitev.
Presoja v zvezi z elektrarno Trbovlje – Analiza na podlagi sodbe Altmark
Komisija meni, da je stanje drugačno v tretji kategoriji proizvajalcev, ki prejemajo podporo od programa, namreč v primeru elektrarne Trbovlje.
Ta kategorija kvalificiranih proizvajalcev namreč ni odprta.
Kategorija je opredeljena in omejena na eno elektrarno.
Kaže tudi, da se opredelitev te kategorije sklicuje na enega od členov Direktive 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 96/92/ES [14] (ali na enakovreden člen prejšnje Direktive 96/92/ES), ki je bila v številnih preteklih primerih uporabljena kot podlaga za opredelitev storitev splošnega gospodarskega interesa.
Člen 11(4) Direktive 2003/54/ES se glasi: "Država članica lahko zaradi zanesljivosti oskrbe odredi, da se pri razporejanju proizvodnih naprav daje prednost tistim, ki uporabljajo kot gorivo domače vire primarne energije do obsega, ki v posameznem koledarskem letu ne presega 15 % skupne primarne energije, potrebne za proizvodnjo električne energije, porabljene v zadevni državi članici".
Določbe tega člena kot take niso pravna podlaga za odobritev državne pomoči za zagotovitev varnosti dobave, niti v okviru zgoraj navedenih izrecnih omejitev.
Dovoljuje namreč zgolj dodelitev prednosti pri razporejanju nekaterih elektrarn.
Za razliko od zavajajočega pomena besedne zveze "prednost pri razporejanju" v slovenskem pravu, se besedna zveza "priority to the dispatch" v zadevnem členu navedene direktive nanaša samo na dodelitev prednosti pri razvrstitvi elektrarn, ko to zahtevajo upravljavci omrežja.
Ne obstaja nikakršen drugi sklic na dodatne ugodnosti, kot so zajamčene cene.
V skladu s stalno prakso Komisije [15] pa se uporabljata opredelitev in prag, določena v tem členu, kot podlaga za neodprto opredelitev obsega storitev splošnega gospodarskega interesa na področju varnosti dobave električne energije.
Komisija zato meni, da se lahko podpora elektrarni Trbovlje analizira kot nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega interesa, ki ga uokvirja člen 11(4) Direktive 2003/54/ES.
Komisija je to nadomestilo najprej analizirala na podlagi meril iz sodbe Altmark.
Četrto merilo, navedeno v sodbi Altmark zahteva, da "v primeru, da podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev v določenem primeru ni izbrano v skladu s postopkom javnega naročanja, ki naj bi omogočil izbiro ponudnika, sposobnega, da te storitve skupnosti zagotovi po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi v tipičnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna transportna sredstva za izpolnjevanje potrebnih zahtev po javnih storitvah, nastali pri izpolnjevanju teh obveznosti, ob upoštevanju ustreznih prejemkov in razumnega dobička za izpolnjevanje teh obveznosti".
Glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, ne kaže, da bi bila v zadevnem primeru elektrarna Trbovlje izbrana na podlagi razpisnega postopka za izbiro vira energije, z namenom zagotoviti varnost dobave.
Poleg tega slovenski organi Komisiji niso predložili informacij, ki bi omogočale primerjavo stroškov elektrarne s stroški referenčnega podjetja, kakor ga je opredelilo Sodišče.
Komisija meni, da bi bilo zelo težko najti podatke o takem podjetju v zadevnem primeru, glede na pomanjkanje referenčnih točk v sektorju, ki je še vedno precej nestabilen, zlasti v novih državah članicah, v katerih prehod k liberaliziranemu trgu še vedno poteka.
Glede na zgoraj navedeno Komisija dvomi, da je v zadevnem primeru možno uporabiti merila iz sodbe Altmark in na podlagi tega sklepati, da državna podpora elektrarni Trbovlje ni pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.
Presoja v zvezi z elektrarno Trbovlje – Analiza na podlagi člena 86(2) Pogodbe
Komisija je zato analizirala pomoč neposredno na podlagi člena 86(2) Pogodbe ES.
Za odobritev dodelitve pomoči v skladu s členom 86(2) morajo biti izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:
4. pomoč nadomešča storitev splošnega gospodarskega interesa;
ta storitev je zaupana upravičencu;
nadomestila so skladna z načelom sorazmernosti;
ni nikakršnega vpliva na trgovino, ki bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti.
Kakor je razvidno iz zgoraj navedenega, Komisija meni, da se lahko šteje, da je pomoč dejansko usmerjena v nadomeščanje stroškov storitve splošnega gospodarskega interesa v zvezi z varnostjo dobave električne energije.
Komisija tudi ugotavlja, da je država elektrarno Trbovlje imenovala kot edino pripadnico tretje kategorije kvalificiranih proizvajalcev, katere opredelitev se ujema z opredelitvijo proizvajalcev, ki prispevajo k varnosti dobave električne energije v smislu Direktive 2003/54/ES.
Komisija sodi, da je na to imenovanje mogoče gledati kot na zaupanje opravljanja storitve splošnega gospodarskega interesa.
Vendar pa glede na omejene informacije, ki so ji na voljo v zvezi z načini izvajanja programa, Komisija dvomi, da lahko v tej fazi svoje analize ugotovi, da so nadomestila v skladu z načelom sorazmernosti.
Da lahko oceni, ali je to načelo izpolnjeno, potrebuje Komisija podrobne informacije o stroških, povezanih z izvajanjem te storitve, vključno z morebitno ublažitvijo teh stroškov prek druge pomoči, ki jo prejema elektrarna, pa tudi prek zneskov nadomestil.
V tem pogledu sta način, na katerega se določa cena za nakupno obveznost (in njena dejanska vrednost) in obdobje trajanja sistema za določanje cen, dva ključna parametra, ki ju Komisija nima na voljo.
Komisija tudi meni, da bi morala preveriti, ali je storitev splošnega gospodarskega interesa v zvezi z varnostjo dobave električne energije dejansko omejena na 15-odstotni prag [16], naveden v Direktivi 2003/54/ES, po potrebi vključno z drugimi podjetji, ki bi jim bilo zaupano opravljanje podobne storitve splošnega gospodarskega interesa.
Nenazadnje pa glede na to, da ni mogoče opraviti presoje sorazmernosti nadomestil, Komisija dvomi, da lahko ugotovi, ali zadevna nadomestila vplivajo na trgovino na način, ki bil v nasprotju z interesi Skupnosti.
3.5 Dvomi v zvezi z drugimi določbami Pogodbe
Videti je, da je program financiran iz dajatve, naložene porabnikom električne energije, katere znesek je vsaj delno odvisen od količine porabljene električne energije.
V skladu s sodno prakso Sodišča in ustaljeno prakso Komisije, člena 25 in 90 Pogodbe določata, da dajatev, ki je naložena proizvodu in katere prihodek se uporablja v korist domačih proizvajalcev, se naj ne obračuna na uvoz.
Glede na ustaljeno prakso Komisije bi naj bila ta dajatev obračunana na izvoz.
Glede na zgoraj navedeno Komisija dvomi, da so sredstva financiranja pomoči združljiva s členoma 25 in 90 Pogodbe.
4. SKLEP
Glede na zgoraj navedeno, v skladu s postopkom, določenim v členu 88(2) Pogodbe ES, Komisija poziva Republiko Slovenijo, da predloži svoje pripombe in zagotovi vse informacije, ki bi lahko pomagale pri presoji ukrepa, v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa.
Komisija poziva vaše organe, da takoj posredujejo izvod tega dopisa morebitnim prejemnikom pomoči.
Komisija želi Republiko Slovenijo spomniti, da ima člen 88(3) Pogodbe ES odložni učinek, in pritegniti vašo pozornost na člen 14 Uredbe Sveta (ES) št.
659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES [17], ki določa, da se lahko od prejemnika izterja vsa nezakonita pomoč.
Glede na to, da se lahko šteje, da je bila posamezna pomoč elektrarnam v Ljubljani in Trbovlju priglašena v skladu z začasnim postopkom, se mora ta odločitev razumeti tudi kot odločitev o ugovoru zoper ti dve posamezni pomoči v smislu pododstavka 1(c) odstavka 3 Priloge IV Pogodbe o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji.
Navedena odločitev se tudi šteje kot odločitev o začetku uradnega preiskovalnega postopka v smislu Uredbe Sveta (ES) št.
659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe.
Komisija opozarja Republiko Slovenijo, da bo z objavo tega dopisa in njegovega strnjenega povzetka v Uradnem listu Evropske unije obvestila vse zainteresirane stranke.
Obvestila bo tudi vse zainteresirane stranke v državah članicah EFTA, ki so podpisnice sporazuma EGS, z objavo obvestila v Dodatku EGS k Uradnemu listu Evropske unije, z izvodom tega dopisa pa bo obvestila tudi nadzorni organ EFTA.
Vse zainteresirane stranke bodo pozvane, da oddajo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega obvestila."
[1] Úř. věst.
C 37, 3.2.2001, s. 3.
[2] Přijato Komisí dne 26. července 2001.
K dispozici na internetové stránce generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Komise na následující adrese: http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf.
Sděleno členským státům v dopise ze dne 6. srpna 2001, ref. č. SG(2001) D/290869.
[3] Uredba o pogojih za pridobitev statusa kvalificiranega proizvajalca električne energije (Ur.l.
RS, št.
29/01 in 99/01).
[4] UL L 27, 30.1.1997, str.
20.
[5] Sodba Sodišča z dne 13. marca 2001 v primeru C-379/98.
[6] UL C 37, 3.2.2001, str.
3.
[7] UL L 283, 27.10.2001, str.
33.
[8] Ur. l. RS št.
79/1999.
[9] UL L 52, 21.2.2004, str.
50.
[10] Ta opomba ne velja zmeraj za električno energijo, proizvedeno iz biomase.
Kljub temu pa v tej fazi Komisiji niso bile dostavljene nikakršne zadevne informacije, ki omogočajo uporabo posebnih določb za tovrstno tehnologijo, kakor je določeno v točki 60 okoljskih smernic.
[11] Komisija ga je sprejela dne 26. junija 2001.
Na voljo je na spletnih straneh Generalnega direktorata Komisije za konkurenco na naslednjem naslovu:http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf.
Državam članicam je bilo posredovano v dopisu št.
SG(2001) D/290869 z dne 6. avgusta 2001.
[12] Glej zlasti primer NN 49/99 – Španija – UL C 268, 22.9.2001, str.
7; primer N 133/01 – Grčija – UL C 9, 15.1.2003, str.
6 in primer N 161/04 – Portugalska – še neobjavljen v UL.
[13] Sodba Sodišča z dne 24. junija 2003 v primeru C-280/00, Altmark trans Gmbh, Regierungsprasidium Magdeburg in Nahverkehrsgesellschaft Altmark Gmbh.
[14] UL L 176, 15.7.2003, str.
37.
[15] Glej zlasti odločbo Komisije v primeru št.
6/A/2001 – Irska – Obveznosti javnih storitev, naložene Odboru za dobavo električne energije, v zvezi s proizvodnjo električne energije iz šote.
UL C 77, 28.3.2002, str.
25.
[16] Petnajst odstotkov je namreč skupna primarna energija, potrebna za proizvodnjo električne energije, porabljene v zadevni državi članici.
[17] UL L 83, 27.3.1999, str.
1.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 64/02)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 431 _BAR_ _BAR_ 15. 7. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Evropské radě a Evropskému parlamentu: Financování programu Natura 2000 _BAR_
KOM(2004) 793 _BAR_ _BAR_ 10. 12. 2004 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě: Provádění mimořádné finanční pomoci Arménii, Gruzii a Tádžikistánu _BAR_
KOM(2004) 838 _BAR_ 1 _BAR_ 30. 12. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě (1) o víceletém finančním rámci pro spolupráci při financování rozvoje v rámci dohody o partnerství AKT-ES; a (2) o souvisejícím předběžném návrhu rozhodnutí Rady, jež stanovuje datum, po kterém již nebudou prostředky 9. Evropského rozvojového fondu vázány _BAR_
KOM(2004) 841 _BAR_ _BAR_ 29. 12. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Akční plán provádění právního rámce v oblasti elektronického zadávání veřejných zakázek _BAR_
KOM(2004) 858 _BAR_ _BAR_ 7. 1. 2005 _BAR_ Zpráva Komise o provedení rámcového rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 o společných vyšetřovacích týmech _BAR_
KOM(2004) 863 _BAR_ _BAR_ 5. 1. 2005 _BAR_ Zpráva Komise: Výroční zpráva o zavádění vnitřního trhu se zemním plynem a elektřinou _BAR_
KOM(2005) 12 _BAR_ _BAR_ 26. 1. 2005 _BAR_ Strategické cíle 2005 – 2009: Evropa 2010: Partnerství pro evropskou obnovu – Prosperita, solidarita a bezpečnost – Sdělení předsedy po dohodě s místopředsedkyní Wallströmovou _BAR_
KOM(2005) 13 _BAR_ _BAR_ 27. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě: Předloha Společné zprávy o zaměstnanosti 2004/2005 _BAR_
KOM(2005) 17 _BAR_ _BAR_ 27. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Hodnocení politiky v oblasti životního prostředí za rok 2004 _BAR_
KOM(2005) 24 _BAR_ _BAR_ 2. 2. 2005 _BAR_ Sdělení jarnímu zasedání Evropské rady: Společně k růstu a zaměstnanosti – Nový začátek lisabonské strategie – Sdělení předsedy Barrosa po dohodě s místopředsedou Verheugenem _BAR_
KOM(2005) 33 _BAR_ _BAR_ 9. 2. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: o Sociální agendě _BAR_
KOM(2005) 37 _BAR_ _BAR_ 9. 2. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Hodnocení strategie udržitelného rozvoje EU v roce 2005: Výchozí rekapitulace a budoucí směry vývoje _BAR_
KOM(2005) 43 _BAR_ 1 _BAR_ 10. 2. 2005 _BAR_ Sdělení Komise týkající se změny návrhu Komise na nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí v období od 1. července 2005 do 31. prosince 2008 _BAR_
KOM(2005) 55 _BAR_ _BAR_ 22. 2. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise ze dne 22. února 2005 k žádostem Bulharské republiky a Rumunska o přistoupení k Evropské unii _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 64/04)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 478 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví druhý program "Marco Polo" pro poskytování finanční pomoci Společenství za účelem zlepšení vlivu systému nákladní dopravy na životní prostředí ("Marco Polo II") _BAR_
KOM(2004) 628 _BAR_ _BAR_ 29. 9. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o obecných ustanoveních o zřízení Evropského nástroje sousedství a partnerství _BAR_
KOM(2004) 780 _BAR_ _BAR_ 6. 12. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2505/96 o otevření a správě autonomních celních kvót Společenství pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky _BAR_
KOM(2004) 838 _BAR_ 2 _BAR_ 30. 12. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o stanovení konečného termínu pro přidělování prostředků 9. Evropského rozvojového fondu (ERF) _BAR_
KOM(2004) 848 _BAR_ 1 _BAR_ 4. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii _BAR_
KOM(2004) 848 _BAR_ 2 _BAR_ 4. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii _BAR_
KOM(2004) 856 _BAR_ _BAR_ 6. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se Dánsku povoluje zavedení opatření odchylujícího se od čl. 14 odst. 1 písm. d) šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
KOM(2005) 6 _BAR_ _BAR_ 19. 1. 2005 _BAR_ Návrh rámcového rozhodnutí Rady o boji proti organizované trestné činnosti _BAR_
KOM(2005) 39 _BAR_ _BAR_ 11. 2. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o ukončení částečného prozatímního přezkumu anti-dumpingových opatření na dovoz polyethylentereftalátových filmů (PET) pocházejících, mj., z Indie. _BAR_
KOM(2005) 41 _BAR_ _BAR_ 11. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k rozhodnutí Rady pro stabilizaci a přidružení ES – Chorvatsko, kterým se přijímá její jednací řád _BAR_
KOM(2005) 43 _BAR_ 2 _BAR_ 10. 2. 2005 _BAR_ Pozměněný návrh nařízení Rady o uplatňování systému všeobecných celních preferencí _BAR_
KOM(2005) 54 _BAR_ _BAR_ 17. 2. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Saúdské Arábie, změně nařízení Rady (ES) č. 2852/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky a o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů pocházejících z Tchaj-wanu _BAR_
KOM(2005) 61 _BAR_ 1 _BAR_ 25. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Gruzií o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 61 _BAR_ 2 _BAR_ 25. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Gruzií o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 62 _BAR_ 1 _BAR_ 25. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Libanonskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 62 _BAR_ 2 _BAR_ 25. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Libanonskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 68 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1980, kterým se zřizuje Poradní výbor pro program jaderné syntézy _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
1 euro Oznámení o platných vyrovnávacích opatřeních na dovozy některých integrovaných obvodů známých jako DRAM (dynamické paměti s libovolným přístupem) pocházejících z Korejské republiky
(2005/C 70/02)
Komise byla informována, že se u některých dovozů integrovaných obvodů známých jako DRAM (dynamické paměti s libovolným přístupem) pocházejících z Korejské republiky zřejmě nevybírá vyrovnávací clo uložené na dovozy těchto obvodů.
1. Dotčený výrobek
Dotčeným výrobkem jsou některé integrované obvody známé jako dynamické paměti s libovolným přístupem (dále jen obvody "DRAM") všech typů, hustoty integrace a variant, též zapouzdřené, ve tvaru zpracovaných monokrystalických desek nebo jednotlivých čipů vyrobených užitím různých verzí technologie kov-oxid-polovodič (MOS), včetně typů komplementárních MOS (CMOS), všech hustot integrace (včetně hustot budoucích), bez ohledu na přístupovou rychlost, konfiguraci, typy pouzder nebo rámcování atd., pocházející z Korejské republiky.
Dotčeným výrobkem jsou i obvody DRAM dodávané ve tvaru paměťových modulů (bez zákaznického přizpůsobení), paměťových desek (bez zákaznického přizpůsobení) nebo v nějakém jiném sestaveném tvaru, za předpokladu, že je jejich hlavním účelem poskytování paměti.
Dotčený výrobek je v současné době zařazen do kódů KN 85422111, 85422113, 85422115, 85422117, ex85422101 (kód TARIC 8542210110), ex85422105 (kód TARIC 8542210510), ex85489010 (kód TARIC 8548901010), ex84733010 (kód TARIC 8473301010) a ex84735010 (kód TARIC 8473501010).
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
2. Stávající opatření
Platným opatřením je konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1480/2003 [1].
3. Stávající situace týkající se dovozu dotčeného výrobku
Komise byla informována, že se u některých dovozů dotčeného výrobku zřejmě nevybírá vyrovnávací clo.
Taková situace může nastat v případě, že obvody DRAM, též dodávané ve tvaru paměťových modulů, paměťových desek nebo v nějakém jiném sestaveném tvaru, obsahují i součástky nebo obvody DRAM, které nejsou korejského původu. Komise hodlá tuto situaci prošetřit, aby bylo možné stanovit, do jaké míry bude zapotřebí přijmout zvláštní ustanovení podle čl.
2026/97 [2] ("základní nařízení") s cílem zajistit správné vybírání cla z dovozu dotčeného výrobku. Tato zvláštní ustanovení mohou mít podobu požadavku na zajištění vybírání vyrovnávacího cla na obvody DRAM korejského původu, též dodávané ve tvaru paměťových modulů, paměťových desek nebo v nějakém jiném sestaveném tvaru.
Za tímto účelem je možné stanovit požadavek, aby dovozci při dovozu obvodů DRAM, též dodávaných ve tvaru paměťových modulů, paměťových desek nebo v nějakém jiném sestaveném tvaru, předkládali prohlášení o původu.
4. Postup
Komise vyzývá zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výše uvedené situaci.
Kromě toho Komise za účelem získání informací, které považuje za nezbytné pro posouzení dané situace, zašle kopii tohoto oznámení výrobním odvětvím Společenství, všem případným sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Korejské republice, dovozcům, kteří s Komisí spolupracovali v rámci šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření, všem případným sdružením vývozců/výrobců, všem případným sdružením sdružení dovozců, stejně jako orgánům dotčené země vývozu.
Výše uvedené nebo jiné zúčastněné strany mohou do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie kontaktovat Komisi a společně s příslušnými podklady jí poskytnout informace týkající se výše uvedené situace.
Komise navíc může zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.
Příslušnou žádost je třeba podat ve výše uvedené čtyřicetidenní lhůtě.
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název (jméno), poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany. Veškeré písemně předložené informace a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [3]" a v souladu s čl.
29 odst. 2 základního nařízení je doprovází verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "K nahlédnutí zúčastněným stranám".
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
Telex COMEU B 21877.
5. Použití dostupných údajů
V případě, že zúčastněné strany neposkytnou ve stanovených lhůtách žádné informace týkající se výše uvedené situace nebo pokud kladou závažným způsobem překážky šetření, mohou pozitivní či negativní zjištění vycházet z dostupných údajů, jak stanoví článek 28 základního nařízení.
Je-li zjištěno, že kterákoli zúčastněná strana předložila nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje.
Pokud jakákoli zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění proto podle článku 28 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, může být výsledek pro dotčenou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
[1] Úř. věst.
L 212, 22.8.2003, s. 1.
[2] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[3] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 29 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1) a článku 12 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o změně závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu uvnitř Francie
(2005/C 70/03)
(Text s významem pro EHP)
1. Na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla Francie o změně závazků veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm Brest (Guipavas) a letištěm Ouessant zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie C 120 ze dne 23. května 2002.
2. Závazky veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm Brest (Guipavas) a letištěm Ouessant jsou:
- Minimální četnost
Doprava musí být provozována po celý rok, mimo 1. ledna a 25. prosince.
Doprava musí zahrnovat nejméně dva zpáteční lety denně, ráno a vpodvečer, od pondělí do neděle včetně.
Nejméně 90 dní ročně musí být nabízen třetí zpáteční let.
- Kategorie používaných strojů a nabízená kapacita
Dopravu musí zajišťovat nejméně jedno turbovrtulové letadlo s minimální kapacitou 9 míst.
- Letový řád
Letový řád musí cestujícím umožnit vykonat jeden zpáteční let v průběhu jednoho dne s pobytem nejméně sedm hodin jak v Brestu, tak v Ouessant.
- Tarify a obchodní politika
Cena jednosměrné letenky nesmí být vyšší než:
- 59 eur (bez letištních poplatků), ceny roku 2005, pro referenční tarif,
- 34 eur (bez letištních poplatků), ceny roku 2005, pro rezidenty,
- 16 eur (bez letištních poplatků), ceny roku 2005, pro rezidenty se školní docházkou na pevnině.
Na děti ve věku od dvou do dvanácti let, na něž se nevztahuje tarif stanovený ve třetí odrážce, se vztahuje 50 % snížení tarifů stanovených v první a druhé odrážce.
Děti do dvou let cestují zdarma.
Nabízí se rovněž možnost předplatného.
Tyto maximální tarify se každý rok mění na základě vývoje indexu maloobchodních cen za uplynulých dvanáct měsíců.
Kontinuita dopravy
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených ročně z důvodů, za které přímo odpovídá dopravce, překročit 3 % plánovaných letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněném nejméně šest měsíců předem.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést k správním a/nebo soudním sankcím.
3. Těmito závazky veřejné služby se od 1. října 2005 nahrazují závazky veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm Brest (Guipavas) a letištěm Ouessant zveřejněné
Stažení neaktuálních návrhů Komise
(2005/C 75/04)
Komise při svém pravidelném přezkumu projednávaných návrhů stáhla některé návrhy, o nichž zákonodárce ještě nerozhodl, ale které již nejsou aktuální.
Sdělení Komise se seznamem stažených návrhů bylo zveřejněno v databázi EURLEX pod č.j. KOM(2004) 542 ze dne 10. března 2005.
--------------------------------------------------
Stažení návrhů Komise
(2005/C 75/05)
Komise schválila návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla malého pohraničního styku na vnějších pozemních hranicích členských států a kterým se mění Schengenská úmluva a Společná konzulární instrukce, KOM(2005)56 ze dne 23. února 2005 – 2005/0006/COD.
Tento návrh nahrazuje předchozí návrhy Komise týkající se stejné záležitosti KOM (2003)502 – 2003/0193 (CNS) a 2003/0194 (CNS) ze dne 14. srpna 2003, jež se stahují.
--------------------------------------------------
1 euro Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny, o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových cel uložených na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a Rumunska a o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingového cla uloženého na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny
(2005/C 77/02)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [1] (dále jen "základní nařízení"), ve kterém se uvádí, že dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podal dne 14. února 2005 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl – v tomto případě více než 50 % – celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový jsou některé bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli s vnějším průměrem kruhového průřezu nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), pocházející z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle spadající pod kódy KN ex73041010, ex73041030, ex73042100, ex73042911, ex73043199, ex73043959, 73043991, 73043993, ex73045199, ex73045991 a ex73045993. Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
Tento výrobek rovněž zahrnuje výrobky, na něž se vztahují nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, která jsou v současnosti předmětem prozatímního přezkumu, jak je uvedeno v oddíle 10 tohoto oznámení, tedy některé bezešvé trubky a duté profily ze železa a nelegované oceli pocházející z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny kódů KN 73041010, 73041030, 73043199, 73043991 a 73043993.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Chorvatska, Rumunska a Ruska vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho vývozu do Společenství.
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Ukrajinu na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d) tohoto oznámení.
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné pro všechny dotčené vyvážející země.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že dovozy dotčeného výrobku z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny mají jednotlivě i celkově významný podíl na trhu ve Společenství a že se tento podíl dokonce zvýšil.
Dále se rovněž uvádí, že kromě jiných dopadů mají objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku nepříznivý vliv na prodané množství a úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům na celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje tímto šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Rusku a na Ukrajině
Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem žádají, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a poskytnou jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení tyto údaje:
- název, adresa, e-mailová adresa, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného na tuzemském trhu za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- informace o tom, zda společnost hodlá uplatnit individuální dumpingové rozpětí [2] (individuální dumpingová rozpětí mohou uplatnit pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci tuzemského trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přešetřením jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem žádají, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě uvedené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odst. 7 tohoto oznámení následující údaje:
- název, adresa, e-mailová adresa, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem vyjádřený v tunách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení, jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přešetřením jejich odpovědí přímo na místě.
S cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné, se Komise kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
Aby Komise mohla vzorek vybrat, žádají se všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) tohoto oznámení poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresa, e-mailová adresa, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- objem prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přešetřením jejich odpovědí přímo na místě.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Zúčastněné strany, jež chtějí předložit podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Závěr vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivý, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Rusku a na Ukrajině, vývozcům/výrobcům v Chorvatsku a v Rumunsku, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení dovozců uvedených v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
i) Vývozci/výrobci v Chorvatsku a Rumunsku a dovozci
Všichni tito účastníci řízení by se měli neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení, prostřednictvím faxu obrátit na Komisi, aby zjistili, zda jsou uvedeni v podnětu, a aby si případně vyžádali dotazník, vzhledem k tomu, že se lhůta stanovená v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení vztahuje na všechny tyto účastníky řízení.
ii) Vývozci/výrobci v Rusku a na Ukrajině hodlající uplatnit individuální rozpětí
Vývozci/výrobci v Rusku a na Ukrajině, kteří hodlají uplatnit individuální rozpětí s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení musejí předložit vyplněný dotazník ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení. Proto si musí vyžádat dotazník ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení. Tito účastníci si však musí být vědomi, že pokud se v případě vývozců/výrobců použije výběr vzorků, může se Komise rozhodnout, že jim individuální rozpětí nestanoví, pokud by byl počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální posuzování způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému dokončení tohoto šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všichni účastníci řízení se tímto vyzývají, aby oznámili svá stanoviska, předložili kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytli příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslechnout, pokud předloží žádost prokazující, že pro jejich vyslechnutí existují konkrétní důvody.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Ukrajinou coby vhodná země s tržním hospodářstvím pravděpodobně použije Rumunsko. Účastníci řízení se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřili své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro vývozce/výrobce na Ukrajině, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy, že podnikají v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d) tohoto oznámení. Komise zašle tiskopisy žádosti všem vývozcům/výrobcům na Ukrajině uvedeným v podnětu a jakýmkoli sdružením vývozců/výrobců uvedeným v podnětu, jakož i ukrajinským orgánům.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení požádat o slyšení, přičemž uvedou konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo dalších tiskopisů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník a další tiskopisy co nejdříve, avšak nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro účastníky řízení za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všichni účastníci řízení, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a předloží svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se účastník řízení přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení.
iii) Slyšení
Všichni účastníci řízení mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace významné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření budou možná chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Rumunska, které bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně použito jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Ukrajinou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o uplatnění statusu tržního hospodářství a/nebo pro individuální zacházení
Řádně odůvodněná žádost o uplatnění statusu tržního hospodářství (podle odst. 5.1 písm. e) tohoto oznámení) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základného nařízení musí být Komisi doručena do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti účastníků řízení musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla účastníků řízení.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež účastníci řízení poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [5]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
10. Přehled stávajících opatření
Nařízení Rady (ES) č. 2320/97 [6] uložilo konečné antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska a Rumunska, kódů KN 73041010, 73041030, 73043199, 73043991 a 73043993.
Nařízení Rady (ES) č. 348/2000 uložilo konečné antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a nelegované oceli, pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny, kódů KN 73041010, 73041030, 73043199, 73043991 a 73043993.
Pokud se v řízení zahájeném tímto oznámením dospěje k závěru, že na některé bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli pocházející z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny je třeba uložit opatření, která se tudíž budou týkat i bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, potom opatření uložená nařízeními Rady (ES) č. 2320/97 a 348/2000 již nebudou vhodná a proto bude třeba tato nařízení pozměnit nebo zrušit.
Proto je třeba zahájit prozatímní přezkum týkající se nařízení (ES) č. 2320/97 a 348/2000, který by umožnil případné změny nebo zrušení s ohledem na šetření zahájené tímto oznámením.
Proto Komise zahajuje v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 2320/97 a nařízení (ES) č. 348/2000. Na tyto prozatímní přezkumy se obdobně vztahují ustanovení bodů 5, 6, 7 a 8 tohoto oznámení.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Individuální rozpětí lze uplatnit podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro společnosti, které nejsou součástí vybraného vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení pro společnosti, které žádají o statut tržního hospodářství. Upozornění: pro uplatnění individuálního zacházení je nutná žádost podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a pro uplatnění statusu tržního hospodářství je nutná žádost podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[3] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č.
2454/93 o provádění celního kodexu Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s.
[4] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1) a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
[5] Úř. věst. L 322, 25.11.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 10).
[6] Úř. věst. L 45, 17.2.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 258/2005 (Úř. věst. L 46, 17.2.2005, s. 7).
--------------------------------------------------
Oprava oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a oceli pocházejících z Chorvatska, Rumunska, Ruska a Ukrajiny, o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových cel uložených na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a Rumunska a o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingového cla uloženého na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa a nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny
(Úřední věstník Evropské unie C 77 ze dne 31. března 2005)
(2005/C 119/07)
1.
Na straně 4 se poznámka pod čarou 1 nahrazuje tímto:
"Pro informace o významu pojmu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 týkající se provádění celního kodexu Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1)."
3. Na straně 6 se poznámka pod čarou 2 nahrazuje tímto:
4. Na straně 7 se za slova "Nařízení Rady (ES) č. 348/2000" vkládá odkaz na poznámku pod čarou číslo 1. Tato poznámka pod čarou zní takto:
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropské středisko pro sledování rasizmu a xenofobie
(2005/C 78/01)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://eumc.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Obdržené příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 6,5 _BAR_ 5,6 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,7 _BAR_ 2,6 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,7 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 3,2 _BAR_ 2,8 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,4 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 4,4 _BAR_ 4,0 _BAR_ 2,7 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,5 _BAR_
Celkem _BAR_ 6,6 _BAR_ 5,8 _BAR_ Celkem _BAR_ 6,6 _BAR_ 6,0 _BAR_ 4,7 _BAR_ 1,3 _BAR_ 0,6 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,3 _BAR_ 8,1 _BAR_ 7,5 _BAR_ 5,9 _BAR_ 1,3 _BAR_ 0,9 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 7318 _BAR_ 4320 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 374 _BAR_ _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 21 _BAR_ 43 _BAR_
Příjmy program PHARE _BAR_ 676 _BAR_ _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 8389 _BAR_ 4363 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 2618 _BAR_ 2416 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 64 _BAR_ 187 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 412 _BAR_ 377 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 51 _BAR_ 60 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 1678 _BAR_ 1686 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 1162 _BAR_ 1234 _BAR_
Výdaje program PHARE
Platby _BAR_ 377 _BAR_ _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 694 _BAR_ _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 7055 _BAR_ 5960 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 1334 _BAR_ – 1597 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 1579 _BAR_ – 8 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 301 _BAR_ 52 _BAR_
Nevyužité prostředky z předcházejícího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 38 _BAR_ 151 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 5 _BAR_ 2 _BAR_
Částky k uhrazení Komisi _BAR_ _BAR_ – 179 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 98 _BAR_ – 1579 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 72 _BAR_ 70 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 108 _BAR_ 183 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 148 _BAR_ 140 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 98 _BAR_ – 1579 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 250 _BAR_ 235 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 207 _BAR_ – 1396 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 362 _BAR_ – 262 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 108 _BAR_ 183 _BAR_ Automatické přenosy _BAR_ 1277 _BAR_ 1482 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Různé závazky _BAR_ 275 _BAR_ 225 _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 23 _BAR_ 13 _BAR_ Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 454 _BAR_ 507 _BAR_
Zálohy _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ Závazky PHARE _BAR_ 694 _BAR_ _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 77 _BAR_ 66 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2700 _BAR_ 2214 _BAR_
Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 456 _BAR_ 541 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dotace program PHARE _BAR_ 169 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 725 _BAR_ 621 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pokladní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Průběžné účty a opravné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 2073 _BAR_ 113 _BAR_ Prostředky k dalšímu použití _BAR_ _BAR_ 99 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2073 _BAR_ 113 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 99 _BAR_
Celkem _BAR_ 2906 _BAR_ 917 _BAR_ Celkem _BAR_ 2906 _BAR_ 917 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropská agentura pro bezpečnost letectví
(2005/C 78/02)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.easa.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
(v mil. eur) _BAR_
PŘÍJMY _BAR_ VÝDAJE _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 4,7 _BAR_ 3,7 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,2 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,3 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,7 _BAR_ 0,2 _BAR_ 2,5 _BAR_ 0,3 _BAR_
Celkem _BAR_ 4,7 _BAR_ 3,7 _BAR_ Celkem _BAR_ 4,7 _BAR_ 3,9 _BAR_ 1,0 _BAR_ 2,9 _BAR_ 0,8 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2003
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 3725 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 3725 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 680 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 27 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 153 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 396 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 197 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 2486 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 3939 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ – 214 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 10 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 16 _BAR_
Počítačový software _BAR_ 11 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 214 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 5 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ – 198 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 16 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ Komise _BAR_ 8 _BAR_
Ostatní zálohy _BAR_ 5 _BAR_ Automatické přenosy finančních prostředků _BAR_ 2909 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 1 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 18 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 6 _BAR_ Mzdové srážky _BAR_ 12 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2947 _BAR_
Účty v bankách a peníze v hotovosti _BAR_ 2727 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2727 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 2749 _BAR_ Celkem _BAR_ 2749 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek
(2005/C 78/03)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.eurofound.eu.int/index.htm
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(prostředky pro současný rozpočtový rok a prostředky přenesené z předcházejícícho rozpočtového roku) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 16,5 _BAR_ 17,1 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 9,0 _BAR_ 9,0 _BAR_ 8,9 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 9,2 _BAR_ 9,2 _BAR_ 9,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,7 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 6,6 _BAR_ 6,6 _BAR_ 3,8 _BAR_ 2,8 _BAR_ 0,0 _BAR_ 3,1 _BAR_ 3,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 9,7 _BAR_ 9,7 _BAR_ 6,8 _BAR_ 2,8 _BAR_ 0,1 _BAR_
Celkem _BAR_ 16,8 _BAR_ 17,2 _BAR_ Celkem _BAR_ 16,8 _BAR_ 16,8 _BAR_ 13,7 _BAR_ 3,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 4,0 _BAR_ 3,9 _BAR_ 0,1 _BAR_ 20,8 _BAR_ 20,8 _BAR_ 17,6 _BAR_ 3,1 _BAR_ 0,1 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 17090 _BAR_ 16500 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 47 _BAR_ 62 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 35 _BAR_ 57 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 17172 _BAR_ 16619 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 8927 _BAR_ 9111 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 109 _BAR_ 216 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 968 _BAR_ 938 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 224 _BAR_ 683 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 3733 _BAR_ 3290 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 2817 _BAR_ 3105 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 16778 _BAR_ 17343 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 394 _BAR_ – 724 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 1836 _BAR_ – 1209 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 118 _BAR_ 81 _BAR_
Nevyužité prostředky z předcházejícího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 19 _BAR_ 13 _BAR_
Příjmy získané z programu PHARE _BAR_ 639 _BAR_ 0 _BAR_
Příjmy k úhradě z programu PHARE _BAR_ 361 _BAR_ 0 _BAR_
Výdaje na program PHARE _BAR_ – 1000 _BAR_ 0 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 9 _BAR_ 3 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 1296 _BAR_ – 1836 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotná stálá aktiva _BAR_ 27 _BAR_ 31 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 4389 _BAR_ 4294 _BAR_
Budovy _BAR_ 15682 _BAR_ 3826 _BAR_ Oceňovací rozdíly ve vlastním kapitálu _BAR_ 12094 _BAR_ 0 _BAR_
Nábytek a dopravní prostředky _BAR_ 142 _BAR_ 139 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 1296 _BAR_ – 1836 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 107 _BAR_ 149 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 15187 _BAR_ 2458 _BAR_
Technické a jiné vybavení _BAR_ 518 _BAR_ 105 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Budovaná stálá aktiva _BAR_ 0 _BAR_ 31 _BAR_ Automatické přenosy finančních prostředků _BAR_ 3150 _BAR_ 3940 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 16476 _BAR_ 4281 _BAR_ Neautomatické přenosy finančních prostředků _BAR_ 0 _BAR_ 64 _BAR_
Skladové zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Závazky PHARE _BAR_ 329 _BAR_ 0 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ 7 _BAR_ 13 _BAR_ Mzdové srážky _BAR_ 0 _BAR_ 139 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 7 _BAR_ 13 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 3479 _BAR_ 4143 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Průběžné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Program PHARE – platby Komise k uhrazení _BAR_ 361 _BAR_ 0 _BAR_ Nevyužité prostředky disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 22 _BAR_ 150 _BAR_
Zálohy _BAR_ 2 _BAR_ 11 _BAR_ Odložené příjmy _BAR_ 2 _BAR_ 1840 _BAR_
Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 281 _BAR_ 274 _BAR_ Nedokončené platby _BAR_ 0 _BAR_ 30 _BAR_
Příkazy k úhradě k zinkazování _BAR_ 5 _BAR_ 1840 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 24 _BAR_ 2020 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 41 _BAR_ 13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 690 _BAR_ 2138 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Banky _BAR_ 1331 _BAR_ 1960 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovost _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 183 _BAR_ 228 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1517 _BAR_ 2189 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 18690 _BAR_ 8621 _BAR_ Celkem _BAR_ 18690 _BAR_ 8621 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropská agentura pro námořní bezpečnost
(2005/C 78/04)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://emsa.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 4500 _BAR_ 2630 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 1552 _BAR_ 713 _BAR_ 647 _BAR_ 66 _BAR_ 838 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 848 _BAR_ 553 _BAR_ 238 _BAR_ 315 _BAR_ 295 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 230 _BAR_ 167 _BAR_ 13 _BAR_ 155 _BAR_ 63 _BAR_
Celkem _BAR_ 4500 _BAR_ 2632 _BAR_ Celkem _BAR_ 2630 _BAR_ 1434 _BAR_ 898 _BAR_ 536 _BAR_ 1196 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 2630 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 2 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 2632 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 647 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 66 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 238 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 315 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 13 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 155 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 1434 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 1198 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 11 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 8 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 3 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 1198 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 8 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1206 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_
Zálohy zaměstnancům _BAR_ 17 _BAR_ Automatické přenosy finančních prostředků _BAR_ 536 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 3 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 29 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 20 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 566 _BAR_
Pokladní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 1744 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1744 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 1772 _BAR_ Celkem _BAR_ 1772 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropský úřad pro bezpečnost potravin
(2005/C 78/05)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.:Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v mil. eur) _BAR_
PŘÍJMY _BAR_ VÝDAJE _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesové z předcházejícího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a a přenosy z rozpočtového roku 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ vloženo _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 12,6 _BAR_ 10,0 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 4,1 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,6 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 4,1 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,6 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,4 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,2 _BAR_ 1,0 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,2 _BAR_ 1,1 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,8 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ p.m. _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 5,7 _BAR_ 4,0 _BAR_ 1,1 _BAR_ 2,9 _BAR_ 1,7 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 5,8 _BAR_ 4,0 _BAR_ 1,2 _BAR_ 2,9 _BAR_ 1,7 _BAR_
Celkem _BAR_ 12,6 _BAR_ 10,0 _BAR_ Celkem _BAR_ 12,6 _BAR_ 9,9 _BAR_ 5,7 _BAR_ 4,2 _BAR_ 2,7 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 13,0 _BAR_ 9,9 _BAR_ 5,9 _BAR_ 4,2 _BAR_ 2,9 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 10284 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 33 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 10317 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 3567 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 149 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 1092 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 1189 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 1278 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 2895 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 10171 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 146 _BAR_
Kurzový rozdíl _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 146 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 362 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 769 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 106 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 146 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 701 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 915 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 401 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 769 _BAR_ Automatické přenosy finančních prostředků _BAR_ 4233 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ Srážky ze mzdy _BAR_ 8 _BAR_
Příkazy k refundaci _BAR_ 1 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 4241 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 2 _BAR_ Průběžné účty _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 3 _BAR_ Nevyužité prostředky disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 6 _BAR_
Pokladní účty _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 6 _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 4342 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 15 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 4357 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Průběžné účty _BAR_ 33 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 5162 _BAR_ Celkem _BAR_ 5162 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropská agentura pro bezpečnost a zdraví při práci
(2005/C 78/06)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://agency.osha.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.: Rozdíly u celkových součtů jsou dány zaokrouhlováním.
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené finanční prostředky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 13,4 _BAR_ 11,6 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 3,9 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,5 _BAR_
Vlastní příjmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,3 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 8,5 _BAR_ 8,3 _BAR_ 2,6 _BAR_ 5,9 _BAR_ 0,0 _BAR_ 5,8 _BAR_ 5,2 _BAR_ 0,6 _BAR_ 14,3 _BAR_ 8,3 _BAR_ 7,8 _BAR_ 5,9 _BAR_ 0,6 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ p.m. _BAR_ 0,2 _BAR_ Výdaje program PHARE _BAR_ 1,1 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,1 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_
Příjmy program PHARE _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 14,6 _BAR_ 12,7 _BAR_ Celkem _BAR_ 14,6 _BAR_ 14,1 _BAR_ 7,5 _BAR_ 6,6 _BAR_ 0,5 _BAR_ 6,2 _BAR_ 5,5 _BAR_ 0,8 _BAR_ 20,8 _BAR_ 14,1 _BAR_ 13,0 _BAR_ 6,6 _BAR_ 1,2 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
Pozn.: Rozdíly u celkových součtů jsou dány zaokrouhlováním.
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 11641 _BAR_ 12324 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 66 _BAR_ 252 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 157 _BAR_ 81 _BAR_
Příjmy program PHARE _BAR_ 824 _BAR_ 0 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 12688 _BAR_ 12657 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 3245 _BAR_ 3024 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 87 _BAR_ 136 _BAR_
Zdroj: Údaje poskytnuté agenturou – Tabulky jsou shrnutím údajů uvedených v účetnictví agentury.
Platby _BAR_ 1146 _BAR_ 1140 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 186 _BAR_ 247 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 2559 _BAR_ 2030 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 5859 _BAR_ 5623 _BAR_
Výdaje program PHARE
Platby _BAR_ 548 _BAR_ 0 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 502 _BAR_ 0 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 14131 _BAR_ 12199 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (c = a – b) _BAR_ – 1443 _BAR_ 458 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 1108 _BAR_ – 2185 _BAR_
Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku a zrušené _BAR_ 766 _BAR_ 609 _BAR_
Nevyužité prostředky disponibilní k dalšímu použití přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_
Platba oproti závazkům zrušena v roce 2002 _BAR_ – 191 _BAR_ 0 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_
Úpravové položky _BAR_ – 16 _BAR_ 7 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok před ekonomickou úpravou (d) _BAR_ – 1987 _BAR_ – 1108 _BAR_
Rozpočtové příjmy k proplacení _BAR_ 850 _BAR_ 0 _BAR_
Ostatní příjmy k proplacení _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_
Nabytí stálých aktiv _BAR_ 207 _BAR_ 0 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 186 _BAR_ 0 _BAR_
Různé výdaje _BAR_ – 1 _BAR_ 0 _BAR_
Ekonomické úpravy (e) _BAR_ 873 _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok (d + e) _BAR_ – 1113 _BAR_ – 1108 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
Pozn.: Rozdíly u celkových součtů jsou dány zaokrouhlováním.
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 95 _BAR_ 145 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 431 _BAR_ 1229 _BAR_
Vybavení IT _BAR_ 136 _BAR_ 428 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 1113 _BAR_ – 1108 _BAR_
Vybavení a nábytek _BAR_ 215 _BAR_ 614 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ – 682 _BAR_ 121 _BAR_
Dopravní prostředky _BAR_ 0 _BAR_ 26 _BAR_ Střednědobé a dlouhodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 445 _BAR_ 1214 _BAR_ Závazky pro případ připsaných příjmů _BAR_ 0 _BAR_ 369 _BAR_
Střednědobá a dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 369 _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 0 _BAR_ 369 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 369 _BAR_ Neautomatické přenosy _BAR_ 135 _BAR_ 193 _BAR_
Skladové zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické přenosy _BAR_ 6498 _BAR_ 5813 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ 6 _BAR_ 15 _BAR_ Komise _BAR_ 282 _BAR_ 7 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 6 _BAR_ 15 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 128 _BAR_ 19 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mzdové srážky _BAR_ 73 _BAR_ 24 _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 1035 _BAR_ 681 _BAR_ Závazky pro případ připsaných příjmů _BAR_ 0 _BAR_ 736 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 62 _BAR_ 53 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 7117 _BAR_ 6791 _BAR_
Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 0 _BAR_ 5 _BAR_ Průběžné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1097 _BAR_ 739 _BAR_ Příkazy k úhradě _BAR_ 11 _BAR_ 21 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Příjmy k disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 17 _BAR_
Účty v bankách a peníze v hotovosti _BAR_ 4889 _BAR_ 4922 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 11 _BAR_ 37 _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 1 _BAR_ 61 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 4890 _BAR_ 4982 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Průběžné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohy _BAR_ 6 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 6 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 6445 _BAR_ 7319 _BAR_ Celkem _BAR_ 6445 _BAR_ 7319 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – EMEA
(2005/C 78/07)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.emea.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 23,0 _BAR_ 22,5 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 31,5 _BAR_ 29,7 _BAR_ 29,2 _BAR_ 0,5 _BAR_ 1,8 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 31,9 _BAR_ 30,1 _BAR_ 29,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 1,9 _BAR_
Vlastní příjmy _BAR_ 59,0 _BAR_ 60,1 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 19,7 _BAR_ 19,2 _BAR_ 11,9 _BAR_ 7,3 _BAR_ 0,5 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,5 _BAR_ 0,4 _BAR_ 21,6 _BAR_ 21,1 _BAR_ 13,4 _BAR_ 7,3 _BAR_ 0,9 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 2,2 _BAR_ 1,8 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 33,0 _BAR_ 32,8 _BAR_ 24,5 _BAR_ 8,3 _BAR_ 0,2 _BAR_ 4,5 _BAR_ 4,2 _BAR_ 0,3 _BAR_ 37,5 _BAR_ 37,3 _BAR_ 28,7 _BAR_ 8,3 _BAR_ 0,5 _BAR_
Celkem _BAR_ 84,2 _BAR_ 84,4 _BAR_ Celkem _BAR_ 84,2 _BAR_ 81,7 _BAR_ 65,6 _BAR_ 16,1 _BAR_ 2,5 _BAR_ 6,8 _BAR_ 6,0 _BAR_ 0,8 _BAR_ 91,0 _BAR_ 88,5 _BAR_ 71,6 _BAR_ 16,1 _BAR_ 3,3 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Poplatky za rozhodnutí o registraci. _BAR_ 58657 _BAR_ 38372 _BAR_
Dotace Komise včetně dotací poskytnutých EHP. _BAR_ 19786 _BAR_ 14846 _BAR_
Dotace Společenství na léčivé přípravky pro vzácná onemocnění _BAR_ 2814 _BAR_ 2407 _BAR_
Příspěvky na programy Společenství _BAR_ 1208 _BAR_ 9 _BAR_
Správní příjmy _BAR_ 2153 _BAR_ 1688 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 848 _BAR_ 54 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 85466 _BAR_ 57376 _BAR_
Výdaje
Náklady na zaměstnance _BAR_ 29663 _BAR_ 26216 _BAR_
Správní výdaje _BAR_ 10905 _BAR_ 10718 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ 32838 _BAR_ 21467 _BAR_
Odpisy _BAR_ 2364 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 75770 _BAR_ 58401 _BAR_
Výsledek (c = a – b) _BAR_ 9696 _BAR_ – 1025 _BAR_
Ostatní faktory
Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku a zrušené (d) _BAR_ 823 _BAR_ 1377 _BAR_
Kurzové rozdíly a ostatní úpravy (e) _BAR_ 413 _BAR_ – 352 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok (c + d + e) _BAR_ 10932 _BAR_ 0 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 3401 _BAR_ 0 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledek rozpočtu (a) _BAR_ 4037 _BAR_ — _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledek po provedení úprav (b) _BAR_ 6895 _BAR_ — _BAR_
Aparatura, stroje a nástroje _BAR_ 1635 _BAR_ 146 _BAR_ Hospodářský výsledek (a + b) _BAR_ 10932 _BAR_ — _BAR_
Nábytek a vozový park _BAR_ 1011 _BAR_ 991 _BAR_ Výnosy přenesené z předcházejícího rozpočtového roku _BAR_ 6872 _BAR_ 2684 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 2548 _BAR_ 1547 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 17804 _BAR_ 2684 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 5194 _BAR_ 2684 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Dlužné částky k proplacení orgánům a institucím Společenství _BAR_ 479 _BAR_ 444 _BAR_
Uhrazená DPH a DPH k úhradě _BAR_ 1105 _BAR_ 571 _BAR_ Platba finančních prostředků k přenesení _BAR_ 11936 _BAR_ 6811 _BAR_
Částky k proplacení orgány a institucemi Společenství _BAR_ 107 _BAR_ 3744 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 127 _BAR_ 603 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 1034 _BAR_ 2854 _BAR_ Zálohy od zákazníků _BAR_ 8845 _BAR_ 9293 _BAR_
Různé pohledávky k proplacení _BAR_ 64 _BAR_ 0 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 21387 _BAR_ 17151 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2310 _BAR_ 7169 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dostupná aktiva _BAR_ 28286 _BAR_ 9982 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 39191 _BAR_ 19835 _BAR_ Celkem _BAR_ 39191 _BAR_ 19835 _BAR_
Tabulka 4
Rozdíly mezi obecnými prováděcími pravidly a prováděcími pravidly agentury
Výbor pro hodnocení nabídkových řízení _BAR_
_BAR_ Články 145 a 146 obecných prováděcích pravidel _BAR_ Článek 107 prováděcích pravidel agentury _BAR_
Limit veřejných zakázek: _BAR_ 13800 EUR _BAR_ 75000 EUR _BAR_
Pravidla pro smluvní řízení u nízkorozpočtových veřejných zakázek _BAR_
Hodnota veřejných zakázek _BAR_ Článek 129 obecných prováděcích pravidel _BAR_ Článek 89 prováděcích pravidel agentury _BAR_
Méně než 200 EUR _BAR_ úhrada nákladů oproti faktuře _BAR_ uvedeno v článku 82, ale limit není specifikován _BAR_
Méně než 1050 EUR: smluvní řízení _BAR_ zadávání na základě jednoduchého nabídkového řízení _BAR_ méně než 1500 EUR: zadávání na základě jednoduchého nabídkového řízení _BAR_
Od 1050 do 13800 EUR: smluvní řízení zahrnující: _BAR_ nejméně 3 uchazeče _BAR_ od 1500 do 13800 EUR: nejméně 3 uchazeče _BAR_
Od 13800 do 50000 EUR, omezené řízení, ale bez uveřejnění výzvy k vyjádření zájmu (CEI) zahrnující: _BAR_ nejméně 5 uchazečů _BAR_ nejméně 3 uchazeče _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Eurojust
(2005/C 78/08)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
www.eurojust.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Obdržené příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 8,0 _BAR_ 7,2 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,3 _BAR_
Finanční zájmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 4,0 _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,3 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 4,3 _BAR_ 3,3 _BAR_ 2,6 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,7 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,1 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,6 _BAR_
Celkem _BAR_ 8,1 _BAR_ 7,2 _BAR_ Celkem _BAR_ 8,1 _BAR_ 6,2 _BAR_ 5,2 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,6 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 8,5 _BAR_ 6,6 _BAR_ 5,6 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,6 _BAR_
Tabulka 2
Hospodářský výsledek účtů za rozpočtové roky 2003 a 2002
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Provozní příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 7125 _BAR_ 1478 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 12 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 7137 _BAR_ 1478 _BAR_
Provozní výdaje
Nákup výrobků a služeb _BAR_ 3228 _BAR_ 378 _BAR_
Náklady na zaměstnance _BAR_ 2112 _BAR_ 256 _BAR_
Odpisy _BAR_ 211 _BAR_ 29 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 5551 _BAR_ 663 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 1586 _BAR_ 815 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 62 _BAR_ 6 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledek rozpočtu (a) _BAR_ 778 _BAR_ – 80 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledky úprav (b) _BAR_ 808 _BAR_ 895 _BAR_
Vybavení, stroje a nástroje _BAR_ 114 _BAR_ 20 _BAR_ Hospodářský výsledek (a + b) _BAR_ 1586 _BAR_ 815 _BAR_
Nábytek a vozidla _BAR_ 492 _BAR_ 207 _BAR_ Výsledek přenesený z předcházejících let _BAR_ 815 _BAR_ 0 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 460 _BAR_ 451 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2401 _BAR_ 815 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1066 _BAR_ 678 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Rezervy pro případ rizik a poplatků _BAR_ 396 _BAR_ 0 _BAR_
Finanční aktiva _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ 24 _BAR_ 173 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ 232 _BAR_ 158 _BAR_ Ostatní závazky _BAR_ 305 _BAR_ 125 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 34 _BAR_ 30 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 329 _BAR_ 298 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 266 _BAR_ 188 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Jednorázová aktiva _BAR_ 1731 _BAR_ 241 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 3126 _BAR_ 1113 _BAR_ Celkem _BAR_ 3126 _BAR_ 1113 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropská nadace odborného vzdělávání
(2005/C 78/09)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.: Rozdíly u celkových součtů jsou dány zaokrouhlováním.
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Obdržené příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 17,2 _BAR_ 18,1 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 11,2 _BAR_ 11,1 _BAR_ 10,8 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 11,4 _BAR_ 11,3 _BAR_ 11,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,5 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,1 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 1,6 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 4,6 _BAR_ 4,5 _BAR_ 3,4 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 7,2 _BAR_ 7,1 _BAR_ 5,7 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,4 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Příjmy určené na zvláštní účely _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_
Celkem _BAR_ 17,2 _BAR_ 18,6 _BAR_ Celkem _BAR_ 17,7 _BAR_ 17,5 _BAR_ 15,5 _BAR_ 2,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,3 _BAR_ 0,4 _BAR_ 21,4 _BAR_ 20,9 _BAR_ 18,8 _BAR_ 2,0 _BAR_ 0,6 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 18100 _BAR_ 13179 _BAR_
Ostatní dárci. _BAR_ 523 _BAR_ — _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 17 _BAR_ 23 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ — _BAR_ 140 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 18640 _BAR_ 13342 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 10771 _BAR_ 10153 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 329 _BAR_ 215 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 1076 _BAR_ 805 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 310 _BAR_ 559 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 3396 _BAR_ 2307 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 1087 _BAR_ 2591 _BAR_
Příjmy určené na zvláštní účely
Platby _BAR_ 237 _BAR_ — _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 286 _BAR_ — _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 17492 _BAR_ 16631 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 1148 _BAR_ – 3289 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 2155 _BAR_ 4055 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 375 _BAR_ 424 _BAR_
Úhrady Komisi _BAR_ – 703 _BAR_ – 3352 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 17 _BAR_ 6 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 1318 _BAR_ – 2155 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Nehmotná stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nárok na zaměstnání _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 3852 _BAR_ 4059 _BAR_
Softwarové licence _BAR_ 146 _BAR_ — _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 1318 _BAR_ – 2155 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 1611 _BAR_ – 1333 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2534 _BAR_ 1904 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 3535 _BAR_ 3667 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hmotná stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické přenosy finančních prostředků _BAR_ 1726 _BAR_ 3366 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 273 _BAR_ 618 _BAR_ Automatické přenosy příjmů určených na zvláštní účely _BAR_ 286 _BAR_ 273 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 1438 _BAR_ 1235 _BAR_ Ostatní přispěvovatelé _BAR_ 30 _BAR_ 85 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 1444 _BAR_ – 1521 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 1 _BAR_ 28 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 267 _BAR_ 332 _BAR_ Odložené příjmy _BAR_ 83 _BAR_ 3537 _BAR_
Skladové zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2126 _BAR_ 7289 _BAR_
Kancelářské vybavení _BAR_ 50 _BAR_ 60 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 50 _BAR_ 60 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dotace Komise k proplacení _BAR_ 0 _BAR_ 3366 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Ostatní zálohy _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Příkazy k úhradě _BAR_ 43 _BAR_ 171 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 39 _BAR_ 30 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 86 _BAR_ 3569 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pokladní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 719 _BAR_ 1524 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 3 _BAR_ 41 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 722 _BAR_ 1565 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CELKEM _BAR_ 4660 _BAR_ 9193 _BAR_ CELKEM _BAR_ 4660 _BAR_ 9193 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie
(2005/C 78/10)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.cdt.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Obdržené příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Platby od institucí a orgánů _BAR_ 20,6 _BAR_ 19,8 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 12,5 _BAR_ 10,3 _BAR_ 10,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 2,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 12,6 _BAR_ 10,4 _BAR_ 10,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 2,2 _BAR_
Finanční výsledek _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,4 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 3,2 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,3 _BAR_ 0,6 _BAR_ 1,3 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,1 _BAR_ 3,9 _BAR_ 2,6 _BAR_ 1,9 _BAR_ 0,6 _BAR_ 1,4 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 7,0 _BAR_ 3,9 _BAR_ 3,4 _BAR_ 0,5 _BAR_ 3,1 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 7,4 _BAR_ 4,3 _BAR_ 3,8 _BAR_ 0,5 _BAR_ 3,1 _BAR_
Zůstatek za předchozí rozpočtový rok _BAR_ 8,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava XRezervy _BAR_ 6,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 6,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 6,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 6,3 _BAR_
Celkem _BAR_ 29,0 _BAR_ 20,3 _BAR_ Celkem _BAR_ 29,0 _BAR_ 16,1 _BAR_ 14,9 _BAR_ 1,2 _BAR_ 12,9 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 30,2 _BAR_ 17,3 _BAR_ 16,0 _BAR_ 1,2 _BAR_ 13,0 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002.
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Provozní příjmy
Fakturace za rozpočtový rok _BAR_ 22075 _BAR_ 18113 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 223 _BAR_ 291 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 22298 _BAR_ 18404 _BAR_
Provozní výdaje
Běžné výdaje _BAR_ 18255 _BAR_ 18446 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 18255 _BAR_ 18446 _BAR_
Provozní výsledek (c = a – b) _BAR_ 4043 _BAR_ – 42 _BAR_
Finanční výsledek
Bankovní úroky _BAR_ 387 _BAR_ 495 _BAR_
Zisk z kurzových rozdílů _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_
Celkem (d) _BAR_ 388 _BAR_ 497 _BAR_
Poplatky za finanční služby
Bankovní poplatky _BAR_ 10 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem (e) _BAR_ 10 _BAR_ 0 _BAR_
Finanční výsledek (f = d – e) _BAR_ 378 _BAR_ 497 _BAR_
Výsledek běžných činností (g = c + f) _BAR_ 4421 _BAR_ 455 _BAR_
Mimořádné příjmy (h) _BAR_ 19 _BAR_ 0 _BAR_
Mimořádné výdaje (i) _BAR_ 9 _BAR_ 0 _BAR_
Mimořádný výsledek (j = h – i) _BAR_ 10 _BAR_ 0 _BAR_
Výsledek rozpočtového roku (g + j) _BAR_ 4431 _BAR_ 455 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 760 _BAR_ 889 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Plnění rozpočtu (a) _BAR_ 4404 _BAR_ 8330 _BAR_
Hmotná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledky úprav (b) _BAR_ 27 _BAR_ _BAR_
Nábytek a vozidla _BAR_ 219 _BAR_ 267 _BAR_ Hospodářský výsledek (a + b) _BAR_ 4431 _BAR_ 8330 _BAR_
Vybavení IT _BAR_ 398 _BAR_ 486 _BAR_ Výnosy přenesené z předcházejících rozpočtových let _BAR_ 1642 _BAR_ 1642 _BAR_
Budovaná stálá aktiva a uhrazené zálohy _BAR_ 35 _BAR_ 0 _BAR_ Stálý fond předběžného financování _BAR_ 8330 _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 652 _BAR_ 753 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 14403 _BAR_ 9972 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Rezervy pro případ rizik a závazků _BAR_ 8601 _BAR_ 6406 _BAR_
Splacená DPH a DPH k proplacení od členských států _BAR_ 3 _BAR_ 25 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dlužné částky k proplacení orgány a institucemi Společenství _BAR_ 2676 _BAR_ 3360 _BAR_ Dlužné částky k proplacení orgánům a institucím Společenství _BAR_ 0 _BAR_ 3360 _BAR_
Různé pohledávky k proplacení _BAR_ 10 _BAR_ 26 _BAR_ Platba finančních prostředků k přenesení _BAR_ 784 _BAR_ 1247 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2689 _BAR_ 3411 _BAR_ Různí věřitelé _BAR_ 162 _BAR_ 15 _BAR_
Jednorázová aktiva _BAR_ 20354 _BAR_ 16126 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 5 _BAR_ 15 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Zálohy pro zákazníky _BAR_ 500 _BAR_ 164 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1451 _BAR_ 4801 _BAR_
Celkem _BAR_ 24455 _BAR_ 21179 _BAR_ Celkem _BAR_ 24455 _BAR_ 21179 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání
(2005/C 78/11)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
www.cedefop.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.: V důsledku zaokrouhlování mohou celkové součty vykazovat rozdíly.
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ počáteční _BAR_ placeno _BAR_ bude přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 14,5 _BAR_ 14,5 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 8,0 _BAR_ 8,0 _BAR_ 7,6 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 8,3 _BAR_ 8,3 _BAR_ 7,8 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,1 _BAR_
Finanční a ostatní příjmy _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_
Dotace od nečlenských států _BAR_ pm _BAR_ 0,2 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 5,5 _BAR_ 5,5 _BAR_ 2,4 _BAR_ 3,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 2,2 _BAR_ 1,8 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ 7,7 _BAR_ 7,7 _BAR_ 4,2 _BAR_ 3,1 _BAR_ 0,3 _BAR_
Příjmy připsané z programu PHARE _BAR_ _BAR_ 0,6 _BAR_ Příjmy připsané z programu PHARE a od nečlenských států _BAR_ _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_
Celkem _BAR_ 14,7 _BAR_ 15,3 _BAR_ Celkem _BAR_ 14,7 _BAR_ 15,4 _BAR_ 11,3 _BAR_ 4,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,5 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,4 _BAR_ 17,8 _BAR_ 18,5 _BAR_ 13,8 _BAR_ 4,3 _BAR_ 0,4 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 14500 _BAR_ 12135 _BAR_
Příjmy z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 0 _BAR_ 25 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_
Připsané příjmy (PHARE a tředí země) _BAR_ 792 _BAR_ 333 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 50 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 15295 _BAR_ 12546 _BAR_
Rozpočtové výdaje za finanční rok
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 7554 _BAR_ 7570 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 443 _BAR_ 298 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 778 _BAR_ 767 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 358 _BAR_ 345 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu (kromě připsaných příjmů)
Platby _BAR_ 2381 _BAR_ 2491 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 3138 _BAR_ 2189 _BAR_
Připsané příjmy (PHARE a tředí země)
Platby _BAR_ 546 _BAR_ 0 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 246 _BAR_ 187 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 15444 _BAR_ 13847 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ – 149 _BAR_ – 1301 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 545 _BAR_ 532 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 399 _BAR_ 215 _BAR_
Nevyužité prostředky z předcházejícího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 10 _BAR_ 8 _BAR_
Úhrady Komisi _BAR_ – 716 _BAR_ 0 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 8 _BAR_ 1 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 993 _BAR_ – 545 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotná stálá aktiva _BAR_ 14 _BAR_ — _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 5704 _BAR_ 6007 _BAR_
Budovy _BAR_ 5179 _BAR_ 5351 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 993 _BAR_ – 545 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 471 _BAR_ 616 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 4711 _BAR_ 5462 _BAR_
Stálá aktiva finanční, záruka _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_ Dlouhodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 5669 _BAR_ 5972 _BAR_ Závazky na připsané příjmy _BAR_ — _BAR_ 277 _BAR_
Skladové zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 40 _BAR_ 277 _BAR_
Kancelářské vybavení _BAR_ 35 _BAR_ 35 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 35 _BAR_ 35 _BAR_ Závazky na neobdržené připsané příjmy _BAR_ 315 _BAR_ 661 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Přenesené finanční prostředky do Hlav I, II a III _BAR_ 3939 _BAR_ 2832 _BAR_
Půjčky zaměstnancům _BAR_ 3 _BAR_ 9 _BAR_ Prostředky přenesené do připsaných příjmů _BAR_ 382 _BAR_ 238 _BAR_
Dotace Komise _BAR_ — _BAR_ 277 _BAR_ Proplatitelné částky _BAR_ 0 _BAR_ 1615 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 3 _BAR_ 286 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 86 _BAR_ 121 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ DPH/ostatní daně _BAR_ 90 _BAR_ 73 _BAR_
Komise _BAR_ 315 _BAR_ 2276 _BAR_ Bankovní úrok k uhrazení EU _BAR_ 64 _BAR_ 0 _BAR_
Ostatní zálohy _BAR_ 37 _BAR_ 94 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 4876 _BAR_ 5540 _BAR_
Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 34 _BAR_ 23 _BAR_ Průběžné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 81 _BAR_ 124 _BAR_ Běžné platby _BAR_ 0 _BAR_ 226 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 467 _BAR_ 2517 _BAR_ Prostředky k dalšímu použití _BAR_ 157 _BAR_ 229 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 157 _BAR_ 455 _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 3532 _BAR_ 2830 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovost _BAR_ 5 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 33 _BAR_ 90 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 3570 _BAR_ 2924 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 9744 _BAR_ 11734 _BAR_ Celkem _BAR_ 9744 _BAR_ 11734 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropská agentura pro životní prostředí
(2005/C 78/12)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://eea.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.: V důsledku zaokrouhlování mohou celkové součty vykazovat rozdíly.
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ bude přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ dostupné _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 21,4 _BAR_ 21,4 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 11,5 _BAR_ 11,5 _BAR_ 11,1 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,4 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 13,0 _BAR_ 13,0 _BAR_ 11,9 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,4 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 6,1 _BAR_ 8,4 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,4 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 3,1 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,6 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,1 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 13,1 _BAR_ 13,0 _BAR_ 6,0 _BAR_ 7,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 5,9 _BAR_ 5,6 _BAR_ 4,9 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,3 _BAR_ 19,0 _BAR_ 18,6 _BAR_ 10,9 _BAR_ 7,8 _BAR_ 0,4 _BAR_
Celkem _BAR_ 27,5 _BAR_ 29,9 _BAR_ Celkem _BAR_ 27,5 _BAR_ 27,4 _BAR_ 19,6 _BAR_ 7,7 _BAR_ 0,2 _BAR_ 7,6 _BAR_ 7,3 _BAR_ 5,8 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,6 _BAR_ 35,1 _BAR_ 34,6 _BAR_ 25,4 _BAR_ 8,9 _BAR_ 0,9 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 21380 _BAR_ 18749 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 8423 _BAR_ 1136 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 89 _BAR_ 198 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 29891 _BAR_ 20083 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 11123 _BAR_ 9714 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 315 _BAR_ 1018 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 2447 _BAR_ 2054 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 395 _BAR_ 247 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 5997 _BAR_ 6493 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 7008 _BAR_ 5611 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 27284 _BAR_ 25136 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 2607 _BAR_ – 5053 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 7427 _BAR_ – 3275 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 617 _BAR_ 889 _BAR_
Nevyužité prostředky z předcházejícího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 36 _BAR_ 8 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ – 4 _BAR_ 4 _BAR_
Úpravy _BAR_ – 18 _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 4190 _BAR_ – 7427 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 1366 _BAR_ 1847 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 1265 _BAR_ 1295 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 2302 _BAR_ 2254 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 4190 _BAR_ – 7427 _BAR_
Stálá aktiva finanční _BAR_ 425 _BAR_ 405 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ – 2925 _BAR_ – 6133 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 2860 _BAR_ – 3237 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1232 _BAR_ 1269 _BAR_ Komise _BAR_ 3124 _BAR_ 5263 _BAR_
Skladové zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Ostatní přispěvovatelé _BAR_ 1066 _BAR_ 2270 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ 33 _BAR_ 26 _BAR_ Automatické přenosy _BAR_ 8852 _BAR_ 7591 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 33 _BAR_ 26 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 0 _BAR_ 769 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mzdové srážky _BAR_ 417 _BAR_ 111 _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 3124 _BAR_ 5263 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 13460 _BAR_ 16003 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 1066 _BAR_ 2270 _BAR_ Průběžné účty a položky časového rozlišení _BAR_ _BAR_ _BAR_
Příkazy k úhradě _BAR_ 65 _BAR_ 226 _BAR_ Prostředky k dalšímu použití _BAR_ 212 _BAR_ 175 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 127 _BAR_ 153 _BAR_ Příkazy k úhradě _BAR_ 65 _BAR_ 226 _BAR_
Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 232 _BAR_ 266 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 277 _BAR_ 400 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 4614 _BAR_ 8178 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 4892 _BAR_ 740 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 40 _BAR_ 40 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 4932 _BAR_ 780 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Průběžné účty a položky časového rozlišení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Průběžné účty _BAR_ 0 _BAR_ 18 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 18 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 10811 _BAR_ 10271 _BAR_ Celkem _BAR_ 10811 _BAR_ 10271 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Odrůdový úřad Společenství
(2005/C 78/13)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Vlastní příjmy _BAR_ 7,4 _BAR_ 8,2 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 3,6 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 3,6 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_
Správní příjmy _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,3 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 6,6 _BAR_ 6,1 _BAR_ 1,2 _BAR_ 4,9 _BAR_ 0,5 _BAR_ 3,7 _BAR_ 1,3 _BAR_ 0,2 _BAR_ 10,3 _BAR_ 6,1 _BAR_ 2,5 _BAR_ 4,9 _BAR_ 0,7 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zůstatek za předcházející rozpočtový rok _BAR_ 3,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 11,1 _BAR_ 8,8 _BAR_ Celkem _BAR_ 11,1 _BAR_ 10,4 _BAR_ 5,0 _BAR_ 5,2 _BAR_ 1,0 _BAR_ 3,9 _BAR_ 1,5 _BAR_ 0,2 _BAR_ 15,0 _BAR_ 10,4 _BAR_ 6,5 _BAR_ 5,2 _BAR_ 1,2 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Vlastní příjmy _BAR_ 8199 _BAR_ 8564 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 156 _BAR_ 61 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 401 _BAR_ 615 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 8757 _BAR_ 9240 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 3245 _BAR_ 2807 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 98 _BAR_ 26 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 583 _BAR_ 570 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 195 _BAR_ 163 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 1179 _BAR_ 975 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 4863 _BAR_ 3699 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 10164 _BAR_ 8239 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ – 1407 _BAR_ 1001 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 13977 _BAR_ 11029 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 249 _BAR_ 1949 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 0 _BAR_ – 3 _BAR_
Budoucí rezerva _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 12825 _BAR_ 13977 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 78 _BAR_ 68 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 2538 _BAR_ 2503 _BAR_
Budovy _BAR_ 2427 _BAR_ 2404 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 219 _BAR_ 229 _BAR_ Rezerva _BAR_ 13977 _BAR_ 11029 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 161 _BAR_ 140 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 1153 _BAR_ 2948 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 345 _BAR_ – 338 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 15363 _BAR_ 16480 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2538 _BAR_ 2503 _BAR_ Nevyrovnané závazky vůči přenosům z roku 2002 _BAR_ 2145 _BAR_ 0 _BAR_
Náhrady a záruky _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ Automatické přenosy _BAR_ 5156 _BAR_ 3887 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Dodavatelé _BAR_ 1 _BAR_ 160 _BAR_
Příkazy k úhradě _BAR_ 3 _BAR_ 51 _BAR_ Zálohy od zákazníků _BAR_ 194 _BAR_ 366 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 29 _BAR_ 24 _BAR_ Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 216 _BAR_ 216 _BAR_
Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 371 _BAR_ 384 _BAR_ Srážky z mezd _BAR_ 9 _BAR_ 32 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 403 _BAR_ 459 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 7721 _BAR_ 4661 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Banky _BAR_ 20065 _BAR_ 18103 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 75 _BAR_ 75 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 20140 _BAR_ 18178 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 23084 _BAR_ 21141 _BAR_ Celkem _BAR_ 23084 _BAR_ 21141 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost
(2005/C 78/14)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 9,3 _BAR_ 9,3 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 5,4 _BAR_ 5,3 _BAR_ 5,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 5,5 _BAR_ 5,4 _BAR_ 5,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_
Dotace program Phare _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,3 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,4 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 4,0 _BAR_ 4,0 _BAR_ 2,3 _BAR_ 1,7 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,2 _BAR_ 5,0 _BAR_ 5,0 _BAR_ 3,1 _BAR_ 1,7 _BAR_ 0,2 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 10,2 _BAR_ 10,1 _BAR_ Celkem _BAR_ 10,2 _BAR_ 10,2 _BAR_ 8,1 _BAR_ 2,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,4 _BAR_ 0,2 _BAR_ 11,8 _BAR_ 11,8 _BAR_ 9,5 _BAR_ 2,0 _BAR_ 0,3 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 9300 _BAR_ 9000 _BAR_
Dotace od Norska _BAR_ 421 _BAR_ 413 _BAR_
Dotace z programu Phare _BAR_ 334 _BAR_ 735 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 67 _BAR_ 133 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 10122 _BAR_ 10280 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 5240 _BAR_ 4951 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 88 _BAR_ 80 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 558 _BAR_ 632 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 272 _BAR_ 509 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 2281 _BAR_ 2525 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 1679 _BAR_ 1001 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 10117 _BAR_ 9698 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 5 _BAR_ 582 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 1626 _BAR_ 639 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 221 _BAR_ 392 _BAR_
Nevyužité prostředky z předcházejícího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 21 _BAR_ 9 _BAR_
Úhrady Komisi _BAR_ – 1584 _BAR_ — _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 6 _BAR_ 3 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 295 _BAR_ 1626 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotná stálá aktiva _BAR_ 94 _BAR_ 66 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 3057 _BAR_ 2797 _BAR_
Budovy _BAR_ 3559 _BAR_ 3559 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 295 _BAR_ 1626 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 157 _BAR_ 152 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 659 _BAR_ 785 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Vozidla _BAR_ 50 _BAR_ 74 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Odpisy _BAR_ – 1496 _BAR_ – 1867 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 3352 _BAR_ 4423 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 3023 _BAR_ 2768 _BAR_ Automatické přenosy _BAR_ 1815 _BAR_ 1377 _BAR_
Skladové zásoby _BAR_ 34 _BAR_ 28 _BAR_ Neautomatické přenosy _BAR_ — _BAR_ 212 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické přenosy program Phare _BAR_ 223 _BAR_ — _BAR_
Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 94 _BAR_ 84 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 18 _BAR_ 18 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 66 _BAR_ 18 _BAR_ Příkazy k úhradě _BAR_ 55 _BAR_ 101 _BAR_
Zálohy _BAR_ 78 _BAR_ — _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 238 _BAR_ 101 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2111 _BAR_ 1709 _BAR_
Pokladní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Průběžné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 2291 _BAR_ 3474 _BAR_ Prostředky k dalšímu použití _BAR_ — _BAR_ 265 _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_ Odložené příjmy _BAR_ 123 _BAR_ 4 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 123 _BAR_ 269 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2291 _BAR_ 3478 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Průběžné účty _BAR_ 0 _BAR_ 24 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 5586 _BAR_ 6400 _BAR_ Celkem _BAR_ 5586 _BAR_ 6400 _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2003 – Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu
(2005/C 78/15)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v mil. eur) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Obdržené příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky(rozpočet na rok 2003 a rozpočtový rok 2002) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Poplatky _BAR_ 101,4 _BAR_ 105,6 _BAR_ Hlava IZaměstnanci _BAR_ 52,4 _BAR_ 48,6 _BAR_ 47,4 _BAR_ 1,2 _BAR_ 3,8 _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,2 _BAR_ 53,3 _BAR_ 49,5 _BAR_ 48,1 _BAR_ 1,2 _BAR_ 4,0 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 4,3 _BAR_ 4,9 _BAR_ Hlava IISprávní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 26,1 _BAR_ 24,3 _BAR_ 16,4 _BAR_ 7,9 _BAR_ 1,8 _BAR_ 9,7 _BAR_ 9,3 _BAR_ 0,4 _BAR_ 35,8 _BAR_ 34,0 _BAR_ 25,7 _BAR_ 7,9 _BAR_ 2,2 _BAR_
Výsledek předcházejícího rozpočtového roku _BAR_ 51,7 _BAR_ 55,4 _BAR_ Hlava IIIProvozní výdaje _BAR_ 27,2 _BAR_ 23,4 _BAR_ 14,1 _BAR_ 9,3 _BAR_ 3,8 _BAR_ 8,7 _BAR_ 7,8 _BAR_ 0,9 _BAR_ 35,9 _BAR_ 32,1 _BAR_ 21,9 _BAR_ 9,3 _BAR_ 4,7 _BAR_
Hlava XRezerva _BAR_ 51,7 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 51,7 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 51,7 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 51,7 _BAR_
Celkem _BAR_ 157,4 _BAR_ 165,9 _BAR_ Celkem _BAR_ 157,4 _BAR_ 96,3 _BAR_ 77,9 _BAR_ 18,4 _BAR_ 61,1 _BAR_ 19,3 _BAR_ 17,8 _BAR_ 1,5 _BAR_ 176,7 _BAR_ 115,6 _BAR_ 95,7 _BAR_ 18,4 _BAR_ 62,6 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2003 a 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
_BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Příjmy
Vlastní příjmy _BAR_ 107056 _BAR_ 97329 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 3460 _BAR_ 3141 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 110516 _BAR_ 100470 _BAR_
Rozpočtové výdaje za rozpočtový rok
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 47416 _BAR_ 46106 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 1168 _BAR_ 934 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 16366 _BAR_ 15095 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 7891 _BAR_ 9718 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 14137 _BAR_ 16431 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 9262 _BAR_ 8651 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 96240 _BAR_ 96934 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 14276 _BAR_ 3536 _BAR_
Ostatní výdaje/rezervy za rozpočtový rok
Rezerva pro výdaje na řízení _BAR_ 1094 _BAR_ – 1363 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1094 _BAR_ – 1363 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 55368 _BAR_ 51349 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 1506 _BAR_ 1817 _BAR_
Nevyužité prostředky z předcházejícího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 115 _BAR_ 11 _BAR_
Rezervy na výdaje na řízení ze předcházející rozpočtové roky _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Kurzové rozdíly a mimořádné příjmy _BAR_ – 6 _BAR_ 17 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 72353 _BAR_ 55368 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2003 a 31. prosinci 2002
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v 1000 eur) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2003 _BAR_ 2002 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Budovy _BAR_ 26747 _BAR_ 26286 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 27921 _BAR_ 28065 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 3828 _BAR_ 3783 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 72353 _BAR_ 55368 _BAR_
Dopravní prostředky _BAR_ 115 _BAR_ 111 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 100274 _BAR_ 83433 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 11241 _BAR_ 9636 _BAR_ Dlouhodobý dluh _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 24 _BAR_ 24 _BAR_ Dlouhodobí věřitelé _BAR_ 24 _BAR_ 23 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 14035 _BAR_ – 11775 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 24 _BAR_ 23 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 27920 _BAR_ 28065 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické přenosy finančních prostředků _BAR_ 18322 _BAR_ 19303 _BAR_
Dodavatelé a mise _BAR_ 200 _BAR_ 167 _BAR_ Zálohy od zákazníků _BAR_ 29395 _BAR_ 22289 _BAR_
Ostatní různé pohledávky _BAR_ 107 _BAR_ 89 _BAR_ Nevyrovnané částky _BAR_ 51 _BAR_ 14 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 307 _BAR_ 256 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 757 _BAR_ 664 _BAR_
Pokladní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Rezerva pro výdaje na řízení _BAR_ 13644 _BAR_ 14738 _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 134239 _BAR_ 112256 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 62169 _BAR_ 57008 _BAR_
Hotovost _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ Průběžné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 134240 _BAR_ 112258 _BAR_ Nevyužité prostředky disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 115 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 115 _BAR_
Celkem _BAR_ 162467 _BAR_ 140579 _BAR_ Celkem _BAR_ 162467 _BAR_ 140579 _BAR_
--------------------------------------------------
Seznam náležitých osvědčení uznaných postupem podle čl. 18 odst. 3 směrnice 2001/25/ES o minimální úrovni výcviku námořníků [1]
(situace ze dne 31. prosince 2004)
(2005/C 85/04)
(Text s významem pro EHP)
Čl. stát _BAR_ Příslušná třetí země _BAR_ Náležitá osvědčení _BAR_
EL _BAR_ Indonésie _BAR_ Velitel plavidla o hrubé prostornosti alespoň 500 t (Reg. II/2) První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t (Reg. II/2) Důstojník na strážní službě na plavidle o hrubé prostornosti vyšší než 500 t (Reg. II/2) První strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW (Reg. III/3) Druhý strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW (Reg. III/2) Důstojník na strážní službě na plavidle o síle pohonu alespoň 750 kW (Reg.III/1) Radiotelekomunikační důstojník (Reg. IV/2) _BAR_
UK _BAR_ Korea _BAR_ Palubní důstojník třídy 1 (Velitel na zámořských plavbách) Palubní důstojník třídy 2 Palubní důstojník třídy 3 Palubní důstojník třídy 4 (Velitel na příbřežních plavbách) Palubní důstojník třídy 5 Palubní důstojník třídy 6 _BAR_
IT _BAR_ Austrálie _BAR_ Palubní oddílVelitel třídy I Reg. II/2První palubní důstojník třídy I Reg. II/2Velitel třídy II Reg. II/2První palubní důstojník třídy II Reg. II/2Druhý palubní důstojník třídy I Reg. II/1Druhý palubní důstojník třídy II Reg. II/3 _BAR_
Strojní oddílStrojní důstojník třídy I Reg. III/2Strojní důstojník třídy II Reg. III/3Strojní důstojník na strážní službě Reg. III/1 _BAR_
BE _BAR_ Austrálie _BAR_ Druhý palubní důstojník třídy 1 (Reg. II/1) Druhý palubní důstojník třídy 2 (Reg. II/1) První palubní důstojník třídy 1 (Reg. II/2) První palubní důstojník třídy 2, V/ls <3000 t u/l (Reg. II/2) Velitel třídy 1 (Reg. II/2) Velitel třídy 2, omezení V/ls <3000 t u/l (Reg. II/2) Strojní důstojník na strážní službě – parní/motorový nebo kombinováno (bez omezení) Reg. III/1 Druhý strojní důstojník – parní/motorový důstojník nebo kombinováno (bez omezení) Reg. III/2 První strojní důstojník – parní/motorový důstojník nebo kombinováno (bez omezení) Reg. III/2 _BAR_
BE _BAR_ Chorvatská republika _BAR_ Důstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 3000 t První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti do 3000 t Velitel plavidla o hrubé prostornosti alespoň 3000 t Velitel plavidla o hrubé prostornosti do 3000 t Důstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 500 t operujícím v navigační oblasti 3 Velitel na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 500 t operujícím v navigační oblasti 3 Důstojník na strážní službě ve strojovně na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 750 kW Druhý strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 750 kW První strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 750 kW První strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu od 750 kW do 3000 kW _BAR_
BE _BAR_ Filipíny _BAR_ Třetí palubní důstojník Druhý palubní důstojník První palubní důstojník Velitel Čtvrtý strojní důstojník Třetí strojní důstojník Druhý strojní důstojník První strojní důstojník _BAR_
BE _BAR_ Indonésie _BAR_ Palubní důstojník třídy I Palubní důstojník třídy II Palubní důstojník třídy III Palubní důstojník třídy IV Strojní důstojník třídy I Strojní důstojník třídy II Strojní důstojník třídy III _BAR_
BE _BAR_ Ruská federace _BAR_ Velitel První palubní důstojník Důstojník na strážní službě u navigace Velitel plavidla o hrubé prostorností nižší než 500 t provádějící příbřežní plavby Důstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostorností nižší než 500 t provádějícím příbřežní plavby Strojní důstojník první třídy Strojní důstojník druhé třídy/B Strojní důstojník druhé třídy/A Strojní důstojník třetí třídy/B Strojní důstojník třetí třídy/A _BAR_
L _BAR_ Argentina _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaPiloto de Ultramar Reg. II/1Piloto de Ultramar de Primera Reg. II/2Capitan de Ultramar Reg. II/2 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaMaquinista Naval Reg. 111/1Maquinista Naval de Primera Reg. III/2Maquinista Naval superior Reg. III/2 _BAR_
L _BAR_ Austrálie _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaDruhý palubní důstojník třídy 1 Reg. II/1První palubní důstojník třídy 1 Reg. II/2Velitel třídy 1 (Velitel na zámořských plavbách) Reg. II/2 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaStrojní důstojník na strážní službě Reg. III/1Strojní důstojník třídy 2 Reg. III/2Strojní důstojník třídy 1 Reg. III/2 _BAR_
L _BAR_ Bulharsko _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaTřetí palubní důstojník, Reg. II/1Druhý palubní důstojník, Reg. II/1První palubní důstojník, Reg. II/2Velitel, Reg. II/2 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaČtvrtý strojní důstojník, Reg. III/1Třetí strojní důstojník, Reg. III/1Druhý strojní důstojník, Reg. III/2První strojní důstojník, Reg. III/2 _BAR_
L _BAR_ Kanada _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaPalubní důstojník na strážní službě bez omezení, Reg. II/1První palubní důstojník; místní plavby, Reg. II/1První palubní důstojník; středně dlouhé plavby, Reg. II/1Velitel na místních plavbách, Reg. II/1Velitel na středně dlouhých plavbách, Reg. II/2Velitel na mezinárodních plavbách, Reg. II/2Velitel na zámořských plavbách, Reg. II/2 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaStrojní důstojník čtvrté třídy, Reg. III/1Strojní důstojník třetí třídy, Reg. III/1Strojní důstojník druhé třídy, Reg. III/2Strojní důstojník první třídy, Reg. III/2 _BAR_
L _BAR_ Chorvatsko _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaDůstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, Reg. II/1První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 3000, Reg. II/2První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti do 3000 t, Reg. II/2Velitel na plavidle o hrubé prostornosti do 3000 t, Reg. II/2Velitel na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 3000, Reg. II/2 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaDůstojník na službě ve strojovně na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 750 kW, Reg. III/1Druhý strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 3000 kW, Reg. III/2První strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 3000 kW, Reg. III/2První strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu od 750 kW do 3000 kW, Reg. III/3 _BAR_
L _BAR_ Estonsko _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaDůstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, Reg. II/1První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 3000 t, Reg. II/2První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 3000 t, Reg. II/2Velitel na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 3000 t, Reg. II/2Velitel na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 3000 t, Reg. II/2 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaDůstojník na strážní službě u navigace na plavidle poháněném dieselovými motory s hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 750 kW, Reg. III/1Druhý strojní důstojník na plavidle poháněném dieselovými motory s hlavním strojním zařízením o výkonu nižším než 3000 kW, Reg. III/3První strojní důstojník na plavidle poháněném dieselovými motory s hlavním strojním zařízením o výkonu nižším než 3000 kW, Reg. III/3Druhý strojní důstojník na plavidle poháněném dieselovými motory s a hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 3000 kW, Reg. III/2První strojní důstojník na plavidle poháněném dieselovými motory s a hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 3000 kW, Reg. III/2 _BAR_
L _BAR_ Indie _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaVelitel plavidla jedoucího do zahraničí, Osvědčení o kompetenci (paluba) třídy 1, Reg. II/2 (Velitel)První palubní důstojník na plavidle jedoucím do zahraničí, Osvědčení o kompetenci (paluba) třídy 2, Reg. II/2 (První palubní důstojník)Druhý palubní důstojník na plavidle jedoucím do zahraničí, Osvědčení o kompetenci (paluba) třídy 3, Reg. II/1 (Palubní důstojník na strážní službě) _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaStrojní důstojník, Osvědčení o kompetenci (MEO-1) třídy 1 (Hlavní strojní důstojník), Reg. III/2Strojní důstojník, Osvědčení o kompetenci (MEO-2) třídy 2 (Druhý strojní důstojník), Reg. III/2Strojní důstojník, Osvědčení o kompetenci (EOOW-IV) třídy 4 (Strojní důstojník na strážní službě), Reg. III/1 _BAR_
L _BAR_ Indonésie _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaPalubní důstojník třídy I (Velitel na zámořských plavbách), Reg. II/2Palubní důstojník třídy I, Reg. II/2Palubní důstojník třídy III, Reg. II/1,II/2.4.1,II/3.5Palubní důstojník třídy IV, Reg. II/1, II/3 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaStrojní důstojník třídy I, Reg. III/2Strojní důstojník třídy II, Reg. III/2Strojní důstojník třídy III, Reg. III/1, III/3Strojní důstojník třídy IV, Reg. III/1, III/3 _BAR_
L _BAR_ Lotyšsko _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaDůstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti vyšší než 500 t, Reg. II/1První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti do 3000 t, Reg. II/2Velitel na plavidle o hrubé prostornosti do 3000 t, Reg. II/2První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti vyšší než 3000 t "Navigátor na hlubokém moři", Reg. II/2Velitel na plavidle o hrubé prostornosti do 3000 t "Velitel na hlubokém moři", Reg. II/2 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaStrojní důstojník na strážní službě ve strojovně na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu přes 750 kW, Reg. III/1První strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu do 750 kW, Reg. III/2Druhý strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu přes 3000 kW, Reg. III/2První strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu přes 3000 kW, Reg. III/2 _BAR_
L _BAR_ Litva _BAR_ Velitel na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 3000 t, reg. II/2 První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 3000 t, reg. II/2 Velitel na plavidle o hrubé prostornosti od 500 do 3000 t, reg. II/2 První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti od 500 do 3000 t, reg. II/2 Důstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/1 Velitel na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 500 t, reg. II/3 Důstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 500 t, reg. II/3 První strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 Druhý strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 První strojní důstojník na plavidle o síle pohonu od 750 do 3000 kW, reg. III/2 Druhý strojní důstojník na plavidle o síle pohonu od 750 do 3000 kW, reg. III/2 Důstojník na strážní službě ve strojovně na plavidle o síle pohonu alespoň 750 kW, reg. III/1 První strojní důstojník na plavidle o síle pohonu nižší než 750 kW, reg. III/3 Důstojník na strážní službě ve strojovně na plavidle o síle pohonu nižší než 750 kW, reg. III/3 _BAR_
L _BAR_ Madagaskar _BAR_ Palubní oddílDruhý velitel první třídy (bez omezení), reg. II/2Druhý velitel druhé třídy (o hrubé prostornosti nižší než 3000 t), reg. II/2Velitel na příbřežních plavbách (o hrubé prostornosti nižší než 500 t, méně než 200 nm od pobřeží), reg. II/3Důstojník na strážní službě na velitelském můstku (bez omezení), reg. II/1 _BAR_
Strojní oddílDruhý strojní důstojník první třídy (bez omezení), reg. III/2Druhý strojní důstojník druhé třídy (o síle pohonu nižší než 3000 kW), reg. III/3Důstojník na strážní službě ve strojovně (bez omezení), reg. III/4L _BAR_
L _BAR_ Filipíny _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaD1 – Osvědčení velitele, reg. II/2D2 – Osvědčení hlavního palubního důstojníka, reg. II/2D3 – Osvědčení druhého palubního důstojníka, reg. II/1D4 – Osvědčení třetího palubního důstojníka, reg. II/1 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaE1 – Osvědčení hlavního strojního důstojníka, reg. III/2E2 – Osvědčení druhého strojního důstojníka, reg. III/2E3 – Osvědčení třetího strojního důstojníka, reg. III/1E4 – Osvědčení čtvrtého strojního důstojníka, reg. III/1 _BAR_
L _BAR_ Polsko _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaDůstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, Reg. II/1První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti od 500 do 3000 t, Reg. II/2První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti 3000 t, Reg. II/2Osvědčení velitele plavidla o hrubé prostornosti od 500 do 3000 t, Reg. II/2Osvědčení velitele plavidla o hrubé prostornosti alespoň 3000 t, Reg. II/2Osvědčení důstojníka na strážní službě u navigace na příbřežních plavbách, Reg. II/3Osvědčení velitele na příbřežních plavbách, Reg. II/3 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaOsvědčení strojního důstojníka na strážní službě na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu nižším než 750 kW, Reg. III/1Osvědčení strojního důstojníka na tážní službě na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 750 kW, Reg. III/1Druhý strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu od 750 do 3000 kW, Reg. III/3Druhý strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 3000 kW, Reg. III/2První strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu od 750 kW do 3000 kW, Reg. III/3První strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o výkonu alespoň 3000 kW, Reg. III/2 _BAR_
L _BAR_ Rumunsko _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaVelitel plavidla o hrubé prostornosti alespoň 3000 t, reg. II/2První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 3000 t, reg II/2Důstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/1Velitel na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 200 t provádějícím příbřežní plavby, reg. II/3 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaPrvní strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2Druhý strojní důstojník na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2Strojní důstojník na strážní službě na plavidle poháněném hlavním strojním zařízením o síle pohonu alespoň 750 kW, reg. III/1 _BAR_
L _BAR_ Ruská federace _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaVelitel, reg. II/2První palubní důstojník, reg II/2Důstojník na strážní službě u navigace, reg. II/1Velitel na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 500 t provádějícím příbřežní plavby, reg. II/3Důstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 500 t provádějícím příbřežní plavby, reg. II/3 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaStrojní důstojník první třídy, Reg. III/2Strojní důstojník druhé třídy/B, Reg. III/3Strojní důstojník druhé třídy/A, Reg. III/2Strojní důstojník třetí třídy/B, Reg. III/3 _BAR_
L _BAR_ Senegal _BAR_ Palubní oddílOsvědčení velitele plavidla o hrubé prostornosti vyšší než 3000 t, reg. II/2Osvědčení druhého velitele plavidla o hrubé prostornosti vyšší než 3000 t, reg. II/2Osvědčení velitele plavidla o hrubé prostornosti od 500 do 3000 t, reg. II/2Osvědčení druhého velitele plavidla o hrubé prostornosti od 500 do3000 t, reg. II/2Osvědčení důstojníka na strážní službě na velitelském můstku na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/1 _BAR_
Strojní oddílOsvědčení hlavního strojního důstojníka na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2Osvědčení druhého strojního důstojníka na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2Osvědčení hlavního strojního důstojníka na plavidle o síle pohonu od 750 do 3000 kW, reg. III/2Osvědčení druhého strojního důstojníka na plavidle o síle pohonu od 750 do 3000 kW, reg. III/2Důstojník na strážní službě ve strojovně na plavidle o síle pohonu alespoň 750 kW, reg. III/1 _BAR_
L _BAR_ Ukrajina _BAR_ Osvědčení palubního důstojníkaNavigátor na krátkých námořních plavbách, reg. II/1Navigátor na hlubokém moři, reg. II/2.2.1.1Velitel na krátkých plavbách, reg. II/3.5Velitel na zámořských plavbách, reg. II/2.2.1.2 _BAR_
Osvědčení strojního důstojníkaStrojní důstojník třetí třídy, reg. III/1Strojní důstojník druhé třídy, reg. III/2.2.1.1Strojní důstojník první třídy, reg. III/2.2.1.2 _BAR_
IT _BAR_ Česká republika _BAR_ Palubní oddílVelitel, Reg. II/2První palubní důstojník, Reg. II/2Důstojník na strážní službě u navigace, Reg. II/1 _BAR_
Strojní oddílPrvní strojní důstojník, reg. III/2Druhý strojní důstojník, reg. III/2Důstojník na strážní službě ve strojovně, reg. III/1 _BAR_
UK _BAR_ Malajsie _BAR_ Důstojník na strážní službě u navigace (bez omezení) První palubní důstojník (bez omezení) Velitel (bez omezení) První palubní důstojník (méně než 3000 t, příbřežní) Velitel (méně než 3000 t, příbřežní) První palubní důstojník (více než 3000 t, příbřežní) Velitel (více než 3000 t, příbřežní) Důstojník na strážní službě u navigace (méně než 500 t, příbřežní) Velitel (méně než 500 t, příbřežní) _BAR_
EL _BAR_ Čína _BAR_ Velitel na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/2 První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/2 Důstojník na strážní službě na plavidle o hrubé prostornosti vyšší než 500 t, reg. II/1 Hlavní strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 Druhý strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 Strojní důstojník na strážní službě na plavidle o síle pohonu alespoň 750 kW, reg. III/1 Radiotelekomunikační důstojník, reg. IV/2 _BAR_
EL _BAR_ Austrálie _BAR_ Velitel na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/2 První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/2 Důstojník na strážní službě na plavidle o hrubé prostornosti vyšší než 500 t, reg. II/1 Hlavní strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 Druhý strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 Strojní důstojník na strážní službě na plavidle o síle pohonu alespoň 750 kW, reg. III/1 Radiotelekomunikační důstojník, reg. IV/2 _BAR_
EL _BAR_ Kanada _BAR_ Velitel na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/2 První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/2 Důstojník na strážní službě na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/1 Hlavní strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 Druhý strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 Důstojník na strážní službě ve strojovně na plavidle o síle pohonu alespoň 750 kW, reg. III/1 Radiotelekomunikační důstojník, reg. IV/2 _BAR_
EL _BAR_ Gruzie _BAR_ Velitel na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/2 První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/2 Důstojník na strážní službě na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/1 Hlavní strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 Druhý strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW, reg. III/2 Strojní důstojník na strážní službě na plavidle o síle pohonu alespoň 750 kW, reg. III/1 Radiotelekomunikační důstojník, reg. IV/2 _BAR_
UK _BAR_ Irán _BAR_ Druhý palubní důstojník (OOW bez omezení), reg. II/1 První palubní důstojník (bez omezení), reg. II/2 Velitel na zámořských plavbách, reg. II/2 třetí strojní důstojník (OOW- Nil), reg. III/1 Druhý strojní důstojník (Hl. str. důst. – méně než 3000 kW, 2. str. důst. Nil), reg. III/2 & 3 Hlavní strojní důstojník (Hl. str. Nil), reg. III/2 _BAR_
L _BAR_ Turecko _BAR_ Palubní oddíl:Důstojník na strážní službě s omezením (reg. II/3)Velitel s omezením (reg. II/3)Důstojník na strážní službě (500 – 3000 t), reg. II/1Hlavní palubní důstojník (500 – 3000 t), reg. II/2Velitel (500 – 3000 t), reg. II/2Důstojník na strážní službě bez omezení, reg. II/1Hlavní palubní důstojník bez omezení, reg. II/2Velitel bez omezení, reg. II/2 _BAR_
Strojní oddíl:Strojní důstojník (750 – 3000 kW), reg. III/1Druhý důstojník (750 – 3000 kW), reg. III/3Hlavní strojní důstojník (750 – 3000 kW), reg. III/3Strojní důstojník bez omezení, reg. III/1Druhý důstojník bez omezení, reg. III/2Hlavní strojní důstojník bez omezení, reg. III/2 _BAR_
Radiotelekomunikační důstojník obecně, reg. IV/2 Radiotelekomunikační důstojník s omezením, reg. IV/2 _BAR_
L _BAR_ Slovinsko _BAR_ Námořní – všechna plavidla o hrubé prostornosti alespoň 3000 tVelitel, reg. II/2První palubní důstojník, reg. II/2 _BAR_
Námořní – všechna plavidla o hrubé prostornosti od 500 do 3000 tVelitel, reg. II/2První palubní důstojník, reg. II/2Důstojník na strážní službě na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t, reg. II/1 _BAR_
Námořní – všechna plavidla o hrubé prostornosti do 500 tVelitel, reg. II/3Důstojník na strážní službě u navigace, reg. II/3Radiotelekomunikační důstojník první třídy, reg. IV/2Radiotelekomunikační důstojník druhé třídy, reg. IV/2Radiotelekomunikační důstojník obecně, reg. IV/2Radiotelekomunikační důstojník s omezením, reg. IV/2 _BAR_
Všechna plavidla o síle pohonu 3000kWPrvní strojní důstojník, reg. III/2Druhý strojní důstojník, reg. III/2 _BAR_
Všechna plavidla o síle pohonu od 750 do 3000 kWPrvní strojní důstojník, reg. III/3Druhý strojní důstojník, reg. III/3 _BAR_
Všechna plavidla o síle pohonu alespoň 750 kWDůstojník na strážní službě ve strojovně, reg. III/1 _BAR_
EL _BAR_ Pákistán _BAR_ Velitel plavidla o hrubé prostornosti alespoň 500 t (Reg. II/2) První palubní důstojník na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t (Reg. II/2) Důstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti alespoň 500 t (Reg. II/1) Velitel a důstojník na strážní službě u navigace na plavidle o hrubé prostornosti nižší než 500 t (Reg. II/3) První strojní důstojník na plavidle o síle pohonu alespoň 3000 kW (Reg. III/2) Důstojník na strážní službě ve strojovně na plavidle o síle pohonu alespoň 750 kW (Reg. III/1) První strojní důstojník a druhý strojní důstojník na plavidle o síle pohonu od 750 do 3000 kW (Reg. III/3) GMDSS radiotelekomunikační zaměstnanci (Reg. IV/2) Zvláštní školení pro velitele a důstojníky ropných tankerů (Reg. V/1) _BAR_
UK _BAR_ Srbsko & Černá hora _BAR_ OOW (bez omezení) důstojník na strážní službě u navigace Plavidla o hrubé vyšší než 3000 t První palubní důstojník (bez omezení) první palubní důstojník – Plavidla o hrubé vyšší než 3000 t Velitel (bez omezení), plavidla o hrubé vyšší než 3000 t První palubní důstojník (méně než 3000 t) Velitel (méně než 3000 t) OOW (méně než 500 t příbřežní) první palubní důstojník Velitel (méně než 500 t příbřežní) Strojní důstojník na strážní službě (bez omezení) Druhý strojní důstojník (bez omezení) První strojní důstojník (bez omezení) Druhý strojní důstojník (příbřežní 750 – 3000 kW) První strojní důstojník (příbřežní 750 – 3000 kw) _BAR_
PO _BAR_ Turecko _BAR_ Velitel > 3000 t První palubní důstojník >3000 t První palubní důstojník < 500; <3000 t Palubní důstojník > 500 t Hlavní strojní důstojník > 3000 kW Hlavní strojní důstojník > 750; < 3000 kW Druhý strojní důstojník > 3000 kW Druhý důstojník > 750; < 3000 kW Strojní důstojník > 750 kW Radiotelekomunikační důstojník obecně Radiotelekomunikační důstojník s omezením _BAR_
[1] Nizozemsko a Spojené království se nepřipojily k uznávání individuálního námořního vzdělávání a výcvikových zařízení a rozhodly se uznávat veškeré individuální námořní vzdělávání a výcviková zařízení schválené příslušnými třetími zeměmi.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Německo
Státní podpora č. C 8/2005 (dříve N 451/2004 ) – Regionální investiční podpora v rámci schválených režimů podpory pro společnost NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH a Co. KG
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 86/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 16. února 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření týkajícímu se podpory, ohledně které Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Evropské komisi, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž, na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Německu.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
V říjnu 2004 podalo Německo žádost o udělení regionální investiční podpory pro společnost NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH and Co. KG se sídlem ve Schwedtu, Braniborsku, která by působila na trhu s bionaftou.
Podpora poskytnutá ve formě přímého investičního grantu ve výši 14204 milionů EUR a ve formě investiční prémie ve výši 6716 milionů EUR by byla poskytnuta na investice společnosti NUW v celkové výši 41840 milionů EUR.
Protože je tato podpora založena na schválených režimech, Komise se ve svém hodnocení zaměří pouze na otázku, zdali příjemce může být považován za MSP, což by ho opravňovalo k dalšímu bonusu pro MSP ve výši 15 %, který je zahrnut do uvažované částky podpory.
Podle článku 2 přílohy doporučení týkajícího se MSP [1] jsou malé a střední podniky definovány jako podniky s méně než 250 zaměstnanci, ročním obratem nepřesahujícím 50 milionů EUR a/nebo jejichž aktiva uvedená v rozvaze nepřesahují částku 43 milionů EUR.
Podle pojetí podnikání nemůže být příjemce omezen na jednu konkrétní právnickou osobu, ale může zahrnovat hospodářskou skupinu společností, která může být mnohem silnější než jednotlivý MSP.
Podniky, které jsou propojeny prostřednictvím fyzické osoby, mohou být v případě, že svou činnost provádějí na tomtéž příslušném trhu nebo na sousedních trzích, považovány za propojené podniky.
Vztah mezi NUW a dalšími podniky skrze fyzické osoby, především členy rodiny "Sauterů", mohou vyústit ve společné aktivity na tomtéž trhu nebo na okolních trzích.
Při uvádění počtu zaměstnaců a výpočtu finančních částek za účelem ověření statutu MSP by měly být propojené podniky brány v úvahu.
Vzhledem ke vztahům mezi výše uvedenými podniky má Komise pochybnosti, zdali příjemce investiční podpory, tedy společnost NUW, skutečně potřebuje čerpat výhody plynoucí z různých pravidel a opatření ve prospěch MSP, a že by NUW byla způsobilá k získání uvedeného bonusu.
Komise vznáší pochybnosti o tom, že příjemce odpovídá definici MSP tak, jak je uvedena v doporučení týkajícím se MSP.
Šetření bude zahrnovat předpokládané propojené nebo společné hospodářské chování příslušných podniků a jejich chování v minulosti. Komise dále prošetří, zdali majitelé podniků uzavřeli nebo plánují uzavřít dohody a zdali majitelé jednali nabo měli v úmyslu jednat společně na svých příslušných trzích, které jsou pro všechny dané podniky totožné nebo které spolu sousedí.
Komise prošetří vztahy mezi společnostmi NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH and Co KG, MUW Mitteldeutsche Umesterungswerke GmbH and Co KG, MBE Mitteldeutsche Bio Energie GmbH and Co KG, NBE Nordbrandenburger BioEnergie GmbH and Co KG, jejich připojené společnosti Verwaltungs GmbHs a Sauter Verpachtung GmbH.
ZNĚNÍ DOPISU
(1) Nach Prüfung der von Ihren Behörden zu der genannten Maßnahme vorgelegten Informationen teilt die Kommission den deutschen Behörden mit, dass sie beschlossen hat, in Bezug auf Teile der Maßnahme ein Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
1. VERFAHREN
(2) Mit am 12. Oktober 2004 eingetragenen Schreiben vom 11. Oktober 2004, teilten die deutschen Behörden der Kommission ihre Absicht mit, eine Regionalbeihilfemaßnahme zugunsten der NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke durchzuführen. Die Maßnahme wurde unter der Nummer N 451/2004 als angemeldete Beihilfe eingetragen. Am 6. November 2004 bat die Kommission um Auskünfte, woraufhin die deutschen Behörden am 16. Dezember 2004 weitere Informationen vorlegten.
2. BEIHILFE
2.1 Der Begünstigte und das Vorhaben
(3) Begünstigter der Beihilfe sind die NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke GmbH und Co. KG (nachstehend "NUW"), mit Sitz in Schwedt, einem Fördergebiet gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EGV.
NUW wurde am 4. Mai 2004 gegründet.
Vor Durchführung der geplanten Investition wird das Unternehmen keine betrieblichen Tätigkeiten ausüben.
Folglich hatte NUW im Oktober 2004 weder Vollzeit- noch Teilzeitbeschäftigte.
(4) NUW plant den Bau einer Anlage zur Herstellung von Bio-Diesel mit einer vorgesehenen jährlichen Kapazität von 130000 Tonnen und beihilfefähigen Investitionskosten von 41,84 Mio. EUR.
Diese wird vor allem die PCK Raffinerie GmbH Schwedt (PCK) beliefern, deren Anlagen derzeit auf die Weiterverarbeitung von Bio-Treibstoffen vorbereitet werden.
2.2 Die finanziellen Maßnahmen
(5) Das Land Brandenburg beabsichtigt, NUW eine Beihilfe von 50 % der beihilfefähigen Kosten eines Gesamtbetrags von bis zu 20,92 Mio. EUR im Rahmen von genehmigten Förderprogrammen zu gewähren.
EUR und einer Investitionszulage von 6,716 Mio. EUR auf der Grundlage der "Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" [2] (nachstehend Gemeinschaftsaufgabe) und im Rahmen des Beihilfeprogramms "Investitionszulage für betriebliche Investitionen im Jahr 2004" [3] gewährt.
Die deutschen Behörden werden sicherstellen, dass die Obergrenze von 50 % Beihilfeintensität nicht überschritten wird.
3. WÜRDIGUNG
(7) Das Vorhaben ist in Schwedt (Brandenburg), einem Fördergebiet gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag geplant.
Die Regionalbeihilfegrenze beträgt 35 % brutto für Großunternehmen [4].
(8) Deutschland beabsichtigt, eine Beihilfe von 20,920 Mio. EUR entsprechend 50 % der beihilfefähigen Investitionskosten von 41,840 Mio.
EUR zu gewähren. Diese Beihilfeintensität umfasst den KMU-Aufschlag von 15 % gemäß Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (KMU-Verordnung) [5] und der Entscheidung der Kommission betreffend die Gemeinschaftsaufgabe.
(9) Nach Angaben der deutschen Behörden werden die geplanten finanziellen Maßnahmen zugunsten von NUW im Rahmen von Beihilferegelungen gewährt, die von der Kommission gemäß Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a und c EG-Vertrag als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar genehmigt worden sind.
(10) Da Deutschland den KMU-Aufschlag im Rahmen der "Gemeinschaftsaufgabe" angemeldet hat, sind die deutschen Behörden der Ansicht, dass die Kommission ihre Würdigung und Prüfung auf die Erfüllung der KMU-Kriterien beschränken kann.
Die grundlegende Beihilfe, die sowohl KMU als auch Großunternehmen erfasst, sei nach ihrer Ansicht nicht einzeln anzumelden, da dies zu einer Diskriminierung von KMU führen würde.
(11) Da jedoch der Gesamtbetrag der Beihilfe in Höhe von 20,920 Mio. EUR den in Artikel 6 der KMU Verordnung genannten Schwellenwert von 15 Mio. EUR übersteigt, musste dieses Vorhaben notifiziert werden
(12) Die Kommission teilt die Auffassung der deutschen Behörden, dass es zu einer Diskriminierung von KMU gegenüber Großunternehmen führen würde, wenn die Einzelanmeldungspflicht als Erfordernis ausgelegt würde, eine umfassende Prüfung der Regionalbeihilfe durch die Kommission vorzunehmen, einschließlich der Frage ob der Grundbetrag der staatlichen Beihilfe die geltende Regionalbeihilfegrenze überschreitet und im Rahmen der genehmigten Regelungen gewährt worden ist.
Ein Großunternehmen mit den gleichen förderfähigen Investitionskosten könnte somit bis zu 35 % der förderfähigen Investitionskosten erhalten, ohne der Einzelanmeldepflicht zu unterliegen.
Die Kommission wird ihre Prüfung daher auf die Frage beschränken, ob der Begünstigte berechtigt ist, den Aufschlag von 15 % gemäß Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der KMU-Verordnung zu erhalten.
Die Grundintensität von 35 % ist somit nicht Gegenstand dieser Entscheidung.
(13) Im Hinblick auf die mögliche Anwendung des Gemeinschaftsrahmens für staatliche Umweltschutzbeihilfen [6] hat Deutschland sich nicht auf die Nutzung dieser Leitlinie berufen, sondern die Notifizierung auf die potentielle Anwendung der Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung begrenzt.
Außerdem hat Deutschland weder Elemente hinsichtlich der möglichen Intensität der Umweltbeihilfen noch eine Schätzung der möglichen berücksichtigungsfähigen Kosten übermittelt.
Auf der Grundlage der begrenzten verfügbaren Informationen bezweifelt die Kommission in der jetzigen Phase, dass der Gemeinschaftsrahmen für staatliche Umweltschutzbeihilfen für das notifizierte Projekt anwendbar wäre.
Während einer tiefer gehenden Untersuchung kann die Kommission jedoch weitergehend prüfen ob der Gemeinschaftsrahmen für staatliche Umweltschutzbeihilfen — auf der Grundlage von relevanten Informationen, die von den deutschen Behörden bereitgestellt werden könnten — für die fragliche notifizierte Beihilfe anwendbar wäre.
Kriterien für den KMU-Aufschlag
(14) Die deutschen Behörden sind der Ansicht, dass NUW der Empfänger dieser Beihilfe ist und dass es sich bei diesem Unternehmen um ein KMU im Sinne von Anhang I zur KMU-Verordnung vom 12. Januar 2001 nebst Definition von Kleinstunternehmen sowie kleinen und mittleren Unternehmen [7] ("KMU-Verordnung") handelt.
(15) Im Normalfall wendet die Kommission auf angemeldete Vorhaben die Regelungen an, die zum Zeitpunkt der Prüfung ihrer Vereinbarkeit in Kraft sind. Die deutschen Behörden haben den KMU-Aufschlag zwar im Oktober 2004 angemeldet, die Entscheidung der Kommission ergeht jedoch nach dem 1. Januar 2005, als die KMU-Empfehlung betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen ("nachstehend" "KMU-Empfehlung") [8] die Empfehlung der Kommission vom 3. April 1996 betreffend die Definition der kleinen und mittleren Unternehmen [9] ersetzte [10]. Da weder die KMU-Empfehlung vom 6. Mai 2003 noch die KMU-Verordnung vom 12. Januar 2001 einschlägige Übergangsbestimmungen enthält, muss die Kommission die Vereinbarkeit der angemeldeten Maßnahme gemäß der KMU-Empfehlung vom 6. Mai prüfen [11].
(16) Gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung werden kleine und mittlere Unternehmen als Unternehmen definiert, die:
- weniger als 250 Personen beschäftigen und
- einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft.
Kriterium der Eigenständigkeit
(17) Artikel 6 des Annexes der KMU Empfehlung legt fest wie die Daten seines Annex, Artikel 2 berechnet werden und sieht vor, dass für die Berechnung die Daten aller Unternehmen, bei denen es sich um Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen handelt, berücksichtigt werden müssen.
Daher ist es notwendig zu bestimmen, ob es sich bei NUW um ein eigenständiges Unternehmen handelt oder ob Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen vorhanden sind.
In dieser Hinsicht enthält Artikel 3 (3) des Annexes auch eine Definition der verbunden Unternehmen.
In seinem vierten und fünften Unterabsatz legt dieser Artikel fest, dass Unternehmen, die eine Verbindung durch gemeinsam handelnde natürliche Personen aufweisen als verbundenen Unternehmen betrachtet werden, sofern sie in demselben Markt oder in benachbarten Märkten tätig sind.
(18) Die deutschen Behörden haben Informationen über die Gesellschafter von NUW vorgelegt [12], um festzustellen, ob ein anderes Unternehmen zusammen mit NUW als Teil der Wirtschaftsgruppe anzusehen ist.
(19) Kommanditisten von NUW sind Frau Daniela Sauter (74 %), Herr Georg Pollert (24 %), Herr Mario Biehle (1 %) und Herr Karl Heinz Reipert (1 %).
(20) Frau Daniela Sauter ist auch Kommanditistin der MBE (Mitteldeutsche BioEnergie GmbH und Co KG, 38 %) und NBE (Nordbrandenburger BioEnergie GmbH und Co KG, 50 %).
Herr Georg Pollert ist Kommanditist der MUW (Mitteldeutsche UmesterungsWerke GmbH und Co KG, 34 %).
(21) Eine enge Verbindung zwischen NUW, dem Begünstigten des KMU-Aufschlags, MUW, MBE und NBE besteht offenbar durch die Kommanditistin von NUW, Daniela Sauter (74 %), über ihre Beteiligung an NBE (50 %) und ihre Beteiligung an MBE (38 %) zusammen mit ihren Brüdern Bernd Sauter (12 %) und Claus Sauter (12 %).
Aus dieser gemeinsamen Beteiligung der drei natürlichen Personen an MBE ergibt sich eine weitere Verbindung zu MUW, an der die gleichen Personen — ebenfalls Bernd und Claus Sauer — Beteiligungen von 33 % zusammen mit Georg Pollert (34 %) halten, der zusammen mit Daniela Sauter Hauptgesellschafter von NUW ist.
(22) Ein weiteres Unternehmen, Sauter Verpachtung GmbH, befindet sich im gemeinsamen Besitz der selben Personen — Bernd und Claus Sauter (je 25 %) — und Bernd und Albertine Sauter.
(23) Die Verbindung zwischen den fünf Unternehmen durch natürliche Personen wird durch direkte Familienbeziehungen noch verstärkt.
Mit Ausnahme der Beteiligung von Herrn Pollert an MUW (34 %) befinden sich die vier Unternehmen (NUW, MUW, MBE und NBE) nahezu vollständig im Besitz der Brüder, der Schwester und der Schwägerin der Familie Sauter.
Schließlich kontrollieren ausschließlich Familienmitglieder die Sauter Verpachtung GmbH.
(24) Während NUW und MUW im gleichen Marktsegment des Bio-Diesels tätig sind, sind MBE und NBE auf dem verwandten Markt von Bio-Äthanol tätig.
Auch die Sauter Verpachtung GmbH, die in der Vermietung von Vermögenswerten, dem Handel und der Verarbeitung von Bio-Waren tätig ist, könnte teilweise auf einem verwandten Markt tätig sein.
(25) Eine weitere Verbindung zwischen NUW und NBE besteht über den Komplementär, die NBE Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltungs GmbH und NUW Nordbrandenburger UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH in der Person von Herrn Heidenreich, der Geschäftsleiter sowohl der Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltungs GmbH als auch der Nordbrandenburger UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH ist.
(26) Angesichts der Struktur und Intensität der Beteiligungen über natürliche Personen, der Familienbeziehungen und der Verbindungen zwischen der Geschäftsleitung (MUW, NUW, MBE und NBE, Nordbrandenburger BioEnergie Verwaltungs GmbH und Nordbrandenburger UmesterungsWerke Verwaltungs GmbH, Sauter Verpachtung GmbH) bezweifelt die Kommission, dass NUW als eigenständiges Unternehmen im Sinne von Artikel 3 Absatz 3 Unterabsatz 4 und 5 des Anhangs zu und des Erwägungsgrunds 12 der KMU-Empfehlung angesehen werden kann.
Finanzielle und Beschäftigungskriterien
(27) Nach der KMU-Empfehlung (insbesondere Artikel 4 des Anhangs) beziehen sich die Angaben, die bei der Entscheidung, ob der Begünstigte ein KMU ist, zugrunde gelegt werden, auf das Jahr des letzten Rechnungsabschlusses.
Im Falle neu gegründeter Unternehmen — wie bei NUW — werden die entsprechenden Daten im Laufe des Geschäftsjahres nach Treu und Glauben geschätzt.
Allerdings sind MBE, NBE und MUW keine Neugründungen und folglich ist ihr letzter Rechnungsabschluss relevant im Hinblick auf die Bewertung der gemeinschaftlich veranschlagten Beschäftigtenzahlen und finanziellen Schwellenwerte.
Da die Anmeldung im Jahr 2004 vorgelegt wurde, ist der letzte beglaubigte Rechnungsabschluss der möglicherweise verbundenen Unternehmen von 2003.
(28) Der Status eines "KMU" wird erworben oder aberkannt, wenn der letzte Rechnungsabschluss eines Unternehmens die Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte wiederholt in zwei aufeinander folgenden Jahren überschreitet.
(29) Wenn die Kommission die Mitarbeiterzahl und die finanziellen Schwellenwerte berechnet, um zu ermitteln, ob ein Unternehmen ein KMU ist und für den KMU-Aufschlag in Frage kommt, berücksichtigt sie alle verbundenen Unternehmen und Partnerunternehmen. Da sich der konsolidierte Umsatz von NUW, MBE, NBE und MUW 2003 auf 61 Mio. EUR belief und die Jahresbilanzsumme der vier Unternehmen 202 Mio. EUR betrug, überschritten beide Werte die Schwellenwerte im Anhang zur Empfehlung der Kommission (Umsatz: 50 Mio. EUR und/oder Jahresbilanzsumme 43 Mio. EUR). Unter Berücksichtigung der vorläufigen Zahlen für 2004 könnten die Schwellenwerte in einem zweiten aufeinander folgenden Jahr überschritten worden sein.
(30) Wenn Schätzungen für die finanziellen Schwellenwerte von MBE, NBE und MUW des Jahres 2004 herangezogen werden, wurden die Schwellenwerte in zwei aufeinander folgenden Jahre vermutlich überschritten.
Für den Fall, dass NUW, MBE, NBE und MUW als verbundene Unternehmen eingestuft werden, bezweifelt die Kommission, dass NUW für einen KMU-Aufschlag in Betracht kommt.
Wenn man Umsatz und Bilanzsumme der Sauter Verpachtung GmbH teilweise oder vollständig einbezieht, wären die finanziellen Schwellenwerte der KMU-Empfehlung bei weitem überschritten.
(31) Die Schwellenwerte der Mitarbeiterzahlen wären jedoch eingehalten, wenn alle betroffenen Unternehmen einschließlich der Sauter Verpachtung GmbH konsolidiert würden.
4. SCHLUSSFOLGERUNG
(32) Unter Berücksichtigung der Beziehungen zwischen den genannten Unternehmen bezweifelt die Kommission, ob NUW als Begünstigter der Investitionsbeihilfe tatsächlich die Vorteile benötigt, die ihm aus den verschiedenen Regelungen oder Maßnahmen zu Gunsten von KMU erwachsen würden und dass es für den KMU-Beihilfeaufschlag von zusätzlichen 15 % der förderfähigen Kosten in Betracht kommt.
(33) Die Kommission bezweifelt auch, dass der Begünstigte der Definition eines KMU im Sinne der Empfehlung entspricht.
Der Begünstigte könnte daher keinen Anspruch auf den KMU-Aufschlag gemäß Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der KMU-Verordnung haben.
(34) Die Kommission bezweifelt schließlich, dass die staatliche Beihilfe, die Deutschland NUW in Form des KMU-Aufschlages zu gewähren beabsichtigt, die Voraussetzungen erfüllt, um als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar eingestuft zu werden.
(35) Die Kommission hält es folglich für nötig, die Beziehungen der gesamten Gruppe von Unternehmen (NUW, MUW, MBE, NBE, Sauter Verpachtung GmbH und der entsprechenden "Verwaltungs GmbHs") zu prüfen.
Diese Prüfung wird sich auf die angenommenen Verbindungen und das gemeinsame wirtschaftliche Verhalten dieser Unternehmen und ihr Verhalten in der Vergangenheit konzentrieren.
Die Kommission wird dabei untersuchen, ob die Eigentümer der Unternehmen Vereinbarungen geschlossen haben oder zu schließen beabsichtigen und ob sie auf ihren jeweiligen Märkten, die identisch oder verwandt sind, gemeinsam handelten oder zu handeln beabsichtigten.
(36) Schließlich soll das Verfahren klären, wie intensiv die Unternehmen in Zukunft zusammenarbeiten werden, ob sich dies in ihrer Organisationsstruktur und in ihrem Verhalten niederschlägt, und in welchem Maß sie auf dem gleichen Markt oder auf verwandten Märkten wirtschaftlich tätig sind.
(37) Auf der Grundlage der Ergebnisse der Untersuchung wird die Kommission befinden, ob der KMU-Aufschlag für NUW mit den EU-Wettbewerbsregeln vereinbar ist, wonach für KMUs günstigere Regeln für staatliche Beihilfen gelten.
Dabei wird sie die KMU-Definition berücksichtigen.
5. BESCHLUSS
Auf der Grundlage der vorstehenden Erwägungen ersucht die Kommission im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag die Bundesrepublik Deutschland, innerhalb eines Monats nach Erhalt dieses Schreibens Stellung zu beziehen und alle Informationen vorzulegen, die dazu beitragen können, ihre Zweifel an den Beziehungen zwischen den genannten Unternehmen zu erhellen.
Sie fordert die deutschen Behörden auf, eine Kopie dieses Schreibens unverzüglich an den potenziellen Empfänger der Beihilfe zu senden.
Es sei daran erinnert, dass Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag aufschiebende Wirkung hat, und dass gemäß Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 alle rechtswidrigen Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.
Die Kommission wird alle die Interessierten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kenntnis setzen.
Sie wird außerdem die Interessierten in den EFTA-Staaten, die Unterzeichner des EWR-Abkommens sind, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übersendung einer Kopie dieses Schreibens informieren.
Alle Interessierten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dieser Veröffentlichung ihre Bemerkungen abzugeben.
[1] Úř. věst.
L 124, 20.5.2003, s. 36, Doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků, 2003/361/ES.
Oktober 1969 in Verbindung mit den einschlägigen Bestimmungen von Teil II des 31. Rahmenplans zur GA, die letzte Verlängerung wurde mit Beschluss der Kommission unter der Beihilfenummer N 642/02 am 1.10.2003 genehmigt, ABl.
C 284 vom 27.11.2003, S. 2.
[3] Investitionszulage für betriebliche Investitionen im Jahr 2004, genehmigt unter der Nummer N 336/2003 vom 10.12.2003 auf der Grundlage des "Investitionszulagengesetzes 1999 in der Fassung der Bekanntmachung vom 11. Oktober 2002 unter Berücksichtigung des Entwurfs des Steueränderungsgesetzes 2003"; ABl.
C 67 vom 17.3.2004, S. 12.
[4] "Fördergebietskarte 2004 — 2006", genehmigt am 2.4.2003 unter der Nummer N 641/2002, ABl.
C 186 vom 6.8.2003, S. 18.
[5] Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen, geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 364/2004 der Kommission (ABl.
L 10 vom 13.1.2001, S. 33 und ABl.
L 63 vom 28.2.2004, S. 22).
[6] Abl.
C 37 vom 3.2.2001, S. 3.
[7] Siehe Fußnote 6.
[8] ABl.
L 124 vom 20.5.2003, S.36.
[9] Artikel 3 der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen, ABl.
L 124 vom 20.5.2003, S.36.
Siehe auch Artikel 1 Ziffer 10 und Artikel 2 Unterabsatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 364/2004 der Kommission (Fußnote 6).
[10] ABl.
L 107 vom 30.4.1996, S. 4.
[11] Rs.
T 176/01, Ferriere Nord SpA ./.
Kommission der Europäischen Gemeinschaften.
[12] Siehe Anhang I zu diesem Schreiben, in dem die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen zusammengefasst sind.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 86/03)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 767 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje přijatého Radou s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 77/541/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnostních pásů a zádržných systémů motorových vozidel _BAR_
KOM(2004) 768 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje přijatého Radou s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 76/115/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kotevních úchytů bezpečnostních pásů motorových vozidel _BAR_
KOM(2004) 769 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje přijatého Radou s ohledem na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 74/408/EHS o sedadlech, jejich ukotvení a opěrkách hlavy motorových vozidel _BAR_
KOM(2005) 3 _BAR_ _BAR_ 10. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud jde o přístup k Schengenskému informačnímu systému ze strany útvarů odpovídajících za vydávání registračních osvědčení k vozidlům v členských státech _BAR_
KOM(2005) 22 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady, v souvislosti s návrhem nařízení Evropského parlamentu a Rady o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a nebo na nich, kterým se mění směrnice Rady 91/414/EHS (KOM (2003) 117 v konečném znění – 2003/0052 (COD)) kterým se mění návrh Komise podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES _BAR_
KOM(2005) 57 _BAR_ _BAR_ 16. 2. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem _BAR_
KOM(2005) 58 _BAR_ _BAR_ 18. 2. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o kontrole hotovosti dovážené do Společenství nebo z něj vyvážené _BAR_
KOM(2005) 70 _BAR_ _BAR_ 21. 2. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změně navržené Evropským parlamentem týkající se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady kterým se zavádí víceletý program Společenství, jehož cílem je zlepšit přístup k digitálnímu obsahu v Evropě, jakož i jeho použitelnost a využití, kterým/kterou se mění návrh Komise podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES _BAR_
KOM(2005) 83 _BAR_ _BAR_ 9. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o patentovatelnosti vynálezů realizovaných počítačem _BAR_
KOM(2005) 96 _BAR_ _BAR_ 15. 3. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES o změnách z Evropského parlamentu ke společnému postoji Rady k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o nekalých obchodních praktikách podniků vůči spotřebitelům na vnitřním trhu a o změně směrnice Rady 84/450/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 ("Směrnice o nekalých obchodních praktikách") změna návrhu Komise podle čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES _BAR_
KOM(2004) 815 _BAR_ _BAR_ 14. 12. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o minimálních podmínkách pro provádění směrnice 2002/15/ES a nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a 3821/85 o sociálních právních předpisech týkajících se činností silniční dopravy _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 89/02)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [2] ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Uhličitan draselný _BAR_ Ukrajina _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (EHS) č. 3068/1992 (Úř. věst. L 308, 24.10.1992, s. 41) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 992/2004 (Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 23) _BAR_ 12. 5. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 249, 8.10.2004, s. 3.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz chloridu draselného pocházejícího z Běloruska a Ruska
(2005/C 89/03)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření na dovoz chloridu draselného pocházejícího z Běloruska, Ruska a Ukrajiny obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [2] (dále jen "základní nařízení"). Žádost o přezkum se týká dovozu chloridu draselného pocházejícího z Běloruska a Ruska (dále jen "dotčené země").
1. Žádost o přezkum
Žádost podalo dne 10. února 2005 Evropské sdružení výrobců chloridu draselného (APEP) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 99 %, celkové výroby chloridu draselného ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je chlorid draselný pocházející z Běloruska a Ruska (dále jen "dotčený výrobek"), který v současnosti spadá do kódů KN 31042010, 31042050, 31042090, a zvláštní směsi, které v současnosti spadají do kódů KN ex31052010, ex31052090, ex31056090, ex31059091 a ex31059099.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 3068/92 [3].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství.
S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Bělorusko na základě ceny ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o pokračování dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do EU.
Tvrzení o pokračování dumpingu v souvislosti s Ruskem vychází ze srovnání běžné hodnoty vypočítané na základě tuzemských cen a stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do EU.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná.
Pokud jde o opakovaný výskyt dumpingu, tvrdí se, že vývozy z dotčených zemí do jiných třetích zemí či na jiná třetí území, jako je Čína, Brazílie, Norsko, Švýcarsko, Indie a Severní Amerika, se uskutečňují za dumpingové ceny.
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Běloruska a Ruska celkově zvýšily, jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Rovněž se tvrdí, že objemy a ceny dováženého dotčeného výrobku mají, kromě jiných důsledků, nadále negativní dopad na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a jím stanovované ceny, což se závažným způsobem nepříznivě odráží na celkovém výkonu výrobního odvětví Společenství a na jeho finanční situaci.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla, a to díky nevyužité výrobní kapacitě a/nebo plánovanému zvýšení výrobní kapacity v dotčených zemích.
Kromě toho žadatel tvrdí, že pokud by opatření zanikla, ještě více by to zhoršilo již tak nejistou situaci výrobního odvětví Společenství, a že jakýkoli opětovný výskyt značného objemu dovozu za dumpingové ceny z dotčených zemí by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se šetření může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku pro dovozce
Ve snaze umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem žádají, aby kontaktovali Komisi a poskytli jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě uvedené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odst. 7 tohoto oznámení tyto informace:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- celkový počet zaměstnanců;
- podrobnosti o činnostech společnosti týkající se dotčeného výrobku;
- objem (v tunách) a hodnotu (v eurech) dovozu dotčeného výrobku do Společenství a dalšího prodeje dováženého dotčeného výrobku na trhu Společenství v období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004;
- názvy veškerých spřízněných společností, jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech;
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
S cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné, se Komise navíc může obrátit na jakákoli známá sdružení dovozců.
ii) Závěrečný výběr vzorku
Všichni účastníci řízení, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace související s výběrem vzorku, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise zamýšlí provést konečný výběr vzorku poté, co záležitost projedná s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zahrnuté do vzorku musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství a všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Bělorusku a Rusku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům a všem sdružením dovozců, jež jsou uvedeni v žádosti nebo jež spolupracovali při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčených zemí vývozu.
V každém případě by měli všichni účastníci řízení neprodleně prostřednictvím faxu kontaktovat Komisi, aby zjistili, zda jsou uvedeni v žádosti, a aby si případně vyžádali ve lhůtě stanovené v odst.
6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení dotazník, neboť lhůta stanovená v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení se vztahuje na všechny účastníky řízení.
Komise musí tyto informace a příslušnou podkladovou dokumentaci obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všichni účastníci řízení se vyzývají, aby oznámili svá stanoviska, předložili vedle odpovědí na dotazník další informace a poskytli podkladovou dokumentaci.
Komise musí tyto informace a podkladovou dokumentaci obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Běloruskem jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Kanada.
Komise zamýšlí použít Kanadu pro tento účel i v daném případě.
Účastníci řízení se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřili své připomínky ke vhodnosti této volby.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zastupující sdružení a organizace zastupující uživatele a spotřebitele, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, ve lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení kontaktovat Komisi a poskytnout jí informace.
Účastníci, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení požádat o slyšení, přičemž uvedou konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro účastníky za účelem vyžádání dotazníku
Všichni účastníci řízení, kteří nespolupracovali při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měli dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro účastníky za účelem kontaktování Komise, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Mají-li být při šetření zohledněny námitky účastníků řízení, musí všichni tito účastníci kontaktovat Komisi a předložit jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebylo-li uvedeno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny práv v rámci daného postupu uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda účastník kontaktuje Komisi ve výše uvedené lhůtě.
iii) Slyšení
Všichni účastníci řízení mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě i) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl projednat záležitost s dotčenými účastníky, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě ii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od účastníků řízení, jež byli vybráni do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byli zařazeni do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany, které jsou předmětem šetření, mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Kanady, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně zvolena zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Běloruskem.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti účastníků řízení musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e -mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla daného účastníka řízení.
Veškerá písemná podání včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež účastníci řízení poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [4]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa ředitelství B generálního ředitelství pro obchod Evropské komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Odmítání spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne ve lhůtě stanovené tímto nařízením umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je jiným způsobem neposkytuje nebo pokud závažným způsobem zabraňuje šetření, mohou pozitivní či negativní zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že některý účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a v souladu s článkem 18 základního nařízení se použijí dostupné údaje.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
11 odst. 5 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz chloridu draselného pocházejícího z Běloruska
(2005/C 89/04)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [1] ("základní nařízení").
1. Žádost o přezkum
Žádost podala společnost Republican Unitary Enterprise "PA Belaruskali" (dále jen "žadatel"), která je jediným vyvážejícím výrobcem v Bělorusku.
Žádost je omezena pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli.
2. Výrobek
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je chlorid draselný pocházející z Běloruska ("dotčený výrobek"), v současnosti zařaditelný do kódů KN 31042010, 31042050, 31042090, a zvláštní směsi v současnosti zařaditelné do kódů KN ex31052010, ex31052090, ex31056090, ex31059091 a ex31059099.
Kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 3068/92 [2].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost podle čl. 11 odst. 3 se opírá o přímý důkaz žadatele, že pokud jde o žadatele, okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, se trvale změnily.
Kromě toho žadatel uvedl a poskytl důkazy o tom, že by dlouhodobé srovnání běžné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím a jeho vývozních cen do EU vedlo ke snížení dumpingu výrazně pod úroveň současných opatření.
Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
5. Postup pro stanovení dumpingu
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro ospravedlnění zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení přezkum s cílem stanovit dumpingové rozpětí žadatele a výši cla, která by měla být na dovoz dotčeného výrobku do Společenství použita.
Šetřením se posoudí, zda je třeba, aby stávající opatření ve vztahu k žadateli uvedenému v odstavci 1 nadále platila či byla zrušena nebo změněna.
a) Dotazníky
Aby Komise získala informace, které považuje za nezbytné k šetření, zašle žadateli a orgánům dotčené země vývozu dotazníky.
Tyto informace a podpůrné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všichni účastníci řízení se tímto vyzývají, aby oznámili svá stanoviska, předložili kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytli příslušné důkazy.
Tyto informace a podpůrné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslechnout, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
c) Výběr země s tržním hospodářstvím
V předchozím šetření, které vedlo k uložení stávajících opatření, se pro stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Běloruskem coby vhodná země s tržním hospodářstvím použila Kanada. Komise předpokládá, že v souladu s čl.
2 odst. 7 základního nařízení použije k tomuto účelu opět Kanadu.
Účastníci řízení se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení vyjádřili své připomínky ke vhodnosti této volby.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro účastníky řízení za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všichni účastníci řízení, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se účastník řízení přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Kromě toho žadatel předloží odpovědi na dotazník ve výše uvedené lhůtě 40 dnů.
ii) Slyšení
Všichni účastníci řízení mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Kanady, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5 písm. c) tohoto oznámení, pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Běloruskem.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti účastníků řízení musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla účastníků řízení.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež účastníci řízení poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [3]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
Telex COMEU B 21877
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Úř. věst. L 308, 24.10.1992, s. 41. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 992/2004 (Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 23).
[3] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1) a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Státní podpora – Francie
Státní podpora C 46/2004 (ex NN 65/2004) – GIE fiscaux: systém amortizace ve prospěch určitých podniků schválených ministerstvem pro rozpočet
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 89/06)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 14. prosince 2004 uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedeného opatření řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu na následující adresu:
Commission européenne
Direction générale Concurrence
Greffe Aides d'Etat
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Francii.
Zúčastněná strana, která předloží připomínky, může formou řádně odůvodněné písemné žádosti požádat o utajení své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
Komise zaslala francouzským orgánům dvě žádosti o informace týkající se režimu "fiskálních hospodářských zájmových sdružení" (dále jen "fiskální HZS") zavedených zákonem ze dne 2. července 1998 (zákon č. 98-546).
Francouzské orgány odpověděly v dopisech ze dne 3. května 2004 (A/33117) a ze dne 2. srpna 2004 (A/36007).
Komise byla o tomto režimu francouzskými orgány informována v dopise ze dne 16. března 1998 (A/32232). Tento dopis však nepředstavuje předběžné oznámení Komisi podle čl.
88 odst. 3 Smlouvy o ES, a proto se jedná o podporu poskytnutou protiprávně.
Popis opatření
Podle článku 39 C francouzského Všeobecného daňového zákoníku (dále jen "VDZ") nesmí být daňové odpisy vyšší než poplatek za pronájem vybíraný hospodářským zájmovým sdružením mínus další poplatky související s pronajatým majetkem.
Článek 39 CA zákoníku stanoví, že z tohoto pravidla lze učinit výjimku.
Operace financování, které mají "velký hospodářský a sociální význam" a jsou prováděny prostřednictvím fiskálního HZS, tedy nepodléhají omezení ohledně odpisů.
Tato výjimka podle článku 39 CA se uděluje se souhlasem francouzského ministerstva pro rozpočet.
Na žádost Komise předložily francouzské orgány seznam příjemců v tomto režimu podle jednotlivých sektorů.
Sektory _BAR_ Žádost o povolení výjimky _BAR_ Rozhodnutí o povolení výjimky _BAR_
Investice do námořní dopravy _BAR_ 142 _BAR_ 110 _BAR_
Investice do letecké dopravy _BAR_ 32 _BAR_ 18 _BAR_
Investice do železniční dopravy _BAR_ 5 _BAR_ 2 _BAR_
Průmyslové investice _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_
Investice do vesmírných projektů _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_
Hodnocení opatření
V této fázi se Komise domnívá, že dané opatření by mohlo představovat státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. V první řadě se zdá, že poskytuje členům fiskálních HZS výhodu ve formě snížení zdanitelných zisků a osvobození od daně z kapitálového zisku.
Toto opatření také poskytuje výhodu koncovým uživatelům pronajatého majetku, což jsou většinou dopravní společnosti, zejména v oblasti námořní dopravy.
Za druhé je toto opatření poskytováno prostřednictvím státních zdrojů, a to snížením zdanitelných zisků a osvobozením od daně, což v důsledku znamená nižší příjmy do státního rozpočtu.
Za třetí to může ovlivnit obchodování mezi členskými státy, neboť toto opatření se týká společností podnikajících v sektorech, kde probíhá intenzivní obchodování v rámci Společenství.
V této fázi se Komise domnívá, že na tento případ se nevztahuje žádná z výjimek stanovených v čl. 87 odst.
2 a 3 Smlouvy o ES. Zdá se, že tento režim nesplňuje podmínky stanovené v pokynech k vnitrostátní regionální podpoře [1], ve víceodvětvovém rámci regionální podpory velkým investičním projektům [2], v pokynech Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí [3] ani podmínky stanovené v obecných zásadách o státní podpoře v námořní dopravě [4].
Komise již při několika příležitostech shledala, že podpory na nákup dopravních vozidel nebo mobilních aktiv v principu nejsou v souladu se společným trhem.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být požadováno vrácení všech protiprávních podpor od příjemců takových podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
1. PROCÉDURE
(1) Par lettre du 19 février 2004 (D/51178) la Commission a adressé une demande d'information aux autorités françaises concernant le dispositif de crédit-bail fiscal en faveur de certaines entreprises agréées par le Ministre du Budget mis en place par la loi du 2 juillet 1998 (no 98-546).
Par lettre du 18 mars 2004 les autorités françaises ont demandé une extension du délai pour fournir les renseignements nécessaires.
La réponse des autorités françaises a été reçue par lettre du 3 mai 2004 (A/33117).
Par lettre du 6 juillet 2004 (D/54933) la Commission a demandé des informations supplémentaires.
La réponse a été reçue le 2 août 2004 (A/36007).
(2) Dans une lettre du 16 mars 1998 (A/32232) les autorités françaises ont informé la Commission de l'introduction prévue d'un dispositif limitant l'amortissement des biens donnés en location afin de lutter contre l'utilisation de ce mécanisme à seule fin d'optimisation fiscale et prévoyant un exception à cette limitation.
Selon les autorités françaises que le dispositif ne semblait pas constituer une aide d'Etat devant faire l'objet d'une notification préalable auprès de la Commission.
Il s'ensuit que cette information ne peut être considérée comme une notification au sens de l'article 88, paragraphe 3, du traité.
2. DESCRIPTION DU RÉGIME
(3) L'article 39 C du Code général des impôts (ci-après "CGI") prévoit que l'amortissement fiscalement déductible ne peut excéder le montant du loyer perçu par le GIE, diminué des autres charges afférentes au bien donné en location.
(4) Une dérogation à ce principe a été introduite par l'article 77 de la loi du 2 juillet 1998 (no 98-546) qui met en place un système d'amortissement favorable au profit de certaines entreprises agréées par le ministère du budget (ci-après "GIE fiscal") [5].
Cette dérogation figure à l'article 39 CA du CGI, aux termes duquel les opérations de financement présentant un intérêt économique et social significatif ne sont pas soumises à la limitation d'amortissement et peuvent être réalisées par l'intermédiaire d'un GIE (Groupement d'intérêt économique).
Le bien financé doit être amortissable selon le mode dégressif sur une durée d'au moins huit ans et l'investissement doit présenter un intérêt économique et social significatif.
Le prix d'acquisition du bien doit correspondre au prix de marché.
Les coefficients d'amortissement dégressif habituels sont majorés d'un point.
L'utilisateur final doit être une société exploitant le bien dans le cadre de son activité habituelle et doit pouvoir acquérir le bien à titre permanent à la fin du crédit-bail.
(5) Le GIE, constitué généralement par des établissements financiers, acquiert le bien à financer, lequel doit être acquis au prix de marché, et le donne en crédit-bail à l'utilisateur.
Les loyers versés par l'utilisateur et le prix de levée de l'option d'achat en fin de contrat permettent au GIE de couvrir son propre financement, intérêts et capital compris.
(6) En raison des amortissements dégressifs et des frais financiers qui, par définition, sont concentrés sur les premières années d'utilisation du bien, les résultats du GIE sont fortement déficitaires au cours de ces années et deviennent bénéficiaires au cours d'une seconde période, lorsque le montant des loyers perçus excède le total des charges constatées (amortissements et frais financiers compris).
Dès lors que le GIE relève du régime des sociétés de personnes, les déficits qu'il constate au cours de ses premières années d'activité viennent en déduction des bénéfices imposables réalisés par ses membres à raison de leurs activités courantes.
Selon les autorités françaises les économies d'impôt ainsi obtenues par les établissements financiers durant les premières années de l'opération sont compensées par les suppléments d'impôt qui apparaissent ensuite lorsque le GIE réalise des bénéfices.
Cependant, ce décalage dans le temps permet de dégager un gain de trésorerie utilisé par le GIE pour offrir des conditions financières plus favorables aux utilisateurs des biens.
(7) Le régime prévoit aussi la rétrocession à l'utilisateur du bien des deux tiers de l'avantage fiscal retiré par le GIE.
Cette rétrocession est effectuée sous forme de diminution de loyer ou de minoration du montant de l'option d'achat.
Enfin, la revente du bien par le GIE à l'utilisateur, lorsque les deux tiers de la durée normale d'utilisation du bien sont écoulés, fait l'objet d'une exonération des plus-values de cession.
En principe, les biens éligibles doivent être acquis à l'état neuf mais les navires d'occasion font l'objet d'une exception.
(8) En ce qui concerne la notion d'intérêt économique et social significatif dont la démonstration par le demandeur est nécessaire pour profiter de la dérogation, les autorités françaises ont indiqué qu'il n'existait pas de lignes directrices pour évaluer cet intérêt et que l'examen se faisait à la lumière des retombées indirectes de l'investissement sur le bassin d'emploi, les conditions de concurrence, le développement de l'activité dans la zone économique concernée.
(9) Les autorités françaises estiment que la Commission a elle-même considéré dans sa décision du 8 mai 2001 [6] que les Groupements d'intérêt économique et les avantages fiscaux qui peuvent découler de leur application ne constituent pas des aides d'État.
À la demande de la Commission, les autorités françaises ont également fourni une liste des bénéficiaires du régime par secteur d'activité.
Secteurs _BAR_ Demandes d'agrément _BAR_ Décision d'agrément _BAR_
Investissements maritimes _BAR_ 142 _BAR_ 110 _BAR_
Investissements aéronautiques _BAR_ 32 _BAR_ 18 _BAR_
Investissements ferroviaires _BAR_ 5 _BAR_ 2 _BAR_
Investissements industriels _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_
Investissements spatiaux _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_
(10) En ce qui concerne l'application du régime au secteur du transport maritime les autorités françaises ont indiqué que, c'est dans un contexte marqué à la fois par le souci d'enrayer la stagnation du nombre des navires de commerce immatriculés dans les registres français et par la volonté de réduire la dépense fiscale, que le législateur a adapté le crédit-bail fiscal au secteur du transport maritime.
3. APPRÉCIATION DU RÉGIME AU REGARD DE L'ARTICLE 87 DU TRAITÉ
(11) La Commission considère à ce stade, que le régime du GIE fiscal est un régime d'aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, car il semble satisfaire cumulativement les critères développés ci-après.
(12) En premier lieu, la mesure doit procurer un avantage qui allège les charges qui grèvent normalement le budget des entreprises.
Cet avantage doit être sélectif en ce qu'il favorise certaines entreprises.
(13) En second lieu, l'avantage doit être octroyé au moyen de ressources de l'État.
(14) En troisième lieu, la mesure en cause doit affecter la concurrence et les échanges entre les États membres.
3.1.
Existence d'un avantage
(15) Le recours au GIE fiscal concerne trois acteurs: le GIE lui-même, l'utilisateur du bien financé et l'investisseur qui est le membre du GIE et finance le bien.
(16) Le GIE lui-même, au niveau du quel est pratiqué l'amortissement déplafonné, mais dont les résultats sont imposables entre les mains de ses membres en proportion des droits qu'ils y détiennent.
N'étant pas redevable de l'impôt, le GIE ne semble pas devoir être regardé comme le bénéficiaire de l'avantage fiscal.
(17) Pour l'investisseur, membre du GIE, l'avantage est constitué par la diminution des bénéfices imposables (et par conséquent la diminution de l'impôt dû) et par la possibilité de déduire de ses propres résultats le déficit constaté au niveau du GIE.
La disposition dérogatoire — l'article 39 CA du CGI — prévoit que certaines opérations de financement présentant un intérêt économique et social significatif ne sont pas soumises à la limitation de l'amortissement fiscalement déductible prévue par l'article 39 C. Les membres du GIE peuvent ainsi imputer durant la première période de la dépréciation du bien pendant laquelle les résultats du GIE sont déficitaires, le résultat négatif du GIE sur les bénéfices réalisés dans le cadre de leurs activités courantes, sans tenir compte de la limitation établie par l'article 39 C. L'avantage est d'autant plus important que le coefficient "normal" applicable à la dépréciation des biens du même type est augmenté d'un point.
Selon les autorités françaises la majoration a pour objectif de renforcer la performance du dispositif.
Cet avantage fiscal doit être diminué des cotisations supplémentaires d'impôt que les membres du GIE auront à subir durant la seconde période de la dépréciation du bien, lorsque le résultat du GIE redevient bénéficiaire.
(18) Les autorités françaises ont avancé l'argument que les économies d'impôt obtenues ainsi durant les premières années de l'opération sont neutralisées par les suppléments d'impôt qui sont constatés ultérieurement lorsque le GIE commence à réaliser des bénéfices (les loyers payés excèdent les annuités d'amortissement).
Toutefois, il y a lieu d'observer que même dans le cas d'une hypothétique neutralisation, les investisseurs participant aux GIE fiscaux sont favorisés par rapport aux entités soumises au régime de droit commun qui n'ont pas la possibilité de se prévaloir de l'imputation susmentionnée, puisque l'article 39 CA du CGI limite la déduction de l'amortissement au montant du loyer perçu par le GIE.
(19) En outre, les membres du GIE doivent rétrocéder deux tiers de cet avantage à l'utilisateur du bien, néanmoins il garde un tiers qui constitue son propre avantage.
Ils restent les bénéficiaires de l'avantage fiscal résultant du déplafonnement de l'amortissement, même si cet avantage est ramené au tiers de son montant net actualisé, le reste venant en déduction du loyer versé par l'utilisateur.
Par ailleurs, le GIE fiscal peut également bénéficier, le cas échéant, d'une exonération des plus-values, en cas d'une cession anticipée du bien.
(20) L'utilisateur du bien financé, lequel déduit de son bénéfice imposable la charge que constitue le loyer versé au GIE.
Dans la mesure où ce loyer est diminué d'une partie de l'avantage fiscal résultant du montage financier, cet utilisateur reçoit un avantage financier sous forme de réduction de charge.
Mais cette réduction de charge déductible se traduit par une augmentation de sa base imposable et donc de l'impôt dû.
Par voie de conséquence, l'utilisateur ne semble pas recevoir d'avantage fiscal.
Toutefois, l'avantage pour l'utilisateur du bien semble résulter de l'obligation pour les membres du GIE de lui rétrocéder les deux tiers de son propre avantage.
Par le biais de ce mécanisme, l'utilisateur final voit les charges, grevant son budget du fait de la souscription du crédit-bail avec le GIE fiscal, diminuées.
3.2.
Sélectivité
(21) À ce stade, la Commission estime que plusieurs indices de sélectivité peuvent être relevés:
(22) En premier lieu, la Commission constate que le bénéfice de la mesure est conditionné à l'octroi d'un agrément préalable du Ministre du Budget afin de vérifier que l'investissement présente un intérêt économique et social significatif.
Bien que l'article 77 de la loi du 2 juillet 1998 mentionne cette notion, elle ne fait selon les autorités françaises l'objet d'aucun décret ou circulaire en vue de définir précisément son champ d'application.
En particulier, le critère d' "intérêt économique et social du projet, notamment en matière d'emploi" paraît vague, étant donné qu'il n'existe aucun lien précis entre l'impact en termes d'emploi et le montant de l'investissement réalisé.
Les autorités françaises ont admis qu'il n'y avait aucun texte législatif ou réglementaire traitant de cette condition d'une manière plus détaillée.
La Commission ne peut donc exclure à ce stade que le Ministre du Budget dispose d'un pouvoir discrétionnaire d'appréciation au sens du point 12 de la Communication de la Commission sur l'application des règles en matière d'aides d'État aux mesures relevant de la fiscalité directe des entreprises [7].
L'existence d'un pouvoir discrétionnaire semble permettre aux autorités de l'Etat membre de sélectionner les bénéficiaires d'un régime d'aide selon des critères subjectifs.
Or, les statistiques fournies par les autorités françaises font apparaître que certains dossiers ont fait l'objet de refus en raison de l'absence d'un intérêt économique et social significatif.
(23) En deuxième lieu, un second élément qui considéré ensemble avec l'élément discrétionnaire, est susceptible de renforcer le caractère sélectif du régime en cause résulte de la circonstance qu'en pratique les entreprises utilisatrices des biens sont principalement d'entreprises actives dans le secteur du transport.
D'après le dispositif, les utilisateurs finals des biens doivent être des sociétés qui exploitent le bien dans le cadre de leur activité habituelle.
En effet, compte tenu de la durée d'amortissement de 8 ans fixée par la loi, les biens en mesure de bénéficier du régime sont essentiellement des moyens de transport tels que les trains (15 ans), les avions (13 ans) et les navires (8 ans).
Cette démarche des autorités françaises a eu pour effet de concentrer l'impact du régime sur le secteur du transport et en particulier du transport maritime.
Cet aspect est confirmé par les réponses fournies par les autorités françaises aux questions posées par la Commission.
Les informations fournies montrent clairement qu'en pratique la plupart des demandes d'agrément pour bénéficier du régime dérogatoire concernent les investissements dans le secteur du transport (182 sur 189 des demandes d'agrément reçues concernent le secteur du transport ferroviaire, aérien, maritime ou spatial).
En outre, le secteur maritime représente à lui seul 75 % des dossiers présentés au Ministre du Budget pour obtenir son agrément.
Cette part monte à 82 % si l'on considère le total des agréments accordés.
D'ailleurs, les travaux parlementaires relatifs à la mesure en cause [8] laissent entendre que l'objectif recherché est d'aider la flotte commerciale maritime française.
Ceci semble être confirmé par le fait que seuls les navires font l'objet d'une exception qui leur permet de bénéficier du régime dérogatoire même dans le cas où il ne s'agit pas d'un bien acquis à l'état neuf.
(24) Il est vrai que la durée de huit ans permet de réserver l'avantage aux biens d'équipement lourds pour lesquels le retour sur investissement nécessite un délai long.
C'est un argument qui justifie économiquement le principe de l'application de cette condition.
En effet, il est de jurisprudence constante que pour être qualifiée de mesure générale et donc échapper à l'interdiction de l'article 87 du traité, une mesure fiscale sélective doit pouvoir être justifiée par la nature et l'économie du système fiscal [9].
Néanmoins, les autorités françaises n'ont fourni aucun argument qui puisse justifier cette dérogation par la nature ou l'économie du système fiscal français.
(25) En dernier lieu, seules peuvent bénéficier du régime les entreprises membres d'un GIE, ayant acquis des biens meubles à l'état neuf ayant une durée d'amortissement supérieure à 8 ans.
Dès lors, toutes les entreprises dans une situation similaire qui investissent dans un bien avec une durée d'amortissement inférieure à 8 ans ou, si la durée est supérieure à 8 ans, qui ne remplissent pas le critère de l'intérêt économique et social significatif mentionné précédemment, sont exclues du bénéfice de la mesure en cause.
En pratique, la Commission estime à ce stade que ce dispositif peut avoir pour effet de restreindre le nombre des bénéficiaires potentiels principalement aux seules entreprises disposant d'actifs permanents significatifs.
(26) Au vu de l'ensemble des considérations qui précèdent, la Commission estime que le régime en cause est susceptible de constituer un régime sélectif bien que l'article 39 CA du CGI n'empêche d'autres secteurs industriels de bénéficier du mécanisme susvisé.
En effet, la Cour de justice a considéré dans son arrêt du 12 juillet 1990 [10] que le fait qu'une mesure soit en théorie ouverte à tous les secteurs n'exclut pas son caractère sélectif, à partir du moment où la mesure favorise en pratique un secteur déterminé.
Ce raisonnement a été confirmé par le récent arrêt GEMO [11], où la Cour a qualifié de sélectif un régime bénéficiant aux activités d'élevage et d'abattage qui a, très accessoirement, également bénéficié à d'autres activités.
(27) Enfin, il convient de rappeler que la Commission s'est déjà prononcée sur la nature d'aides d'État de montages fiscaux similaires à celui mis en place par l'article 39 CA du CGI quant à leur mécanisme, mais fondés sur une autre base juridique — l'article 199 undecies B du Code général des impôts [12].
En outre, la décision de la Commission du 8 mai 2001 susmentionnée invoquée par les autorités françaises ne peut pas constituer un précédent dans le cas d'espèce, d'une part car le régime examiné ici est différent de celui qui a fait l'objet de cette décision et d'autre part car cette décision avait pour objet d'examiner la compatibilité non pas des mesures en question mais de l'aide à la restructuration en faveur de Brittany Ferries.
(28) Par conséquent, il apparaît que le régime du GIE fiscal est susceptible de favoriser certaines entreprises en leur conférant de manière sélective les avantages fiscaux évoqués.
Cette différenciation ne peut pas être justifiée par la nature ou l'économie du système fiscal français, puisque, en l'espèce, les autorités françaises n'ont pas fourni des arguments à cet égard [13].
3.3.
L'avantage doit être octroyé au moyen de ressources de l'État
(29) Dans le cas présent, il semble que la réduction de l'assiette imposable des membres du GIE du fait de la déductibilité des déficits d'amortissement ainsi que l'exonération des plus-values dans le cas d'une cession anticipée du bien entraînent une diminution des ressources de l'État.
3.4.
Affectation de la concurrence et des échanges entre les Etats membres.
(30) Selon la jurisprudence constante de la Cour européenne de justice et du Tribunal européen de première instance, les échanges entre les États membres sont affectés lorsque l'entreprise bénéficiaire exerce une activité économique impliquant des échanges entre États membres.
Le simple fait que les aides renforcent la position de cette entreprise par rapport à celle de ses concurrents dans les échanges intracommunautaires permet de conclure que ces échanges sont affectés.
(31) Ce critère apparaît d'emblée rempli dans la mesure où, en premier lieu, les organismes qui consentent la location, en particulier les établissements financiers, exercent une activité économique transfrontalière.
Ces sociétés et les autres membres du GIE fiscal sont actifs dans de nombreux secteurs de l'économie, où ils sont en concurrence directe avec d'autres entreprises.
(32) En deuxième lieu, les biens amortis peuvent être achetés, et en pratique ils sont achetés dans les autres Etats membres.
Par ailleurs, les utilisateurs effectifs des biens amortis affectent par leurs activités commerciales les échanges entre les Etats membres.
3.5.
Conclusion
(33) En conclusion, à ce stade, la Commission considère que tous les éléments constitutifs de la notion d'aide d'Etat sont réunis et que le régime du GIE fiscal est susceptible d'entraîner des distorsions de concurrence tant pour ce qui semble être une mesure d'aide pour le secteur du transport que pour les organismes qui consentent la location ou la mise à disposition des biens.
4. EXAMEN DE LA COMPATIBILITÉ
(34) Dans la mesure où le régime du GIE fiscal semble constituer une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, il y a lieu de porter une première appréciation sur son éventuelle compatibilité à la lumière des dérogations prévues aux paragraphes 2 et 3 de l'article 87 du traité CE.
(35) Les dérogations prévues à l'article 87, paragraphe 2, du traité CE ne sont pas d'application en l'espèce.
(36) La dérogation prévue à l'article 87, paragraphe 3, point (a), qui prévoit la possibilité d'autoriser des aides destinées à favoriser le développement économique de régions dans lesquelles le niveau de vie est anormalement bas ou dans lesquelles sévit un grave sous-emploi, ne saurait être invoquée du fait que les mesures ne sont pas limitées régionalement.
Il en va de même pour la dérogation prévue à l'article 87, paragraphe 3, point (c), qui autorise les aides visant le développement de certaines régions.
(37) De même, les autorités françaises n'ont jamais invoqué que le régime concerné rentre dans la catégorie des projets d'intérêt européen commun éligibles à la dérogation prévue à l'article 87, paragraphe 3, point (b). Dans la mesure où il ne vise pas à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine, il ne saurait bénéficier de la dérogation prévue à l'article 87, paragraphe 3, point (d).
Selon les autorités françaises le mécanisme du GIE fiscal permet de participer à l'objectif de soutien aux intérêts maritimes communautaires.
Toutefois, cet objectif ne doit pas être confondu avec l'intérêt européen commun qui, en principe, exige l'engagement des plusieurs Etats Membres.
(38) Enfin, il convient d'examiner si le régime en question est susceptible de bénéficier de la dérogation prévue à l'article 87, paragraphe 3, point (c), qui autorise les aides facilitant le développement de certaines activités pour autant que les conditions des échanges ne soient pas altérées dans une mesure contraire à l'intérêt commun.
(39) Les autorités françaises estiment que le régime du GIE fiscal est lié à la réalisation des investissements sociaux et économiques importants, contribuant à l'amélioration de la sécurité maritime, à la création d'emplois et à la formation de marins et d'officiers, à la protection de l'environnement et aux économies d'énergie.
À cet égard, il faut souligner que, en ce qui concerne la création d'emplois, le Règlement de la Commission concernant l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides d'Etat à l'emploi [14] dispose que le niveau de l'aide ne doit pas dépasser ce qui est nécessaire pour inciter à la création d'emploi.
En l'espèce, la Commission constate que il n'a y pas un lien entre l'impact en termes d'emploi et le montant de l'investissement réalisé qui pourrait permettre à la Commission de considérer ce régime comme compatible avec le marché commun.
De même, puisqu'il n'existe pas un lien direct entre le montant de l'investissement et l'impact sur les objectifs invoqués par les autorités françaises, la Commission ne peut pas accepter l'amélioration de la sécurité maritime, la formation de marins et d'officiers, la protection de l'environnement et l'économie d'énergie comme justifications valables rendant le régime compatible avec le marché commun.
En tout état de cause les autorités françaises n'ont pas démontré à ce stade que les bénéfices accordés dans le cadre du régime étaient proportionnés aux objectifs visés.
En outre, le régime ne semble pas satisfaire aux lignes directrices concernant les aides à finalité régionale [15], ni à l'encadrement multisectoriel des aides à finalité régionale en faveur de grands projets d'investissement [16].
En effet, le régime n'est pas limité aux régions françaises éligibles aux aides à finalité régionale et ne tient nul compte des seuils prévus par l'encadrement multisectoriel précité.
La Commission estime également à ce stade que le régime n'est pas conforme aux dispositions de l'encadrement communautaire des aides pour la protection de l'environnement [17] dans la mesure où les textes régissant le régime ne garantissent pas que les dispositions de cet encadrement soient respectées.
Enfin, la Commission estime à ce stade que le régime ne satisfait pas aux conditions prévues par les orientations communautaires sur les aides d'État au transport maritime [18].
En effet, la Commission a constaté à de nombreuses reprises que des aides pour l'achat de véhicules de transport ou actifs mobiles n'étaient, en principe, pas compatibles avec le marché commun.
(40) De même, les avantages fiscaux accordés dans le cadre du régime précité ne sont pas liés à la réalisation des objectifs susmentionnés d'une manière précise et prévisible qui pourrait permettre à la Commission d'apprécier leur compatibilité.
(41) Le régime en question ne semble pouvoir a priori bénéficier d'aucune des dérogations prévues à l'article 87 du Traité.
En conséquence, la Commission exprime ses doutes quant à la compatibilité du régime du GIE fiscal avec le marché commun.
5. CONCLUSION
(42) Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de la mesure dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.
La Commission invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre aux bénéficiaires potentiels de l'aide.
La Commission sollicite aussi les informations concernant le montant de l'aide accordé aux bénéficiaires du régime.
(43) La Commission invite également la France et les tiers intéressés à présenter des observations et à fournir tout élément utile pour déterminer s'il existe, dans le chef des bénéficiaires du régime, une confiance légitime de nature à imposer la prévision de mesures transitoires.
En particulier, la Commission invite les entreprises qui ont fait l'objet d'un refus des autorités françaises et celles qui ont pu obtenir un agrément au titre de l'article 39 CA de CGA de témoigner de leur cas individuel.
Les parties intéressées, ayant déjà bénéficié du régime, sont invitées à répondre si elles auraient néanmoins réalisé leur investissement sans agrément du Ministre du Budget.
(44) Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication."
[1] Úř. věst.
C 74, 10.3.1998.
[2] Úř. věst.
C 70, 19.3.2002 (dříve víceodvětvový rámec regionální podpory velkým investičním projektům, Úř. věst.
C 107, 7.4.1998).
[3] Úř. věst.
C 37, 3.2.2001 (dříve pokyny Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí, Úř. věst.
C 72, 10.3.1994).
[4] Úř. věst.
C 13, 17.1.2004 (dříve obecné zásady o státní podpoře v námořní dopravě, Úř. věst.
C 205, 5.7.1997).
[5] Ou autres "véhicules fiscaux transparents".
[6] JO L 12 du 15.1.2002, p. 33.
[7] JO C 384 du 10.12.1998.
[8] Rapport no 449 (1997-1998) de MM. Alain LAMBERT et Philippe MARINI, fait au nom de la commission des finances, déposé le 26 mai 1998.
[9] CJCE 2 juillet 1974 dans l'affaire C-173/73 Italie/Commission.
[10] CJCE 12 juillet 1990, Société CdF Chimie azote et fertilisants SA et Société chimique de la Grande Paroisse SA contre Commission, aff.
C-169/84, Rec. p. I-3083.
[11] 20 novembre 2003, aff.
C-126/01.
[12] Cas N 96/b/03 loi de programme pour l'outre-mer: mesures fiscales en faveur des DOM, N 502/02 Caraïbes Air Transport programme 2002, N 427/03 Air Austral, N 474/03 Air Caraïbes programme 2003.
[13] 26 septembre 2002, aff.
C-351/98.
[14] JO L 337 du 13.12.2002 (antérieurement les lignes directrices concernant les aides à l'emploi, JO C 334 du 12.12.1995).
[15] JO C 74 du 10.3.1998.
[16] JO C 70 du 19.3.2002 (antérieurement l'encadrement multisectoriel des aides à finalité régionale en faveur de grands projets d'investissement JO C 107 du 7.4.1998).
[17] JO C 37 du 3.2.2001 (antérieurement l'encadrement communautaire des aides d'État pour la protection de l'environnent JO C 72 du 10.3.1994).
[18] JO C 13 du 17.1.2004 (antérieurement orientations communautaires sur les aides d'État au transport maritime, JO C 205 du 5.7.1997).
--------------------------------------------------
Sdělení týkající se dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty
(Tímto sdělením se nahrazuje sdělení zveřejněné v "Úředním věstníku Evropských společenství" C 190 ze dne 10. srpna 2002, s. 2)
(2005/C 92/02)
I. Obecné poznámky
1. Licence nebo osvědčení, jakož i výpisy z nich vydávají příslušné orgány každého členského státu.
S výjimkou některých zvláštních případů stanovených v předpisech Společenství platí pro dovozní a vývozní operace v jakémkoli členském státě.
2. V souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EHS, Euratom) č. 1182/71 (Úř. věst. L 124, 8.6.1971, s. 1) se pracovními dny pro podání žádosti o licence a osvědčení a pro jejich vydání rozumějí všechny dny jiné než svátky, neděle a soboty.
3. Žadatel vyplní ve formuláři pouze kolonku 4 a kolonky 7, 8, 9, 11, 14, 15, 16, 17, 18 a 20.
Členské státy však mohou stanovit, že žadatel vyplní rovněž kolonku 1, a případně kolonku 5.
4. Formulář musí být vyplněn tiskacími písmeny v jednom z úředních jazyků Společenství, který byl stanoven nebo který schválily příslušné orgány vydávajícího členského státu.
Licence nebo osvědčení může být vyplněno pouze v jednom jazyce.
Členské státy však mohou povolit, že žádosti mohou být výjimečně vyplněny rukou, inkoustem a velkými písmeny.
5. V žádosti o licenci nebo osvědčení a v licenci nebo osvědčení se nesmí ani škrtat, ani přepisovat.
Při výskytu jakékoli chyby při vyplňování formuláře je třeba vyplnit novou žádost o licenci nebo osvědčení či vystavit novou licenci nebo osvědčení.
6. Částky jsou uvedeny v eurech; členské státy, které však nejsou součástí eurozóny, mohou uvádět částky ve své národní měně.
7. Množství jsou uvedena:
- v metrických jednotkách hmotnosti nebo objemu podle těchto zkratek:
- t pro tuny,
- kg pro kilogramy,
- hl pro hektolitry,
případně v kusech pro živá zvířata.
8. Pokud je v kolonkách 7 nebo 8 formuláře pro dovoz a v kolonce 7 formuláře pro vývoz nedostatek místa pro uvedení údajů stanovených předpisy Společenství, všechny údaje se zapíší do kolonky 20, před níž se uvede hvězdička jako odkaz na kolonku 7 nebo 8.
Pokud je v kolonce 20 nedostatek místa pro uvedení údajů, všechny údaje se zapíší do kolonky 15, před níž se uvede hvězdička jako odkaz na kolonku 7 nebo 8.
9. V kolonkách 7, 8 a 9 formuláře se zaškrtne (pomocí písmene"X") příslušný malý čtvereček před slovy "ano" nebo "ne".
- V případech uvedených v čl. 2. písm. a) a v článku 16 nařízení (ES) č. 1291/2000 nelze předložit žádnou licenci nebo osvědčení.
- V případech uvedených v čl. 2 písm. b) a v čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1291/2000 nelze předložit žádnou licenci nebo osvědčení.
- V případech uvedených v čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1291/2000, pokud se dovozní nebo vývozní operace uskutečnila v rámci preferenčního režimu, jehož výhoda je poskytnuta prostřednictvím licence, nemusí být předložena žádná licence nebo žádné osvědčení, s výjimkou vývozních licencí, které stanoví náhradu předem pro mléčné výrobky dodávané ozbrojeným silám na základě článku 2 nařízení (ES) č. 174/1999, ve znění nařízení (ES) č. 2357/2000.f)
11. Příklad pro použití čl. 17 odst. 4 nařízení (ES) č. 1291/2000:
13 hodin podle tohoto nařízení je 13 hodin belgického času
Členské státy _BAR_ Místní čas (zimní a letní) _BAR_
Spolková republika Německo _BAR_ 13 hodin _BAR_
Belgie _BAR_
Česká republika _BAR_
Dánsko _BAR_
Španělsko _BAR_
Francie _BAR_
Maďarsko _BAR_
Itálie _BAR_
Lucembursko _BAR_
Malta _BAR_
Nizozemsko _BAR_
Polsko _BAR_
Rakousko _BAR_
Švédsko _BAR_
Slovinsko _BAR_
Slovensko _BAR_
Irsko _BAR_ 12 hodin (= 13 hodin belgického času) _BAR_
Portugalsko _BAR_
Spojené království _BAR_
Kypr _BAR_ 14 hodin (= 13 hodin belgického času) _BAR_
Řecko _BAR_
Finsko _BAR_
Estonsko _BAR_
Lotyšsko _BAR_
Litva _BAR_
II. Formuláře pro dovoz
Kolonka 7
Zemí odeslání se rozumí třetí země, ze které byl produkt do Společenství odeslán.
1. Údaj o zemi nebo skupině zemí odeslání je nezbytný v případě, kdy ho stanoví předpisy Společenství.
2. Pokud předpisy Společenství stanoví, že údaj o zemi odeslání je povinný, zaškrtne se čtvereček před slovem "ano" a země odeslání produktu musí odpovídat údajům uvedeným v licenci nebo osvědčení, jinak jsou licence nebo osvědčení neplatné.
3. V ostatních případech je údaj o zemi odeslání dobrovolný.
Může však být užitečný pro účely použití článku 40 nařízení (ES) č. 1291/2000, který se týká vyšší moci.
Kolonka 8
- Země původu se stanoví podle pravidel Společenství pro tuto oblast.
- Výše uvedené údaje týkající se kolonky 7 se obdobně použijí pro kolonku 8.
Kolonka 14
Produkty se označí jejich běžným nebo obchodním označením (např. cukr), avšak kromě jejich obchodní značky.
Kolonky 15 a 16
Většinou se licence nebo osvědčení požadují a vydávají pro všechny produkty jedné podpoložky kombinované nomenklatury.
V některých zvláštních případech stanovených předpisy Společenství se licence nebo osvědčení vydává:
- buď pro produkty několika podpoložek kombinované nomenklatury,
- nebo pouze pro část produktů jedné podpoložky kombinované nomenklatury.
Pokud je v kolonce 16 nedostatek místa pro uvedení několika podpoložek kombinované nomenklatury, všechny podpoložky se zapíší do kolonky 15, před níž se uvede hvězdička jako odkaz na kolonku 16.
Kolonka 15
- Popis může být proveden formou jednoduché formulace, pokud tato formulace obsahuje údaje nezbytné pro zařazení produktu pod kód kombinované nomenklatury uvedený v kolonce 16.
- Pro produkty z odvětví vína musí popis mimo jiné obsahovat barvu vína nebo moštu, která může být bílá, červená nebo růžová.
Kolonka 16
Uvádí se celý kód podpoložky kombinované nomenklatury.
Avšak v některých zvláštních případech stanovených předpisy Společenství:
- se uvádí celé kódy podpoložek kombinované nomenklatury nebo celý kód podpoložky kombinované nomenklatury, před nimiž/nímž je "ex"
nebo
- se uvádí kódy způsobem stanoveným předpisy Společenství.
Kolonka 19
1. Tato kolonka musí být vyplněna v souladu s předpisy Společenství pro přípustnou odchylku pro příslušný produkt.
2. Pokud jde o licence nebo osvědčení, pro které přípustná odchylka není stanovena, uvede se do kolonky 19 číslo [0].
Kolonka 20
Tato kolonka musí být vyplněna v souladu se zvláštními předpisy Společenství pro odvětví společné organizace trhů.
Například: "Hovězí maso vysoké jakosti – nařízení (ES) č. 936/97".
III. Formuláře pro vývoz
Kolonka 7
1. Údaj o zemi nebo skupině zemích odeslání je nezbytný v případě, kdy ho stanoví předpisy Společenství.
2. Pokud jde o vývozní licence, které stanoví náhradu předem, musí být název země určení nebo případně oblasti určení uveden v této kolonce.
Uvedením názvu země určení nebo případně oblasti určení se toto místo určení nestává závazným.
3. Pokud předpisy Společenství stanoví, že místo určení musí být povinně uvedeno, zaškrtne se čtvereček před slovem "ano" a produkt musí být dodán do místa určení uvedeném na licenci nebo osvědčení.
4. V případě použití článku 49 nařízení (ES) č. 1291/2000 se země určení nebo místo určení uvedou do této kolonky a licence nebo osvědčení zavazují k vývozu do této země určení nebo tohoto místa určení.
5. V ostatních případech je údaj o zemi určení nebo místě určení dobrovolný.
Může však být užitečný pro účely použití článku 40 nařízení (ES) č. 1291/2000, který se týká vyšší moci.
Kolonky 14, 15 a 16
1. Tyto kolonky mají být vyplněny stejně jako v případě dovozu.
Ve zvláštním případě, kdy předpisy Společenství stanoví možnost uvedení několika podpoložek kombinované nomenklatury, není při splnění celních formalit pro vývoz produktu, který má být vyvezen podle jedné podpoložky nomenklatury v oblasti náhrad, dotčena povinnost proclení.
2. Není-li stanoveno jinak, musí být pro licence nebo osvědčení, které stanoví náhradu předem, dvanáctimístný kód produktů kombinované nomenklatury používaný v oblasti náhrad uveden v kolonce 16.
Ve všech případech kategorií nebo skupin produktů uvedených v článku 14 nařízení (ES) č. 1291/2000 však mohou být kódy produktů téže kategorie nebo téže skupiny uvedeny v žádosti o licenci nebo osvědčení nebo v samotné licenci nebo samotném osvědčení.
Kolonka 19
1. Tato kolonka musí být vyplněna v souladu s předpisy Společenství pro přípustnou odchylku schválenou pro příslušný produkt.
2. Pokud jde o licence nebo osvědčení, pro které přípustná odchylka není stanovena, uvede se do kolonky 19 číslo [0].
3. V případě, kdy pro tutéž licenci nebo totéž osvědčení existuje přípustná odchylka navíc pro nárok na dovoz a žádná přípustná odchylka navíc pro nárok na náhradu, uvede se přípustná odchylka navíc pro nárok na dovoz do kolonky 19 a údaj o tom, že neexistuje přípustná odchylka navíc pro nárok na náhradu je uveden v kolonce 22.
Kolonka 20
1. Tato kolonka musí být vyplněna v souladu se zvláštními předpisy Společenství pro každé odvětví produktů.
2. V případě použití článku 49 nařízení (ES) č. 1291/2000 se uvede jeden z těchto údajů:
a) "Fecha límite para la presentación de las ofertas . . .",
"La licitación procede de . . . (nombre del organismo)";
b) "Konečný termín pro podání nabídek . . .",
"Oznámení o nabídkovém řízení vydané . . . (název orgánu)";
c) "Frist for indgivelse af tilbud . . .",
"Licitation fra . . . (institutionens navn)";
d) "Frist zur Angebotsabgabe . . .",
"Ausschreibung vom . . .
(Bezeichnung der Stelle)";
e) "Προθεσμία υποβολής των προσφορών . . .",
"Η δημοπρασία προέρχεται από . . . (όνομα του οργανισμού)";
f) "Pakkumiste esitamise tähtaeg . . .",
"Enampakkumise kutse väljastas . . . (asutuse nimi)";
g) "Closing date for the submission of tenders . . .",
"The invitation to tender is issued by . . . (name of agency)";
h) "Date limite du dépôt des offres . . .",
"L'adjudication émane de . . . (nom de l'organisme)";
i) "Data limite per il deposito delle offerte . . .",
"Gara indetta da . . . (denominazione dell'organismo)";
l) "Pēdējais termiņš piedāvājumu iesniegšanai . . .",
"Konkursu izsludina . . . (organizācijas nosaukums)";
m) "Galutinė paraiškų pateikimo data . . .",
"Konkursą skelbia . . . (institucijos pavadinimas)";
n) "Ajánlattételi határidő: . . ."
"A pályázatot a(z) . . . (ügynökség neve) bonyolítja."
o) (MT)
p) "Indieningstermijn aanbiedingen eindigt op . . .",
"Openbare inschrijving van . . . (naam instanties)";
q) "Ostateczny termin składania ofert . . .",
"Procedura przetargowa jest prowadzona przez: . . . (nazwa jednostki)"
r) "Date limite para a apresentaçao das propostas . . .",
"O concurso emana de . . . (nome do organismo)";
s) "Konečný termín predloženia ponúk . . .",
"Oznámenie o výberovom konaní vydané . . . (názov orgánu)";
t) "Datum oddaje ponudb . . .",
"Javni razpis objavi . . . (ime organa)";
u) "Sista dag för inlämnande av anbud …",
"Anbudsinfordran utfärdas av … (organets namn)";
v) "Tarjousten viimeinen jättöpäivä …",
"Tarjouskilpailun on julistanut … (toimielimen nimi)".
--------------------------------------------------
Státní podpory – Portugalsko
Státní podpora C 43/2004 (ex NN 38/2003) – Nepřímá daň na podporu vína
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 92/06)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 1. prosince 2004 přepsaném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto stručném výkazu, sdělila Komise Portugalsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou předložit na následující adresu své připomínky k podpoře, ohledně které zahájí Komise řízení do jednoho měsíce od data zveřejnění tohoto stručného výkazu a k němu připojeného dopisu:
Commission européenne
Direction générale de l'Agriculture
Direction H2
Bureau: Loi 130 5/120
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 76 72
Tyto připomínky budou oznámeny Portugalsku.
Zúčastněná strana, která předloží připomínky, může za předpokladu uvedení důvodů písemně požádat o to, aby nebyla zveřejněna její totožnost.
SHRNUTÍ
Na základě stížnosti zaslala Komise portugalským orgánům dne 20. ledna 2003 žádost o informace týkající se nepřímé daně nazývané "na podporu vína", kterou vybírá Institut révy a vína a týkající se opatření financovaných takto vybranou daní.
Portugalské orgány odpověděly Komisi dopisem ze dne 14. března 2003 a potvrdily vybírání nepřímé daně od roku 1995 [1] až do současné doby, kterou vybírá Institut révy a vína (dále jen "IRV"), od subjektů v odvětví vína.
Tento režim nebyl oznámen Komisi podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Zdá se tedy, že se jedná o novou podporu uskutečňovanou v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy a tedy o protiprávní podporu ve smyslu Smlouvy.
Komise se rozhodla zahájit přezkumné řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy týkající se uvedené daně, protože určitým subjektům zřejmě udělí státní podpory, které by mohly být neslučitelné s článkem 87 Smlouvy, zejména svou metodou financování.
Příjmy této daně, nazývané daní na podporu vína, představují více než 62 % rozpočtu na fungování IRV.
Ukládá se nejenom na vinařské produkty, které jsou produkovány a uváděny na trh v Portugalsku, ale i na produkty, které jsou uváděny na trh buď v ostatních členských státech, nebo ve třetích státech a na vinařské produkty pocházející z jiných členských států nebo ze třetích států, které jsou uváděny na trh v Portugalsku.
V rámci svých úkolů obecné koordinace v odvětví vína IRV vyvíjí dva typy aktivit:
- aktivity, které se týkají hlavně vín a vinařských produktů, které jsou vyprodukovány v Portugalsku, a to: pravomoci týkající se vinařského registru a dědictví i auditu kontrolního a certifikačního systému jakostních vín s. o. a regionální vína a
- aktivity týkající se bez rozdílu vín a vinařských produktů pocházejících z Portugalska a vín a vinařských produktů pocházejících z jiných členských států a/nebo ze třetích států a uváděných na trh v Portugalsku, a to: řídící a koordinační aktivity vinařského trhu, kontrola a dohled nad odvětvím vinařství v souladu s vnitrostátními předpisy a s předpisy Společenství (činnosti, které zahrnují téměř celý rozpočet IRV).
IRV také poskytuje určité služby třetím stranám v následujících oblastech:
- skladování vína a vinařských produktů;
- laboratorní služby;
- vzdělávání svých pracovníků a jiných pracovníků odvětví vína (z velké části financované podpůrnými programy Společenství a vnitrostátními podpůrnými programy.
IRV také zajišťuje organizaci podpory vína.
To se projevuje poskytnutím podpory reprezentativním mezioborovým sdružením odvětví vína, která plánují rozvoj aktivit na podporu a reklamu vína a vinařských produktů.
Tato podpora je financována částečně (mezi 25 % a 45 %) z příjmů z promoční daně, která se vybírá z domácích produktů.
Od roku 1997 byla podpora obecné podpoře vína a vinařských produktů přidělena na základě otevřeného a konkurenčního postupu portugalskému mezioborovému sdružení, které zastupuje portugalské odvětví vína – "Viniportugal".
Jediný kandidát od roku 1997, Viniportugal, se tak stal příjemcem celé nepřímé daně určené k těmto účelům.
Hodnocení
V tomto stádiu se Komise domnívá, že při obecné koordinaci odvětví vína svěřené právními předpisy Společenství a vnitrostátními právními předpisy i při organizování poskytování podpory na podporu vína IRV nevystupuje jako soukromý subjekt, ale jako veřejný orgán a že se tedy na něho nevtahuje žádná státní podpora.
Na základě informací, které má Komise k dispozici, předpokládá, že Viniportugal nezískal ekonomickou výhodu.
Toto mezioborové sdružení je pouze poskytovatelem služeb, který byl vybrán podle objektivních kritérií otevřeným, transparentním a nediskriminujícím postupem, aby poskytoval takové služby.
Komise se domnívá, že v tomto stádiu došlo ke státní podpoře ve prospěch ekonomických subjektů odvětví vína podle čl. 87 odst.
1 Smlouvy, co se týká financování propagačních akcí a reklamy vína a vinařských produktů a organizování školení. Slučitelnost těchto státních podpor poskytnutých subjektům je sporná z následujících důvodů:
1. Pokud jde o podporu podpory portugalského vína na trhu jiných členských států a třetích zemí, Komise nemá dostatečné informace, aby uzavřela, zda tyto akce uvádějí původ vína, zda nesdělují pouze informace o objektivních vlastnostech dotčených výrobků a zda neobsahují subjektivní tvrzení o kvalitě produktů pouze z důvodu jejich původu.
2. Pokud se týká financování podpor na podporu a na vzdělávání, v souladu s judikaturou Soudního dvora se Komise domnívá, že podpora vnitrostátních producentů nemůže být financována nepřímými daněmi uloženými i na dovozy od producentů stejného produktu členských států jiných než v opatření, kde jsou pojistky, že mohou stejným způsobem jako vnitrostátní producenti využívat všech těchto podpor.
Přesto, v tomto stádiu Komise nemá dostatečné informace, aby uzavřela, zda v této záležitosti nedochází k žádné diskriminaci mezi vnitrostátními produkty a produkty importovanými a tedy zda produkty pocházející z jiných členských států, ze kterých také musela být zaplacena daň, budou stejným způsobem a stejnou měrou využívat všech z toho vyplývajících výhod stejně jako vnitrostátní produkty.
ZNĚNÍ DOPISU
"Pela presente, a Comissão tem a honra de informar Portugal de que, após ter analisado as informações prestadas pelas autoridades portuguesas sobre a medida em epígrafe, decidiu dar início ao processo previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.
I. PROCESSO
(1) Na sequência de uma queixa, a Comissão Europeia interpelou as autoridades portuguesas, por carta de 20 de Janeiro de 2003, sobre uma taxa "de promoção do vinho", cobrada pelo Instituto da Vinha e do Vinho (a seguir denominado "IVV"), assim como sobre as medidas financiadas pelo produto dessa imposição parafiscal.
A Representação Permanente de Portugal junto da União Europeia respondeu à Comissão por carta de 14 de Março de 2003.
(2) Em resposta a questões colocadas pelos serviços da Comissão por telecópia de 14 de Maio e 22 de Dezembro de 2003, foram enviadas informações complementares por cartas de 4 de Agosto e 2 de Setembro de 2003 e 24 de Fevereiro e 15 de Julho de 2004.
(3) Resultando das informações prestadas ter sido dada execução ao dispositivo em causa, desde 1995, sem autorização prévia da Comissão, foi o mesmo inscrito no registo dos auxílios não notificados.
(4) A queixa apresentada à Comissão suscita, além dos aspectos "auxílio estatal" que o financiamento das actividades do IVV implica, questões relacionadas com a livre circulação dos produtos e com o funcionamento da organização comum de mercado (OCM) do vinho.
A presente decisão diz respeito unicamente aos aspectos que se prendem com a avaliação da compatibilidade do financiamento do referido organismo com as regras aplicáveis aos auxílios estatais.
II. DESCRIÇÃO
(5) Indagadas pelos serviços da Comissão, as autoridades portuguesas confirmaram a existência, desde 1995, de uma taxa [2] cobrada pelo IVV aos operadores do sector.
Essa taxa teria como objectivo dotar o referido organismo público dos recursos suficientes para o desempenho das tarefas de coordenação do sector vitivinícola em Portugal.
(6) A referida taxa, que representa mais de 62 % do orçamento afecto ao funcionamento do IVV, é imposta não apenas aos produtos vitivinícolas produzidos e comercializados em Portugal mas também
- aos produzidos em Portugal e comercializados nos outros Estados-Membros e nos países terceiros, e
- aos originários dos outros Estados-Membros ou de países terceiros comercializados em Portugal.
1. Instituto da Vinha e do Vinho
(7) Segundo as informações prestadas, o IVV é um organismo público fundado em 1986 para garantir o controlo e a coordenação geral do sector vitivinícola em Portugal.
Em conformidade com as disposições do Decreto-Lei n.o 99/97, de 26 de Abril, que estabelece a Lei Orgânica do IVV [3], a este instituto estão cometidas atribuições gerais de acompanhamento, estudo, controlo, vigilância e promoção da produção e da comercialização dos vinhos e produtos derivados do vinho, sendo, para esse efeito, dotado de autonomia administrativa e financeira.
(8) Este organismo desenvolve as actividades atribuídas pelas legislações nacional e comunitária relativas ao sector vitícola, sendo, particularmente, a instância nacional responsável pelo controlo do respeito das disposições comunitárias do sector vitivinícola designada pelo Estado português [4] nos termos do n.o 1 do artigo 72.o do Regulamento (CE) n.o 1493/1999 do Conselho, de 17 de Maio de 1999, que estabelece a organização comum do mercado vitivinícola [5].
(9) Segundo as autoridades portuguesas, o IVV desenvolve dois tipos de actividade:
- actividades que visam, principalmente, os vinhos e produtos vitivinícolas produzidos em Portugal, designadamente, as atribuições relativas ao cadastro e ao património vitícola e à auditoria dos sistemas de controlo e certificação dos VQPRD e dos vinhos regionais;
- actividades destinadas, indistintamente, aos vinhos e produtos vitivinícolas originários de Portugal e aos originários dos outros Estados-Membros e/ou Estados terceiros e comercializados em Portugal, designadamente, as actividades de gestão e coordenação do mercado vitícola, controlo e vigilância do sector vitícola, em conformidade com as legislações nacional e comunitária (actividades que absorvem a quase totalidade do orçamento do IVV).
(10) Por cartas de 4 de Agosto de 2003 e 24 de Fevereiro de 2004, as autoridades portuguesas precisaram a natureza, os custos e o financiamento de todas estas actividades, descrevendo a estrutura orgânica dos serviços do IVV do seguinte modo:
Natureza das actividades do IVV
(1) Actividades de coordenação geral do sector vitivinícola
Serviços operativos do IVV
(11) Direcção de Serviços de Estruturas Vitícolas [6].
Compete-lhe definir, implementar e coordenar a aplicação das medidas de gestão do património vitícola nacional e da sua valorização, através da coordenação de programas nacionais e comunitários de ordenamento e melhoria da vinha.
(12) Direcção de Serviços de Mercados Vitícolas [7].
As suas competências são as seguintes: i) Gestão dos mecanismos e instrumentos de intervenção previstos na "OCM Vinho" [por exemplo: coordenação das candidaturas às ajudas financiadas pelo FEOGA-Garantia, nos termos do Regulamento (CE) n.o 1493/1999]; ii) Reconhecimento, registo e homologação das organizações económicas e das infra-estruturas de produção transformação e comércio vitivinícola e iii) Elaboração dos projectos de diplomas legais que promovam a aplicação dos princípios e normas comunitários e nacionais do sector vitivinícola.
(13) Direcção de Serviços de Fiscalização Vitícola [8].
A função principal deste serviço consiste em velar pelo cumprimento das normas nacionais e comunitárias em vigor.
Em especial, os serviços do IVV que efectuam operações de fiscalização a nível nacional junto dos agentes económicos do sector (produtores, armazenistas ou retalhistas, importadores e/ou exportadores).
As acções aplicam-se a todos os produtos do sector vitivinícola, quer sejam de origem nacional quer sejam importados.
Para verificar o cumprimento das normas em vigor, essas actividades de vigilância podem incluir ainda um controlo qualitativo dos produtos nos laboratórios do IVV, nomeadamente em caso de suspeita de falsificação.
(14) Este serviço intervém igualmente na recepção das candidaturas apresentadas pelos agentes económicos para atribuição das ajudas, verificando o respeito de certas condições para a atribuição das mesmas (por exemplo: para as ajudas à destilação voluntária, à armazenagem, à destilação de crise, etc.).
(15) No exercício dos seus poderes de autoridade pública, os serviços do IVV podem apreender ou condicionar a comercialização dos vinhos e são competentes para sancionar qualquer infracção às disposições nacionais e comunitárias [Regulamento (CE) n.o 2729/2000 [9] e Regulamento (CE) n.o 1493/1999 [10]].
(16) As autoridades portuguesas referem que todas as acções de fiscalização do mercado desenvolvidas pelo IVV são prescritas pelas legislações comunitária e nacional.
As mesmas autoridades asseguram que, em conformidade com o disposto nos artigos 7.o e 8.o do Regulamento (CE) n.o 2729/2000, o IVV mantém uma estreita colaboração com as autoridades de vigilância dos outros Estados-Membros no que se refere à verificação do respeito das regras aplicáveis ao sector.
Neste contexto, os serviços do IVV não controlam nem verificam produtos que tenham já sido sujeitos a controlos ou verificações noutros Estados-Membros e cuja prova possa ser produzida mediante documento de acompanhamento que satisfaça as condições impostas pelo Regulamento (CE) n.o 884/2001 da Comissão, de 24 de Abril de 2001, que estabelece regras de execução relativas aos documentos de acompanhamento do transporte de produtos vitivinícolas e aos registos a manter no sector vitivinícola [11].
(17) De acordo com as autoridades portuguesas, as actividades de fiscalização do mercado beneficiam todo o sector vitivinícola e, consequentemente, o vinho e os produtos vínicos portugueses e os importados dos Estados-Membros e de países terceiros.
(18) Direcção de Auditoria dos Sistemas de Certificação [12].
Esta direcção é responsável pelo controlo dos sistemas de certificação dos vinhos com denominação de origem (VQPRD) e dos vinhos de mesa com indicação geográfica (vinhos regionais), mediante a avaliação da organização e dos meios das entidades de certificação regionais e da promoção de actividade de formação do sector.
Cabe-lhe, igualmente, promover e organizar formações para os agentes económicos, as organizações profissionais e interprofissionais do sector e o pessoal do IVV.
As autoridades portuguesas asseguram que, embora as actividades de auditoria e de controlo dos sistemas de certificação e controlo das denominações de origem ou indicações geográficas beneficiem muito particularmente os produtos nacionais, às actividades de formação supramencionadas têm acesso tanto os funcionários do IVV como os agentes económicos do sector vitícola em geral e que aquelas actividades podem, portanto, beneficiar de igual modo os produtos nacionais e os produtos dos outros Estados-Membros.
Serviços de apoio
(19) O IVV dispõe ainda de outros serviços, denominados "de apoio", financiados pelas receitas da imposição em questão.
Esses serviços visam, principalmente, assegurar o bom funcionamento das actividades dos serviços operativos já mencionados.
Trata-se dos seguintes serviços:
- Direcção de Serviços de Administração, responsável pela gestão dos recursos financeiros, patrimoniais, humanos e informáticos do IVV;
- Divisão de Inspecção e Controlo, responsável pela gestão e pelo controlo das ajudas concedidas ao sector, em articulação com outras entidades de fiscalização.
Paralelamente, esta divisão é responsável pelos inquéritos internos ao funcionamento do IVV e pela proposição das medidas de correcção necessárias;
- Gabinete Jurídico e de Contencioso, que presta o apoio jurídico necessário ao funcionamento do IVV, quer no quadro das actividades do instituto quer na defesa dos interesses deste perante terceiros;
- Laboratório Vitivinícola, organismo responsável pela realização das análises necessárias à prossecução das atribuições do IVV, incluindo as análises necessárias à prevenção e repressão das infracções antieconómicas e contra a saúde pública.
O laboratório é composto por três unidades (Lisboa, Mealhada e Vila Nova de Gaia) e dispõe de um quadro técnico de reconhecido mérito.
O organismo está acreditado para 50 ensaios distintos, sendo a única entidade acreditada para efectuar ensaios/análises em vinagres, prestando, assim, serviços a todos os operadores económicos no sector vinícola;
- Divisão de Informação, Divulgação e Relações Públicas, responsável por: i) Organização e gestão do Centro de Documentação Técnica e Histórica do IVV, ii) Divulgação da informação técnica e promocional das actividades do IVV, iii) Coordenação da ligação a redes de informação nacionais e internacionais, iv) Apoio às acções de promoção genérica do vinho e v) Funções de relações públicas e comunicação institucional do IVV.
(2) Prestação de serviços a terceiros
(20) Na sua carta de 24 de Fevereiro de 2004, as autoridades portuguesas precisaram que o IVV age não apenas como organismo público responsável pela coordenação geral do sector, mas também como prestador de alguns serviços a terceiros em domínios como:
- armazenagem de vinho e produtos vinícolas;
- serviços de laboratório;
- formação do seu próprio pessoal e de outros agentes do sector vitivinícola (financiada, em grande parte, por programas de apoio comunitários e nacionais).
(21) As autoridades portuguesas sublinham que estas actividades são puramente acessórias e visam optimizar os recursos do IVV que, dispondo de um património e dos meios técnicos necessários para esses fins, coloca tais serviços à disposição dos particulares, praticando preços de mercado.
(22) No que diz respeito à armazenagem de produtos, o IVV é proprietário de diversas instalações de armazenagem de vinhos e produtos vínicos em todo o país.
Por razões de optimização dos recursos, parte dessa capacidade de armazenagem é cedida aos agentes económicos do sector mediante contratos de cedência das capacidades de armazenagem.
São igualmente prestados a terceiros serviços relacionados com a armazenagem, designadamente: recepção, expedição, remontagem e mudança de local dos produtos vinícolas.
(23) Segundo as autoridades portuguesas, os preços praticados pelo IVV para a prestação desses serviços são comparáveis aos praticados pelas outras entidades que, em Portugal, prestam serviços similares, ou seja:
Entidades _BAR_ Armazenagem _BAR_ Recepção _BAR_ Expedição _BAR_ Remontagem _BAR_ Mudança de local _BAR_
(€/hl/mês) _BAR_ Pessoal/equipamento€/hl _BAR_ Pessoal€/hl _BAR_ Equipamento€/hl _BAR_ Pessoal/equipamento€/hl _BAR_
IVV _BAR_ 0,11 _BAR_ 0,32 _BAR_ 0,33 _BAR_ 0,11 _BAR_ 0,074 _BAR_
"Casa do Douro" _BAR_ 0,09 _BAR_ 0,20 _BAR_ 0,20 _BAR_ 0,20 _BAR_ 0,20 _BAR_
Outras firmas do "Douro" _BAR_ 0,09 _BAR_ 0,20 _BAR_ 0,20 _BAR_ 0,20 _BAR_ 0,20 _BAR_
(24) No que se refere ao Laboratório Vitivinícola do IVV, as autoridades portuguesas referem que, para além das suas funções principais ligadas às actividades de fiscalização do mercado do IVV, os meios técnicos de que dispõem as diversas unidades do referido laboratório são igualmente postas à disposição de terceiros a preços de mercado.
(25) De acordo com as informações prestadas pelas autoridades portuguesas, os preços praticados pelo Laboratório do IVV são comparáveis aos praticados por outros laboratórios que efectuam análises semelhantes — senão mais caros —, designadamente, o do Instituto dos Vinhos do Douro e do Porto (IVDP), a Comissão Vitivinícola Regional dos Vinhos Verdes (CVRVV) ou, ainda, laboratórios privados como o Agroeno.
(26) Quanto às acções de formação proporcionadas pelos serviços do IVV, são as mesmas apresentadas como resposta à função principal deste organismo enquanto autoridade responsável pela promoção e realização de "acções de formação técnica e de sensibilização" dos agentes económicos do sector vitivinícola a fim da garantir a qualidade dos vinhos e produtos vitivinícolas [15].
(27) Neste contexto, é a Direcção de Auditoria dos Sistemas de Certificação (cf. §18) o serviço do IVV responsável pela promoção e organização das formações para os agentes económicos, as organizações profissionais e interprofissionais do sector e o pessoal do IVV.
(28) No período de 1997 a 2002, esta direcção organizou diferentes acções de formação para os funcionários do IVV (1449 funcionários), outros funcionários públicos e, em menor medida (135 agentes), para os agentes do sector.
(29) As autoridades portuguesas sublinham que custos das acções de formação organizadas pelo IVV nesse período [16] foram integralmente suportados pelos Programas de Apoio à Modernização Agrícola e Florestal (PAMAF) e Agro/Mesure, co-financiados, ambos, pelo Fundo Social Europeu.
As mesmas autoridades precisam que, por essa razão, nem o IVV nem os agentes económicos tiveram de contribuir para o financiamento dessas acções.
(30) As autoridades portuguesas asseguram que, quando a formação tenha sido efectuada não pelo pessoal do IVV mas por intermédio de terceiros, a selecção dos prestadores desses serviços de formação foi sempre efectuada por processo não discriminatório, aberto e transparente, no respeito das regras estabelecidas pelo Decreto-Lei n.o 197/99, de 8 de Junho, que é o instrumento de transposição, em Portugal, da Directiva 92/50/CEE do Conselho, de 18 de Junho de 1992, relativa à coordenação dos processos de adjudicação de contratos públicos de serviços [17], com a redacção que lhe foi dada pela Directiva 97/52/CE de 13 de Outubro de 1997.
(3) Organização da promoção do vinho
(31) Segundo as informações prestadas, ao IVV cabe a responsabilidade de promover os vinhos e produtos vínicos para melhorar a sua qualidade e reforçar a sua competitividade.
Para esse efeito, o instituto colabora, no prosseguimento dessas atribuições, "com instituições públicas e organizações interprofissionais que efectuem a promoção do vinho nos mercados interno e externo" [n.o 1, alínea a), do artigo 2.o do Decreto-Lei n.o 99/97].
(32) O regime estabelecido pelo Decreto-Lei n.o 119/97 traduz essa colaboração na concessão de um apoio às associações de natureza interprofissional representativas do sector vitivinícola que prevejam o desenvolvimento das actividades de promoção e de publicidade do vinho e dos produtos vínicos.
Esse apoio é financiado com uma parte (entre 25 % e 45 %) das receitas da taxa de promoção cobrada pelo IVV, montante que é afecto anualmente ao desenvolvimento das referidas actividades por meio de uma portaria do Ministro da Agricultura.
Essa mesma portaria estabelece o processo de selecção das eventuais entidades beneficiárias do apoio.
(33) Assim, a abertura do processo de selecção dos eventuais beneficiários efectua-se por convite a candidaturas, cujas condições são fixadas anualmente por portaria do Ministro da Agricultura.
Essas portarias ministeriais estabelecem, além do montante da taxa que será destinado à promoção, os critérios a satisfazer pelos candidatos na apresentação da sua candidatura, ou seja:
- possuírem natureza interprofissional e serem representativos do sector vinícola;
- comprometerem-se a realizar uma promoção genérica, aos níveis nacional e internacional, dos vinhos e produtos vinícolas;
- não se encontrarem em qualquer das situações de exclusão estabelecidas pelo artigo 33.o do Decreto-Lei n.o 197/99, de 8 de Junho [18].
(34) O IVV é o organismo competente para apreciar as candidaturas e propor a concessão ou rejeição de apoio financeiro.
A decisão final é tomada por portaria ministerial.
A atribuição do apoio financeiro é formalizada por meio da assinatura de protocolo individual concluído entre o IVV e os seleccionados.
(35) Segundo as informações prestadas pelas autoridades portuguesas, de 1997 a 2002, o apoio à promoção genérica do vinho e dos produtos vínicos foi atribuído por processo de concurso público a uma associação portuguesa de natureza interprofissional representativa do sector vitivinícola português, a Viniportugal.
Único candidato desde 1997, a Viniportugal foi, assim, a beneficiária da totalidade do produto da taxa destinada a esses fins, em conformidade com o n.o 1 do artigo 11.o do Decreto-Lei n.o 119/97.
(36) Segundo as garantias prestadas pelas autoridades portuguesas, a Viniportugal efectua apenas a promoção genérica do vinho e dos produtos vínicos em território português, incluindo acções de natureza científica e cultural.
As informações divulgadas nessas campanhas visam promover um consumo são do vinho e a divulgar uma cultura e conhecimentos sobre os vinhos e produtos derivados.
(37) No que se refere às campanhas de promoção e publicidade nos outros Estados-Membros e nos mercados de países terceiros, foram e são as mesmas destinadas principalmente à promoção dos vinhos portugueses.
(38) As autoridades portuguesas afirmam que, em todos os casos, as actividades de promoção e publicidade desenvolvidas pela Viniportugal não visam dissuadir os consumidores de comprar produtos vínicos de outros Estados-Membros nem denegrir tais produtos.
Tão-pouco beneficiam uma marca de uma empresa em particular ou de um produtor individual.
(39) No que se refere às medidas previstas para evitar qualquer sobrecompensação e assegurar a boa utilização do apoio concedido, as autoridades portuguesas sublinham o facto de o protocolo assinado entre o IVV e a Viniportugal obrigar esta última a apresentar um relatório contabilístico anual ao primeiro, com a discriminação das despesas e acompanhado de todos os elementos comprovativos necessários.
Despesas e financiamento das actividades do IVV
(40) O quadro seguinte descreve a média das despesas de 1997 a 2002 relacionadas com as diversas actividades desenvolvidas pelo IVV, das quais mais de 60 % são financiadas com o apoio da taxa.
Serviços _BAR_ Média 1997-2002 _BAR_
Presidência _BAR_ 307092 € _BAR_ 2,5 % _BAR_
Direcção Serviços Administração _BAR_ 2033481 € _BAR_ 16,5 % _BAR_
Direcção Inspecção e Controlo _BAR_ 102218 € _BAR_ 0,8 % _BAR_
Gabinete Jurídico _BAR_ 275758 € _BAR_ 2,2 % _BAR_
Laboratório Vitivinícola _BAR_ 1192822 € _BAR_ 9,7 % _BAR_
Direcção Informação, Divulgação e Relações Públicas _BAR_ 513925 € _BAR_ 4,2 % _BAR_
Total despesas _BAR_ 4425296 € _BAR_ 35,9 % _BAR_
Direcção de Estruturas Vitícolas _BAR_ 1016740 € _BAR_ 8,2 % _BAR_
Direcção de Mercados Vitivinícolas _BAR_ 900090 € _BAR_ 7,3 % _BAR_
Direcção Fiscalização _BAR_ 3479305 € _BAR_ 28,2 % _BAR_
Direcção Auditoria Sistemas Certificação _BAR_ 354976 € _BAR_ 2,8 % _BAR_
Total despesas _BAR_ 5742111 € _BAR_ 46,6 % _BAR_
TOTAL despesas IVV (subtraindo transferências para promoção do vinho e dos produtos vínicos) _BAR_ 10167407 € _BAR_ 82,5 % _BAR_
Transferências para as entidades responsáveis pela promoção _BAR_ 2163588 € _BAR_ 17,5 % _BAR_
TOTAL DESPESAS IVV _BAR_ 12330995 € _BAR_ 100 % _BAR_
(41) Em conformidade com o n.o 1 do artigo 31.o do Decreto-Lei n.o 99/97, constituem receitas do IVV, entre outras, as dotações atribuídas directamente no Orçamento do Estado, o produto das taxas cobradas sobre os vinhos e os outros produtos vínicos o produto da venda de bens ou serviços e o produto das multas e coimas aplicadas.
Origem das receitas _BAR_ Média anos 1997-2002 _BAR_
Taxa de promoção _BAR_ 8481774 € _BAR_ 59 % _BAR_
Outras taxas vitivinícolas _BAR_ 1091505 € _BAR_ 8 % _BAR_
Multas e outras penalidades _BAR_ 88882 € _BAR_ 1 % _BAR_
Transferências da Administração Central _BAR_ 921637 € _BAR_ 7 % _BAR_
Venda de bens/serviços _BAR_ 1439610 € _BAR_ 10 % _BAR_
2.Outras receitas correntes e mais-valias imobiliárias _BAR_ 2122169 € _BAR_ 15 % _BAR_
TOTAL _BAR_ 14145577 € _BAR_ 100 % _BAR_
(42) Relativamente ao ano de 2003, a importância relativa destas diferentes fontes de financiamento é descrita do seguinte modo:
Receitas correntes 2003 _BAR_ Total € _BAR_ % _BAR_
Taxa de promoção _BAR_ 7232,570 _BAR_ 62,43 _BAR_
Outras taxas vinícolas _BAR_ 528380 _BAR_ 4,56 _BAR_
Multas e outras penalidades _BAR_ 231000 _BAR_ 1,99 _BAR_
Transferências da Administração central _BAR_ 1100187 _BAR_ 9,5 _BAR_
Venda de bens/serviços e rendas _BAR_ 1972999 _BAR_ 17,03 _BAR_
Outras receitas correntes e de capital _BAR_ 519464 _BAR_ 4,49 _BAR_
TOTAL _BAR_ 11584600 _BAR_ 100 _BAR_
(43) A taxa "de promoção" constitui, portanto, a principal fonte de financiamento do IVV, sem a qual, segundo as autoridades portuguesas, o mesmo organismo não poderia assegurar as atribuições que lhe são cometidas por lei enquanto organismo de controlo e coordenação geral do sector vinícola em Portugal.
2. Imposição parafiscal
Origem
(44) Segundo as informações prestadas pelas autoridades portuguesas, a taxa "de promoção do vinho" foi estabelecida pelo Decreto-Lei n.o 137/95, de 14 de Junho de 1995, para redefinir o sistema de imposições sobre os vinhos e produtos vínicos existentes, cujas origens remontam a 1936, e dotar o IVV de uma fonte de financiamento como contrapartida dos serviços prestados por este organismo à coordenação do sector vinícola.
(45) O Decreto-Lei n.o 119/97, de 15 de Maio, alterou o de 1995 com vista a melhorar o sistema, a definição dos sujeitos devedores e as medidas de controlo.
O novo diploma sublinha, igualmente, a promoção dos produtos vitícolas de qualidade por via de acções no interior no exterior de Portugal.
Para esse efeito, foi a imposição denominada "taxa de promoção", estando especificamente previsto que uma parte do produto da taxa será consagrada à promoção genérica dos produtos vínicos (n.o 2 do artigo 11.o do citado decreto-lei).
Produtos sujeitos à imposição
(46) Estão sujeitos à taxa os vinhos e produtos vínicos produzidos ou comercializados em Portugal, incluindo os vinhos licorosos, vinhos frisantes e bebidas aromatizadas, vinhos espumantes e outras bebidas do sector vinícola, assim como os vinagres de vinho.
(47) Estão, assim, sujeitos, tanto os vinhos produzidos em Portugal, quer sejam comercializados no país ou exportados para outros Estados-Membros ou países terceiros, como os vinhos que, sendo produzidos noutros Estados-Membros da União Europeia ou em Estados terceiros, são comercializados em Portugal.
(48) O montante a pagar é estabelecido anualmente pelas autoridades competentes do Ministério da Agricultura.
Para 2002, a Portaria n.o 1428/2001, de 15 de Dezembro, estabelece um montante que varia em função do acondicionamento ou não do produto e da capacidade do recipiente:
- para os produtos a que se refere o n.o 1, alínea a), do artigo 2.o do Decreto-Lei n.o 119/97, entre € 0,0034/unidade, se a capacidade for igual ou inferior a 0,25 litros, e € 0,0135/litro, se a capacidade for igual ou superior a 2 litros;
- para os produtos descritos nas alíneas b) e c) do mesmo artigo, entre € 0,0034/unidade, se a capacidade for igual ou inferior a 0,25 litros, e € 0,0135/litro, se a capacidade for superior a 1 litro.
Actividades financiadas com as receitas da imposição
(49) Para as autoridades portuguesas, na obstante a denominação atribuída à imposição, esta constitui uma contrapartida pelos diversos serviços prestados pelo IVV e visa quer a "promoção genérica" do vinho e dos produtos vínicos quer a "coordenação geral do sector".
O objectivo principal da taxa consiste em financiar os serviços e actividades do IVV.
(50) O quadro infra revela que, desde 1997, apenas uma percentagem, que varia entre 25 % e 45 %, das receitas da taxa são, normalmente, destinadas ao financiamento de actividades ditas de promoção genérica do vinho e dos produtos vínicos.
Anos _BAR_ Taxa de promoção — montante cobrado (€) _BAR_ % destinada à promoção do vinho e dos produtos vínicos _BAR_
1997(Jun.-Dez.) _BAR_ 3296781 € _BAR_ 25 % _BAR_
1998 _BAR_ 7791593 € _BAR_ 25 % (1.o semestre)30 % (2.o semestre) _BAR_
1999 _BAR_ 8266762 € _BAR_ 35 % (1.o semestre)40 % (2.o semestre) _BAR_
2000 _BAR_ 9796621 € _BAR_ 45 % _BAR_
2001 _BAR_ 7498285 € _BAR_ 45 % _BAR_
2002 _BAR_ 8663536 € _BAR_ 25 % _BAR_
(51) O produto da taxa de promoção destina-se, em primeiro lugar, ao financiamento dos serviços de coordenação geral do sector do vinho prestados pelo IVV e, em segundo lugar, às actividades de promoção do vinho e dos produtos vínicos.
(52) Quanto à parte das receitas provenientes da taxa cobrada sobre os produtos importados em relação à cobrada sobre os produtos nacionais, as autoridades portuguesas prestaram as informações seguintes por carta de 15 de Julho de 2004:
Receitas — IVV _BAR_ Despesas IVV _BAR_
Taxa de promoção e outras _BAR_ Prestação de serviços 83 % _BAR_
—Produtos nacionais _BAR_ 7150000 € — 57,7 % _BAR_ —Controlo e fiscalização _BAR_ 3500000 € _BAR_
—Produtos importados _BAR_ 1350000 € — 10,9 % _BAR_ —Gestão dos mercados _BAR_ 950000 € _BAR_
_BAR_ _BAR_ —Potencial vitícola _BAR_ 1050000 € _BAR_
_BAR_ _BAR_ —Formação _BAR_ 360000 € _BAR_
_BAR_ _BAR_ —Serviços de apoio _BAR_ 4432000 € _BAR_
Outras receitais _BAR_ 3900000 € — 31,4 % _BAR_ Promoção _BAR_ 2108800 € — 17 % _BAR_
TOTAL _BAR_ 12400000 € — 100 % _BAR_ TOTAL _BAR_ 12400000 € _BAR_
(53) Nesta última comunicação, as autoridades portuguesas precisaram ainda que as receitas provenientes da taxa de promoção cobrada sobre os produtos importados foram inteiramente afectas à prestação de serviços operativos "de coordenação geral do mercado" e não à promoção dos produtos vitivinícolas.
As mesmas autoridades asseguram que o financiamento do apoio concedido à promoção dos produtos vínicos, quer no mercado português quer no dos outros Estados-Membros e terceiros, provém exclusivamente das receitas da taxa cobrada sobre os produtos nacionais.
Origem da receita _BAR_ Aplicação da receita _BAR_
Natureza _BAR_ Prestação de serviços _BAR_ Promoção _BAR_ TOTAL _BAR_
—Produtos nacionais _BAR_ 7150000 € _BAR_ 5042000 € _BAR_ 2108000 € _BAR_ 7150000 € _BAR_
—Produtos importados _BAR_ 1350000 € _BAR_ 1350000 € _BAR_ — _BAR_ 1350000 € _BAR_
Outras receitas _BAR_ 3900000 € _BAR_ 3900000 € _BAR_ — _BAR_ 3900000 € _BAR_
TOTAL _BAR_ 12400000 € _BAR_ 10292000 € _BAR_ 2108000 € _BAR_ 12400000 € _BAR_
III. APRECIAÇÃO
1. Carácter de auxílio.
Aplicabilidade do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado
(54) Nos termos do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado, salvo derrogação prevista pelo mesmo, são incompatíveis com o mercado comum, na medida em que afectem as trocas comerciais entre os Estados-Membros, os auxílios concedidos pelos Estados ou provenientes de recursos estatais, independentemente da forma que assumam, que falseiem ou ameacem falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções.
(55) Os artigos 87.o a 89.o do Tratado são aplicáveis à produção e ao comércio dos produtos do sector vitivinícola por força do artigo 71.o do Regulamento (CE) n.o 1493/1999 do Conselho [19] que estabelece a organização comum de mercado destes produtos.
(56) Antes de mais, no que diz respeito à natureza da taxa "de promoção", a Comissão considerou sempre que a receita de uma contribuição obrigatória por força do direito nacional constitui um recurso estatal, na acepção do n.o 1 do artigo 87.o.
No caso vertente, a intervenção do Estado português nesse sentido ressalta claramente das disposições dos Decretos-Lei n.o 137/95, de 14 de Junho, e 119/97 de 15 de Maio.
As receitas da taxa "de promoção" são, portanto, consideradas "recursos estatais".
(57) Na medida em que terão sido utilizados recursos públicos para financiar vantagens para empresas do sector do vinho e dos produtos vitivinícolas — sector em que existem muitas trocas comerciais intracomunitárias —, a sua notificação à Comissão constitui uma obrigação, decorrente do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado.
(58) As receitas da referida taxa foram utilizadas para financiar tanto as actividades e os serviços prestados no sector do vinho pelo IVV como a organização de campanhas de promoção desenvolvidas pela organização interprofissional Viniportugal desde 1997.
Importa, pois, verificar se o mecanismo em apreço "falseia ou ameaça falsear a concorrência, favorecendo certas empresas ou certas produções", no que diz respeito às seguintes entidades:
- IVV,
- operadores económicos beneficiários desses serviços,
- Viniportugal.
1.1.
Existência de uma vantagem selectiva para as empresas, financiada por recursos estatais
1.1.1.
Instituto da Vinha e do Vinho
(59) Para determinar se existe ou não uma vantagem económica para o IVV, é necessário, antes de mais, verificar se este organismo pode ser qualificado como empresa, na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado.
(60) Em conformidade com o disposto no artigo 1.o do Decreto-Lei n.o 99/97, de 26 de Abril, denominado "Lei Orgânica do Instituto da Vinha e do Vinho", esta entidade é um organismo público, dotado de autonomia administrativa e financeira, assim como de património próprio, para desenvolver as actividades que lhe são cometidas por lei na gestão do mercado vitivinícola em Portugal.
Por outro lado, o n.o 4 do artigo 36.o daquele decreto-lei estabelece que, no exercício das suas funções de controlo e fiscalização do mercado, os funcionários do IVV são considerados "agentes da autoridade pública".
(61) Contudo, a Comissão verifica igualmente que, nos termos do artigo 29.o do mesmo diploma, "o IVV pode realizar trabalhos e prestar serviços que lhe sejam confiados por outras entidades, praticando preços constantes de tabelas devidamente aprovadas pelo presidente [do IVV]".
(62) Decorre de uma jurisprudência constante do Tribunal que, por "empresa", se entende qualquer entidade que exerça uma actividade económica, independentemente do seu estatuto jurídico e do seu modo de financiamento [20].
Constitui uma "actividade económica", qualquer actividade que consista em oferecer bens ou serviços num dado mercado.
A questão essencial reside, pois, em saber se a entidade em causa, no caso vertente, o IVV, exerce uma actividade que, pelo menos em princípio, possa ser de uma empresa que prossiga um fim lucrativo [21].
(63) Por outro lado, o artigo 87.o não é aplicável quando o Estado intervenha no exercício da autoridade pública [22] ou quando autoridades estatais ajam na sua qualidade de autoridades públicas [23].
Um organismo age no exercício da autoridade pública quando a actividade em causa constitui uma missão de interesse geral que releva das funções essenciais do Estado, ou, pela sua natureza, pelo seu objecto e pelas regras às quais estão sujeitas, está ligada ao exercício de prerrogativas […] que são tipicamente prerrogativas de poder público [24].
(64) No que se refere às actividades do IVV, conforme mencionadas na descrição, afigura-se que a natureza de algumas dessas actividades, em especial das referidas nos §§11 a 19 da descrição como "serviços operativos" (e "serviços de apoio" ligados), se podem reconduzir ao exercício de prerrogativas que são, tipicamente, de poder público.
(65) Mais concretamente, trata-se de actividades de gestão, de controlo e de fiscalização do mercado, conferidas ao IVV pelas legislações nacional e comunitária e postas em prática por:
- Direcção de Serviços de Estruturas Vitícolas do IVV, na coordenação dos programas nacionais e comunitários de ordenamento da vinha;
- Direcção de Serviços de Mercados Vitivinícolas, na gestão dos mecanismos do mercado e instrumentos de intervenção previstos na OCM, reconhecimento, registo e homologação das instâncias do sector e elaboração dos projectos de diplomas;
- Direcção de Serviços de Fiscalização Vitivinícola, na fiscalização do cumprimento das disposições nacionais e comunitárias em vigor;
- Direcção de Auditoria dos Sistemas de Certificação, na definição dos critérios a utilizar na auditoria dos sistemas de controlo e certificação dos vinhos VQPRD e vinhos regionais pelas entidades regionais (CVR).
(66) Tendo em conta as informações prestadas, a Comissão considera que, no exercício das actividades supramencionadas, assim como na organização da atribuição da ajuda à promoção do vinho, o IVV não age como operador privado mas como autoridade pública, não existindo, portanto, auxílio estatal no que lhe diz respeito.
(67) No entanto, a situação é diferente no que toca às actividades desenvolvidas pelo IVV enquanto prestador de certos serviços a terceiros, ou seja: i) Organização e promoção das actividades de formação para os agentes económicos, organizações profissionais e interprofissionais do sector vitícola e funcionários do IVV; ii) Disponibilização aos agentes económicos do sector da capacidade de armazenagem das infra-estruturas do IVV e iii) Prestação de serviços do Laboratório do IVV.
(68) No que se refere a este tipo de prestações de serviços do IVV, convém responder à questão de saber, se for caso disso, por um lado, se e em que medida, na ausência de prestações asseguradas pelo IVV, os agentes económicos do sector vitivinícola em Portugal deveriam ter recorrido e recorreram efectivamente ao sector privado para as mesmas prestações e, por outro, em que medida o montante do preço praticado corresponde ao custo económico real das prestações efectuadas pelo IVV.
(69) Para a Comissão, estas actividades podem ser desenvolvidas por outros operadores económicos e correspondem às de uma empresa que prossegue um fim lucrativo.
Assim, o IVV actua no mercado como uma empresa prestadora de certos serviços.
(70) Quanto a saber se, no exercício dessas actividades, o IVV beneficia ou não de uma vantagem económica, a Comissão entende que, atentas as informações prestadas sobre os preços praticados pelo IVV para o conjunto desses serviços e a sua comparabilidade com os praticados por outros operadores concorrentes que actuam em condições normais de mercado [25] (cf. §§20 a 30 da descrição), não existe vantagem económica para o IVV que decorra da sua posição no mercado.
1.1.2.
Vantagem para os destinatários dos serviços do IVV
(71) Independentemente de saber se o financiamento das actividades do IVV representa um auxílio estatal a favor deste organismo, coloca-se igualmente a questão da qualificação possível como "auxílios estatais", na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado, das prestações ou dos serviços efectuados por esse organismo no sector vinícola.
Não há dúvida de que os operadores do sector em questão (produtores, transformadores, armazenistas, retalhistas, etc.) são empresas que exercem uma actividade económica.
(72) Segundo a jurisprudência do Tribunal, são consideradas auxílios as intervenções que, sob formas diversas, aliviam os encargos que, normalmente, oneram o orçamento de uma empresa e que, por essa via, sem constituírem subvenções na acepção estrita do termo, têm natureza e efeitos idênticos [26].
(73) Por conseguinte, importa, em segundo lugar, responder à questão de saber, se for caso disso, se e em que medida as actividades financiadas por esses "recursos estatais", ou seja, os serviços oferecidos ao sector pelo IVV e a campanha de promoção organizada pela Viniportugal, constituem uma vantagem económica para os operadores do sector.
(74) No que se refere às prestações do IVV, convém apurar, por um lado, se for caso disso, se e em que medida, na falta de prestações asseguradas pelo IVV, os operadores económicos do sector vitivinícola em Portugal deveriam ter recorrido e puderam efectivamente recorrer ao sector privado para as mesmas prestações e, por outro, em que medida o montante da taxa corresponde ao custo económico real das prestações efectuadas pelo IVV.
(75) A Comissão considera ser pouco provável que os serviços e actividades do IVV, enquanto coordenador geral do sector vitivinícola, nomeadamente, as funções de fiscalização, controlo, certificação, auditoria e gestão dos mecanismos do mercado, conforme estabelecidos pelas legislações comunitárias nacional, podem ser desempenhados por entidades privadas.
(76) Todavia, no que diz respeito ao financiamento da organização das formações de que puderam beneficiar operadores económicos do sector, parece claro que se trata de uma vantagem a favor destes porque a formação é uma actividade que, normalmente, onera o orçamento das empresas.
(77) Segundo as informações prestadas pelas autoridades portuguesas, exceptuada uma formação de interesse geral, "Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola — 2000", cujo custo foi de € 367,12, todas as formações organizadas pelo I.V.V. teriam sido co-financiadas pelo Fundo Social Europeu.
(78) Contudo, a qualificação de vantagem económica para as empresas que beneficiam da formação gratuita não é afectada por este elemento porque, como dispõe o artigo 12.o do Regulamento (CE) n.o 1260/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposições gerais sobre os Fundos estruturais [27]: "As operações objecto de um financiamento por Fundos ou de um financiamento do BEI ou de outro instrumento financeiro devem observar o disposto no Tratado e nos actos adoptados por força deste, bem como com as políticas e acções comunitárias, incluindo as que se referem às regras de concorrência[…]".
(79) No que tange à realização das campanhas de promoção do vinho e dos produtos vínicos por intermédio da Viniportugal, existe, efectivamente, uma vantagem económica, ainda que indirecta, para os operadores económicos do sector, muito particularmente do sector vitivinícola, em Portugal.
A organização da promoção dos seus produtos constitui um encargo que, normalmente, sobrecarrega o orçamento de uma empresa.
(80) Para que constitua um auxílio, na acepção do artigo 87.o, a compensação concedida com utilização de recursos estatais deve proporcionar uma vantagem económica que não poderia teria sido obtida em condições normais de mercado, devendo essa vantagem ser selectiva.
O critério da selectividade encontra-se preenchido quando a referida vantagem está reservada a algumas empresas ou a um sector de actividade.
Esta condição encontra-se, portanto, preenchida no caso vertente, em que é claramente identificado o sector do vinho e dos produtos vinícolas.
1.1.3.
Vantagem para a Viniportugal
(81) Segundo as informações prestadas, a Viniportugal é uma associação portuguesa de natureza interprofissional, representativa do sector vitivinícola português.
Em conformidade com o n.o 1 do artigo 11.o do Decreto-Lei n.o 119/97, esta entidade é o único beneficiário da totalidade do produto da taxa destinada à realização de campanhas de promoção genérica do vinho e dos produtos vínicos.
(82) A organização e a realização de campanhas de promoção constituem uma actividade económica.
É, por isso, evidente que a Viniportugal é uma "empresa" que desenvolve uma actividade económica e, para esse fim, recebe do IVV um montante correspondente a uma percentagem (que varia entre 25 % e 45 %) do produto da referida taxa "de promoção do vinho".
Essa percentagem é fixada anualmente por portaria ministerial.
(83) Para determinar se a transferência destes recursos públicos constitui um auxílio, convém, portanto, verificar se a Viniportugal beneficiou de uma vantagem económica que não poderia ter obtido em condições normais de mercado.
Para tal, convém, antes, verificar o modo como foi determinado o nível dos pagamentos à Viniportugal, para determinar se esses pagamentos superam os custos suportados por essa empresa para exercer tais actividades.
(84) Segundo a prática constante da Comissão, o facto de o serviço ter sido adjudicado no termo de um processo aberto transparente, comparável aos processos de concurso previstos pelas directivas em matéria de contratos públicos, constitui uma indicação da inexistência de sobrecompensação.
(85) Segundo as informações prestadas pelas autoridades portuguesas, de 1997 a 2003, a promoção genérica do vinho e dos produtos vínicos foi adjudicada, por processo de concurso público, à Viniportugal, que se apresentou como a única candidata ao convite à apresentação de candidaturas publicado anualmente por portaria ministerial.
(86) O montante fixo atribuído anualmente por portaria ministerial corresponderia aos custos das actividades empreendidas por este organismo.
O IVV efectua anualmente um controlo ex post da utilização efectiva deste apoio porquanto a Viniportugal está obrigada por contrato ("protocolo individual") a apresentar-lhe um relatório de contas pormenorizado e com elementos comprovativos de todas as despesas efectivamente assumidas.
(87) Neste quadro, tendo em conta as informações e garantias prestadas pelas autoridades portuguesas, a Comissão considera não ter havido vantagem económica para a Viniportugal.
Esta associação interprofissional é um mero prestador de serviços que foi seleccionado de acordo com critérios objectivos, através de processo público, transparente e não discriminatório, para prestar tais serviços.
1.2 Afectação das trocas comerciais e da concorrência
(88) Para que relevem do artigo 87.o, os auxílios devem afectar as trocas comerciais entre Estados-Membros e a concorrência.
Decorre da jurisprudência ser suficiente que os auxílios ameacem falsear a concorrência e ter um efeito nas trocas comerciais para que relevem do artigo 87.o.
Por outro lado, em matéria de auxílios estatais, estas duas condições estão, em geral, indissociavelmente ligadas [28].
(89) Na medida em que poderia considerar-se que algumas das medidas supramencionadas constituem uma vantagem económica para um ou outro dos beneficiários, afigura-se, igualmente, que esses eventuais auxílios são susceptíveis de afectar as trocas comerciais entre Estados-Membros na medida em que favorecem a produção nacional em detrimento da produção dos outros Estados-Membros.
Com efeito, o sector vitícola é extremamente aberto à concorrência ao nível comunitário e, portanto, muito sensível a qualquer medida a favor da produção de um ou de outro Estado-Membro.
(90) O facto de existirem trocas comerciais entre os Estados-Membros no sector do vinho e dos produtos vinícolas parece estar demonstrado pela existência de uma organização comum de mercado no sector.
(91) O quadro seguinte indica, a título de exemplo, o nível das trocas comerciais intracomunitárias desses produtos entre 1999 e 2002 [29].
Ano _BAR_ 1000 t _BAR_
Importações U.E. _BAR_ Exportações U.E. _BAR_
1999 _BAR_ 34193 _BAR_ 37451 _BAR_
2000 _BAR_ 32006 _BAR_ 36195 _BAR_
2001 _BAR_ 31345 _BAR_ 34751 _BAR_
2002 _BAR_ 31008 _BAR_ 33394 _BAR_
(92) Na actual fase, parece tratar-se, portanto, de medidas que relevam do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado.
2. Legalidade do auxílio
(93) As autoridades portuguesas não notificaram à Comissão, nos termos do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado, as disposições que instauram a referida taxa nem o financiamento das acções a favor do sector do vinho.
Consequentemente, as medidas executadas por Portugal constituem novos auxílios, não notificados à Comissão e, por esse facto, ilegais, na acepção da alínea f) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, de 22 de Março de 1999, que estabelece as regras de execução do artigo 93.o do Tratado CE [30].
3. Compatibilidade do auxílio
(94) O princípio da incompatibilidade enunciado no n.o 1 do artigo 87.o comporta, contudo, excepções.
(95) As derrogações previstas no n.o 2 do artigo 87.o referem-se, nomeadamente, aos auxílios com carácter social, não sendo, manifestamente, aplicáveis os auxílios que visem compensar danos causados por um desastre natural ou por um acontecimento excepcional.
(96) As derrogações previstas no n.o 3 do artigo 87.o do Tratado devem ser interpretadas de forma estrita no âmbito da apreciação de qualquer programa de auxílios com finalidade regional ou sectorial ou de qualquer caso individual de aplicação de regimes de auxílios gerais.
Concretamente, tais derrogações podem ser concedidas unicamente quando a Comissão possa concluir que o auxílio é necessário para a realização de um dos objectivos em causa.
(97) Na actual fase, a Comissão considera que os auxílios em causa se não destinam a favorecer o desenvolvimento económico de uma região cujo nível de vida seja anormalmente baixo ou na qual se verifique uma situação grave de subemprego, na acepção do n.o 3, alínea a), do artigo 87.o.
Os auxílios também se não destinam a promover a realização de um projecto importante de interesse comum europeu nem a remediar uma perturbação grave da economia do Estado-Membro, na acepção do n.o 3, alínea b), do artigo 87.o.
Tão-pouco se destinam, tais auxílios, a promover a cultura ou a conservação do património, na acepção do n.o 3, alínea d), do artigo 87.o.
(98) A única derrogação admissível no actual estádio para o caso em apreço é a prevista no n.o 3, alínea c), do artigo 87.o, que prevê que podem ser considerados compatíveis com o mercado comum os auxílios destinados a facilitar o desenvolvimento de certas actividades ou regiões económicas, quando não alterem as condições das trocas comerciais de maneira que contrarie o interesse comum.
(99) De acordo com o ponto 23.3 das Orientações comunitárias para os auxílios estatais no sector agrícola (a seguir denominadas "Orientações agrícolas") [31] e a comunicação da Comissão sobre a determinação das regras aplicáveis à apreciação dos auxílios estatais ilegais, qualquer auxílio ilegal, na acepção da alínea f) do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999, deve ser avaliado em conformidade com as normas e orientações vigentes no momento em que o auxílio é concedido.
(100) As Orientações agrícolas aplicam-se desde 1 de Janeiro de 2000.
Por conseguinte, qualquer auxílio concedido após essa data deverá ser apreciado à luz das Orientações.
Em contrapartida, qualquer auxílio concedido antes daquela data deverá, se for caso disso, ser apreciado à luz das disposições e da prática aplicáveis antes de 1 de Janeiro de 2000.
Os auxílios em causa são concedidos desde 1996.
(101) Tratando-se de auxílios estatais financiados por meio de uma taxa, as acções financiadas pelos auxílios, assim como o financiamento dos próprios auxílios, devem ser examinados pela Comissão.
Com efeito, uma eventual incompatibilidade do financiamento de um auxílio estatal com o mercado comum tornaria os próprios auxílios incompatíveis, mesmo no caso de a concessão do auxílio ter respeitado as regras de concorrência aplicáveis.
3.1.
Auxílios
(102) Das considerações expostas resulta que existe "auxílio estatal" a favor dos operadores económicos do sector do vinho, na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado, no que diz respeito ao financiamento das campanhas de promoção e publicidade do vinho e dos produtos vitivinícolas e da organização das actividades de formação.
3.1.1.
Apoio à promoção do vinho
(103) No que se refere aos auxílios à promoção e à publicidade, a compatibilidade dos auxílios concedidos antes de 1 de Janeiro de 2002 deve ser verificada à luz do Enquadramento dos auxílios nacionais à publicidade dos produtos agrícolas e de determinados produtos não incluídos no anexo II do Tratado CEE, mas com exclusão dos produtos da pesca [32] e, para os auxílios concedidos após aquela data, à luz das Directrizes comunitárias para os auxílios estatais à publicidade de produtos incluídos no anexo I do Tratado CE e de determinados produtos não incluídos no anexo I [33].
(104) O Enquadramento de 1987 e as Directrizes de 2002 partilham, no essencial, dos mesmos princípios.
Tais instrumentos prevêem critérios negativos e positivos que devem ser respeitados por todos os regimes de auxílios nacionais.
Assim, não deve tratar-se de acções de publicidade contrárias ao artigo 28.o do Tratado nem ao direito comunitário derivado nem devem, tais acções, ser orientadas em função de empresas determinadas.
(105) Segundo as informações enviadas pelas autoridades portuguesas, é possível concluir que essas medidas têm objectivos que se subsumem a vários critérios positivos estabelecidos nos dispositivos supracitados uma vez que se inscrevem quer no objectivo de desenvolvimento das pequenas e médias empresas, de certas regiões ou, mesmo, no objectivo de desenvolvimento de produtos de alta qualidade e de alimentação sã.
(106) As autoridades portuguesas explicaram ainda que as mensagens transmitidas pelas acções de promoção e publicidade possuem um carácter geral, consistem, principalmente, na realização de exposições, participações em feiras, edição de catálogos e outros suportes, não têm por objecto dissuadir os consumidores de comprar produtos de outros Estados-Membros nem denegrir esses produtos; além disso, não beneficiam uma marca de uma empresa em particular nem um produtor individual.
(107) Quanto ao estabelecimento de limites para os auxílios, as acções de publicidade podem ser financiadas até 50 % por recursos estatais, devendo o restante financiamento provir de contribuições de organizações profissionais e interprofissionais beneficiárias, quer de forma voluntária quer por meio de colecta de taxas ou contribuições obrigatórias.
Neste caso concreto, as medidas são inteiramente financiadas por taxas, atingindo os esforços financeiros dos profissionais nestas campanhas, por definição, o nível de 50 % dos seus custos.
(108) A Comissão considera que os auxílios públicos pagos para financiar as acções de promoção no caso em apreço até 1 de Janeiro de 2002 respeitaram os critérios estabelecidos pelos dispositivos comunitários aplicáveis nesta matéria.
(109) A partir de 1 de Janeiro de 2002, o ponto 8 das novas Directrizes comunitárias para os auxílios estatais à publicidade de produtos incluídos no anexo I do Tratado CE e de determinados produtos não incluídos no anexo I [34] que estabelece que as acções de promoção, como a vulgarização de conhecimentos científicos, a organização de feiras e exposições, a participação nestas e as acções de relações públicas semelhantes, incluindo as sondagens e os estudos de mercado, não são consideradas publicidade.
Os auxílios estatais relativos a esta promoção, na acepção lata, são objecto dos pontos 13 e 14 das Orientações comunitárias [35].
(110) O ponto 13.2 das Orientações agrícolas prevê que os auxílios possam ser concedidos para permitir o recurso a peritos ou prestações do mesmo tipo, incluindo estudos técnicos, de exequibilidade e de concepção, assim como estudos de mercado, quando as actividades em causa visem o desenvolvimento de produtos agrícolas de qualidade.
Além disso, o ponto 14 permite a concessão de auxílios que tenham por objectivo proporcionar a assistência técnica no sector agrícola.
Em especial, são autorizados auxílios destinados a divulgar novas técnicas.
(111) Os auxílios descritos supra podem inserir-se numa ou outra destas categorias, dado que pretendem, em última instância, prestar apoio técnico à produção em causa por via do apoio à comercialização de produtos agrícolas de qualidade e da divulgação genérica das suas características.
(112) Nesses casos são permitidos auxílios até 100 % dos custos.
Para evitar que sejam concedidos a grandes sociedades montantes importantes, o montante de auxílio total que pode ser concedido a título destes dois pontos não pode superar 100000 euros por beneficiário, por período de três anos, ou, se se tratar de auxílios concedidos a empresas da categoria das PME, conforme definição da Comissão, 50 % das despesas elegíveis, aplicando-se o montante mais elevado.
Para efeitos do cálculo o montante do auxílio, o destinatário dos serviços é considerado como sendo o beneficiário.
(113) As autoridades portuguesas explicaram que, tratando-se de acções genéricas de alcance geral cujo o benefício real se encontra totalmente disperso por todos os agentes da cadeia vitivinícola, o nível de auxílio por beneficiário manter-se-á, portanto, abaixo do limite do limiar de 100000 euros em três anos.
(114) Neste estádio, a Comissão entende que os auxílios públicos pagos para financiar as acções de promoção em causa após 1 de Janeiro de 2002 parecem ter respeitado os critérios fixados nos dispositivos comunitários aplicáveis nesta matéria.
(115) No que tange à conformidade, após 1 de Janeiro de 2002, do apoio à promoção do vinho português nos mercados dos outros Estados-Membros e nos dos países terceiros, importa referir que, embora as novas Directrizes aplicáveis aos auxílios estatais à publicidade dos produtos agrícolas se apliquem apenas a iniciativas lançadas na União Europeia, para avaliar as medidas de publicidade notificadas convém aplicar, por analogia, os critérios habitualmente utilizados na apreciação das medidas postas em prática nos países da União.
(116) Em conformidade com o ponto 4.1 das novas Directrizes, são aceitáveis campanhas de publicidade lançadas directa ou indirectamente pelo Estado-Membro nos mercados dos outros Estados-Membros com o objectivo de familiarizar os consumidores com os produtos agrícolas dos outros Estados-Membros ou regiões ou, até, com toda uma categoria de produtos de um outro Estado-Membro.
(117) Todavia, essas campanhas têm de transmitir informações objectivas sobre as características objectivas dos produtos em causa e não podem conter alegações subjectivas sobre a qualidade dos produtos baseadas, unicamente, na sua origem.
(118) As autoridades portuguesas afirmaram que as actividades desenvolvidas nos mercados dos outros Estados-Membros e de países terceiros visam promover vinhos portugueses e se concretizam pela publicação de anúncios publicitários em revistas especializadas, divulgação de boletins informativos (newsletters), participação em exposições especializadas e promoção de visitas de jornalistas especializados a Portugal.
As mesmas autoridades asseguram que essas campanhas não têm por objecto dissuadir os consumidores de comprar produtos de outros Estados-Membros ou denegrir esses mesmos produtos nem aproveitam a uma marca de uma determinada empresa ou de um produtor individual.
(119) Não obstante as garantias apresentadas quanto ao respeito das Directrizes no âmbito das referidas campanhas, a Comissão não dispõe de informações suficientes para concluir que tais campanhas, embora mencionando a origem dos vinhos, apenas transmitem informações sobre as características objectivas dos produtos em causa e não contêm alegações subjectivas sobre a qualidade dos mesmos produtos baseadas, unicamente, na sua origem.
Convidam-se, por conseguinte, as autoridades portuguesas a provar que a eventual referência à origem dos produtos respeita, de facto, estas condições.
3.1.2.
Acções de formação
(120) No que se refere ao apoio à formação dos operadores económicos, a compatibilidade dos auxílios concedidos antes de 1 de Janeiro de 2000 deverá ser verificada à luz da prática da Comissão e, para os auxílios concedidos após essa data, à luz das Orientações agrícolas.
(121) A prática da Comissão antes de 2000 e as Orientações agrícolas adoptadas nesse ano partilham, no essencial, dos mesmos princípios.
Assim, é autorizada a concessão de auxílios até 100 % das despesas admissíveis, nomeadamente para acções de assistência técnica no domínio da informação e da contabilidade, para a divulgação de novas técnicas, assim como as relativas à formação dos trabalhadores agrícolas.
(122) Com a adopção das Orientações em 2000, foi acrescentada uma nova condição, no sentido em que os auxílios devem ser acessíveis a todas as pessoas elegíveis que exerçam na zona em causa, em condições objectivamente definidas, e que o montante do auxílio total concedido não pode superar 100000 euros por beneficiário, por período de três anos, ou, tratando-se de PME, 50 % das despesas elegíveis, aplicando-se o montante mais elevado.
(123) As autoridades portuguesas sublinharam que o critério do acesso aos serviços de formação organizados por todos os profissionais potencialmente interessados se encontra plenamente satisfeito.
(124) No que se refere ao montante máximo do auxílio, refira-se que, de acordo com as informações recebidas (cf. §77), a única formação que teria sido financiada pelas receitas da taxa foi, aparentemente, uma formação de interesse geral sobre o "Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola — 2000", cujo o custo total foi de € 367,12.
(125) No que diz respeito às formações organizadas pelo IVV mas co-financiadas pelo Fundo Social Europeu, a Comissão regista que, em conformidade com o disposto no artigo 12.o do Regulamento (CE) n.o 1269/1999, já citado no §78, a sua compatibilidade com as disposições do Tratado em matéria de auxílios estatais deve ser verificada.
(126) Tratando-se sempre de acções de formação de alcance geral, cujo benefício real se encontra totalmente disperso entre todos os agentes da cadeia vitivinícola, o nível de auxílio por beneficiário manter-se-á, portanto, abaixo do limiar de 100000 euros em três anos.
(127) Na actual fase, a Comissão considera que os auxílios públicos pagos para financiar as acções de formação no caso vertente parecem ter respeitado os critérios estabelecidos nos dispositivos comunitários aplicáveis nesta matéria.
(128) A Comissão regista as garantias prestadas pelas autoridades portuguesas relativamente ao cumprimento das regras comunitárias e nacionais em matéria de coordenação dos processos de celebração de contratos públicos de serviços por ocasião da selecção e adjudicação de contratos de serviço de formação a terceiros.
3.2.
Financiamento dos auxílios
(129) Resulta das informações prestadas que as receitas da taxa "de promoção do vinho" foram utilizadas para financiar tanto os serviços prestados no sector por via do Instituto da Vinha e do Vinho como a organização de campanhas de promoção desenvolvidas desde 1997 pela organização interprofissional Viniportugal.
A referida taxa seria aplicada não apenas aos produtos vitivinícolas produzidos e comercializados em Portugal mas, igualmente:
- aos produtos produzidos em Portugal e comercializados nos outros Estados-Membros e nos países terceiros,
- aos produtos originários dos outros Estados-Membros ou de países terceiros comercializados em Portugal.
(130) De acordo com a jurisprudência do Tribunal de Justiça [36], a Comissão considera, normalmente, que o financiamento de um auxílio através de encargos obrigatórios pode ter incidências no auxílio através de efeitos protectores que excedam o âmbito do auxílio propriamente dito.
A taxa em questão constitui, um encargo obrigatório.
Ainda de acordo com essa jurisprudência, a Comissão considera que um auxílio aos produtores nacionais apenas pode ser financiado por imposições parafiscais que agravem de igual modo as importações dos produtores do mesmo produto dos outros Estados-Membros na medida em que existam garantias de que estes últimos produtores podem beneficiar de todas essas vantagens da mesma maneira que os produtores nacionais.
(131) Resulta da descrição que algumas das medidas financiadas pela taxa — designadamente as campanhas de promoção e publicidade do vinho e dos produtos vitivinícolas e as actividades de formação —, constituem um auxílio estatal, na acepção do artigo 87.o do Tratado.
Na medida em que os produtos provenientes dos outros Estados-Membros foram, igualmente, agravados pela taxa, esta reveste um carácter discriminatório que contraria o artigo 90.o do Tratado, salvo se se puder provar que os produtos importados podem beneficiar do mesmo modo que os produtos nacionais das vantagens financiadas pelas receitas da taxa.
(132) A Comissão regista as garantias prestadas pelas autoridades portuguesas quanto ao facto de o produto da taxa obtido mediante o agravamento dos produtos importados dos outros Estados-Membros se destinar, exclusivamente, a financiar as prestações de serviços do I. V. V. e não a promover produtos vitivinícolas.
Apenas as receitas das taxas cobradas sobre os produtos nacionais seriam (em parte) utilizadas para financiar tais actividades de promoção.
(133) Quanto ao financiamento das actividades de formação, a Comissão regista que, 1) com a excepção de uma acção cujo custo foi menor — € 367,12 —, a quase totalidade das acções de formação desenvolvidas pelo I. V. V. são financiadas por outros recursos diferentes da taxa parafiscal (Fundo Social Europeu e orçamento nacional) e 2) as acções de formação são de interesse geral para todo o sector e se mantêm abertas a todos os operadores económicos.
(134) Contudo, de acordo com a jurisprudência constante do Tribunal [37], se as vantagens resultantes da afectação do produto de uma contribuição que constitua uma imposição parafiscal compensarem uma parte da carga que agrava o produto nacional, a imposição em questão cai no âmbito do artigo 90.o do Tratado.
Neste último caso, a taxa seria incompatível com o artigo 90.o do Tratado e, consequentemente, proibida na medida em que seria discriminatória em relação ao produto importado e/ou ao produto português exportado para os outros Estados-Membros porquanto compensaria em grande parte a carga suportada pelo produto nacional relativamente aos outros produtos.
(135) Ora, a Comissão não dispõe, nesta fase, de informações suficientes para concluir pela inexistência, no caso em apreço, de qualquer discriminação entre os produtos nacionais e os importados e que, portanto, os produtos provenientes dos outros Estados-Membros que foram igualmente agravados pela taxa, beneficiam do mesmo modo e na mesma medida que os produtos nacionais de todas as vantagens decorrentes da taxa.
(136) No actual estádio, a Comissão entende que o produto da taxa obtido mediante o agravamento dos produtos importados dos outros Estados-Membros para financiar as actividades do I. V. V. poderá constituir um financiamento incompatível das acções de promoção e de assistência técnica (formação), à luz das normas do Tratado e que, consequentemente, os auxílios estatais assim financiados poderão, em medida idêntica, ser incompatíveis com o Tratado.
(137) Neste contexto, convidam-se as autoridades portuguesas a provar que existe, efectivamente, proporcionalidade entre o montante cobrado e as vantagens de que beneficiam tanto os produtos nacionais como os importados.
(138) Por outro lado, a taxa incide também nos vinhos e produtos vinícolas produzidos em Portugal e que se destinam ao mercado de um outro Estado-Membro ou à exportação.
(139) De acordo com um acórdão do tribunal [38], uma imposição deve ser considerada uma violação da proibição de discriminação estabelecida pelo artigo 90.o do Tratado se as vantagens que implica a afectação da receita da imposição aproveitarem especialmente aos produtos nacionais onerados que são transformados ou comercializados no mercado nacional, compensando parcialmente o encargo por eles suportado e desfavorecendo, assim, os produtos nacionais exportados.
(140) O Tribunal declarou que uma imposição cobrada por um organismo de direito público segundo critérios idênticos sobre os suínos criados num Estado-Membro para abate no mercado nacional ou para exportação em vivo para outros Estados-Membros cujo produto é afectado a actividades que beneficiam os dois tipos de produção é susceptível de ser qualificada de imposição interna discriminatória, proibida pelo artigo 90.o do Tratado, se e na medida em que os benefícios que decorrem da afectação do seu produto compensarem parcialmente o encargo que incide sobre os suínos criados para abate no Estado-Membro em causa, desfavorecendo, assim, a criação de suínos para exportação em vivo para outros Estados-Membros.
(141) Por analogia, qualquer imposição que incida nos vinhos e produtos vinícolas expedidos para outros Estados-Membros é passível de qualificação como imposição interna discriminatória, proibida pelo artigo 90.o do Tratado na medida em que poderá desfavorecer a produção vitícola destinada à exportação para outros Estados-Membros se a afectação das receitas for, por natureza, susceptível de favorecer a produção nacional comercializada em Portugal em detrimento da produção nacional exportada e se o nível da imposição não tiver em conta os diferentes lucros obtidos pelos produtos nacionais comercializados interna ou externamente.
(142) Segundo as informações prestadas pelas autoridades portuguesas, as campanhas de promoção efectuadas no mercado dos outros Estados-Membros e de países terceiros abrangem todos os vinhos portugueses de igual maneira.
(143) Atentas essas informações, não se afigura, portanto, existir discriminação entre os produtos nacionais destinados ao mercado nacional e os destinados à exportação no âmbito das campanhas de promoção e publicidade desenvolvidas fora do território português e financiadas com uma parte das receitas da taxa parafiscal.
IV. CONCLUSÃO
(144) Após este exame preliminar, a Comissão considera, pelas razões expostas supra, que:
- o financiamento das prestações de serviços ao sector desenvolvidas pelo IVV enquanto autoridade pública responsável pela coordenação geral do sector vitivinícola em Portugal não constitui um auxílio estatal;
- o montante concedido à Viniportugal para a organização e o desenvolvimento de campanhas de promoção genérica e de publicidade do vinho e dos produtos vínicos não constitui um auxílio;
- as medidas de auxílio à promoção e à publicidade do vinho e dos produtos vínicos, assim como o financiamento desses auxílios e dos auxílios à formação suscitam dúvidas quanto à sua compatibilidade com o mercado comum.
(145) Após analisar as informações prestadas pelas autoridades portuguesas, a Comissão decidiu, por conseguinte, dar início ao processo previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE relativamente aos auxílios à promoção e à publicidade do vinho português nos mercados dos outros Estados-Membros e de países terceiros e ao financiamento dos auxílios tratados na presente decisão.
(146) Tendo em conta as considerações expendidas, a Comissão convida Portugal, no âmbito do processo previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE, a apresentar, no prazo de um mês a contar da data da recepção da presente, as suas observações e a prestar todas as informações úteis para a apreciação das medidas em causa, nomeadamente quanto à natureza não discriminatória do método de financiamento dos auxílios tratados na presente decisão e quanto ao carácter objectivo da campanha de publicidade desenvolvida nos mercados dos Estados-Membros e de países terceiros.
A Comissão convida igualmente as autoridades portuguesas a transmitir imediatamente uma cópia da presente carta aos potenciais beneficiários do auxílio.
(147) A Comissão recorda a Portugal o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho que dispõe que os auxílios ilegais poderão ser reembolsados pelos seus beneficiários.
Além disso, poderá ser recusada a imputação ao orçamento do FEOGA da despesa relativa às medidas nacionais que afectem directamente medidas comunitárias.
(148) A Comissão avisa Portugal de que informará os interessados mediante a publicação da presente carta no Jornal Oficial da União Europeia.".
[1] Daň stanovená dekretem-zákonem 137/95 ze dne 14. června 1995 (DR č. 136 I-A ze dne 14. června 1995) ve znění dekretu-zákona 119/97 ze dne 15. května 1997 (DR č. 112 I-A, 15. května 1997)
[2] Estabelecida pelo Decreto-Lei n.o 137/95, de 14 de Junho (DR n.o 136 I-A de 14.6.1995), com a redacção que lhe foi dada pelo Decreto-Lei n.o 119/97, de 15 de Maio (DR n.o 112 I-A, de 15.5.1997).
[3] Decreto-Lei n.o 99/97, de 26 de Abril (DR n.o 97 I-A, de 26.4.1997).
[4] Cf.
"Lista das instâncias nacionais encarregadas do controlo e do cumprimento das disposições comunitárias no sector vitivinícola" — JO C 46 de 19.2.1999, p. 169.
[5] JO L 179 de 14.7.1999, p. 1.
[6] Artigo 17.o do Decreto-Lei n.o 99/97.
[7] Artigo 20.o do Decreto-Lei n.o 99/97.
[8] Artigo 24.o do Decreto-Lei n.o 99/97.
[9] Regulamento (CE) n.o 2729/2000 da Comissão, de 14 de Dezembro de 2000, que estabelece normas de execução relativas aos controlos no sector vitivinícola.
JO L 316 de 15.12.2000, p. 16-29.
[10] Regulamento (CE) n.o 1493/1999 do Conselho, de 17 de Maio de 1999, que estabelece a organização comum do mercado vitivinícola.
JO L 179 de 14.7.1999, p. 1-84.
[11] JO L 128 de 10.5.2001, p. 32-53.
[12] Artigo 25.o do Decreto-Lei n.o 99/97.
[15] N.o 1 do artigo 2.o da "Lei Orgânica do IVV".
[16] Excepto uma formação de interesse geral, "Sistema de Informação e Gestão Vitivinícola — 2000", cujo o custo foi de € 367,12.
[17] JO L 209 de 24.7.1992, p. 1.
[18] Decreto-Lei que transpõe para Portugal as Directivas 92/50/CEE e 93/36/CEE.
[19] JO L 179 de 14.7.1999.
[20] Acórdão do Tribunal de 23 de Abril de 1991, Höfner e Elser, proc.
C-41/90, ponto 21.
[21] Conclusões apensas de 28 de Janeiro de 1999, nos proc.
C-67/96, C-115/97 a C-117/97, C-219/97, ponto 311.
[22] Acórdão de 16 de Junho de 1987, Comissão c. Itália, proc.
118/85, pontos 7 e 8.
[23] Acórdão do 4 de Maio de 1988, Bodson, proc.
30/87, ponto 18.
[24] Acórdão de 19 de Janeiro de 1994, SAT Fluggesellschaft, proc.
C-364/92 ponto 30.
[25] Cf.
Acórdão do Tribunal de 3 de Julho de 2003 nos proc. apensos C-83/01, C-93/01 e C-94/01 P Chronopost SA.
[26] Cf. acórdãos de 1 de Dezembro de 1998, "Ecotrade", C-200/97, Col. p. I-7907, ponto 34, e de 17 de Junho de 1999, "Bélgica c. Comissão", C-75/97, Col. p. I-3671, ponto 23.
[27] JO L 161 de 26.6.1999 p. 1-42.
[28] Cf., nomeadamente, acórdão do Tribunal de Primeira Instância de 15 de Junho de 2000, Alzetta Mauro, proc.
T-298/97, pontos 80 e 81.
[29] "Agricultura na União Europeia — Informações estatísticas e económicas 2003".
Direcção-Geral da Agricultura, Comissão Europeia.
[30] JO L 83 de 27.3.1999.
[31] JO C 28 de 1.2.2000 e rectificação JO C 232 de 12.8.2000.
[32] JO C 302 de 12.11.1987.
[33] JO C 252 de 12.9.2001.
[34] Cf. nota 17.
[35] JO C 28 de 1.2.2000.
[36] Acórdão de 26 de Junho de 1970 no proc.
47/69, Recueil XVI, p. 487.
[37] Cf., nomeadamente, os Acórdãos de 11 de Março de 1992, Compagnie commerciale de l'Ouest e outros c. Receveur principal des douanes, C-78 a C-83/90, Col. p. I-1847, ponto 27, de 16 de Dezembro de 1992, Georges Lornoy en zonen Nv E Outros c. Estado Belga, C-17/91, Col. p. I-6523, ponto 21 e de 23 de Abril de 2002, Niels Nygard c. Svineafgiftsonden, C-234/99, Col.I-3657.
[38] Acórdão de 23 de Abril de 2002 no proc.
C-234/99, Col. 2002, p. I-3657.
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 94/02)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Koks v kusech větších než 80 mm v průměru _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2730/2000/ESUO (Úř. věst. L 316, 15.12.2000, s. 30) (pozastaveno nařízením Rady (ES) č. 2117/2004 – Úř. věst. L 367, 14.12.2004, s. 3), naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 997/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 1) _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
Polyesterová střížová vlákna _BAR_ IndieKorejská republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2852/2000 (Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 17) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 428/2005 (Úř. věst. L 71, 17.3.2005, s. 1) _BAR_ 29. 12. 2005 _BAR_
Indie _BAR_ Závazek _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2000/818/ES (Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 116) _BAR_ 29. 12. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Telefax : (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Polsko
Státní podpora C 3/2005 (ex N 592/2004 – Řízení o přechodném mechanismu PL 51/2004) – Podpora na restrukturalizaci pro společnost Fabryka Samochodow Osobowych S.A. (dříve Daewoo – FSO Motor S.A.)
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 100/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 19. ledna 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Polsku své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatřením týkajícím se podpory, ohledně které Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž, na adresu:
European Commission
Directorate-General Competition
State aid Greffe
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Polsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
Dne 30. dubna 2004 Polsko oznámilo v rámci prozatímního postupu podle Smlouvy o přistoupení své rozhodnutí poskytnout podporu na restrukturalizaci společnosti DAEWOO-FSO MOTOR S.A., která nedávno změnila svůj název na Fabryka Samochodow Osobowych S.A. ("FSO").
Komise požádala o další informace a chybějící dokumenty, které byly dodány dne 18. června, 13. září a 3. listopadu 2004. Dne 9. listopadu 2004 proběhla schůzka.
Dne 6. ledna 2005 polské orgány akceptovaly, že Komise bude s oznámením ze dne 30. dubna 2004 nakládat rovněž jako s oznámením podle čl.
88 odst. 3 Smlouvy o ES, pokud jde o jakákoli opatření, o kterých by bylo shledáno, že představují novou podporu.
Popis příjemce a opatření týkajících se podpory
FSO je jedním z velkých polských výrobců osobních aut a jiných mechanických vozidel, přípojných vozidel, náhradních dílů a příslušenství, který sídlí ve Varšavě a zaměstnává přes 3000 zaměstnanců.
Do složité ekonomické situace se FSO dostal v roce 2000, a to především kvůli úpadku svého největšího akcionáře Daewoo Motor Corporation Ltd.
("DMC"). Poté se FSO dostal pod státní kontrolu.
Prodej FSO prudce klesl a v posledních letech překročily neuhrazené ztráty předchozích let spolu s hospodářským výsledkem v daném roce 50 % počátečního kapitálu ve výši 2,1 miliardy PLN.
Jeho podíl na polském trhu s novými vozidly, který činí přibližně 320000 vozidel ročně, klesl ze zhruba 30 % v roce 1999 na 2,2 % v roce 2004 a FSO nyní využívá jen asi […] [1] své výrobní kapacity.
Současný program restrukturalizace (od konce roku 2003 do konce roku 2006) je založen na […].
Plán restrukturalizace společnosti se zaměřuje na snížení výrobní kapacity a na změnu produktů a činností týkajících se technické a technologické, finanční, zaměstnanecké, organizační, nákupní a řídící oblasti.
Finanční restrukturalizační opatření týkající se soukromých a veřejných závazků zahrnují dohodu s hlavními věřiteli FSO o restrukturalizaci některých jejich pohledávek, podepsanou v září 2003, dohodu o vypořádání s dalšími 621 věřiteli (z nichž 94 % jsou soukromí věřitelé) v rámci reorganizačních řízení a 41 opatření týkajících se státní podpory, jako jsou záruky, odpisy, odklady splátek a splátkový kalendář.
Celkové náklady na restrukturalizaci se odhadují přibližně na 5,5 miliardy PLN (1,1 miliardy EUR).
Podle polských orgánů činí celková částka plánované státní podpory 827,6 milionů PLN (172,4 milionů EUR), což odpovídá 15 % celkových nákladů na restrukturalizaci (85 % je z vlastních zdrojů).
Hodnocení
Na základě poskytnutých informací Komise zjistila, že:
a) některé podpory (ve výši asi 35 milionů EUR) byly poskytnuty již dříve a po přistoupení nemohou být použity;
b) ostatní podpory ve výši asi 138 milionů EUR nebyly před přistoupením poskytnuty, a proto představují novou podporu.
Zvláště u podpor uvedených pod písmenem a) Komise zjistila, že všechny byly poskytnuty mezi 22. lednem a 30. dubnem 2004, tudíž před přistoupením.
Polské orgány poskytly kopie dohod mezi příslušnými veřejnými institucemi a FSO, rozhodnutí příslušných veřejných institucí nebo kopie závěrečných aktů, které veřejné orgány právně zavazovaly udělit určenou částku podpory před přistoupením.
V těchto dokumentech byly uvedeny i částky státní podpory a veškeré ostatní podrobnosti týkající se poskytnutí podpory a míry účasti veřejné instituce, kterou v budoucnu nelze měnit.
U podpor uvedených pod písmenem b) Komise zjistila, že tyto podpory zatím nebyly poskytnuty a že tudíž představují nové podpory, protože polské orgány buď nedoložily, kdy byla pomoc poskytnuta, nebo dodaly pouze obecné písemné prohlášení veřejných institucí pro polský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže a spotřebitele, které neukládá právní závazek vůči FSO.
Komise pokládá podpory uvedené pod písmenem b) a odsouhlasené polskými orgány za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Komise tuto podporu analyzovala podle pokynů pro restrukturalizaci z roku 1999, které byly v platnosti v době oznámení dne 30. dubna 2004.
Protože poskytnuté informace nepostačují k tomu, aby bylo možné určit, zdali se akvizice společnosti FSO investorem uskuteční za tržní hodnotu, Komise v této fázi nemůže vyloučit, že dohoda mezi státem a investorem může obsahovat prvky podpory.
Pokud jde o podporu pro FSO, Komise se rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, a to kvůli níže uvedeným pochybnostem o tom, zda současný plán restrukturalizace splňuje všechny nezbytné podmínky pro udělení výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. c), a zejména pochybnostem, zda
(1) plán investora stanoví nezbytné prostředky pro obnovu dlouhodobé životaschopnosti, zvláště když je plánovaná výroba automobilů v letech 2005 a 2006 nižší než hodnota uvedená jako zlomový bod pro ziskovost;
(2) nedochází k nepatřičnému narušení hospodářské soutěže, neboť polské orgány neposkytly dostatek informací o trhu a o tom, zdali má nevyužitou kapacitu a zdali existují možná kompenzační opatření;
(3) podpora byla striktně omezena na úroveň nezbytnou pro restrukturalizaci FSO, neboť se některá opatření týkající se podpory zdají být pro investora více motivující než na nezbytné minimum omezená podpora na restrukturalizaci; a
(4) byla respektována zásada "jednou a dost".
Aby byly tyto pochybnosti objasněny, bylo Polsko požádáno o dodání dalších informací, týkajících se:
- událostí, které následovaly po úpadku DMC a podmínek, za kterých byla […] hlasovacích práv/hlasovací práva FSO převedena na stát;
- dohod o restrukturalizaci pohledávek;
- úplného znění aktualizovaného plánu restrukturalizace;
- předložení různých prognóz trhu vyplývajících z průzkumu trhu, včetně těchto údajů:
- přesné definice trhu, na němž průzkum probíhal;
- názvů největších konkurentů společnosti, kteří mají majetkovou účast na světovém trhu, trhu společenství, případně na domácím trhu;
- vývoje podílů společnosti na trhu v posledních letech;
- stanovení celkové výrobní kapacity a poptávky na úrovni Společenství, včetně toho, zdali na trhu není nadměrná kapacita;
- předpověď vývoje poptávky, celkové kapacity a cen na trhu pro příštích pět let v rámci celého Společenství.
konečného časového harmonogramu pro zavedení různých opatření a konečného termínu pro uskutečnění plánu restrukturalizace;
navrhovaných příjmů a výdajů pro následujících pět let s odhadem návratnosti kapitálu a citlivostní studie založené na několika scénářích;
polského trhu/trhu EU – EHP a […] trhu pro prodej nových osobních automobilů, podílu FSO na těchto trzích a zda je na těchto trzích nadměrná kapacita;
opatření plánovaných FSO/investorem, která přesahují rámec toho, co je vyžadováno pro restrukturalizaci a co může být považováno za náhradu za narušení hospodářské soutěže, ke kterému došlo z důvodu udělení podpory konkurentům; a
toho, co polské orgány považují za vlastní příspěvek FSO.
ZNĚNÍ DOPISU
"Komisja pragnie poinformować Polskę, że po przeanalizowaniu informacji przedstawionych przez polskie władze na temat wspomnianych powyżej środków pomocy państwa, zgłoszonych w ramach procedury "przejściowej", o której mowa w załączniku IV sekcja 3 do Aktu Przystąpienia, podjęła decyzję, że szereg z nich zostało przyznanych przed przystąpieniem i nie ma zastosowania po przystąpieniu.
Odnośnie gwarancji i niektórych innych środków opisanych poniżej oraz biorąc po uwagę pismo władz polskich z dnia 5 stycznia 2005 r., Komisja podjęła decyzję o wszczęciu procedury określonej w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
I. PROCEDURA
(1) W dniu 30 kwietnia 2004 r. Polska powiadomiła o pomocy na restrukturyzację DAEWOO-FSO MOTOR S.A., która ostatnio zmieniła nazwę na Fabryka Samochodów Osobowych S.A.
("FSO"), w ramach procedury "przejściowej".
(2) W piśmie z dnia 19 maja 2004 r. Komisja zwróciła się do Polski o złożenie niektórych brakujących dokumentów, które zostały dostarczone następnie w dniu 18 czerwca 2004 r. Komisja w pismach z 2 sierpnia 2004 r. i 6 października 2004 r., zwróciła się o dostarczenie dalszych informacji, na które to pisma Polska odpowiedziała listami poleconymi odpowiednio z 13 września 2004 r. oraz 3 listopada 2004 r. Spotkanie odbyło się w dniu 9 listopada 2004 r.
(3) W dniu 5 stycznia 2005 r., władze Polski zaakceptowały fakt, że Komisja będzie traktowała zawiadomienie z dnia 29 kwietnia 2004 r. również jako zawiadomienie w ramach art.
88 ust.
3 Traktatu WE odnośnie wszelkich środków, które zostaną uznane za stanowiące nową pomoc państwa.
II. OPIS
1. Beneficjent pomocy
(4) FSO jest dużym polskim producentem samochodów, z siedzibą w Warszawie, która znajduje się na obszarze wspieranym na mocy art.
87 ust.
3 lit. a) Traktatu WE, o maksymalnej intensywności pomocy w wysokości 30 %.
W roku 2003 firma zatrudniała ponad 3000 pracowników.
Podmiot działa aktywnie na rynku samochodowym, produkując samochody osobowe i inne pojazdy mechaniczne, przyczepy, części zamienne i akcesoria.
Głównym źródłem dochodów jest produkcja samochodów Matiz i Lanos, marki Daewoo.
(5) Zakład będący poprzednikiem FSO działał w Polsce od lat pięćdziesiątych i był jednym z dwóch największych polskich producentów samochodów.
W 1996 r. podpisano umowę o powstaniu spółki typu joint venture między Daewoo Motor Corporation Ltd.
("DMC") a byłym Ministerstwem Przemysłu i Handlu.
Daewoo nabyło 70 % udziałów w nowoutworzonej jednostce DAEWOO-FSO MOTOR S.A, około 25 % udziałów posiadał Skarb Państwa, a pozostałą część udziałowcy mniejszościowi.
2. Trudności spółki i poszukiwanie inwestora strategicznego
(6) Trudna sytuacja ekonomiczna FSO jest głównie wynikiem bankructwa jej największego udziałowca, tj.
DMC w roku 2000.
Inne przyczyny wskazane przez polskie władze to (i) spadek popytu na nowe samochody na rynku krajowym, spowodowany głównie polityką fiskalną państwa, (ii) duży wzrost sprowadzanych samochodów używanych oraz ogólny spadek gospodarczy w tym okresie, (iii) brak wystarczających funduszy na działalność marketingową i promocyjną, (iv) długoterminowe porozumienia między właścicielami i bankami, (v) wysoki poziom zadłużenia oraz brak źródeł finansowania, (vi) nieregularne dostawy części zamiennych, (vii) brak zaufania dostawców wynikający z niezdolności spółki do regularnej spłaty zobowiązań oraz (viii) struktura operacyjna nieproporcjonalna do niskiego stopnia wykorzystania potencjału spółki.
(7) Obroty FSO spadły z 2,8 mld [2] PLN (583 mln euro) w roku 2000 do 725 mln PLN (151 mln euro) w roku 2002.
W latach 2000 — 2002 spółka generowała straty netto sięgające odpowiednio 2,1 mld PLN (438 mln euro), 1,1 mld PLN (229 mln euro) i 425 mln PLN (89 mln euro).
(8) Niektóre części grupy Daewoo, ale nie FSO, zostały nabyte przez General Motors.
W roku 2003 rząd Polski zawarł porozumienie z DMC, na mocy którego […] [3] przysługujące DMC prawa głosu przeszły na Skarb Państwa, a FSO stała się spółką państwową.
DMC w dalszym ciągu posiada akcje zwykłe w FSO, ale […].
(9) Spółka poszukuje inwestora strategicznego od początku wystąpienia trudności.
W lutym 2004 r. skontaktowała się z 29 największymi producentami samochodów, wysyłając im proponowany plan restrukturyzacji, zawierający środki pomocy państwa.
Tylko trzy firmy, […] wyraziły zainteresowanie zainwestowaniem w FSO. […], wyraziła konkretne zainteresowanie rozszerzeniem współpracy z FSO.
Rząd Polski rozpoczął wyłączne, mające na celu sprzedaż FSO, negocjacje z […].
(10) […] to […] producent samochodów na […].
(11) W dniu 25 czerwca 2004 r. podpisano list intencyjny pomiędzy Skarbem Państwa, […] i FSO, w którym strony zobowiązały się do strategicznej współpracy mającej na celu zapewnienie długotrwałej działalności FSO oraz skutecznej restrukturyzacji finansowej.
(12) Inwestor przygotował także projekt biznes planu dla FSO na lata 2005 — 2009, będący obecnie przedmiotem dyskusji stron.
W połowie października inwestor przedłożył Skarbowi Państwa kompletną ofertę inwestycyjną dla FSO, obejmującą następujące zobowiązania: […].
(13) Oprócz przedstawionej oferty, […] wykupił od pięciu polskich banków dług FSO na kwotę nominalną […], stanowiącą prawie […] całkowitego zadłużenia spółki wobec banków, wynoszącego […].
Uchwałą z dnia 9 listopada 2004 r. Rada Ministrów zatwierdziła sprzedaż posiadanych przez Skarb Państwa udziałów w FSO.
(14) Rząd mianował KPMG jako niezależnego konsultanta, który obecnie dokonuje wyceny wartości rynkowej spółki i udziałów należących do Skarbu Państwa.
Ministerstwo Skarbu Państwa sporządziło projekt umowy sprzedaży udziałów, zawierającej między innymi szczegółowe zobowiązania inwestycyjne.
3. Rynek
(15) Zgodnie z informacjami przekazanymi przez polskie władze wielkość polskiego rynku nowych samochodów w roku 2003 wynosiła 320000 pojazdów.
Rynek ten powiększał się szybko w latach 1995-1999 (w roku 1999 sprzedano ponad 600000 pojazdów), ale od roku 2000 sprzedaż zmniejszyła się znacząco.
W roku 2003 sprzedaż zaczęła ponownie rosnąć (głównie w związku z ożywieniem gospodarczym), i oczekuje się, że ta tendencja zostanie utrzymana (z wyjątkiem roku 2004, kiedy to wskutek zmian w ustawodawstwie dotyczącym podatku VAT spodziewany jest spadek sprzedaży) prowadząc do sprzedaży blisko 400000 pojazdów w roku 2006.
Długoterminowe prognozy dla tego rynku przewidują sprzedaż blisko 995000 samochodów rocznie.
W przeciwieństwie do Europy Zachodniej, gdzie w nadchodzących latach prognozowana jest stagnacja na rynku samochodowym, przewiduje się, że popyt na samochody w Europie Wschodniej wzrośnie w roku 2005 o 1.2 %, czyli o więcej niż średnia wartość prognozowana dla UE, a rynek samochodów ma rosnąć o 3-7 % rocznie w latach 2006 — 2009.
(16) Głównymi konkurentami FSO w Polsce i w Europie są Fiat, Škoda, Renault, Toyota, Opel, Peugeot, Ford, Volkswagen i Citroen.
Lider rynku polskiego (Fiat) posiada ok.
18 % rynku, podczas gdy udział pozostałych producentów wynosi 5-12 %.
W ciągu ostatnich kilku lat udział pojazdów importowanych w sprzedaży samochodów wzrósł z 25 % w roku 1998 do 75 % w roku 2003.
(17) W 1999 r., sprzedaż nowych samochodów w Polsce wyniosła 640000, a udział FSO w rynku ok.
30 % (179000 sprzedanych samochodów).
W roku 2003 liczba sprzedanych samochodów spadła do 358000, a udział rynkowy FSO do 2,2 % (mniej niż 8000 sprzedanych samochodów).
Ponad 50 % produkcji FSO przeznaczonej jest na rynki zagraniczne.
(18) Istotną częścią planu restrukturyzacji spółki jest plan ekspansji na […].
Polskie władze przekazały do tej pory tylko ograniczone informacje na temat rynku nowych pojazdów […].
4. Plan restrukturyzacji
(19) Zarząd FSO rozpoczął działania restrukturyzacyjne już w roku 1999, kiedy pojawiły się pierwsze oznaki kryzysu.
Jednakże z powodu braku porozumienia między wszystkimi udziałowcami zrealizowanie pierwotnego planu okazało się niemożliwe.
(20) W przeszłości władze publiczne przyznały FSO odroczenia lub rozłożenie na raty spłaty zobowiązań publicznych na kwotę około 1,3 mln PLN (275000 euro).
(21) Realizację bieżącego programu restrukturyzacji rozpoczęto pod koniec roku 2003, a jego zakończenie planowane jest na rok 2007.
Program został oparty na założeniu, że inwestor strategiczny dla FSO zostanie znaleziony przed rokiem 2006.
Jako że w momencie opracowywania planu restrukturyzacji nie był pewny moment wejścia inwestora do spółki, plan opracowano początkowo w dwóch alternatywnych wariantach.
(22) W ostatnim czasie wejście potencjalnego inwestora do spółki stało się pewniejsze, a FSO potwierdziło pierwszy wariant planu restrukturyzacji, jednakże docelowe daty uległy drobnym zmianom:
- […].
(23) Zgodnie z planem restrukturyzacji poziom produkcji w roku 2005 wyniesie [80000-110000] [3] samochodów, a w roku 2006 [110000-140000] [3], co wyznacza niezbędną wydajność linii produkcyjnych na [30-50] [3] pojazdów na godzinę.
Około 22000 z tych samochodów powinno być sprzedane w Polsce (co dałoby FSO udział rynkowy w wysokości ok.
5,6 %), a pozostała część na rynkach europejskich, azjatyckich i południowoamerykańskich.
W trakcie negocjacji […]inwestor stwierdził, że planuje osiągnąć poziom produkcji [70000-100000] [3] samochodów w roku 2005 i [100000-130000] [3] w roku 2006.
Władze polskie wskazały, że progiem rentowności jest osiągnięcie poziomu produkcji [130000-150000] [3] pojazdów rocznie.
(24) FSO planuje zmniejszenie o [20-40] [3] % istniejących mocy produkcyjnych, wykorzystywanych obecnie tylko częściowo […].
(25) Według władz Polski wprowadzenie nowych modeli samochodów nie spowoduje zwiększenia mocy produkcyjnych FSO, ponieważ […].
Środki restrukturyzacji
(26) Plan restrukturyzacji, zmodyfikowany i zatwierdzony przez polski Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (UOKiK) w dniach 31 marca 2004 r. i 26 kwietnia 2004 r., zawiera kilka rozwiązań służących ograniczaniu kosztów, mających za zadanie przywrócenie długoterminowej rentowności spółki, jak również rozwiązania niezbędne dla […].
(27) Plan restrukturyzacji spółki koncentruje się w szczególności na zmniejszeniu mocy produkcyjnych i na następujących działaniach restrukturyzacyjnych:
1. Restrukturyzacja produktu, […].
2. Zwiększenie poziomu produkcji i sprzedaży […].
3. Restrukturyzacja techniczna i technologiczna […].
4. Restrukturyzacja finansowa i restrukturyzacja zobowiązań publicznych, opisana szczegółowo poniżej.
5. Restrukturyzacja zatrudnienia, poprzez zmniejszenie liczby pracowników o dodatkowe [więcej niż 1000] [3] osób, nie licząc [więcej niż 2000] [3] pracowników dotychczas zwolnionych między styczniem 2001 r. a wrześniem 2003 r. Powinna ona zapewnić redukcję kosztów pracowniczych o blisko [20-40] [3] % w porównaniu z rokiem 2003, poprawę struktury zatrudnienia, wzrost wydajności i […].
6. Reorganizacja, poprzez uproszczenie istniejącej struktury organizacyjnej i […].
Dodatkowo zastosowane zostaną rozwiązania nakierowane na poprawę zarządzania środkami obrotowymi.
Ponadto zlikwidowane zostaną te przynoszące straty jednostki, które nie mogą być zrestrukturyzowane, a udziały w jednostkach zależnych i ich środki trwałe zostaną sprzedane.
7. Restrukturyzacja systemu zakupów, poprzez poszukiwanie alternatywnych dostawców krajowych i negocjowanie nowych warunków dostaw.
8. Restrukturyzacja zasobów i zarządzania, w szczególności zwiększenie wydajności środków produkcji poprzez sprzedaż środków zbędnych, restrukturyzacja pozostałych środków nieprodukcyjnych oraz reorganizacja FSO.
9. Zmiany dotyczące ochrony środowiska mające na celu spełnienie wymagań zawartych w odpowiednich normach ochrony środowiska.
Koszty restrukturyzacji i źródła finansowania
(28) Łączne koszty restrukturyzacji szacowane są na ok.
5,5 mld PLN (1,1 mld euro), a ich podział jest następujący (w tys.
PLN):
Koszty restrukturyzacji(w tys.
PLN) _BAR_ Poszczególne lata restrukturyzacji _BAR_ Razem _BAR_
2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_
Restrukturyzacja produktu _BAR_ _BAR_ 156 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 156 _BAR_
Zmiany dotyczące poziomu sprzedaży _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 81293 _BAR_
Restrukturyzacja organizacji sprzedaży _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 3603 _BAR_
Restrukturyzacja technologiczna _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 1089892 _BAR_
Restrukturyzacja finansowa _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ 4241054 _BAR_
Restrukturyzacja zatrudnienia _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ 34686 _BAR_
Reorganizacja _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Restrukturyzacja systemu zakupów _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Restrukturyzacja zasobów _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Środki dotyczące zarządzania środkami obrotowymi _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ 3916 _BAR_
Środki w zakresie ochrony środowiska _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 1904 _BAR_
Razem _BAR_ 3321751 _BAR_ 1255172 _BAR_ 67253 _BAR_ 812328 _BAR_ 5456504 _BAR_
(29) Według polskich władz łączna kwota planowanej pomocy państwa wynosi 827,6 mln PLN (172,4 mln euro), co stanowi 15 % całkowitych kosztów restrukturyzacji.
Polska twierdzi, że reszta, tj.
85 % kosztów restrukturyzacji (w tym konwersja zobowiązań w kapitał własny oraz umorzenie długu przez udziałowców i wierzycieli), stanowi wkład własny FSO, jak zostało to przestawione poniżej.
Źródło finansowania(w tys.
PLN) _BAR_ Poszczególne lata restrukturyzacji _BAR_ Razem _BAR_
2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_
Wkład spółki _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 4628903 _BAR_
Pomoc publiczna _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 827601 _BAR_
Razem _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 5456504 _BAR_
(30) Restrukturyzacja finansowa zobowiązań prywatnych i publicznych spółki odbywa się w drodze porozumienia zawartego z udziałowcami i głównymi wierzycielami, ugody sądowej z innymi wierzycielami oraz poprzez różne formy pomocy publicznej, w tym gwarancje państwa.
(31) Pierwszy rodzaj środków obejmuje umowy o restrukturyzację zadłużenia zawierane z wierzycielami prywatnymi i publicznymi, które według władz Polski, nie obejmują pomocy państwa.
We wrześniu 2003 r., podpisano porozumienie z głównymi wierzycielami FSO, w tym ze Skarbem Państwa, sześcioma polskimi bankami i dwoma koreańskimi instytucjami finansowymi, mające na celu restrukturyzację niektórych z ich roszczeń.
Restrukturyzacja zadłużenia obejmowała w szczególności:
(a) zamianę zobowiązań wobec głównych udziałowców FSO (DMC i Skarbu Państwa) na kapitał własny w kwocie [3000000000-4000000000] [3] PLN;
Specyfikacja(w tys. zł) _BAR_ Dług FSO _BAR_ Odsetki _BAR_ Całkowite zobowiązania _BAR_ Kwota zobowiązań zamienionych na kapitał własny _BAR_ Umorzenie zadłużenia _BAR_ Redukcja zadłużenia w % _BAR_
DMC _BAR_ [2000000-3000000] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 100 % _BAR_
Skarb Państwa _BAR_ [150000-300000] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ 95 % _BAR_
(b) restrukturyzacja roszczeń banków (sześć polskich banków), obejmująca odroczenie spłaty w wysokości [150000000-300000000] [3] PLN w ratach […], spłatę [150000000-200000000] [3] PLN w drodze sprzedaży niektórych środków nieprodukcyjnych, oraz umorzenie roszczeń przez banki na kwotę [ponad 1000000000] [3] PLN.
(32) W dniu 17 września 2003 r. FSO złożyła w sądzie wniosek o wszczęcie postępowania układowego, a w dniu 30 września 2003 r.
Sąd Gospodarczy miasta Warszawy wydał decyzję w sprawie otwarcia takiego postępowania. Układ z 621 wierzycielami (z których 94 % to wierzyciele prywatni) na łączną kwotę zadłużenia 196148692 PLN (40866124 euro) został zatwierdzony przez Sąd w dniu 5 listopada 2004 r.
(33) Wierzyciele zostali podzieleni na dwie grupy, w zależności od wysokości należności.
Warunki układu są takie same dla wszystkich wierzycieli, a długi względem wierzycieli publicznych nie były zabezpieczone.
W wyniku postępowania układowego zakładana efektywna redukcja omawianych zobowiązań ma wartość 126668000 PLN (26390338 euro), co stanowi ok.
70 % łącznej kwoty.
Opis środków pomocy państwa
(34) Według polskich władz środki na restrukturyzację finansową obejmujące pomoc państwa dotyczą:
1. restrukturyzacji zobowiązań publicznych (takich jak zobowiązania podatkowe, koszty egzekucji zobowiązań z tytułu należnego podatku dochodowego od osób prawnych, zobowiązania z tytułu ubezpieczenia społecznego, podatki od nieruchomości, itp.) nieobjętych wspomnianym wyżej porozumieniem, poprzez ich odpisanie, odroczenie płatności, rozłożenie na raty oraz przekazanie aktywów za zobowiązania;
2. pożyczek gwarantowanych przez Skarb Państwa oraz pomocy udzielonej w formie subsydiów i dodatkowej kapitalizacji.
(35) Władze przyznające pomoc to Skarb Państwa, Ministerstwo Finansów, Urzędy Skarbowe, władze samorządowe, Urzędy Celne, Zakład Ubezpieczeń Społecznych, Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej oraz Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych.
(36) Gwarancja Skarbu Państwa stanowi najbardziej znaczący środek pomocy państwa, ponieważ dotyczy ona pożyczki na kwotę 612896000 PLN (127692383 euro) przeznaczonej na inwestycję związaną z produkcją nowych modeli samochodów.
Pozostałymi ważnymi środkami są: zasilenie kapitałowe ze środków Skarbu Państwa w kwocie 26215000 PLN (5461701 euro) z przeznaczeniem na sfinansowanie odpraw dla pracowników oraz na zwiększenie kapitału obrotowego w kwocie 26562000 PLN (5533996 euro) [5].
(37) Różne środki pomocowe przedstawione przez polskie władze (wraz z odpowiadającymi im wartościami wyrażonymi ekwiwalentem dotacji netto), są następujące:
Lp. _BAR_ Data przyznania pomocy państwa _BAR_ Instytucja przyznająca pomoc/rodzaj zobowiązania _BAR_ Forma pomocy państwa _BAR_ Kwota zadłużenia/Wartość nominalna środka(w tys.
PLN) _BAR_ Wartość pomocy państwa wyrażona ekwiwalentem dotacji netto(w tys.
PLN) _BAR_
1 _BAR_ 22.1.2004 _BAR_ Zakład Ubezpieczeń Społecznych w Warszawie _BAR_ Odroczenie rozłożonej na raty płatności,Płatne od 30 stycznia 2004 r. do 30 maja 2009 r. _BAR_ 24011 _BAR_ 4274 _BAR_
2 _BAR_ 22.4.2004 _BAR_ Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób NiepełnosprawnychWpłaty na PFRON _BAR_ Odroczenie rozłożonej na raty płatności,Płatne w 16 kwartalnych ratach począwszy od 30 czerwca 2004 r. _BAR_ 1323 _BAR_ 444 _BAR_
3 _BAR_ 22.4 2004 _BAR_ Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób NiepełnosprawnychWpłaty na PFRON _BAR_ Umorzenie(należność główna + odsetki) _BAR_ 2254 _BAR_ 2254 _BAR_
4 _BAR_ 30.4.2004 _BAR_ Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób NiepełnosprawnychWpłaty na PFRON _BAR_ Umorzenie _BAR_ 626 _BAR_ 552 _BAR_
5 _BAR_ 30.4.2004 _BAR_ Miasto WarszawaPodatek od nieruchomości _BAR_ Umorzenie _BAR_ 11747 _BAR_ 10368 _BAR_
6 _BAR_ 27.4.2004 _BAR_ Miasto WarszawaPodatek od nieruchomości _BAR_ Umorzenie(należność główna + odsetki) _BAR_ 12282 _BAR_ 12282 _BAR_
7 _BAR_ 31.3.2004 _BAR_ Starostwo Powiatowe w EłkuOpłata za wieczyste użytkowanie gruntu _BAR_ Odroczenie zapłaty do 31 grudnia 2004 r. _BAR_ 56 _BAR_ 1 _BAR_
8 _BAR_ 14.4.2004 _BAR_ Urząd Miasta w EłkuPodatek od nieruchomości _BAR_ Umorzenie _BAR_ 134 _BAR_ 119 _BAR_
9 _BAR_ 16.4.2004 _BAR_ Urząd Miasta w EłkuPodatek od nieruchomości _BAR_ Rozłożenie na raty płatne:I rata — kwiecień 2004 r.II rata — lipiec 2004 r.III rata — grudzień 2004 r.IV rata — kwiecień 2005 r.V rata — lipiec 2005 r.VI rata — kwiecień 2006 r.VII rata — lipiec 2006 r. _BAR_ 411 _BAR_ 328 _BAR_
10 _BAR_ 16.4.2004 _BAR_ Urząd Miasta w EłkuPodatek od nieruchomości _BAR_ Umorzenie(należność główna + odsetki) _BAR_ 246 _BAR_ 246 _BAR_
11 _BAR_ 29.4.2004 _BAR_ Urząd Miasta w KożuchowiePodatek od nieruchomości _BAR_ Umorzenie(należność główna + odsetki) _BAR_ 344 _BAR_ 344 _BAR_
12 _BAR_ 29.4.2004 _BAR_ Urząd Miasta w KożuchowiePodatek od nieruchomości _BAR_ Odroczenie rozłożonej na raty płatności, płatnej w 16 ratach kwartalnych począwszy od 30 czerwca 2004 r. _BAR_ 625 _BAR_ 131 _BAR_
13 _BAR_ 30.4.2004 _BAR_ Drugi Mazowiecki Urząd Skarbowy w WarszawiePodatek od czynności cywilno-prawnych _BAR_ Odroczenie rozłożonej na 15 rat płatności,I rata płatna dnia 31 maja 2004 r. _BAR_ 2258 _BAR_ 69 _BAR_
14 _BAR_ 30.4.2004 _BAR_ Drugi Mazowiecki Urząd Skarbowy w WarszawiePodatek od czynności cywilno-prawnych _BAR_ Odroczenie rozłożonej na 15 rat płatności,I rata płatna 1 sierpnia 2004 r. _BAR_ 1062 _BAR_ 28 _BAR_
15 _BAR_ 31.3.2004 _BAR_ Urząd Skarbowy Warszawa-PragaPodatek akcyzowy _BAR_ Umorzenie _BAR_ 1796 _BAR_ 1551 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ RAZEM _BAR_ 59175 _BAR_ 32991 _BAR_
Lp. _BAR_ Domniemana data umowy lub decyzji/przedłożone dowody _BAR_ Instytucja przyznająca pomoc państwa/rodzaj zobowiązania _BAR_ Forma pomocy państwa _BAR_ Kwota zadłużenia/nominalna wartość stosowanych środków(w tys.
PLN) _BAR_ Wartość pomocy państwa wyrażona ekwiwalentem dotacji netto(w tys.
PLN) _BAR_
1 _BAR_ 27.11.2003Rozporządzenie Ministra Finansów z 27 listopada 2003 r. w sprawie zaniechania poboru podatku dochodowego od niektórych dochodów płatników podatku dochodowego od osób prawnych _BAR_ Skarb Państwa _BAR_ Porozumienie z bankami _BAR_ do 89000 _BAR_ do 89000 _BAR_
2 _BAR_ 7.4.2004Projekt aktu notarialnego umowy, protokół z zebrania ogłaszającego przyznanie dotacji dla FSO, konferencja prasowa ogłaszająca przyznanie pomocy, działania prawne niezbędne dla zawarcia umowy i otrzymania pomocy, tj. przyjęcie uchwały podczas nadzwyczajnego zgromadzenia akcjonariuszy FSO w sprawie podwyższenia kapitału _BAR_ Skarb Państwa _BAR_ Zasilenie kapitałowe z przeznaczeniem na kapitał obrotowy _BAR_ 26562 _BAR_ 23827 _BAR_
3 _BAR_ Skarb Państwa _BAR_ Dotacja na sfinansowanie odpraw dla pracowników _BAR_ 26215 _BAR_ 21234 _BAR_
4 _BAR_ 13.4.2004Pismo Podsekretarza Stanu w Ministerstwie Finansów _BAR_ Ministerstwo Finansów _BAR_ Gwarancje i poręczenia na kredyt inwestycyjny _BAR_ 612896 _BAR_ 612896 _BAR_
5 _BAR_ 2004 r., Decyzja dotycząca jedynie rozłożenia zobowiązań na raty, ale nie umorzenia _BAR_ Urząd Skarbowy Warszawa-PragaPodatek dochodowy _BAR_ Umorzenie _BAR_ 34860 _BAR_ 34860 _BAR_
6 _BAR_ 2004 r., Decyzja dotycząca jedynie rozłożenia zobowiązań na raty, ale nie umorzenia _BAR_ Zakład Ubezpieczeń Społecznych _BAR_ Umorzenie _BAR_ 1586 _BAR_ 1586 _BAR_
7 _BAR_ II połowa 2004 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób NiepełnosprawnychWpłaty na PFRON _BAR_ Umorzenie, odroczenie spłaty w postaci 5 kwartalnych rat; I rata płatna 30 czerwca 2005 r. _BAR_ 390 _BAR_ 390 _BAR_
370 _BAR_ 14 _BAR_
8 _BAR_ I połowa 2005 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób NiepełnosprawnychWpłaty na PFRON _BAR_ Umorzenie, odroczenie spłaty w postaci 6 kwartalnych rat;I rata płatna 1 stycznia 2006 r. _BAR_ 300 _BAR_ 300 _BAR_
300 _BAR_ 8 _BAR_
9 _BAR_ I połowa 2005 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Miasto WarszawaPodatek od nieruchomości _BAR_ Odroczenie 12 miesięcznych ratI rata płatna 2 stycznia 2006 r. _BAR_ 5872 _BAR_ 198 _BAR_
10 _BAR_ 2005 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Miasto WarszawaDzielnica BiałołękaOpłata za wieczyste użytkowanie gruntów _BAR_ Odroczenie zapłaty do 31 grudnia 2005 r. _BAR_ 376 _BAR_ 8 _BAR_
11 _BAR_ 2005 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Urzędy miejskie Miasta WarszawaOpłata za wieczyste użytkowanie gruntów _BAR_ Odroczenie zapłaty do 31 grudnia 2005 r. _BAR_ 2022 _BAR_ 42 _BAR_
12 _BAR_ 2005 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Starostwo Powiatowe w EłkuOpłata za wieczyste użytkowanie gruntów _BAR_ Odroczenie zapłaty do 31 grudnia 2005 r. _BAR_ 56 _BAR_ 1 _BAR_
13 _BAR_ I połowa 2004 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Urząd Miasta w EłkuPodatek od nieruchomości _BAR_ Odroczenie spłaty w postaci 12 miesięcznych rat zobowiązań za kwiecień, maj 2004 r.I rata płatna 31 grudnia 2004 r. _BAR_ 215 _BAR_ 6 _BAR_
14 _BAR_ II połowa 2004 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Urząd Miasta w EłkuPodatek od nieruchomości _BAR_ Odroczenie spłaty w postaci 12 miesięcznych ratI rata płatna do 30 czerwca 2005 r. _BAR_ 323 _BAR_ 11 _BAR_
15 _BAR_ II połowa 2004 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Urząd Miasta w KożuchowiePodatek od nieruchomości _BAR_ Odroczenie spłaty w postaci 12 miesięcznych ratI rata płatna 1 stycznia 2005 r. _BAR_ 463 _BAR_ 9 _BAR_
16 _BAR_ 2004 r., pisemna deklaracja przekazana UOKiK "uznająca plan restrukturyzacji za ważny" _BAR_ Wojewoda Mazowiecki wraz z urzędami miejskimi Miasta WarszawaOpłata za wieczyste użytkowanie gruntów _BAR_ Umorzenie opłaty za rok 2004 _BAR_ 2349 _BAR_ 2349 _BAR_
17 _BAR_ 2004 r., zgoda ustna _BAR_ Starostwo Powiatowe w OpoluOpłata za wieczyste użytkowanie gruntów _BAR_ Odroczenie zapłaty do 31 grudnia 2004 r. _BAR_ 79 _BAR_ 2 _BAR_
18 _BAR_ 2005 r., zgoda ustna _BAR_ Starostwo Powiatowe w OpoluOpłata za wieczyste użytkowanie gruntów _BAR_ Odroczenie zapłaty do 31 grudnia 2005 r. _BAR_ 79 _BAR_ 2 _BAR_
19 _BAR_ 2004 r., zgoda ustna _BAR_ Starostwo Powiatowe w NysieOpłata za wieczyste użytkowanie gruntów _BAR_ Odroczenie zapłaty do 31 grudnia 2004 r. _BAR_ 89 _BAR_ 2 _BAR_
20 _BAR_ 2005 r., zgoda ustna _BAR_ Starostwo Powiatowe w NysieOpłata za wieczyste użytkowanie gruntów _BAR_ Odroczenie zapłaty do 31 grudnia 2005 r. _BAR_ 89 _BAR_ 2 _BAR_
21 _BAR_ II połowa 2004 r., zgoda ustna _BAR_ Urząd Miejski w NysiePodatek od nieruchomości _BAR_ Umorzenie,Odroczenie spłaty płatnej 16 kwartalnych w ratach _BAR_ 341 _BAR_ 341 _BAR_
341 _BAR_ 25 _BAR_
22 _BAR_ 2005 r., zgoda ustna _BAR_ Drugi Mazowiecki Urząd Skarbowy w WarszawiePodatek od czynności cywilno-prawnych _BAR_ Umorzenie _BAR_ 1129 _BAR_ 1129 _BAR_
23 _BAR_ 2005 r., zgoda ustna _BAR_ Drugi Mazowiecki Urząd Skarbowy w WarszawiePodatek od czynności cywilno-prawnych _BAR_ Umorzenie _BAR_ 531 _BAR_ 531 _BAR_
24 _BAR_ I połowa 2004 r., zgoda ustna _BAR_ II Urząd Celny w WarszawieOpłaty celne _BAR_ Odroczenie zapłaty za maj, czerwiec 2004 r. do grudnia 2004 r. _BAR_ 1050 _BAR_ 16 _BAR_
25 _BAR_ II połowa 2004 r., zgoda ustna _BAR_ II Urząd Celny w WarszawieOpłaty celne _BAR_ Odroczenie zapłaty za lipiec, sierpień 2004 r. do stycznia 2005 r. _BAR_ 1000 _BAR_ 13 _BAR_
26 _BAR_ 2004 r. zgoda ustna _BAR_ Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej/Wojewódzki Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki WodnejSkarb Państwa _BAR_ Subsydium lub kredyt preferencyjny na sfinansowanie kosztów wdrożenia i obsługi, do końca 2008 r., systemu odzysku samochodów oraz kosztów adaptacji do wymogów prawnych w zakresie ochrony środowiska. _BAR_ 7170 _BAR_ 5808 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ RAZEM _BAR_ 817053 _BAR_ 794610 _BAR_
_BAR_ _BAR_ ŁĄCZNIE (TABELE I — II) _BAR_ _BAR_ 876228 _BAR_ 827601 _BAR_
III. OCENA
1.
"Procedura przejściowa"
1.1.
Ramy prawne — procedura " przejściowa" oraz pojęcie "mające zastosowanie po"
(38) Procedura "przejściowa" została opisana w załączniku IV sekcja 3 do Aktu Przystąpienia.
Stanowi ona ramy prawne dla oceny programów pomocowych i poszczególnych środków pomocowych wdrażanych w nowych Państwach Członkowskich przed datą przystąpienia do UE i wciąż mających zastosowanie po tej dacie.
Procedura ta odnosi się do tych programów i środków pomocowych, które nie zostały jeszcze zamieszczone na liście "istniejących środków pomocowych" dołączonej do załącznika IV do Aktu Przystąpienia, a które zostały wdrożone po 10 grudnia 1994 r. Środki pomocowe wdrożone przed 10 grudnia 1994 r. i mające zastosowanie po przystąpieniu do UE uznawane są za istniejącą pomoc, w rozumieniu art.
88 ust.
1 Traktatu WE.
W tym względzie właściwym kryterium oceny jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe władze krajowe przyznały pomoc [7].
(39) W ramach procedury przejściowej najpierw władze krajowe odpowiedzialne za monitorowanie pomocy państwa (w Polsce Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów) muszą ocenić zgodność z zasadami wspólnego rynku stosowanych środków pomocowych, mających zastosowanie po przystąpieniu.
Następnie, po przekazaniu przez władze polskie informacji, Komisja bada zgodność mających zastosowanie po przystąpieniu środków pomocy państwa z zasadami wspólnego rynku.
Jeżeli Komisja ma poważne wątpliwości odnośnie zgodności tych środków z acquis communautaire, może ona wnieść swoje zastrzeżenia w terminie trzech miesięcy od daty otrzymania kompletnej informacji.
W przeciwnym wypadku, jeżeli Komisja nie zgłosi żadnych zastrzeżeń w określonym terminie, środki te zostaną uznane od daty przystąpienia za istniejącą pomoc.
(40) Środki pomocowe przyznane przed przystąpieniem i nie mające zastosowania po przystąpieniu ("nie mające zastosowania po") nie mogą być badane przez Komisję ani w ramach procedur ustanowionych w art.
88 Traktatu WE, ani w ramach procedury przejściowej.
Zważywszy, że procedura przejściowa określa tylko czy dany środek pomocowy stanowi istniejącą pomoc dla celów postępowań w sprawie pomocy państwa prowadzonych po przystąpieniu, nie upoważnia ona Komisji ani nie wymaga od niej dokonywania przeglądu środków pomocowych, które nie mają zastosowania po przystąpieniu.
(41) Jedynie środki pomocowe, w ramach których po przystąpieniu można przyznawać dodatkową pomoc, lub zwiększać kwotę pomocy już przyznanej, mogą zostać uznane za pomoc istniejącą zgodnie z procedurą przejściową — jeżeli zostaną spełnione określone warunki — i w związku z tym podlegać tej procedurze.
Z drugiej strony procedura przejściowa nie ma zastosowania w odniesieniu do środków pomocowych, które zostały już przyznane ostatecznie, bezwarunkowo i na konkretną kwotę jeszcze przed przystąpieniem.
Ponownie tutaj, w celu ustalenia czy z tym przypadkiem mamy do czynienia, właściwym kryterium oceny jest prawnie wiążący akt prawny, na mocy którego właściwe władze krajowe przyznały pomoc.
(42) W przypadku braku takiego aktu prawnego uznaje się, że pomoc nie została przyznana przed przystąpieniem i stanowi nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem oceniana jest przez Komisję na podstawie art.
87 i 88 Traktatu WE.
(43) Nowa pomoc musi być oceniona w chwili jej przyznania; za przyznanie pomocy uznaje się prawne zobowiązanie państwa, a nie wypłatę pomocy.
Wszelkie płatności, obecne lub przyszłe, w ramach danego zobowiązania prawnego stanowią jedynie wykonanie zobowiązania i nie mogą być rozumiane jako pomoc nowa lub dodatkowa.
W związku z powyższym Komisja uważa, że aby pomoc została uznana za mającą zastosowanie po przystąpieniu należy wykazać jej zdolność do wytworzenia po przystąpieniu dodatkowych korzyści, nieznanych lub niedokładnie znanych w momencie przyznawania pomocy.
(44) Komisja uznaje poszczególne środki pomocowe za mające zastosowanie po przystąpieniu w rozumieniu załącznika IV sekcja 3 do Aktu Przystąpienia, jeżeli dokładne zaangażowanie ekonomiczne państwa nie było znane w dniu przyznania pomocy, ani później w dniu przystąpienia.
(45) Odnośnie gwarancji, aby środek pomocowy został uznany za nie mający zastosowania po przystąpieniu muszą być spełnione następujące warunki:
- ryzyka są dokładnie zdefiniowane i zawarte w wyczerpującym wykazie zamkniętym do daty przystąpienia;
- przewidziano pułap płatności;
- odnosi się on do zdarzeń, które już miały miejsce przed dniem przyznania pomocy, a nie do zdarzeń przyszłych.
1.2.
Poszczególne środki pomocowe
(46) Na podstawie wyżej opisanych zasad pierwsza ocena Komisji skoncentrowała się na określeniu, czy proponowane środki pomocowe wymienione wyżej w tabelach IV i V: (a) zostały przyznane przed przystąpieniem, ale nie mają zastosowania po przystąpieniu; (b) zostały przyznane przed przystąpieniem i mają zastosowanie po przystąpieniu; lub (c) nie zostały przyznane przed przystąpieniem i stanowią nową pomoc.
(47) Na podstawie dostarczonych informacji wszystkie środki pomocowe wydają się należeć jedynie do kategorii (a) lub (c), jako że albo zostały przyznane przed przystąpieniem i nie mają zastosowania po, albo nie zostały jeszcze przyznane, przez co stanowią nową pomoc.
Środki pomocowe 1 do 15 z tabeli IV i środki pomocowe 1 do 3 z tabeli V (łącznie 167052000 PLN lub 34804044 euro): przyznane przed przystąpieniem i nie mające zastosowania po przystąpieniu.
(48) Wszystkie środki od 1 do 15 z tabeli IV powyżej, na kwotę 32991000 PLN (6873430 euro) zostały przyznane między dniem 22 stycznia a 30 kwietnia 2004 r., tj. przed przystąpieniem, na mocy decyzji władz publicznych.
Środki te obejmują umorzenia, odroczenie spłaty i rozłożenie na raty zadłużenia FSO wynikającego ze zobowiązań podatkowych i zaległych składek na ubezpieczenie społeczne.
Władze polskie dostarczyły kopie umów między odnośnymi instytucjami publicznymi, w tym Skarbem Państwa, a FSO lub decyzje odnośnych instytucji publicznych, z podaniem kwot pomocy państwa i innych szczegółów dotyczących przyznania pomocy.
Komisja uznaje więc, że środki te zostały przyznane przed przystąpieniem.
Ponadto, jako że czynności podjęte przed przystąpieniem jasno określały zaangażowanie instytucji publicznych w spółce (kwoty zostały określone i nie mogą ulec zmianie w przyszłości), Komisja uznaje te środki, jako nie mające zastosowania po przystąpieniu.
(49) Odnośnie środka 1 z tabeli V, na kwotę 89 mln PLN (18,5 mln euro), dotyczącego porozumienia FSO z bankami, władze polskie przedłożyły tekst rozporządzenia Ministra Finansów nr 1969 z 27 listopada 2003 r., w sprawie zaniechania poboru podatku dochodowego od niektórych banków.
W szczególności rozporządzenie zwolniło z podatku dochodowego banki, które przyznały pożyczki FSO do 31 lipca 2003 r. i które ustanowiły fundusze na restrukturyzację FSO; zwolnienie z podatku dotyczyło tylko dochodu związanego z deprecjacją pożyczek dla FSO na lata 2004-2006.
Komisja uważa, że środek 1 z tabeli V został przyznany przed przystąpieniem, ponieważ wyżej wymienione rozporządzenie jest aktem ostatecznym, prawnie zobowiązującym Ministerstwo do przyznania pomocy.
Ponadto Komisja uważa, że pomoc nie ma zastosowania po przystąpieniu, ponieważ maksymalne zaangażowanie Skarbu Państwa było znane jeszcze przed przystąpieniem, a roszczenia były jasno i ostatecznie określone.
(50) Środki 2 i 3 z tabeli V dotyczą pomocy udzielonej przez Skarb Państwa w postaci dotacji na sfinansowanie odpraw dla pracowników oraz zasilenie kapitałowe w wysokości 45061000 PLN [8] (9388125 euro).
Władze polskie przedstawiły następujące dokumenty i informacje na temat tych środków:
- 7 kwietnia 2004 r. urzędnicy Ministerstwa Skarbu Państwa rekomendowali przyznanie pomocy; następnego dnia Podsekretarz Stanu w Ministerstwie Skarbu Państwa ogłosił jej przyznanie podczas spotkania z przedstawicielami FSO i zadecydował o uzależnieniu transferu środków pomocowych do FSO (pomoc zostanie przekazana) od uzyskania pozytywnej opinii Prezesa UOKiK (otrzymana w dniu 28 kwietnia 2004 r.);
- decyzja została ogłoszona na konferencji prasowej i opublikowana w polskiej prasie;
- następnie FSO zwolniła pracowników na warunkach przewidzianych w planie restrukturyzacji i rozpoczęła realizację czynności prawnych niezbędnych dla dokonania płatności odnośnych kwot, tj. podjęcie uchwały na nadzwyczajnym zgromadzeniu akcjonariuszy FSO w sprawie podwyższenia kapitału, przygotowanie projektu aktu notarialnego w sprawie umowy ze Skarbem Państwa, podjęcie wielu innych czynności prawnych niezbędnych do zawarcia umowy i otrzymania pomocy (jak otwarcie specjalnych kont bankowych na środki pomocowe, wydanie deklaracji przyjmującej warunki umowy, oraz przesłanie jej do sądu i zatwierdzenie jej przez sąd zajmujący się postępowaniem układowym).
(51) Komisja uznaje, że polskie władze przedstawiły wystarczające dowody na to, że środki te zostały przyznane przed przystąpieniem i nie mają zastosowania po, ze względu na ich jednorazowy charakter i nie spowodują dalszego wzrostu pomocy w przyszłości.
(52) W związku z powyższym środki opisane w punktach 48 do 51, nie będą badane przez Komisję w ramach procedur ustanowionych w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
Jednakże kwota tej pomocy musi być uwzględniona przy ocenie zgodności środków pomocowych przyznanych po przystąpieniu.
Środki pomocowe 4 do 26 z tabeli V (na łączną kwotę 660,5 mln PLN — 137,6 mln euro): środki jeszcze nieprzyznane, w związku z tym stanowiące nową pomoc państwa.
(53) Na podstawie dotychczas otrzymanych informacji wydaje się, że środki 4 do 26 z tabeli V na kwotę 660549000 PLN (137620482 euro) nie zostały jeszcze przyznane.
(54) Odnośnie gwarancji stanowiącej największą część pomocy (środek 4 z tabeli V), polskie władze przedstawiły pismo Podsekretarza Stanu w Ministerstwie Finansów z dnia 13 kwietnia 2004 r. zawierające następujące oświadczenie: Z zastrzeżeniem kilku warunków Ministerstwo Finansów akceptuje informacje dotyczące postanowień planu restrukturyzacji FSO odnośnie możliwości przyznania w roku 2004 pomocy w formie poręczenia lub gwarancji, nieprzekraczającej 676 mln PLN [9].
Jednakże kwota poręczeń i gwarancji Skarbu Państwa zapisana w planie restrukturyzacji nie może być traktowana jako podstawa roszczeń spółki wobec Skarbu Państwa, ani też jako bezwarunkowa obietnica przyznania gwarancji.
Kwota pomocy wskazana w planie restrukturyzacji, przeliczona na ekwiwalent dotacji netto, również budzi wątpliwości, ponieważ równa jest wartości nominalnej pomocy, którą planowano przyznać w postaci gwarancji.
Oznacza to, ze współczynnik ryzyka związanego z przyznaniem planowanej gwarancji Skarbu Państwa został określony na poziomie 100 %.
W takim przypadku, zgodnie z odpowiednimi przepisami prawa odnośnie poręczeń i gwarancji, niemożliwe będzie udzielenie gwarancji przez Skarb Państwa.
(55) Co więcej, pismo to było adresowane do UOKiK, a nie do FSO.
Na tej podstawie, oraz na podstawie zacytowanego sformułowania, zdaniem Komisji pismo nie stanowi prawnie wiążącego zobowiązania Ministerstwa względem spółki.
Zgodnie z powyższym Komisja wstępnie ocenia, że ponieważ odnośne władze nie były zobowiązane wobec firmy przed przystąpieniem, pomoc nie została przyznana przed przystąpieniem.
(56) Dla środków 5 i 6 z tabeli V, polskie władze przedstawiły decyzje odnośnych władz, ale tylko te dotyczące rozłożenia należności na raty.
Zgodnie z dostępnymi informacjami Polska zamierza umorzyć te środki.
Jednakże polskie władze nie dostarczyły żadnej decyzji zobowiązującej Urząd Skarbowy w Warszawie do umorzenia tych środków.
Dlatego Komisja uważa, że środki pomocowe w postaci umorzenia nie zostały jeszcze przyznane.
(57) Co się tyczy środków 7 do 16 z tabeli V, polskie władze przedstawiły UOKiK pisemne deklaracje odnośnych organów publicznych wydane przed 1 maja 2004 r. Deklaracje te jedynie na poziomie ogólnym potwierdzały ich zamiar uznania planu restrukturyzacji za wiążący, bez podania żadnych szczegółów odnośnie konkretnych środków, kwot lub terminu podjęcia decyzji o przyznaniu pomocy.
Komisja doszła zatem do podobnego wniosku, jak w przypadku środków 4 do 6.
(58) Odnośnie środków 17 do 26 z tabeli V, polskie władze stwierdziły, że odpowiednie organy przyznały pomoc, wyrażając zgodę tylko ustnie i nie przedstawiły żadnych dowodów na to, że odpowiednie władze były zobowiązane przed przystąpieniem do przyznania tych środków pomocowych.
Komisja doszła zatem do podobnego wniosku jak powyżej.
(59) Biorąc pod uwagę przedstawione dotychczas przez polskie władze informacje Komisja uważa, na podstawie podanych wyżej przesłanek, że instrumenty 4 do 26 z tabeli V stanowią nową pomoc i muszą być oceniane zgodnie z art.
88 Traktatu WE, w ramach odpowiednich przepisów dotyczących pomocy państwa.
1.3.
Wnioski
(60) Zgodnie z powyższym Komisja uważa, że:
a) środki 1 do 15 z tabeli IV oraz 1 do 3 z tabeli V (na kwotę 167 mln PLN — 35 mln euro) zostały przyznane przed przystąpieniem i nie mają zastosowania po przystąpieniu;
b) środki 4 do 26 z tabeli V (na kwotę ok.
660 mln PLN — 138 mln euro) nie zostały przyznane przed przystąpieniem i w związku z tym stanowią nową pomoc.
2. Pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 Traktatu WE
(61) Artykuł 87 ust.
1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych, w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez faworyzowanie niektórych przedsiębiorstw lub produkcji niektórych towarów, a także wpływa na wymianę handlową między Państwami Członkowskimi, jest niezgodna z zasadami wspólnego rynku.
(62) Zgłoszone subsydia, umorzenia, odroczenia spłaty i rozkładanie ich na raty przez jednostki publiczne, jak również gwarancja Skarbu Państwa, angażują środki publiczne.
Poza tym przyznają one korzyści FSO poprzez redukcję kosztów, które w normalnych warunkach spółka musiałaby ponieść, jak również zezwalają spółce na zaciągnięcie pożyczek, które firma mająca takie trudności nie otrzymałaby na wolnym rynku bez gwarancji Państwa.
Ponadto FSO zaangażowana jest w produkcję samochodów, która to działalność obejmuje wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.
Dlatego też środki 4 do 26 z tabeli V, które nie zostały przyznane przed przystąpieniem i stanowią nową pomoc, są uznawane za pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 Traktatu WE.
(63) Odnośnie potencjalnej pomocy państwa dla inwestora Komisja odnotowała, że nie został zorganizowany otwarty przetarg na prywatyzacje FSO.
Polski rząd mianował niezależnego konsultanta, który obecnie wycenia wartość firmy w celu ustalenia ceny akcji.
Informacje dostarczone na tym etapie przez polskie władze są niewystarczające do oceny, czy zakup FSO przez […] zostanie dokonany po cenie rynkowej, jako że warunki umowy nie zostały przekazane Komisji.
Komisja nie może na tym etapie wykluczyć, że umowa między Skarbem Państwa i inwestorem mogłaby zawierać elementy pomocy dla inwestora, które będą musiały zostać poddane ocenie.
Komisja domaga się zatem od polskich władz przedstawienia kopii odpowiedniej umowy, wraz ze wszystkimi niezbędnymi informacjami na ten temat.
3. Wyłączenia na mocy art.
87 ust.
2 i art.
87 ust.
3 Traktatu WE
(64) Wyłączenia opisane w art.
87 ust.
2 Traktatu WE nie mają zastosowania do omawianego przypadku.
Jeżeli zaś chodzi o wyłączenia na podstawie art.
87 ust.
3 Traktatu WE, jako że głównym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa, można zastosować jedynie wyłączenie z art.
87 ust.
3 lit. c) Traktatu WE, zezwalające na przyznanie pomocy państwa na ułatwianie rozwoju niektórych sektorów gospodarki, o ile taka pomoc nie wpływa negatywnie na warunki handlu w stopniu zagrażającym wspólnym interesom.
3.1.
Wytyczne z 1999 r.
(65) Komisja oceni środki stanowiące nową pomoc oraz cały plan restrukturyzacji zgodnie z obowiązującymi wytycznymi dotyczącymi ratowania i restrukturyzacji przedsiębiorstw będących w trudnej sytuacji ekonomicznej.
Obecnie obowiązujące "Wytyczne wspólnotowe dotyczące pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji przedsiębiorstw będących w trudniej sytuacji ekonomicznej" [10] ("wytyczne z 2004 r.") weszły w życie w dniu 10 października 2004 r. Do środków zgłoszonych przed tą datą mają zastosowanie wcześniejsze wytyczne dotyczące ratowania i restrukturyzacji przedsiębiorstw [11] z roku 1999 ("wytyczne z 1999 r.").
Przypadek niniejszy został zgłoszony w dniu 29 kwietnia 2004 r. w ramach procedury przejściowej, a w piśmie z dnia 5 stycznia 2005 r. polskie władze potwierdziły, że ich zgłoszenie należy traktować jako zawiadomienie zgodnie z art.
88 ust.
3 Traktatu WE odnośnie środków pomocowych, które zostaną uznane przez Komisje jako pomoc przyznana po przystąpieniu.
W rezultacie zastosowanie mają wytyczne z 1999 r., które obowiązywały w chwili dokonania zgłoszenia.
(66) Odnośnie środków przyznanych przed przystąpieniem, Komisja bada tylko te środki pomocowe, które mają zastosowanie po przystąpieniu.
Jednakże polskie władze zgłosiły te środki jako pomoc na restrukturyzację.
W celu oceny zgodności nowych środków pomocy na restrukturyzację niezbędna jest analiza całości planu restrukturyzacji zatwierdzonego przez władze wraz ze wszystkimi środkami, oraz ustalenie czy plan doprowadzi do przywrócenia rentowności firmy, ograniczając pomoc do niezbędnego minimum.
W rezultacie, oceniając zgodność nowej pomocy z kryteriami ustanowionymi w wytycznych z 1999 r. należy przeanalizować kompleksowo wszystkie środki pomocowe zawarte w planie restrukturyzacji, a nie tylko nową pomoc.
3.2.
Kwalifikowanie się przedsiębiorstwa
(67) Wytyczne z 1999 r. uznają przedsiębiorstwo za będące w trudnej sytuacji ekonomicznej, jeżeli nie jest ono w stanie odzyskać rentowności wykorzystując zasoby własne lub poprzez zgromadzenie funduszy od udziałowców lub poprzez pożyczki.
Wytyczne wymieniają również niektóre standardowe symptomy takiej sytuacji, jak np. rosnące straty lub malejące obroty.
(68) Obroty FSO spadły z 2,8 mld PLN (584 mln euro) w roku 2000 do 725 mln PLN (151 mln euro) w roku 2002.
W latach 2000 — 2002 spółka odnotowywała straty netto sięgające odpowiednio 2,1 mld PLN (438 mln euro), 1,1 mld PLN (229 mln euro) i 425 mln PLN (89 mln euro).
Dodatkowo niepokryte straty z lat poprzednich wraz z wynikiem finansowym w danym roku przekraczają 50 % kapitału zakładowego w wysokości 2,1 mld PLN.
Ponadto główny udziałowiec FSO, DMC, również znajduje się w trudnej sytuacji ekonomicznej, po bankructwie w roku 2000.
FSO kwalifikuje się do uznania za przedsiębiorstwo w trudnej sytuacji ekonomicznej, zgodnie z postanowieniami zawartymi w sekcji 2.1. wytycznych z 1999 r.
3.3.
Umowy o restrukturyzacji zadłużenia z wierzycielami publicznymi
(69) Jak zaznaczono w punkcie 30 i następnych, według polskich władz umowy o restrukturyzacji zadłużenia z wierzycielami publicznymi nie angażują pomocy państwa, jako że warunki ugody są takie same dla wszystkich wierzycieli, łącznie z publicznymi.
Jednak, w związku z tym, że niektórym bankom przyznano szczególne korzyści, na mocy rozporządzenia z dnia 27 listopada 2003 r. (środek 1 z tabeli V), transakcje te nie mogłyby być przeprowadzone przez wierzycieli publicznych na warunkach wolnego rynku.
Wobec tego Komisja nie może na tym etapie wykluczyć obecności elementów pomocy państwa w tych umowach.
W takim przypadku umowy te stanowiłyby pomoc przyznaną przed przystąpieniem i nie mającą zastosowania po przystąpieniu, ponieważ porozumienie ze wszystkimi wierzycielami, łącznie z publicznymi, zostało zawarte przed przystąpieniem, a kwoty zadłużenia wraz z odsetkami, odroczone lub umorzone, zostały już jasno określone.
W związku z tym, nawet jeśli zawierały one element pomocy państwa, Komisja nie będzie ich dalej analizować.
Ponieważ jednak środki te należy uwzględnić przy ocenie zgodności całości planu restrukturyzacji, Komisja zwraca się do polskich władz o dostarczenie odpowiednich dokumentów oraz opinii UOKiK.
3.4.
Przywrócenie rentowności
(70) Aby środek został uznany za zgodny, na podstawie sekcji 3.2.2. lit. b) wytycznych z 1999 r., plan restrukturyzacji musi ustanawiać metody przywracania długoterminowej rentowności i dobrej kondycji finansowej firmy, w rozsądnym horyzoncie czasowym.
Plan taki należy przygotować w oparciu o realistyczne założenia, co do przyszłych warunków działania.
(71) W obecnym przypadku plan restrukturyzacji rozciąga się od czwartego kwartału 2003 r. do końca 2006 r., co można uznać za odpowiedni okres.
Fakt, że […] zamierza nabyć spółkę i zainwestować w nią znaczne środki możnaby uznać za znak, że niektóre rodzaje działalności FSO będą rentowne po restrukturyzacji spółki.
(72) Jednakże Komisja ma wątpliwości odnośnie niektórych aspektów planu.
Jak wspomniano w punkcie 22 powyżej, polskie władze wskazały w planie restrukturyzacji planowany poziom produkcji w wysokości [80000-110000] [3] samochodów w roku 2005 i [110000-140000] [3] w roku 2006, podczas gdy inwestor podał ostatnio, że planuje osiągniecie poziomu produkcji [70000-100000] [3] pojazdów w roku 2005 i [100000-130000] [3] pojazdów w roku 2006.
Poza tymi znacznymi różnicami między tymi dwoma zestawami liczb Komisja ma też wątpliwości dotyczące możliwości realizacji planu, biorąc pod uwagę, że poziom rentowności spółki został określony przez polskie władze na poziomie [130000-150000]* pojazdów rocznie.
Niniejszym polskie władze proszone są o wyjaśnienie związku między planowanym poziomem produkcji a progiem rentowności, jak również wpływu zmiany planu restrukturyzacji na osiągnięcie rentowności przez firmę, w szczególności na termin przywrócenia rentowności.
(73) Ponadto polskie władze powiadomiły Komisję, że plan restrukturyzacji został zaktualizowany w wyniku negocjacji z inwestorem.
Zgodnie z punktem 32 wytycznych z 1999 r., plan restrukturyzacji należy przedstawić Komisji wraz ze wszystkimi istotnymi szczegółami i powinien on w szczególności zawierać wyniki badań rynkowych.
Komisja niniejszym zwraca się do polskich władz o przedstawienie kopii zaktualizowanego planu restrukturyzacji i wszelkich istotnych informacji z nim związanych.
W szczególności należy przedstawić następujące dane:
- dalsze informacje na temat zdarzeń, które miały miejsce po bankructwie DMC oraz warunków, na których […] praw do głosu została przeniesiona na Skarb Państwa;
- pełny tekst zaktualizowanego planu restrukturyzacji;
- prezentację różnych założeń rynkowych wynikających z badań rynku, zawierające następujące informacje:
- dokładne określenie rynków, jakie zostały poddane badaniu;
- nazwy głównych konkurentów spółki, wraz z ich udziałem odpowiednio na rynku światowym, wspólnotowym lub krajowym;
- ewolucję udziału rynkowego spółki w ostatnich latach;
- ocenę całkowitych mocy produkcyjnych i popytu na poziomie wspólnotowym, wraz z wnioskami czy istnieje lub nie nadprodukcja na tym rynku;
- prognozy, na poziomie wspólnotowym, dotyczące trendów w popycie, globalnego potencjału i cen na rynku, na najbliższe pięć lat.
ostateczny harmonogram wdrożenia różnych środków, wraz z końcową datą realizacji planu restrukturyzacji;
prognozowany rachunek zysków i strat na najbliższe pięć lat, z szacunkowym zwrotem na kapitale i analizę wrażliwości w oparciu o kilka scenariuszy.
3.5.
Unikanie zbędnego zakłócania konkurencji
(74) Zgodnie z postanowieniami zawartymi w sekcji 3.2.2. lit. c) wytycznych z 1999 r., należy przyjąć środki w możliwie największym stopniu łagodzące potencjalne negatywne skutki pomocy w odniesieniu do konkurencji.
Pomoc nie powinna nadmiernie zakłócać konkurencji.
Oznacza to zazwyczaj ograniczenie obecności firmy na rynku po zakończeniu restrukturyzacji.
Obowiązkowe ograniczenie lub zmniejszenie obecności firmy na danym rynku jest czynnikiem kompensującym na korzyść konkurentów.
Ograniczenie takie powinno być proporcjonalne do zakłócenia, jakie wywołała pomoc na rynku, a w szczególności do względnej pozycji firmy na rynku lub rynkach.
(75) FSO produkuje samochody.
Jej udział na polskim rynku w roku 2003 wynosił 2,2 %.
Polskie władze stwierdziły, że FSO sprzeda, zlikwiduje lub zamknie niektóre niedochodowe rodzaje działalności i zmniejszy liczebność personelu.
(76) Zgodnie z punktem 54 wytycznych z 1999 r., warunki przyznania pomocy są mniej restrykcyjne odnośnie wdrożenia środków wyrównawczych na obszarach wspieranych.
W analizowaniu wpływu pomocy restrukturyzacyjnej na rynek i konkurencję, Komisja bierze pod uwagę fakt, że FSO jest zlokalizowane na obszarze wspieranym w rozumieniu w art.
87 ust.
3 lit. a) Traktatu WE.
(77) Komisja nie może jednakże na tym etapie stwierdzić, czy uniknięto zakłócenia konkurencji.
(78) Polskie władze nie przekazały wystarczających informacji odnośnie:
- rynku polskiego, UE-EOG i […] dla sprzedaży nowych samochodów osobowych, udziału FSO w tych rynkach i ewentualnych nadwyżek produkcji na tych rynkach; oraz
- środków, jakie FSO i/lub inwestor zamierzają podjąć, poza zmniejszeniem zdolności produkcyjnych już przewidzianym w planie restrukturyzacji i które mogą zostać uznane za rekompensatę dla konkurentów za zakłócenie konkurencji spowodowane pomocą państwa.
(79) Do momentu przedstawienia takich informacji Komisja nie może wykluczyć możliwości, że na rynku występują obecnie nadwyżki produkcji i że zastosowanie środków wyrównawczych na rzecz konkurentów może być konieczne dla uniknięcia nadmiernego zakłócenia konkurencji.
3.6.
Ograniczenie pomocy do minimum
(80) Zgodnie z postanowieniami zawartymi w sekcji 3.2.2. lit. d) wytycznych z 1999 r., kwota i intensywność pomocy muszą być ograniczone do niezbędnego minimum kosztów restrukturyzacji koniecznych do podjęcia restrukturyzacji firmy.
W związku z tym od beneficjenta pomocy oczekuje się udziału w znacznym stopniu w restrukturyzacji, wykorzystując środki własne lub środki pozyskane z zewnętrznych źródeł finansowania.
Co więcej sposób przyznania pomocy powinien unikać dostarczania firmie nadmiernych środków pieniężnych, które mogłyby zostać wykorzystane na agresywne działania niezwiązane z procesem restrukturyzacji, a powodujące zaburzenia na rynku.
(81) FSO rozpoczęła szereg inwestycyjnych i operacyjnych działań restrukturyzacyjnych.
Ponadto inwestor zapowiedział dalsze inwestycje w spółkę.
Tabela wymieniająca środki restrukturyzacyjne i źródła ich finansowania opiewa na kwotę 4,6 mld PLN (1 mld euro), jako wkład własny inwestora, odpowiadający 85 % całkowitych kosztów restrukturyzacji.
Jako że pochodzenie tych funduszy nie zostało szczegółowo wyjaśnione, Komisja niniejszym zwraca się z wnioskiem do polskich władz o przedstawienie dokładniejszych informacji odnośnie kwoty określonej, jako wkład własny, jak również szczegółów dotyczących kosztów restrukturyzacji.
(82) Dodatkowo, na podstawie informacji przekazanych przez polskie władze, Komisja ma wątpliwości, czy pomoc na restrukturyzację FSO została rzeczywiście ograniczona do niezbędnego minimum.
Niektóre środki pomocowe wydają się być uwarunkowane wejściem inwestora, tj. mogą być uznane bardziej za zachętę dla inwestora niż absolutnie konieczną pomoc restrukturyzacyjną.
Przykładowo Zakład Ubezpieczeń Społecznych wyraźnie oświadczył, że umorzy część zadłużenia FSO tylko, jeśli inwestor uzna to za warunek wstępny jego wejścia do spółki.
Dlatego też Komisja wyraża wątpliwość, czy pomoc została ograniczona do niezbędnego minimum.
3.7.
Zasada "pierwszy i ostatni raz"
(83) Zgodnie z postanowieniami zawartymi w sekcji 3.2.3. wytycznych z 1999 r., pomoc restrukturyzacyjna powinna być przyznana tylko jeden raz.
Jeżeli dana firma otrzymała już w przeszłości pomoc na restrukturyzację, i jeżeli od dnia zakończenia procesu restrukturyzacji upłynęło mniej niż 10 lat, Komisja zwykle zezwoliłaby na dalsze udzielanie pomocy restrukturyzacyjnej jedynie w wyjątkowych i niemożliwych wcześniej do przewidzenia warunkach.
(84) Plan restrukturyzacji, przedłożony wraz z zawiadomieniem, pochodzi z grudnia 2003 r. W związku z trudną sytuacją ekonomiczną, FSO otrzymała w przeszłości pomoc na kwotę ok.
1,3 mln PLN (275000 euro).
Komisja ma wątpliwości, co do możliwego związku między pomocą przyznaną w przeszłości a rozpatrywanymi środkami i ich znaczenia w odniesieniu do zasady "jednorazowej pomocy" i zwraca się o przekazanie dodatkowych informacji na temat środków pomocy udzielonej w przeszłości i czy była ta pomoc kiedykolwiek zwrócona.
(85) Jednakże, prima facie, z powodu ich ograniczonej kwoty środki te nie wydają się stanowić pomocy restrukturyzacyjnej i w związku z tym naruszać zasady "jednorazowej pomocy".
Według polskich władz żadne podobne środki nie zostały przyznane FSO.
(86) Na zakończenie, Komisja ma wątpliwości, czy środki pomocowe oraz obecny plan restrukturyzacji spełniają wszystkie wymagane warunki do objęcia ich wyłączeniem na mocy art.
87 ust.
3 lit. c) Traktatu WE.
IV. DECYZJA
(87) W świetle powyższego Komisja postanowiła:
1. że środki 1 do 15 z tabeli IV oraz 1 do 3 z tabeli V, zgłoszone przez polskie władze w ramach procedury przejściowej, zostały przyznane przed i nie mają zastosowania po przystąpieniu, w rozumieniu załącznika IV sekcja 3 Aktu Przystąpienia; oraz
2. o wszczęciu procedury z art.
88 ust.
2 Traktatu WE odnośnie środków pomocowych 4 do 26 z tabeli V, z powodu wątpliwości dotyczących ich zgodności ze wspólnym rynkiem.
(88) W świetle powyższych rozważań, Komisja, działając zgodnie z procedurą ustanowioną w art.
88 ust.
2 Traktatu WE, zwraca się do polskich władz o przedstawienie uwag, które pomogłyby dokonać oceny i pozwoliłyby wyjaśnić pozostałe wątpliwości, w terminie jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego pisma.
(89) Komisja zwraca się do polskich władz o niezwłoczne przekazanie adresatowi pomocy kopii niniejszego pisma.
(90) Komisja pragnie przypomnieć Polsce, że art.
88 ust.
3 Traktatu WE ma skutek zawieszający oraz zwrócić uwagę na art.
14 rozporządzenia Rady (WE) 659/1999, które stanowi, że od beneficjenta można się domagać zwrotu bezprawnie przyznanej pomocy.
(91) Komisja przypomina także Polsce, że poinformuje zainteresowane strony, poprzez opublikowanie niniejszego pisma oraz jego streszczenia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Komisja powiadomi także zainteresowane strony w krajach EFTA, będących sygnatariuszami Porozumienia EOG, poprzez opublikowanie obwieszczenia w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz powiadomi Urząd Nadzoru EFTA, poprzez wysłanie kopii niniejszego pisma.
Wszystkie zainteresowane strony zostaną zaproszone do przekazania swoich uwag w terminie jednego miesiąca od daty tych publikacji."
[1] Důvěrné informace.
[2] Wszystkie kwoty przekazane przez władze polskie w złotych polskich (PLN) zostały przeliczone na euro (EUR) po kursie referencyjnym z dnia przystąpienia Polski do UE, tj.
1 maja 2004 r. 1 PLN = 0.20834 EUR.
[3] Informacje poufne.
[5] Wszystkie pozostałe kwoty oprócz tych dwóch zostały przedstawione przez władze Polski w wartości wyrażonej ekwiwalentem dotacji netto.
[7] Wyrok sądu pierwszej instancji z 14 stycznia 2004 r. w sprawie nr T-109/01, Fleuren Compost przeciw Komisji Europejskiej, nyr, ust.
74.
[8] Kwoty pomocy państwa, tak jak wszystkie inne kwoty (por. przypis 5) są wyrażone dalej ekwiwalentem dotacji netto, zgodnie z wyliczeniami władz Polski.
[9] Miałaby to być maksymalna kwota gwarancji, wyższa niż rzeczywista wielkość 612,8 mln PLN, wskazana w tamtym czasie przez Skarb Państwa, w przypadku gdyby był realizowany wariant II (znalezienie inwestora dopiero w 2006 r.).
[10] Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str.
2.
[11] Dz.U. C 288 z 9.10.1999, str.
2.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Německo
Státní podpora č. C 11/05 (ex N 21/05)
Vybudování potrubí na dopravu ethylenu, Bavorsko
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 100/03)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 16. března 2005, který je v závazném znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, Komise oznámila Německu své rozhodnutí zahájit řízení podle v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Německu.
Účastníci řízení, kteří připomínky podávají, mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Německo oznámilo svůj záměr udělit grant ve výši 70 milionů EUR společnosti Ethylene Pipeline Süd GmbH & Co. KG, konsorciu chemických společností, na vybudování potrubí na dopravu ethylenu mezi Ludwigshafenem a Münchsmünsterem.
Ethylen se vyrábí z ropy a používá se k výrobě polymerů, které následně slouží k výrobě plastů.
Délka potrubí bude 357 kilometrů a celková cena činí 140 milionů EUR.
Jeho provoz má být založen na zásadách "společný dopravce", "volný přístup", "nediskriminační poplatky" a "minimální zisk".
Možnost použití potrubí má mít za stejných podmínek kterýkoli výrobce nebo uživatel ethylenu.
Pro dodržení těchto zásad má být zajištěna dostatečná volná kapacita. Tyto zásady mají být dodržovány nejméně po dobu 25 let.
Příjemcem je společnost Ethylene Pipeline Süd GmbH & Co. KG, konsorcium BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, Ruhr Oel GmbH, Vinnolit Gmbh & Co KG a Wacker Chemie GmbH.
Doprava potrubím je bezpečnější a šetrnější k životnímu prostředí než železniční, vodní nebo silniční doprava.
Dobře rozvinutá síť potrubí má pro výrobce a spotřebitele ethylenu v dané oblasti strategický význam.
Ve svém předběžném posouzení Komise shledává, že podpora německých orgánů představuje státní podporu, nikoli obecné infrastrukturální opatření.
Komise má pochybnosti, zda lze podporu považovat za slučitelnou se společným trhem.
Výhody pro ochranu životního prostředí a bezpečnost dopravy a pro zamezení dopravním zácpám se jeví jako minimální, nebo neexistují vůbec.
Doprava potrubím může mít strategický význam pro chemický průmysl dané oblasti, mohla by však nežádoucím způsobem narušit hospodářskou soutěž.
Ziskovost tohoto projektu je podle výpočtů nízká, avšak výhody pro stávající výrobce ethylenu a propylenu mohou být významné.
Potrubí sice umožní významnou přepravu mezi společnostmi podél jeho vedení, vytvoří však zároveň možnost zásobovat ethylenem vzdálenější oblasti, kde může přímo konkurovat ethylenu od jiných dodavatelů mimo Bavorsko a Baden Wurttemberg.
Nelze rovněž vyloučit zásadní dopad na trh s propylenem.
Tento projekt se do určité míry podobá případu potrubí na přepravu propylenu, které vede z Rotterdamu přes Antverpy do oblasti německého Porúří, věc C67, 68 a 69/03, ve které Komise dne 16. června 2004 schválila podporu [1].
Existují však tři důležité rozdíly: 1. v současné době neexistuje významná přeprava ethylenu mezi dvěma danými koncovými body potrubí, zatímco v případě potrubí na přepravu propylenu představovala vodní a železniční doprava vítanou alternativu; 2. na rozdíl od potrubí na přepravu propylenu se zde vyskytují slevy na poplatcích za přepravu u větších množství, dlouhodobých smluv a rezervace předem.
Komise má pochybnosti, zda by oproti ostatním uživatelům nebyly neúměrně zvýhodněny společnosti, jež jsou členy konsorcia; 3. v tomto případě je míra podpory 50 % oproti podpoře ve výši 30 % v druhém případě.
Ve světle těchto pochybností se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES a vyzývá zúčastněné strany k podání připomínek.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von den deutschen Behörden über die vorerwähnte Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
1. VERFAHREN
(1) Am 2. Dezember 2003 teilte die Bundesregierung der Kommission ihre Absicht mit, die geplante Förderung eines Pipeline-Projekts zwischen Ludwigshafen (Baden-Württemberg) und Münchsmünster (Bayern) zu notifizieren.
(2) Am 12. Januar 2005 meldeten die deutschen Behörden die besagte Maßnahme, die ihres Erachtens eine allgemeine Infrastrukturmaßnahme und keine staatliche Beihilfe darstellt, aus Gründen der Rechtssicherheit förmlich an.
2. AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DES VORHABENS, EMPFÄNGER UND BEIHILFE
2.1 Die Ethylenindustrie
(3) Etyhlen, ein farbloses Gas, ist der einfachste ungesättigte Kohlenwasserstoff (Alken) und hat die chemische Formel CH2=CH2.
Dieses Olefin wird gewöhnlich aus Erdöl in petrochemischen Anlagen (so genannten Steamcrackern) gewonnen; dabei entstehen Ethylen und Propylen in einem festen Verhältnis.
Ethylen bildet die Grundlage für eine breite Palette von Polymeren (z. B. Polyethylen, PVC und Polystyrol), die ihrerseits zur Herstellung von Kunststoffen für zahlreiche Anwendungen verwendet werden.
(4) Nach deutschen Angaben verfügte Westeuropa Ende 2002 über eine Produktionskapazität von 23,2 Mio. Tonnen, von denen mehr als 10 Mio. Tonnen allein auf Deutschland und die Benelux-Länder entfielen. Zwischen 2002 und 2003 stieg die Produktion um 2,6 % auf 20,7 Mio. Tonnen. Da der Verbrauch in Westeuropa die Produktion übersteigt, mussten 2002 0,24 Mio. Tonnen importiert werden. Voraussichtlich dürfte der Verbrauch in den kommenden Jahren um ca. 2 % jährlich zunehmen. In Mitteleuropa belief sich die Produktionskapazität Ende 2002 auf 2,24 Mio. Tonnen, der Verbrauch erreichte 2 Mio. Tonnen und dürfte in den kommenden Jahren um 5,5 % jährlich wachsen.
(5) Ethylen ist ein narkotisierendes, erstickendes, leicht entflammbares Gas, das mit der Luft explosionsfähige Gemische bildet und der höchsten Gefahrenklasse zugeordnet wird.
Aus Sicherheitsgründen erfolgt der Transport überwiegend durch Pipelines; für den Straßen- und Schienentransport gelten strenge Auflagen.
(6) In Europa gibt es derzeit mehrere regionale Ethylenleitungssysteme, die nicht zu einem zusammenhängenden Netz verbunden sind und nur etwa 50 % der Gesamtkapazität erfassen:
- Nordwesteuropa (Rotterdam — Ludwigshafen); dazu gehört die Pipeline der Aethylen-RohrleitungGesellschaft ARG,
- Mitteleuropa (Stade — Leuna — Neratovice),
- Frankreich (Marseille/Berre — Feyzin — Carling),
- Norditalien (Ravenna — Porto Marghera — Mantua),
- Bayern (Münchsmünster — Gendorf),
- Osteuropa (Slowakei — Ukraine).
Für das verbundene Produkt Propylen bestehen im Gebiet der Benelux-Länder separate Leitungssysteme.
Diese Einzelsysteme sollen miteinander verbunden und erweitert werden, um ein ausgedehnteres Leitungsnetz für Olefine zu schaffen.
Die zur Prüfung anstehende Pipeline wäre Teil dieses Netzes [2].
(7) Laut Anmeldung verliert die petrochemische Industrie in Europa an Wettbewerbsfähigkeit und der Bau eines europäischen Ethylenpipelinenetzes würde diesem Trend dadurch entgegenwirken, dass mehr Flexibilität geschaffen, regionale Engpässe bei der Rohstoffversorgung weitgehend beseitigt und eine höhere Versorgungssicherheit erreicht würde.
2.2 Der Empfänger
(8) Die Beihilfe soll der Ethylen-Pipeline-Süd GmbH & Co. KG (in der Folge: EPS), einem Konsortium der petrochemischen Unternehmen BASF AG, Borealis Polymere GmbH, Clariant GmbH, OMV Deutschland GmbH, Ruhr Oel GmbH, Vinnolit Gmbh&Co KG und Wacker Chemie GmbH gewährt werden.
Die Herstellung und die Lieferungen zwischen diesen Unternehmen sind zusammengefasst in Tabelle 1.
In Tonnen (Zahlen für 2003) _BAR_ OMV Deutschland GmbH, Burghausen _BAR_ Ruhr Oel GmbH, Münchsmünster _BAR_
Basell GmbH, Münchsmünster _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Clariant GmbH, Gendorf _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Vinnolit GmbH&Co.KG, Gendorf _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Borealis Polymere GmbH, Burghausen _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Wacker-Chemie, Burghausen _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Gesamtproduktion _BAR_ 350000 _BAR_ 320000 _BAR_
2.3 Das Vorhaben
(9) Die geplante Pipeline mit einer Länge von 357 Km wird von Ludwigshafen nach Münchsmünster führen und eine jährliche Gesamtkapazität von 400000 Tonnen erreichen.
Derzeit wird zwischen Ludwigshafen und Münchsmünster kein Ethylen transportiert.
Die erwarteten Transportmengen werden in Tabelle 2 ausgewiesen.
Da sich Produktion und Verbrauch von Ethylen ungleich entwickeln, wird in den ersten Jahren ein Nettofluss in Richtung Ludwigshafen erwartet, während es in späteren Jahren umgekehrt sein dürfte.
_BAR_ 2008-2009 _BAR_ 2010-2014 _BAR_ Ab 2015 _BAR_
Hersteller _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
OMV _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Ruhr Oel _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Abnehmer _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Wacker _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Borealis _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Clariant _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Vinnolit _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Basell _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Neue Investoren _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Nettotransport _BAR_ 140 _BAR_ 80 _BAR_ 200 _BAR_
(10) Das Durchleitungsentgelt wird anhand der Tarife der Aethylen-Rohrleitung-Gesellschaft festgesetzt.
Auf einen Grundtarif von 22,742 je mT werden 0,11371 je mT und Kilometer zugeschlagen.
Wer die Durchleitung 30 Tage im Voraus beantragt, erhält einen Rabatt von 15 %.
Für langfristige Verträge wird ein Nachlass gewährt, der für Verträge mit einer Laufzeit von mindestens sechs Jahren bis zu 21 % betragen kann.
Ebenfalls vorgesehen ist ein Mengenrabatt von 0,5 % je 10000 Tonnen.
Der so errechnete Mindesttarif würde 34,21 EUR je Tonne für die gesamte Pipelinestrecke betragen.
Durch "Swapping" könnten auch Abnehmer ohne langfristige Verträge von Tarifen zwischen 34 und 35 EUR profitieren.
Diese Tarife, die für Mitglieder des Konsortiums und andere Pipelinenutzer gleichermaßen gelten, werden jährlich auf Grundlage einer unabhängigen Bewertung angepasst.
(11) Die Gesamtkosten der geplanten Pipeline belaufen sich auf 140 Mio. EUR.
Nach vorbereitenden rechtlichen Schritten dürften bis 2006 Studien erstellt und 2007 mit dem Bau der Pipeline begonnen werden; die Inbetriebnahme ist für September 2007 geplant.
Im Rahmen des Verfahrens zur Erlangung der nötigen Genehmigungen wird eine Umweltverträglichkeitsprüfung durchgeführt der in Einklang mit der Richtlinie 85/337/EWG des Rates vom 27. Juni 1985 über die Umweltverträglichkeitsprüfung bei bestimmten öffentlichen und privaten Projekten [4] stehen muss.
(12) Die geplante Pipeline wird nach dem Common Carrier-Prinzip des gleichen Zugangs zu unterschiedslosen Konditionen sowie dem Minimum Profit-Prinzip betrieben.
Alle Ethylenproduzenten und -abnehmer werden die Pipeline zu nicht diskriminierenden Bedingungen in Anspruch nehmen können.
Die Kapazität der Pipeline wird so ausgelegt, dass diese Prinzipien respektiert werden können (die verfügbare Reservekapazität beträgt ca. 50 %).
Diese Bedingungen müssen mindestens 25 Jahre eingehalten werden.
(13) Laut den deutschen Behörden wird das Vorhaben die Zukunft der petrochemischen Industrie in Bayern und die ca. 17700 Arbeitsplätze der Branche langfristig sichern.
Die Pipeline stellt den Anschluss an bestehende Rohrleitungen zwischen Münchsmünster und Gendorf/Burghausen sowie zwischen Ludwigshafen und Wesseling her.
Außerdem kann eine Erweiterung in Betracht gezogen werden, wie:
- in die Tschechische Republik, z. B. Münchsmünster-Litvinov, einschließlich der Möglichkeit eines Kreissystems in Mitteleuropa;
- nach Italien und Kroatien, z. B. Burghausen-Porto Maghiera,
- nach Österreich, z. B. Burghausen-Schwechat mit der Option einer weiteren Verbindung über die Slowakei nach Ungarn;
- nach Frankreich, z. B. Ludwigshafen-Carling.
2.4 Die Beihilfe
(14) Der Freistaat Bayern beabsichtigt, einen Zuschuss in Höhe von 70 Mio. EUR zu gewähren, das entspricht 50 % der Investitionskosten. Die Förderung dürfte sich auf 2,25 Mio. EUR im Jahr 2004, 3,9 Mio. EUR im Jahr 2005, 20,1 Mio. EUR im Jahr 2006, 43 Mio. EUR im Jahr 2007 und 0,75 Mio. EUR im Jahr 2008 belaufen. Sollte der Gesamtbetrag der Investition niedriger sein als die veranschlagten 140 Mio. EUR, würde der Zuschuss anteilig gekürzt.
(15) Wie Deutschland betont, wäre das Projekt ohne die Förderung wirtschaftlich nicht rentabel; die Transportkosten wären weitaus höher (54,6 EUR je Tonne) und nicht mehr wettbewerbsfähig.
Des Weiteren wird hervorgehoben, dass selbst mit der geplanten Förderung in Höhe von 70 Mio. EUR die erwartete Rendite für EPS bei nur 1,3 % liegt.
Dies zeigt nach Auffassung der deutschen Behörden, dass die beteiligten Unternehmen in erster Linie an der langfristigen Versorgungssicherheit und nicht an kurzfristigen Gewinnen interessiert sind.
3. WÜRDIGUNG
(16) Gemäß Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel [88] des EG-Vertrags [5] enthält die Entscheidung über die Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens eine vorläufige Würdigung des Beihilfecharakters der geplanten Maßnahme durch die Kommission und Ausführungen über ihre Bedenken hinsichtlich der Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt.
3.1 Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag
(17) Gemäß Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen.
(18) Die staatliche Finanzierung des Baus oder Betriebs von Verkehrsinfrastrukturen wird nicht immer als staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag angesehen.
Im vorliegenden Fall stellt die Kommission jedoch Folgendes fest:
- Der Pipelinebetreiber EPS übt eindeutig eine wirtschaftliche Tätigkeit aus, die in der Bereitstellung von Infrastruktur für Transportleistungen besteht.
In anderen Worten, EPS bietet Dienstleistungen auf dem Transportmarkt an und ist daher als Unternehmen im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 zu betrachten;
- die Beihilfe ermöglicht es dem Konsortium, die Pipeline zu bauen und 25 Jahrelang zu betreiben, ohne dafür die gesamten Kosten zu tragen, so dass sich ein wirtschaftlicher Vorteil ergibt.
- Der Vorteil ist aus folgenden Gründen als selektiv zu betrachten:
- Die Pipeline eignet sich nur für den Ethylentransport.
Alle unmittelbar Beteiligten sind Ethylenhersteller, die ein direktes Interesse an der Pipeline haben.
- Deutschland hat für den Bau und den Betrieb der Pipeline keine öffentliche Ausschreibung durchgeführt, sondern lediglich auf eine Privatinitiative reagiert.
- Die Pipeline verbleibt im Eigentum des Konsortiums.
Die Bedingungen bezüglich dem offenen Zugang, dem Common Carrier-Prinzip und dem Prinzip des geringen Gewinns, die als Voraussetzung für die Beihilfegewährung angeführt werden, gelten nur für 25 Jahre.
Nach ständiger Rechtsprechung der europäischen Gerichte ist das Kriterium der Handelsbeeinträchtigung erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen einer Wirtschaftstätigkeit nachgeht, die Gegenstand eines Handels zwischen Mitgliedstaaten ist.
Betrachtet man nicht nur Ethylen, sondern auch Propylen und die Folgeprodukte beider Gase, so stellt die Kommission fest, dass sich die am Konsortium beteiligten Unternehmen in Branchen betätigen, in denen ein Handel zwischen Mitgliedstaaten stattfindet.
(19) Diese Würdigung weist gewisse Parallelen zu den Beihilfesachen C67/03, C68/03 und C69/03; dabei geht es um eine Beihilfe, die Deutschland, die Niederlande und Belgien für den Bau einer Propylen-Pipeline von Rotterdam über Antwerpen ins Ruhrgebiet gewähren.
In diesen Beihilfesachen hat die Kommission eine Positiventscheidung erlassen und deutlich gemacht, dass die Förderung eine staatliche Beihilfe darstellt [6].
(20) Die vorstehenden Überlegungen führen zu der vorläufigen Schlussfolgerung, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich des Artikels 87 Absatz 1 EG-Vertrag fällt und als staatliche Beihilfe anzusehen ist.
3.2 Vereinbarkeit
(21) Artikel 87 Absätze 2 und 3 des Vertrags sehen bestimmte Ausnahmen vom allgemeinen Beihilfeverbot in Absatz 1 vor.
Die Kommission hat verschiedene Leitlinien und Gemeinschaftsrahmen erlassen, die im Einzelnen festlegen, welche Beihilfen unter diese Ausnahmebestimmungen fallen.
Im vorliegenden Fall scheinen keine dieser Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen zur Anwendung zu gelangen.
(22) Die Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung [7] sind nicht anwendbar, weil die Investition nicht in einem Fördergebiet durchgeführt wird.
Effektiv ist Bayern das reichste Bundesland.
(23) Auch der Gemeinschaftsrahmen für staatliche Umweltschutzbeihilfen [8] ist nicht anwendbar.
Der Ethylentransport über eine Pipeline kann nicht als Anpassung des Verfahrens zur Ethylenherstellung im Sinne des Umweltschutzes angesehen werden, sondern ist als gesonderte Dienstleistung zu betrachten.
Dass die Pipeline von einem neuen Rechtssubjekt errichtet wird, das einzig und allein zu dem Zweck gegründet wurde, Transportleistungen für Ethylen zu erbringen, könnte den Unterschied zur Ethylenherstellung illustrieren.
Wenngleich sich die Anteilseigener von EPS in der Ethylenherstellung und -verarbeitung betätigen, geht es bei der neuen Aktivität in erster Linie um eine Transportaktivität.
Außerdem haben die deutschen Behörden in der Anmeldung der Beihilfe nicht gezeigt, dass es einen positiven Beitrag zum Umweltschutz gibt.
Zurzeit findet kein Ethylentransport zwischen Ludwigshafen und Münchsmünster statt und wegen der prohibitiven Sicherungskosten kann ein solcher Transport ohne die geplante Pipeline auch nicht erwartet werden.
Zwar argumentiert Deutschland, das Transportvolumen könnte sich verringern, da Ethylenhersteller und -abnehmer mehr Flexibilität bei der Wahl des Produktionsstandorts entlang der Pipeline hätten.
Doch wäre dies vorerst noch ungewiss und deshalb bezweifelt die Kommission, dass dies die Beihilfe rechtfertigen könnte.
(24) Da die geltenden Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen nicht zur Anwendung gelangen, stützt sich die vorläufige Würdigung der Beihilfe unmittelbar auf Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c. Effektiv hat die Kommission die Beihilfe für die Propylenpipeline in den vorgenannten Beihilfesachen C67/03, C68/03 und C69/03 auf dieser Grundlage genehmigt, da sich gewichtige Vorteile für Umwelt und Industrie ergaben: Verminderung der Emissionen, Entlastung der Straße, verbesserte Transportsicherheit und "strategische Bedeutung für den Fortbestand der chemischen Industrie" in der Region.
Das Fehlen geeigneter Infrastrukturen steht in scharfem Gegensatz zu dem flächendeckenden Pipelinenetz in den USA.
Von dem Projekt würden auch Propylenhersteller in anderen Teilen der EU profitieren, in denen es ein Propylenüberhang gibt, wie im Vereinigten Königreich und in Spanien.
Jede Wettbewerbsverzerrung auf dem Propylenmarkt würde dadurch eingeschränkt, dass alle Wettbewerber freien Zugang zur Pipeline haben.
(25) Zwar können im anstehenden Fall in gewissem Maße dieselben Argumente angeführt werden, doch gibt es drei wesentliche Unterschiede zu dem früheren Fall.
(26) Der erste Unterschied ist, dass nach deutschen Angaben derzeit kein Ethylen zwischen Ludwigshafen und Münchsmünster transportiert wird.
Folglich bezweifelt die Kommission in ihrer vorläufigen Würdigung, wie schon oben in Punkt 23 erklärt, dass sich direkte Vorteile in Bezug auf Umwelt, Transportsicherheit und Entlastung der Straße ergeben.
Dies würde im Gegensatz zum Fall der Propylenpipeline stehen, wo der Transport auf dem Schienen- und Wasserwege eine echte Alternative für die Industrie ist und die Pipeline zu einer Nettoreduktion der Emissionen, mehr Transportsicherheit und einer Entlastung der Straße führen wird.
(27) Dieser Unterschied könnte auch eine andere Art von Vorteilen für die beteiligten Unternehmen beinhalten.
Im Falle der Propylenpipeline ist der finanzielle Nutzen für Propylenhersteller und -abnehmer gering, da sich die Tarife an denen konkurrierender Beförderungsmittel orientieren.
Der Nutzen besteht vielmehr in einer größeren Versorgungsflexibilität.
Im vorliegenden Fall hingegen sind die Nutzwirkungen für Ethylenhersteller und -abnehmer in Bayern ganz anderer Art, da die Pipeline den Ethylentransport dort ermöglicht, wo es bisher keinen derartigen Transport gab.
Mit der Pipeline kann Ethylen zu "marktkonformen Tarifen" transportiert werden, aber derzeit sind die Transportkosten aus Sicherheitsgründen prohibitiv hoch und dadurch gibt es heute gar keinen Transportmarkt für Ethylen im betroffenen Gebiet.
(28) Die Rendite von 1,3 % für EPS ist für private Unternehmen niedrig und liegt unter den 5,6 % des Propylenprojekts, das Gegenstand der vorgenannten Positiventscheidung der Kommission war.
Dass das Konsortium eine geringe Rentabilität akzeptiert, schließt jedoch hohe Gewinne der beteiligten Unternehmen nicht aus.
Da es keine geeigneten Transportmöglichkeiten für Ethylen gibt und Ethylen und Propylen in einem fixen Verhältnis produziert werden, sollten bei der Rentabilitätsbewertung der Pipeline auch andere (bisherige oder künftige) Investitionen der Begünstigten in die Ethylen- und Propylenproduktion berücksichtigt werden.
Die Pipeline könnte sich beispielsweise direkt auf die Rentabilität der Ethylen- und Propylenproduktion auswirken, indem Absatzmärkte für überschüssiges Ethylen außerhalb der Region erschlossen werden.
Die Kommission kann nicht einmal ausschließen, dass das Konsortium das Projekt angesichts der Bedeutung für andere Tätigkeiten auch ohne Beihilfe, selbst mit Verlust realisieren würde.
In diesem Fall hätte die Beihilfe keinen Anreizeffekt.
(29) Da es derzeit keinen Ethylentransport gibt, könnten sich weit größere Auswirkungen auf die chemische Industrie in anderen Regionen ergeben.
Wie aus Tabelle 2 hervorgeht, wird es offensichtlich einen beachtlichen Nettofluss von Ethylen aus der Region geben.
Wenn dies das Ergebnis einer Produktionssteigerung ist, dürfte dies mit einem Nettorückgang des Propylentransports in die Region (oder einer Nettoerhöhung des Propylentransports aus der Region) einhergehen.
Beide Entwicklungen dürften erhebliche Auswirkungen auf Wettbewerber innerhalb und außerhalb Deutschlands haben.
(30) Darüber hinaus ist nicht klar, inwieweit die Pipeline Unternehmen zugute kommt, die sich nicht an dem Konsortium beteiligen.
Eine Klärung ist erforderlich nicht nur in Bezug auf Dritte innerhalb der Region, aber auch für andere Regionen.
Mit Bezug auf Wettbewerber innerhalb der Region bemerkt der Kommission, dass Basell GmbH, z.B. eine wichtige Nutzer der Pipeline sein soll, was im Gegensatz zur Position der BASF AG steht, für die keine Transportströme geplant sind, aber die doch am Konsortium teilnimmt.
(31) Deutschland behauptet, das Projekt trage zur Verbesserung der europäischen Verkehrsinfrastruktur bei und sei ein notwendiger Baustein für die Erweiterung des Pipelinenetzes.
Nach Auffassung der Kommission wird jedoch in der Anmeldung nicht hinreichend begründet, weshalb dieses spezifische Teilstück von so besonderem Interesse ist.
Verbessert werden die Möglichkeiten für Ethylenhersteller entlang der Pipelines, an denen das neue Teilstück angebunden wird.
Allerdings ist nicht klar, inwieweit ein Bedarf an größerer Flexibilität besteht.
Vielmehr dürfte ein verschärfter Wettbewerb durch Ethylenanbieter aus Bayern entstehen.
Die Kommission zweifelt auch deshalb an der Stichhaltigkeit des Arguments, weil einige Teilabschnitte des Netzes noch gebaut werden müssen.
Deren Bau ist offensichtlich nicht gesichert, er könnte umfangreiche Beihilfen erfordern und möglicherweise werden nicht alle Abschnitte des Netzes nach den Common Carrier-Prinzip des offenen Zugangs bei geringer Gewinnerzielung betrieben.
(32) Der zweite Unterschied zur Propylenpipeline betrifft die Mengenrabatte und die ermäßigten Tarife für langfristige Verträge und im Voraus bestellte Transportkapazitäten.
Die Kommission hat Bedenken, dass sich daraus unverhältnismäßige Vorteile für die Unternehmen des Konsortiums verglichen mit anderen Pipelinenutzern ergeben könnten und es ist nicht klar, inwieweit solche unverhältnismäßigen Vorteile durch "Swapping" verringert würden.
(33) Der dritte Unterschied zur Propylensache ist, dass die Beihilfeintensität im vorliegenden Fall 50 % beträgt, verglichen mit knapp 30 % im Falle der Propylenpipeline.
Eines der Argumente für die Positiventscheidung in letzterer Sache war, dass die Beihilfeintensität unter dem in Randziff.
29 des Gemeinschaftsrahmens für Umweltschutzbeihilfen festgesetzten Höchstsatz lag, was analog eine Orientierung bot.
Eine Analogie zum anstehenden Fall lässt sich nicht herstellen.
Vielmehr verstärkt die hohe Beihilfeintensität noch die von der Kommission erhobenen Bedenken, obwohl in einigen früheren Entscheidungen [9] wo der Zugang zur Infrastruktur offen war und zu unterschiedslosen Konditionen allen potentiellen Nutzern zur Verfügung stand, eine Beihilfeintensität von bis 50 % als akzeptabel angesehen worden ist.
Jedoch muss festgestellt worden, dass es bei diesen früheren Entscheidungen z.B. um Schienen- und Binnenschifffahrtsinfrastrukturprojekte, und nicht um Pipelinetransporte ging.
Außerdem betrifft die Pipeline die Transportinfrastruktur des gesamten Streckennetzes und nicht nur bestimmte Standorte oder einen bestimmten Streckenabschnitt.
Weiterhin kann die Infrastruktur nur für Ethylen in Anspruch genommen werden.
Sie ist für die Beförderung anderer Produkte von keinerlei Nutzen.
Darüber hinaus werden die Betreiber gleichzeitig die wesentlichen Nutzer der Pipeline sein.
(34) Alle anderen Ausnahmebestimmungen des Vertrags scheinen im anstehenden Fall nicht anwendbar.
Daher bezweifelt die Kommission, dass die Beihilfe als mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.
4. SCHLUSSFOLGERUNG
(35) Aufgrund der vorstehenden Ausführungen fordert die Kommission Deutschland gemäß dem Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Erhalt dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfe sachdienlichen Informationen zu übermitteln.
(36) Die Kommission erinnert Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen vom Empfänger zurückgefordert werden können.
(37) Die Kommission teilt Deutschland mit, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird.
Außerdem wird sie den Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage im Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen.
Alle vorerwähnten Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben."
[1] Úř. věst.
L 56, 2.3.2005, s. 15.
[2] Vgl.
Positionspapier des Verbands der Petrochemischen Industrie Europas: The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits, Mai 2003.
Diese Unterlage ist auf folgender Website abrufbar:http://www.petrochemistry.net/templates/shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16.
[4] ABl.
L 175 vom 5.7.1985, S. 40. Zuletzt geändert durch die Richtlinie 2003/35/EG des Europäischen Parlaments und des Rates (ABl.
L 156 vom 25.6.2003, S. 17).
[5] ABl.
L 83 vom 27.3.1999, S.1.
[6] Entscheidung vom 16.6.2004, ABl.
L 56 vom 2.3.2005, S. 15.
[7] ABl.
C 74 vom 10.3.1998, S. 9.
[8] ABl.
C 37 vom 3.2.2001, S. 3.
[9] Zum Beispiel N517/98 UK, südwalisisches Umschlagterminal für Europafracht (ABl.
C 81 vom 24.3.1999, S. 8), N121/99 AT, Förderung des kombinierten Güterverkehrs (ABl.
C 245 vom 28.8.1999, S. 2), N208/00 NL, Beihilferegelung für staatliche Umschlagseinrichtungen im Binnenland (ABl.
C 315 vom 4.11.2000, S. 22) und N649/2001 UK, Beihilfe für Frachtumschlagsanlagen — Port of Rosyth Project (ABl.
C 45 vom 19.2.2002, S. 2).
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/9/ES ze dne 20. března 2000 o lanových drahách pro dopravu osob
(2005/C 100/06)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 1709:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Inspekce před uvedením do provozu, údržba, provozní inspekce a kontroly _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1908:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Napínací zařízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1909:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Návrat do původního stavu a evakuace _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12385-8:2002Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 8: Pramenná tažná a nosná tažná lana pro instalace lanovek navržených pro dopravu osob _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12385-9:2002Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 9: Uzavřená vinutá nosná lana pro instalace lanovek navržených pro dopravu osob _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12397:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Provoz _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-1:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Lana – Část 1: Kritéria výběru lan a upevnění jejich konců _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-2:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Lana – Část 2: Součinitele bezpečnosti _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-3:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Lana – Část 3: Spojování 6tiramenných nosných, dopravních a tažných lan _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-4:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Lana – Část 4: Upevnění konců lan _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-5:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Lana – Část 5: Skladování, doprava, montáž a napínání _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-6:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Lana – Část 6: Kritéria pro vyřazování lan _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-7:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Lana – Část 7: Inspekce, opravy a údržba _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-8:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Lana – Část 8: Magnetické zkoušení lan (MRT) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12929-1:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Obecné požadavky – Část 1: Požadavky na všechna zařízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12929-2:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Obecné požadavky – Část 2: Další požadavky na kyvadlové dvoulanové visuté lanovky bez brzdy na běhounu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12930:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Výpočty _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13107:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Stavební práce _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13223:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Pohony a další mechanická zařízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13243:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanovou dopravu – Elektrická zařízení nesouvisející s pohonem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Oznámení o použití článku 10a nařízení Rady (EHS) č. 3030/93, který se týká zvláštní ochranné doložky pro textil
(2005/C 101/02)
1. ÚVOD – ÚČEL POKYNŮ
Ustanovení zvláštní ochranné doložky pro textil (dále jen "TSSC" – textiles specific safeguard clause) obsažená v Protokolu o přistoupení Číny k WTO byla začleněna do práva EU nařízením Rady (ES) č. 138/2003 [1] ve formě nového článku 10a vloženého do nařízení Rady (EHS) č.
3030/93 [2]. Nový článek 10a je takřka doslovným přepisem znění Protokolu o přistoupení Číny k WTO, hlavním doplňkem je zde úprava procesu vnitřního rozhodování EU, podle kterého se rozhodnutí přijímají na základě "postupu rozhodování ve výborech (komitologie)" (srov. níže uvedený popis).
Od svého přijetí toto ustanovení vyvolalo řadu výkladových sporů a byly v této souvislosti také vzneseny požadavky na co možná největší průhlednost postupů a větší předvídatelnost politiky Komise při jeho provádění.
V reakci na tyto požadavky Komise ve svém sdělení o "Textilu a oděvech po roce 2005" ze dne 13. října 2004 [3] uvedla, že plánuje "poskytnout obecné zásady obsahující postupy a kritéria, kterými má Komise v úmyslu se řídit, v souladu s příslušnými nařízeními přijatými Radou, při provádění ochranných ustanovení, zejména pro ochranné ustanovení specifické pro textilie, které je stanoveno v Protokolu o přistoupení Číny ke Světové obchodní organizaci."
Toto sdělení obsahuje informace (dále jen "pokyny") o způsobu, kterým Komise hodlá uplatňovat TSSC.
Účelem tohoto sdělení je proto informovat zúčastněné strany o:
a) kritériích pro použití TSSC, o kterých se Komise domnívá, že by se měla používat,
b) postupech pro náležité řešení a prošetřování žádostí o uplatnění TSSC, které hodlá Komise používat, aby se tak všem zúčastněným stranám poskytla příležitost podílet se na tomto procesu.
Tyto pokyny rovněž vysvětlují "systém včasného varování", kterým se hodlá Komise řídit při rozhodování o tom, zda zahájí šetření a intenzivní konzultace s Čínou v případě, že budou dosaženy určité "varovné úrovně".
Tento systém však nebude mít vliv na vlastní použití TSSC, které bude záviset na podmínkách obsažených v této doložce.
Tyto pokyny slouží jako informace pro zúčastněné strany a nejsou právním dokumentem.
Jejich účelem je představit politické záměry Komise, jež hodlá sledovat určité postupy a kritéria uplatňování TSSC, a neměly by tedy zapříčinit vznik žádných právně legitimních očekávání s ohledem na jednotlivá rozhodnutí přijímaná Komisí k TSSC v souladu s příslušnými předpisy, která budou vždy výsledkem zvláštního šetření okolností jednotlivých případů, jež zajistí plnou odůvodněnost jakýchkoli kroků v rámci TSSC.
Vzhledem k tomu, že podle právních předpisů Společenství má Komise široké pravomoci k uplatňování TSSC, vysvětlují tyto pokyny zúčastněným stranám, jak hodlá Komise své pravomoci používat.
2. POPIS ZVLÁŠTNÍ OCHRANNÉ DOLOŽKY PRO TEXTIL
V bodu 242 zprávy Pracovní skupiny pro přistoupení Číny k WTO [4], přiložené k Protokolu o přistoupení Číny k WTO [5], je uvedeno ustanovení, které by umožnilo členům WTO zavést ochranná opatření ve vztahu k dovozu textilu a oděvů (výrobky TO) z Číny, a to do konce roku 2008 [6].
Zmíněné ustanovení (uvedené v příloze 1) obsahuje následující hlavní prvky:
a) Podmínky uplatnění: doložku lze uplatnit "v případě, že se člen WTO domnívá, že dovoz výrobků TO původem z Číny (…) hrozí, že budou v důsledku narušení trhu bránit řádnému vývoji obchodování s těmito výrobky".
b) Zvážení ochranných opatření. Doložka se uplatní formou žádosti o konzultace podané členem, který se doložky dovolává.
Tento proces probíhá ve dvou krocích: a) po podání žádosti o konzultace se Čína zaváže omezit své zásilky výrobků zařazených v kategorii nebo v kategoriích, jichž se konzultace týká, do dotčené země na úroveň jejich dovozu dosaženou během prvních 12 měsíců z posledních 14 měsíců, které předcházejí měsíci, v němž byla žádost o konzultace předložena, zvýšenou nejvýše o 7,5 % (u kategorií vlněných výrobků o 6 %); b) nepodaří-li se dosáhnout vzájemné dohody, může dotčený člen WTO zavést množstevní limity pro tato množství.
Tato opatření mohou zůstat v platnosti po dobu jednoho roku.
Možnost prodloužení jejich platnosti je však otázkou výkladu, neboť příslušné ustanovení říká, že "žádné opatření přijaté podle tohoto odstavce nebude bez podání nové žádosti platit déle než jeden rok", čímž zůstává otevřena možnost pro podání nové žádosti pro stejné výrobky po vypršení lhůty jednoho roku.
Je třeba poznamenat, že TSSC představuje výjimečné ustanovení přechodné povahy, které nemá žádnou jasnou vazbu na ostatní ochranná ustanovení nebo postupy v rámci WTO.
Její jedinečnost, z níž vyplývá, že postup upravený v těchto pokynech nelze použít s ohledem na jiné ochranné nástroje, je založena na skutečnosti, že jejím účelem je zajistit další prostředky, které usnadní přechod na bezkvótový režim, který bude platit po zániku Dohody WTO o textilu a oděvech (ATC) ke dni 31. prosince 2004, s přihlédnutím k přistoupení Číny k WTO sedm let po skončení jednání o ATC.
Jedná se také o zvláště neurčitě formulované ustanovení, u kterého existuje dosti velký prostor pro uvážení a malý prostor pro protesty v rámci WTO.
Standardy pro jeho použití se zdají být nižší než ty, které platí u jiných ochranných ustanovení WTO.
To může vyplývat ze skutečnosti, že opatření použitelná v rámci TSSC mají menší rozsah (pouze množstevní omezení) a kratší trvání (nejdéle jeden rok), než v rámci jiných ochranných nástrojů.
3. PROVEDENÍ TSSC DO PRÁVA EU
TSSC byla provedena do práva Společenství nařízením Rady (ES) č. 138/2003 ze dne 21. ledna 2003, kterým byl do nařízení Rady (EHS) č.
3030/93 vložen nový článek 10a, jehož znění je podobné znění protokolu (viz přílohu 2) a který dává pravomoc použít tento mechanismus Komisi. Komise má proto pravomoc po konzultaci s Výborem pro textil přijmout rozhodnutí týkající se žádosti o konzultace (na jejímž základě Čína přijme vlastní omezení), kdy může jednat na žádost členského státu nebo z vlastního podnětu, a rozhodnutí o zavedení omezení.
Použití TSSC ve Společenství se tudíž řídí tímto ustanovením ve spojení s obecnými zásadami práva Společenství.
Podle článku 10a nařízení Rady (EHS) č. 3030/93, jenž je uveden v příloze 2 [7], před tím, než Komise požádá o formální konzultace s Čínou, nebo před zavedením omezení, předloží Komise návrh opatření Výboru pro textil a poté je přijme, pokud je výbor schválí kvalifikovanou většinou.
Nebude-li dosaženo kvalifikované většiny, předloží Komise návrh bezodkladně Radě; Rada může poté návrh Komise kvalifikovanou většinou zamítnout, změnit nebo zrušit.
Pokud však Rada nepřijme své stanovisko kvalifikovanou většinou do jednoho měsíce, Komise navrhované opatření přijme.
Vydá-li Rada zamítavé rozhodnutí o opatření přijaté kvalifikovanou většinou, Komise opatření přezkoumá a může poté buď podat pozměněný návrh, opětovně předložit návrh původní, nebo předložit legislativní návrh; nevydá-li Rada rozhodnutí do jednoho měsíce, Komise akt přijme.
Toto sdělení vysvětluje kritéria pro přijímání rozhodnutí, která jsou popsána v části 4, a postupy řešení stížností a rozhodování, které jsou rozebrány v části 5.
Popisuje i "systém včasného varování", který by měl minimalizovat hrozbu narušení trhu a následné nutnosti uplatňovat ochranná opatření (část 6).
Uvádí rovněž některé limitní úrovně dovozů, bez jejichž překročení nehodlá Komise v zásadě ochrannou doložku uplatňovat (část 7).
4. DEFINICE A KRITÉRIA POUŽITÍ TSSC
TSSC lze použít v případě, že "dovozy textilních a oděvních výrobků pocházejících z Číny a začleněných v uvedené dohodě (ATC) do Společenství hrozí, že budou v důsledku narušení trhu bránit řádnému vývoji obchodu s těmito výrobky".
Několik důležitých prvků uvedených níže si žádá další vysvětlení. Toto vysvětlení však nelze považovat za závazné nebo normativní.
Pouze zúčastněným stranám popisuje, jak tyto prvky vnímá Komise.
a) Příčiny narušení
Příčina narušení – nesprávný vývoj obchodu z důvodu narušení trhu – musí spočívat v "dovozu textilních a oděvních výrobků pocházejících z Číny a začleněných v ATC".
Relevantní je zde původ výrobků, určený podle pravidel platných ve Společenství, a to bez ohledu na to, zda jsou dováženy přímo z Číny či přes jiná území.
Na dotčené výrobky se musí vztahovat Dohoda WTO o textilu a oděvech (ATC).
b) "Hrozba zabránění řádnému vývoji obchodu s textilními a oděvními výrobky"
TSSC byla schválena v rámci jednání o přistoupení Číny k WTO jako dodatečný ochranný mechanismus, použitelný zejména po liberalizaci ATC, s přihlédnutím k velmi významnému výrobnímu a vývoznímu potenciálu Číny v oblasti textilu a oděvů.
Jejím cílem bylo zejména zajistit co možná nejplynulejší přechod na bezkvótové tržní prostředí, které by mělo být v daném sektoru dominantní od roku 2005.
Z tohoto důvodu stanoví TSSC podmínku, že vývoj vývozu z Číny musí "hrozit [tím], že bud[e] bránit […] řádnému vývoji obchodu" s textilními a oděvními výrobky.
Tento pojem není v právu WTO ani v soudní praxi definován ani není součástí právních předpisů EU.
Při posuzování, zda dochází k hrozbě pro "řádný vývoj obchodu" s textilními a oděvními výrobky, vezme Komise v úvahu, jako hlavní ukazatel, existenci prudkého nárůstu nebo skoku v dovozu, a to jak z absolutního, tak z relativního hlediska.
Malá procentuální změna nemůže být považována za dostačující pro použití TSSC.
Nárůst musí být prudký a rychlý, a musí probíhat způsobem, který lze považovat za významnou změnu struktury obchodu s daným výrobkem nebo skupinou výrobků.
Může se týkat objemů dovozu nebo hodnoty dovážených výrobků, nebo obou těchto veličin.
Za prudký nárůst dovozu lze považovat například nárůst objemu výrobků v řádu několika desítek procentních bodů v oblasti, kde je Čína již dominantním dodavatelem – nebo vyšší nárůst v případech, kdy byly kvóty pro Čínu relativně nízké – v období několika měsíců roku 2005 ve srovnání se stejným obdobím v roce 2004.
V této souvislosti lze za "hrozbu zabránění řádnému vývoji obchodu s textilními a oděvními výrobky" považovat v zásadě úrovně růstu dovozu uvedené v tabulkách A a B v části 6.
Naopak do určitých úrovní nárůstu dovozu uvedených v části 7 bude mít Komise v zásadě za to, že nedochází k "nesprávnému vývoji obchodu", neboť příslušné úrovně lze považovat za obvyklý důsledek zrušení kvót.
Takovýto prudký nárůst dovozů nemusí být jen absolutní, ale může být i relativní.
Argumenty pro případné přijetí opatření při relativním nárůstu dovozu však budou samozřejmě slabší a hůře odůvodnitelné, s výjimkou případu, kdy dovoz probíhal za určitých podmínek (například v případě podstatného poklesu cen nebo podstatného poklesu vývozu do EU z členských zemí evropsko-středomořského partnerství nebo AKT), které "hrozí, že budou bránit řádnému vývoji obchodu".
Zejména v případech, kdy nebude možné relativní nebo absolutní růst dovozů z Číny považovat za skok v dovozech, bude významným faktorem k uvážení vývoj dovozních cen, které budou obvykle posuzovány jako průměrné jednotkové dovozní ceny, jež lze určit na základě statistik dovozu.
Podstatné poklesy průměrné jednotkové dovozní ceny (zejména pokud jde o cenu nižší než u konkurenčních dodavatelů) ve spojení s takovým nárůstem dovozu jsou způsobilé vést k narušení trhu a mohou tak představovat hrozbu pro "řádný vývoj obchodu".
c) Narušení trhu
S ohledem na definice a praxi používanou v souvislosti s jinými ochrannými nástroji WTO a ES [8] lze za narušení trhu považovat situaci, když prudce, absolutně, nebo relativně, vzroste dovoz určitého výrobku nebo kategorie výrobků, nebo podmínky, které by mohly způsobit vznik nebo hrozbu vzniku vážné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Faktory, které je třeba brát v úvahu při rozhodování, zda dochází k narušení trhu, jsou zejména objem dotčených dovozů, vliv takových dovozů na ceny daných výrobků v EU a vliv takových dovozů na výrobní odvětví EU, které vyrábí tyto výrobky.
V souladu s mezinárodně schválenou definicí "narušení trhu" nemusí dojít ke skutečné újmě, neboť v takovém případě by již případná opatření ztrácela účinnost, a postačuje tedy hrozba takové újmy.
Hrozba újmy však musí být určitá a nesmí být pouze hypotetická: měla by být bezprostřední a vyplývat ze stávajícího vývoje dovozů.
Z tohoto hlediska by podmínkou určení hrozby újmy měl být skutečný prudký nárůst dovozů, buď z absolutního, nebo z relativního hlediska.
Pouhá pravděpodobnost takového nárůstu – například po zrušení dovozních kvót – nepostačí.
Takový prudký nárůst dovozů je třeba posuzovat zejména srovnáním vývoje dovozů v příslušném období (alespoň 2 nebo 3 měsíce) s podobným obdobím v minulých letech.
Dalším důležitým prvkem, ke kterému je třeba přihlížet, je vývoj dovozních cen, neboť jakýkoli podstatný pokles těchto cen nebo cenové podbízení v porovnání s ostatními významnými dodavateli, může být ukazatelem narušení trhu.
Rovněž je třeba posoudit, zda objem dovozů a jejich ceny mají nebo budou mít přímý nepříznivý dopad na výrobní odvětví EU.
Relevantní může být i dopad na výrobní odvětví v dřívější fázi zpracovatelského procesu (např. předení, tkaní a pletení nebo povrchová úprava), který proto nelze opominout při posuzování újmy nebo hrozby újmy pro výrobní odvětví.
Při posuzování skutečného nebo očekávaného dopadu na dotčené výrobní odvětví EU lze například použít všechny dostupné důležité údaje, jako například informace o vývoji produkce, tržním podílu, obratu, zaměstnanosti, ziskovosti a vlivů na dodavatelský řetězec.
K tomu, aby bylo možno vzít v úvahu větší počet výrobků v rámci různých kategorií textilního a oděvního průmyslu a napříč těmito kategoriemi, a také případné vzájemné vazby a společné rysy těchto výrobků, je vhodné zachovat možnost definovat dotčené výrobky nebo skupiny výrobků případ od případu.
d) Další významné faktory
Jedním z faktorů, ke kterým je třeba přihlížet, je případný dopad skoku v dovozech z Číny na ostatní dodavatele a zejména na zranitelnější rozvojové země, které jsou závislé na textilní výrobě (malé rozvojové země, nejméně rozvinuté země a země AKT, a zejména na země jižního a východního Středomoří, které tvoří součást přirozené oblasti konkurenceschopnosti textilního a oděvního průmyslu EU a představují významnou destinaci pro vývozy a investice výrobního odvětví EU).
Závažný odklon tradičních dodavatelů od trhu EU může být náznakem narušení trhu a může mít vážné negativní důsledky, a může tedy odůvodňovat přijetí nápravných opatření, i přesto, že ochranná opatření lze přijmout pouze tehdy, pokud jsou splněna kritéria "hrozby pro řádný vývoj obchodu" a "narušení trhu" vysvětlená v bodech b) a c) výše.
V případě zjištění, že podmínky pro použití TSSC byly splněny, Komise v zásadě požádá o formální konzultace s Čínou podle čl. 10a odst.
1 písm. a). Komise se však může rozhodnout jinak v případě, že by použití TSSC mělo podstatný a věcný nepříznivý vliv na celkový zájem Společenství (např. jiná výrobní odvětví – v dřívější nebo pozdější fázi zpracovatelského procesu, výrobní odvětví EU investující do Číny, spotřebitele nebo obchod), které by jasně převážily nad pozitivními důsledky opatření ve prospěch daného výrobního odvětví.
5. POSTUPY A HARMONOGRAM OCHRANNÉHO ŘÍZENÍ
Komise přikládá velký význam průhlednosti a rychlosti uplatňování svých obchodních nástrojů, a pokud tedy členský stát nebo jiné dotčené strany podají žádost o ochranné opatření, jsou tyto žádosti řešeny tak, aby bylo možno vyslechnout všechny dotčené strany, aby rozhodnutí byla přijata v rozumné lhůtě a vycházela z řádných motivů, a aby byla sdělena dotčeným stranám a veřejnosti.
Tato průhlednost by měla vyústit v lepší předvídatelnost a jistotu z hlediska obchodu a podnikání, a zajistit, aby byla rozhodnutí Komise přijímána s co možná nejlepší znalostí všech relevantních faktorů a po vyslechnutí všech relevantních argumentů.
Ve zvláště naléhavých případech však může Komise rozhodnout o urychlení svého řízení, včetně zkrácení lhůt nebo zjednodušení a urychlení procesu konzultací, nebo přijmout nezbytné kroky na základě dostupných informací.
K tomu, aby bylo možno dosáhnout těchto cílů, zamýšlí Komise při uplatňování TSSC postupovat způsobem uvedeným níže.
Tento postup je opět nutné vnímat jen jako vysvětlení pro zúčastněné strany, jak Komise hodlá používat svou pravomoc.
Nelze jej však považovat za závazné nebo normativní.
a) Zahájení řízení – zahájení šetření a žádost o neformální konzultace s Čínou
Před uplatněním ochranné doložky prostřednictvím žádosti o formální konzultace s Čínou je vhodné, aby Komise zahájila šetření zaměřené na zjištění skutečností a požádala o neformální konzultace s Čínou s cílem posoudit, jak zamezit narušení trhu.
Tento postup proběhne za dvou předpokladů:
- Na žádost členského státu.
- Z vlastního podnětu Komise ve dvou případech: v případě dosažení "varovných úrovní" při použití "systému včasného varování" popsaného v části 6, nebo na žádost výrobního odvětví, které předloží důkaz prima facie o nutnosti ochranného opatření.
Při šetření zahájeném z moci úřední i při šetření na základě žádosti se použijí stejné postupy.
i) Zahájení na žádost členského státu
Pokud žádost obsahuje dostačující důkazy prima facie o splnění podmínek pro použití TSSC uvedených v části 4, Komise zahájí šetření a požádá o neformální konzultace s čínskými orgány.
Důkaz prima facie je dán, pokud žádost obsahuje údaje a prvky, které dostatečně prokazují existenci narušení trhu, buď na úrovni EU, nebo na vhodné nižší geografické úrovni, a "nesprávný vývoj obchodu" definovaný v části 4 těchto pokynů.
Taková žádost není v zásadě přípustná, pokud je úroveň dovozu pod hranicí uvedenou v části 7 tohoto dokumentu.
Žádosti se mohou týkat jedné nebo více kategorií výrobků nebo jednotlivých výrobků v rámci daných kategorií.
Komise obvykle do 15 kalendářních dnů po obdržení žádosti rozhodne, zda zahájí šetření a požádá o neformální konzultace, nebo zda žádost zamítne.
Jakékoli zamítnutí žádosti musí obsahovat důvody její nepřípustnosti.
Komise v zásadě nepřijme žádosti, které jsou ve své podstatně opakováním dřívější žádosti, jež byla zamítnuta, pokud není nová žádost předložena na základě nových důvodů.
ii) Zahájení z vlastního podnětu Komise
Komise hodlá zahájit řízení za dvou předpokladů:
- Pokud z informací shromážděných v rámci systému monitorování dovozů popsaného v části 6 těchto pokynů vyplývá, že byly překročeny "varovné úrovně".
- Při předložení dostatečně odůvodněných žádostí stranami, které jsou přímo dotčeny narušením trhu.
V rámci druhého předpokladu je žádost přípustná, je-li předložena orgánem nebo skupinou podniků, která dostatečně zastupuje dotčené odvětví nebo výrobek v EU (tak tomu není například pokud dvě nebo více sdružení výrobců stejných výrobků zastávají protichůdná stanoviska).
Komise hodlá použít pro žádosti o ochranná opatření obdržené od výrobních odvětví výše uvedené postupy a kritéria popsané v bodu i).
b) Zveřejnění oznámení a lhůty pro podávání připomínek
V případě zahájení šetření Komise bezodkladně zveřejní oznámení o zahájení šetření v Úředním věstníku Evropské unie (Úř. věst.) a na první straně internetových stránek generálního ředitelství pro obchod [9].
Oznámení v Úř. věst. a na internetové stránce generálního ředitelství pro obchod bude obsahovat souhrn východisek ochranného šetření, včetně případných hlavních prvků žádosti o ochranné opatření, které byly předloženy, a výzvu všem dotčeným stranám, aby do 21 kalendářních dnů předložily svá stanoviska a poskytly příslušné věcné informace.
Budou v něm také určeny závazné postupy a harmonogramy pro dotčené strany účastnící se daného procesu.
c) Šetření a neformální konzultace
Komise provede šetření zaměřené na zjištění skutečností do 60 dnů po zveřejnění oznámení.
Tato lhůta může být za výjimečných okolností jednou prodloužena o deset pracovních dnů.
Komise zjistí veškeré informace, které považuje za nezbytné, včetně případného přezkoumání prohlášení dotčených stran, s cílem určit, zda má požádat Čínu o formální konzultace.
Komise sdělí své poznatky dotčeným stranám a vyžádá si další připomínky; může také dotčené strany na jejich žádost vyslechnout.
Komise stanoví za tímto účelem vhodné lhůty.
Současně se zahájením šetření Komise požádá o neformální konzultace s Čínou.
Šetření a neformální konzultace s Čínou budou provedeny současně ve lhůtě 60 dnů.
d) Rozhodnutí o podání žádosti o formální konzultace s Čínou
Komise přijme rozhodnutí na základě informací dostupných na konci šetření a předloží Výboru pro textil výsledky a závěry šetření a neformálních konzultací s Čínou.
Pokud Komise vydá kladné rozhodnutí o použitelnosti TSSC, bezodkladně svolá schůzi Výboru pro textil a vyžádá si jeho stanovisko k úmyslu požádat o formální konzultace s Čínou podle písmene a) TSSC.
Komise předloží výboru podrobné věcné odůvodnění žádosti spolu s "aktuálními údaji, které prokazují existenci nebo hrozbu narušení trhu a roli, kterou v něm hrají výrobky čínského původu".
[10] Další kroky v řízení jsou popsány v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 [11].
Po konzultaci s Výborem pro textil a případně po dokončení postupů stanovených v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 Komise bezodkladně požádá o formální konzultace s Čínou.
Své rozhodnutí o podání žádosti o konzultace a jeho odůvodnění zveřejní v oznámení v Úředním věstníku Evropské unie a na první straně internetových stránek generálního ředitelství pro obchod [12] a sdělí je straně, která podala příslušnou žádost.
Pokud Komise zjistí, že podmínky pro použití TSSC nejsou splněny, oznámí tuto skutečnost stěžovateli a uvede důvody rozhodnutí, které budou také zveřejněny v Úř. věst. EU.
e) Rozhodnutí a postupy v případě mimořádné naléhavosti
Za situace, kdy by prodlení způsobilo obtížně napravitelné škody, může Komise poté, co předběžně určí, že dovoz hrozí tím, že naruší řádný vývoj obchodu, přímo požádat o formální konzultace s Čínou, a to bez provedení šetření nebo dříve než bude šetření uzavřeno.
K tomuto by mohlo dojít zejména tehdy, kdy se objeví prudký nárůst dovozu takového rozsahu, že je zřejmé, že je ohrožen řádný vývoj obchodu a že nebudou-li přijata žádná opatření, tento dovoz způsobí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství.
Taková žádost bude podána po konzultaci s Výborem pro textil, v souladu s postupem stanoveným v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 3030/93.
f) Doba formálních konzultací s Čínou
V souladu s TSSC by Čína měla po přijetí žádosti o konzultace zavést vlastní omezení vývozu. Pokud by se tak nestalo do 15 kalendářních dnů od podání žádosti, Komise bezodkladně předloží Výboru pro textil potřebné návrhy k řešení vzniklé situace; tyto návrhy by měly obvykle vyžadovat stanovení dovozních limitů vypočtených dle ustanovení čl. 10a odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 3030/93.
Doba konzultací trvá 90 dnů od obdržení žádosti o konzultace.
g) Přijetí ochranných opatření
Nebude-li během devadesátidenní lhůty pro konzultace s Čínou uvedené výše v bodu f) dosaženo žádného oboustranně uspokojivého řešení, a pokud Komise rozhodne, že byly splněny podmínky stanovené v části 4, může na dotčené výrobky uložit množstevní omezení.
V této souvislosti Komise bezodkladně svolá schůzi Výboru pro textil a vyžádá si jeho stanovisko k návrhu na uplatnění množstevního omezení pro příslušné kategorie, které jsou předmětem konzultací.
Toto omezení se použije i pro dovoz zboží čínského původu vyvezeného po zveřejnění oznámení o formálních konzultacích a přesahujícího množství, které by měla Čína zavést jako vlastní omezení podle § 242 protokolu o přistoupení.
Další kroky v řízení jsou popsány v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 [13].
Toto množstevní omezení bude stanoveno na úrovni dovozu výrobků dotčené kategorie do EU během prvních 12 měsíců z posledních 14 měsíců, které předcházejí měsíci, v němž byla žádost o konzultace předložena, zvýšené o 7,5 % (u kategorií vlněných výrobků o 6 %).
Toto omezení platí po období končící dnem 31. prosince roku, v němž bylo požádáno o konzultace, resp. po období 12 měsíců od podání žádosti o konzultace, jestliže v době podání žádosti o konzultace zbývaly do konce roku nejvýše tři měsíce.
Konzultace s Čínou musí pokračovat po dobu trvání množstevního omezení uloženého tímto ustanovením.
Toto rozhodnutí bude v souladu s příslušnými postupy (Komise nebo Rady) zveřejněno v Úř. věst. EU.
Po skončení platnosti ochranného opatření pro daný výrobek se na zavedení nových ochranných opatření na stejný výrobek použijí postupy popsané v tomto oddíle.
6. SYSTÉM VČASNÉHO VAROVÁNÍ – ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ Z MOCI ÚŘEDNÍ A ŽÁDOST O NEFORMÁLNÍ KONZULTACE
Ve světle minulých zkušeností a zejména vývoje dovozů z Číny v kategoriích výrobků liberalizovaných v roce 2002 by bylo namístě vydat určité pokyny týkající se kroků Komise, jež by měly zajistit co možná největší předvídatelnost pro obchod, umožnit, aby vývoj dovozů z Číny nezpůsoboval narušení trhu, a vznikl tak co největší prostor pro nalezení přijatelných řešení, která zajistí, aby ochranná opatření představovala skutečně poslední možnost.
Ke splnění těchto cílů Komise zavede systém včasného varování, v jehož rámci by, v případě, že bude vývoj dovozů z Číny naznačovat výskyt či hrozbu "nesprávného vývoje dovozů", a před uplatněním ochranné doložky, nejprve požádala o neformální konzultace s Čínou a zahájila šetření, zda tyto dovozy mohou způsobovat narušení trhu.
Pouze v případech, kdy nehledě na tato jednání pokračuje vývoj trhu takovým způsobem, že dojde ke splnění podmínek pro uplatnění ochranných opatření, by Komise s využitím postupů stanovených v nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 formálně uplatnila ochrannou doložku a požádala tak o formální konzultace s Čínou.
V každém případě by rozhodnutí o uplatnění ochranného opatření v rámci TSSC mělo být přijímáno případ od případu, po ověření splnění podmínek pro použití TSSC a (s výjimkou případů mimořádné naléhavosti) po provedení šetření v souladu s výše uvedenými postupy.
Na základě monitorování dovozů, které provádí v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 3030/93, Komise pravidelně přezkoumá, zda nedošlo k překročení některých indikativních mezních hodnot skutečných dovozů z Číny [14], a to buď na ročním základě nebo v poměrném vyjádření za kratší období (zpravidla alespoň 3 měsíce).
V takových případech Komise naváže kontakt s čínskými orgány a přezkoumá vývoj dovozů, jejich dopad a pravděpodobnost trvání daného vývoje.
Indikativní mezní hodnoty, které by představovaly velmi podstatný nárůst nad rámec kvót pro Čínu v roce 2004, byly stanoveny pro jednotlivé kategorie s přihlédnutím k:
a) rozsahu využívání kvót zrušených k 1. lednu 2005, s přihlédnutím k relativnímu postavení jiných zemí podléhajících kvótám v roce 2004,
b) podílu dovozů z Číny na celkových dovozech do EU, jako ukazatele prostoru pro jejich další rozšíření,
c) podílům penetrace dovozů a jejich vývoji,
d) úrovni výroby v EU a jejímu vývoji,
e) dalším ukazatelům týkajícím se situace na trhu s dotčenými výrobky, jako je vývoj spotřeby a cen.
Níže uvedené tabulky obsahují údaje o růstu dovozů z Číny, při jejichž dosažení Komise v zásadě zahájí šetření a požádá o neformální konzultace s Čínou.
TABULKA A
Vzorec k určení úrovní pro zahájení konzultací _BAR_
Produkty, u nichž objem dovozů z Číny představuje následující podíl na celkovém objemu dovozu do EU v roce 2004 (v %) _BAR_ 2005Zvýšení za rok 2004 v % dovozu roku 2004 _BAR_ 2006Zvýšení za rok 2005 v % dovozu roku 2004 _BAR_ 2007Zvýšení za rok 2006 v % dovozu roku 2004 _BAR_ 2008Zvýšení za rok 2007 v % dovozu roku 2004 _BAR_
nejvýše 7,5 % _BAR_ 100 % _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
více než 7,5 % až 20 % _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_ 50 % _BAR_
více než 20 % až 35 % _BAR_ 30 % _BAR_ 30 % _BAR_ 30 % _BAR_ 30 % _BAR_
více než 35 % _BAR_ 10 % _BAR_ 10 % _BAR_ 10 % _BAR_ 10 % _BAR_
TABULKA B
Úrovně pro zahájení konzultací vyplývající z použití vzorce uvedeného v tabulce A
[Pozn.: tabulka bude vytvořena pro jednotlivé kategorie po použití příslušného vzorce]
Kategorie výrobku _BAR_ Jednotka _BAR_ Čínský dovoz do EU-25 v roce 2004(v tisících jednotek) _BAR_ Čínská kvóta pro EU-25 v roce 2004(v tisících jednotek) _BAR_ Úroveň 2005 _BAR_ Úroveň 2006 _BAR_ Úroveň 2007 _BAR_ Úroveň 2008 _BAR_
1 – bavlněná příze _BAR_ tun _BAR_ 3263 _BAR_ 4770 _BAR_ 9540 _BAR_ 11925 _BAR_ 14310 _BAR_ 16695 _BAR_
2 – bavlněné tkaniny _BAR_ tun _BAR_ 34465 _BAR_ 30556 _BAR_ 51698 _BAR_ 68930 _BAR_ 86163 _BAR_ 103395 _BAR_
3 – syntetické tkaniny _BAR_ tun _BAR_ 10938 _BAR_ 8088 _BAR_ 21876 _BAR_ 27345 _BAR_ 32814 _BAR_ 38283 _BAR_
4 – trička _BAR_ ks _BAR_ 191473 _BAR_ 126808 _BAR_ 382946 _BAR_ 478683 _BAR_ 574419 _BAR_ 670156 _BAR_
5 – pulovry _BAR_ ks _BAR_ 64324 _BAR_ 39422 _BAR_ 128648 _BAR_ 160810 _BAR_ 192972 _BAR_ 225134 _BAR_
6 – pánské kalhoty _BAR_ ks _BAR_ 75688 _BAR_ 40913 _BAR_ 151376 _BAR_ 189220 _BAR_ 227064 _BAR_ 264908 _BAR_
7 – halenky _BAR_ ks _BAR_ 26035 _BAR_ 17093 _BAR_ 52070 _BAR_ 65088 _BAR_ 78105 _BAR_ 91123 _BAR_
8 – pánské košile _BAR_ ks _BAR_ 40837 _BAR_ 27723 _BAR_ 61256 _BAR_ 81674 _BAR_ 102093 _BAR_ 122511 _BAR_
9 – froté ručníky _BAR_ tun _BAR_ 13538 _BAR_ 6962 _BAR_ 20307 _BAR_ 27076 _BAR_ 33845 _BAR_ 40614 _BAR_
12 – punčochy a ponožky _BAR_ pár _BAR_ 131443 _BAR_ 132029 _BAR_ 264058 _BAR_ 330073 _BAR_ 396087 _BAR_ 462102 _BAR_
13 – pánské slipy _BAR_ ks _BAR_ 681114 _BAR_ 586244 _BAR_ 749225 _BAR_ 817337 _BAR_ 885448 _BAR_ 953560 _BAR_
14 – pánské kabáty _BAR_ ks _BAR_ 24326 _BAR_ 17887 _BAR_ 26759 _BAR_ 29191 _BAR_ 31624 _BAR_ 34056 _BAR_
15 – dámské kabáty _BAR_ ks _BAR_ 35570 _BAR_ 20131 _BAR_ 46241 _BAR_ 56912 _BAR_ 67583 _BAR_ 78254 _BAR_
16 – pánské obleky _BAR_ ks _BAR_ 17407 _BAR_ 17181 _BAR_ 19148 _BAR_ 20888 _BAR_ 22629 _BAR_ 24370 _BAR_
17 – saka a blejzry _BAR_ ks _BAR_ 6063 _BAR_ 13061 _BAR_ 14367 _BAR_ 15804 _BAR_ 17241 _BAR_ 18677 _BAR_
20 – ložní prádlo _BAR_ tun _BAR_ 7894 _BAR_ 5681 _BAR_ 15788 _BAR_ 19735 _BAR_ 23682 _BAR_ 27629 _BAR_
22 – syntetické nitě _BAR_ tun _BAR_ 9364 _BAR_ 19351 _BAR_ 38702 _BAR_ 48378 _BAR_ 58053 _BAR_ 67729 _BAR_
26 – šaty _BAR_ ks _BAR_ 8682 _BAR_ 6645 _BAR_ 17364 _BAR_ 21705 _BAR_ 26046 _BAR_ 30387 _BAR_
28 – kalhoty (ostatní) _BAR_ ks _BAR_ 102204 _BAR_ 92909 _BAR_ 132865 _BAR_ 163526 _BAR_ 194188 _BAR_ 224849 _BAR_
29 – dámské obleky _BAR_ ks _BAR_ 22541 _BAR_ 15687 _BAR_ 24796 _BAR_ 27050 _BAR_ 29304 _BAR_ 31558 _BAR_
31 – podprsenky _BAR_ ks _BAR_ 128272 _BAR_ 96488 _BAR_ 166754 _BAR_ 205235 _BAR_ 243717 _BAR_ 282198 _BAR_
39 – stolní a kuchyňské prádlo _BAR_ tun _BAR_ 7342 _BAR_ 5681 _BAR_ 11013 _BAR_ 14684 _BAR_ 18355 _BAR_ 22026 _BAR_
78 – jiné oděvy _BAR_ tun _BAR_ 31395 _BAR_ 36651 _BAR_ 40316 _BAR_ 43981 _BAR_ 47646 _BAR_ 51311 _BAR_
83 – kabáty _BAR_ tun _BAR_ 12039 _BAR_ 10883 _BAR_ 15651 _BAR_ 19262 _BAR_ 22874 _BAR_ 26486 _BAR_
97 – sítě _BAR_ tun _BAR_ 3124 _BAR_ 2861 _BAR_ 4062 _BAR_ 4999 _BAR_ 5936 _BAR_ 6873 _BAR_
163 – obvazové gázy _BAR_ tun _BAR_ 8657 _BAR_ 8481 _BAR_ 9523 _BAR_ 10388 _BAR_ 11254 _BAR_ 12120 _BAR_
ex20 – ložní prádlo hedvábné _BAR_ tun _BAR_ 100 _BAR_ 59 _BAR_ 200 _BAR_ 250 _BAR_ 300 _BAR_ 350 _BAR_
115 – nitě ze lnu nebo ramie _BAR_ tun _BAR_ 2727 _BAR_ 1413 _BAR_ 3545 _BAR_ 4363 _BAR_ 5181 _BAR_ 6000 _BAR_
117 – lněné tkaniny _BAR_ tun _BAR_ 1510 _BAR_ 684 _BAR_ 2264 _BAR_ 3019 _BAR_ 3774 _BAR_ 4529 _BAR_
118 – stolní a ložní prádlo lněné _BAR_ tun _BAR_ 2409 _BAR_ 1513 _BAR_ 2650 _BAR_ 2891 _BAR_ 3132 _BAR_ 3373 _BAR_
122 — pytlíky a pytle lněné _BAR_ tun _BAR_ 360 _BAR_ 220 _BAR_ 468 _BAR_ 576 _BAR_ 684 _BAR_ 792 _BAR_
117 – hedvábné tkaniny _BAR_ tun _BAR_ 446 _BAR_ 462 _BAR_ 693 _BAR_ 924 _BAR_ 1155 _BAR_ 1386 _BAR_
117 – hedvábné halenky a pulovry _BAR_ tun _BAR_ 7291 _BAR_ 3986 _BAR_ 8020 _BAR_ 8749 _BAR_ 9478 _BAR_ 10207 _BAR_
157 – pletené oděvy _BAR_ tun _BAR_ 17941 _BAR_ 13738 _BAR_ 19735 _BAR_ 21529 _BAR_ 23323 _BAR_ 25117 _BAR_
159 – hedvábné halenky _BAR_ tun _BAR_ 3236 _BAR_ 4352 _BAR_ 4787 _BAR_ 5222 _BAR_ 5658 _BAR_ 6093 _BAR_
Nárůsty pro výpočty těchto úrovní jsou natolik důležité, že v případě jejich překročení by se mohlo v zásadě mít za to, že s velkou pravděpodobností dochází k "nesprávnému vývoji dovozů".
V případě dosažení těchto úrovní, buď za období jednoho roku nebo v poměrném vyjádření za období alespoň tří měsíců [15], by Komise zahájila šetření s cílem určit, zda existují faktory, které by mohly vést k závěru, že vývoj těchto dovozů brání "řádnému vývoji dovozů", či nikoli, a zda je splněna druhá podmínka pro použití TSSC, tzn. narušení trhu ve smyslu přinejmenším hrozby újmy výrobnímu odvětví.
Tyto mezní úrovně by pouze daly podnět k šetření a neformálním konzultacím, ale nehrály by roli při rozhodování, zda je použití TSSC oprávněné či nikoli.
Úrovně pro zahájení konzultací v roce 2006, 2007 a 2008 lze upravit s ohledem na další zkoumání a jiné faktory, zjištěné v budoucnosti.
Vzorec pro výpočet úrovní pro zahájení konzultací lze použít případně i pro některé výrobky, u nichž se zjistí, že dosáhly níže uvedeného souhrnu pro danou kategorii výrobků.
V takovém případě, pokud dovozy z Číny překročí výsledné úrovně buď za období jednoho roku, nebo v poměrném vyjádření (v zásadě alespoň 3 měsíce), může Komise také ze své iniciativy nebo na žádost členského státu nebo dotčené strany požádat o neformální konzultace s Čínou nebo zahájit šetření.
Tyto úrovně je proto třeba považovat za indikativní ukazatel a při jejich dosažení nedochází k automatickému použití TSSC.
7. ÚROVNĚ, POD KTERÝMI BY SE V ZÁSADĚ NEMĚLO UVAŽOVAT O OPATŘENÍCH V RÁMCI TSSC
Komise také soudí, že v případě, kdy nejsou překročeny některé úrovně, by v zásadě nemělo dojít k použití TSSC.
Tak je tomu zejména v případě, kdy je nárůst čínských vývozů mírný, s přihlédnutím k jejich relativnímu postavení na trhu EU.
V těchto případech bude mít Komise za to, že tyto nárůsty jsou obvyklé po zrušení dovozních kvót, a pokud nebudou předloženy důkazy o opaku, zpravidla rozhodne, že nedošlo k "nesprávnému vývoji obchodu".
Tyto úrovně, které již poskytují značný prostor pro rozšíření čínského vývozu do EU, jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka C
Vzorec pro určení minimálních úrovní, pod kterými nedojde k uplatnění TSSC _BAR_
Produkty, u nichž objem dovozů z Číny představuje následující podíl na celkovém objemu dovozu do EU v roce 2004 (v %) _BAR_ 2005Zvýšení za rok 2004 v % dovozu roku 2004 _BAR_ 2006Zvýšení za rok 2005 v % dovozu roku 2004 _BAR_ 2007Zvýšení za rok 2006 v % dovozu roku 2004 _BAR_ 2008Zvýšení za rok 2007 v % dovozu roku 2004 _BAR_
nejvýše 7,5 % _BAR_ 25 % _BAR_ 25 % _BAR_ 25 % _BAR_ 25 % _BAR_
více než 7,5 % až 20 % _BAR_ 20 % _BAR_ 20 % _BAR_ 20 % _BAR_ 20 % _BAR_
více než 20 % až 35 % _BAR_ 15 % _BAR_ 15 % _BAR_ 15 % _BAR_ 15 % _BAR_
více než 35 % _BAR_ 10 % _BAR_ 10 % _BAR_ 10 % _BAR_ 10 % _BAR_
Tabulka D
Úrovně, pod kterými by v zásadě nemělo dojít k uplatnění TSSC
Kategorie výrobku _BAR_ Jednotka _BAR_ Čínský dovoz do EU-25 v roce 2004(v tisících jednotek) _BAR_ Čínská kvóta pro EU-25 v roce 2004(v tisících jednotek) _BAR_ Úroveň 2005 _BAR_ Úroveň 2006 _BAR_ Úroveň 2007 _BAR_ Úroveň 2008 _BAR_
1 – bavlněná příze _BAR_ tun _BAR_ 3263 _BAR_ 4770 _BAR_ 5963 _BAR_ 7155 _BAR_ 8348 _BAR_ 9540 _BAR_
2 – bavlněné tkaniny _BAR_ tun _BAR_ 34465 _BAR_ 30556 _BAR_ 41358 _BAR_ 48251 _BAR_ 55144 _BAR_ 62037 _BAR_
3 – syntetické tkaniny _BAR_ tun _BAR_ 10938 _BAR_ 8088 _BAR_ 13673 _BAR_ 16407 _BAR_ 19142 _BAR_ 21876 _BAR_
4 – trička _BAR_ ks _BAR_ 191473 _BAR_ 126808 _BAR_ 239341 _BAR_ 287210 _BAR_ 335078 _BAR_ 382946 _BAR_
5 – pulovry _BAR_ ks _BAR_ 64324 _BAR_ 39422 _BAR_ 80405 _BAR_ 96486 _BAR_ 112567 _BAR_ 128648 _BAR_
6 – pánské kalhoty _BAR_ ks _BAR_ 75688 _BAR_ 40913 _BAR_ 94610 _BAR_ 113532 _BAR_ 132454 _BAR_ 151376 _BAR_
7 – halenky _BAR_ ks _BAR_ 26035 _BAR_ 17093 _BAR_ 32544 _BAR_ 39053 _BAR_ 45561 _BAR_ 52070 _BAR_
8 – pánské košile _BAR_ ks _BAR_ 40837 _BAR_ 27723 _BAR_ 49004 _BAR_ 57172 _BAR_ 65339 _BAR_ 73507 _BAR_
9 – froté ručníky _BAR_ tun _BAR_ 13538 _BAR_ 6962 _BAR_ 16246 _BAR_ 18953 _BAR_ 21661 _BAR_ 24368 _BAR_
12 – punčochy a ponožky _BAR_ pár _BAR_ 131443 _BAR_ 132029 _BAR_ 165036 _BAR_ 198044 _BAR_ 231051 _BAR_ 264058 _BAR_
13 – pánské slipy _BAR_ ks _BAR_ 681114 _BAR_ 586244 _BAR_ 749225 _BAR_ 817337 _BAR_ 885448 _BAR_ 953560 _BAR_
14 – pánské kabáty _BAR_ ks _BAR_ 24326 _BAR_ 17887 _BAR_ 26759 _BAR_ 29191 _BAR_ 31624 _BAR_ 34056 _BAR_
15 – dámské kabáty _BAR_ ks _BAR_ 35570 _BAR_ 20131 _BAR_ 40906 _BAR_ 46241 _BAR_ 51577 _BAR_ 56912 _BAR_
16 – pánské obleky _BAR_ ks _BAR_ 17407 _BAR_ 17181 _BAR_ 19148 _BAR_ 20888 _BAR_ 22629 _BAR_ 24370 _BAR_
17 – saka a blejzry _BAR_ ks _BAR_ 6063 _BAR_ 13061 _BAR_ 14367 _BAR_ 16326 _BAR_ 18285 _BAR_ 20245 _BAR_
20 – ložní prádlo _BAR_ tun _BAR_ 7894 _BAR_ 5681 _BAR_ 9868 _BAR_ 11841 _BAR_ 13815 _BAR_ 15788 _BAR_
22 – syntetické nitě _BAR_ tun _BAR_ 9364 _BAR_ 19351 _BAR_ 24189 _BAR_ 29027 _BAR_ 33864 _BAR_ 38702 _BAR_
26 – šaty _BAR_ ks _BAR_ 8682 _BAR_ 6645 _BAR_ 10853 _BAR_ 13023 _BAR_ 15194 _BAR_ 17364 _BAR_
28 – kalhoty (ostatní) _BAR_ ks _BAR_ 102204 _BAR_ 92909 _BAR_ 117535 _BAR_ 132865 _BAR_ 148196 _BAR_ 163526 _BAR_
29 – dámské obleky _BAR_ ks _BAR_ 22541 _BAR_ 15687 _BAR_ 24796 _BAR_ 27050 _BAR_ 29304 _BAR_ 31558 _BAR_
31 – podprsenky _BAR_ ks _BAR_ 128272 _BAR_ 96488 _BAR_ 147513 _BAR_ 166754 _BAR_ 185994 _BAR_ 205235 _BAR_
39 – stolní a kuchyňské prádlo _BAR_ tun _BAR_ 7342 _BAR_ 5681 _BAR_ 8810 _BAR_ 10279 _BAR_ 11747 _BAR_ 13216 _BAR_
78 – jiné oděvy _BAR_ tun _BAR_ 31395 _BAR_ 36651 _BAR_ 40316 _BAR_ 43981 _BAR_ 47646 _BAR_ 51311 _BAR_
83 – kabáty _BAR_ tun _BAR_ 12039 _BAR_ 10883 _BAR_ 13845 _BAR_ 15651 _BAR_ 17457 _BAR_ 19262 _BAR_
97 – sítě _BAR_ tun _BAR_ 3124 _BAR_ 2861 _BAR_ 3593 _BAR_ 4062 _BAR_ 4530 _BAR_ 4999 _BAR_
163 – obvazové gázy _BAR_ tun _BAR_ 8657 _BAR_ 8481 _BAR_ 9523 _BAR_ 10388 _BAR_ 11254 _BAR_ 12120 _BAR_
ex20 – ložní prádlo hedvábně _BAR_ tun _BAR_ 100 _BAR_ 59 _BAR_ 125 _BAR_ 150 _BAR_ 175 _BAR_ 200 _BAR_
115 – nitě ze lnu nebo ramie _BAR_ tun _BAR_ 2727 _BAR_ 1413 _BAR_ 3136 _BAR_ 3545 _BAR_ 3954 _BAR_ 4363 _BAR_
117 – lněné tkaniny _BAR_ tun _BAR_ 1510 _BAR_ 684 _BAR_ 1812 _BAR_ 2113 _BAR_ 2415 _BAR_ 2717 _BAR_
118 – stolní a ložní prádlo lněné _BAR_ tun _BAR_ 2409 _BAR_ 1513 _BAR_ 2650 _BAR_ 2891 _BAR_ 3132 _BAR_ 3373 _BAR_
122 – pytlíky a pytle lněné _BAR_ tun _BAR_ 360 _BAR_ 220 _BAR_ 414 _BAR_ 468 _BAR_ 522 _BAR_ 576 _BAR_
136A – hedvábné tkaniny _BAR_ tun _BAR_ 360 _BAR_ 220 _BAR_ 414 _BAR_ 468 _BAR_ 522 _BAR_ 576 _BAR_
156 – hedvábné halenky a _BAR_ tun _BAR_ 7291 _BAR_ 3986 _BAR_ 8020 _BAR_ 8749 _BAR_ 9478 _BAR_ 10207 _BAR_
157 – pletené oděvy _BAR_ tun _BAR_ 17941 _BAR_ 13738 _BAR_ 19735 _BAR_ 21529 _BAR_ 23323 _BAR_ 25117 _BAR_
159 – hedvábné halenky _BAR_ tun _BAR_ 3236 _BAR_ 4352 _BAR_ 4787 _BAR_ 5222 _BAR_ 5658 _BAR_ 6093 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 23, 28.1.2003, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 275, 8.11.1993, s. 3.
[3] "Textil a oděvy po roce 2005 – Doporučení skupiny na vysoké úrovni pro textil a oděvy", KOM(2004)668 v konečném znění, ze dne 13.10.2004.
[4] Dokument WT/MIN(01)3 ze dne 10. listopadu 2001.
[5] Dokument WT/L/432 ze dne 23. listopadu 2001. [6] Tento odstavec se považuje za součást Protokolu o přistoupení Číny k WTO, který je dále nedílnou součástí Dohody o WTO, viz. odstavec 2 protokolu o přistoupení.
[7] Srov. článek 17 nařízení Rady (EHS) č.
3030/93, ve znění pozměněném nařízením Rady (ES) č. 391/2001 ze dne 26. února 2001.
[8] Srov. čl. 2 odst. 1 Dohody WTO o ochranných ustanoveních, s ohledem na použití ochranných opatření, a čl. 16 odst. 4 Protokolu o přistoupení Číny k WTO (Přechodný ochranný mechanismus pro určité výrobky, neboli TPSSM – Transitional Product Specific Safeguard Mechanism), čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 427/2003 o přechodném ochranném mechanismu pro určité dovážené produkty pocházející z Čínské lidové republiky a čl. 16 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 3285/94 o společných pravidlech dovozu.
[9] Adresa: http://europa.eu.int/comm/trade/index_en.htm.
[10] Srov. první pododstavec čl. 10a odst.
1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 a bodu 242 písm. a) Zprávy Pracovní skupiny pro přistoupení Číny k WTO.
[11] Viz přílohu 2.
[12] Adresa: http://europa.eu.int/comm/trade/index_en.htm.
[13] Viz přílohu 2.
[14] Údaje o skutečných dovozech shromážděné podle článku 27 přílohy III nařízení Rady (EHS) č. 3030/93.
Pokud by však tyto údaje nebyly včas k dispozici z důvodů, které Komise nemůže ovlivnit, může se Komise rozhodnout, že zahájí řízení a s ním i šetření a podá žádost o neformální konzultace s Čínou, pokud údaje o dovozních licencích (viz. článek 25 přílohy III nařízení Rady (EHS) č. 3030/93) naznačují, že dovoz z Číny pravděpodobně překročí dané "úrovně pro zahájení konzultací".
[15] Výpočet poměrných úrovní "pro zahájení konzultací" nebo "varovných" úrovní je třeba provést, pokud možno, tak, aby bylo přihlédnuto k sezónním aspektům.
Může být proto vhodné použít vzorec pro výpočet úrovní pro příslušné období roku na dovozy ve srovnatelném období roku 2004.
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise ze dne 25. dubna 2004 k plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku vyřazení jaderné elektrárny Dungeness A v hrabství Kent ve Spojeném království z provozu podle článku 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 101/03)
(Pouze anglické znění je závazné)
Dne 24. září 2004 obdržela Evropská komise od vlády Spojeného království podle článku 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku vyřazení jaderné elektrárny Dungeness A z provozu.
Na základě všeobecných údajů a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
a) Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem v jiném členském státě, v tomto případě ve Francii, je přibližně 50 km, přičemž Belgie je vzdálena 110 km a Nizozemsko 160 km.
b) Při běžném postupu vyřazování z provozu nebude vypouštění kapalných a plynných odpadů příčinou ozáření obyvatelstva v jiných členských státech, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.
c) Pevný radioaktivní odpad ze zpracování odpadů bude uložen v zařízení mimo elektrárnu.
Neradioaktivní pevný odpad a materiály, které dodržují uvolňovací úrovně, budou vypuštěny z regulativní kontroly ke zneškodnění jako běžný odpad nebo k recyklaci nebo opětovnému využití.
Výše uvedené kroky se budou řídit kritérii podle základních bezpečnostních norem (směrnice 96/29/Euratom).
d) V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávky záření, jež by pravděpodobně obdrželo obyvatelstvo jiných členských států, nebyly ze zdravotního hlediska významné.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, který vznikne v důsledku vyřazení jaderné elektrárny Dungeness A ve Spojeném království z provozu, jak při běžném provozu, tak i v případě mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy či ovzduší jiného členského státu, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení nového šetření antidumpingových opatření použitelných na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky podle článku 12 nařízení Rady (ES) č. 384/96
(2005/C 101/11)
Komise obdržela žádost podle článku 12 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [1] (dále jen "základní nařízení") o prošetření, zda antidumpingová opatření uložená na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky měla vliv na vývozní ceny, ceny při dalším prodeji nebo pozdější prodejní ceny ve Společenství.
1. Žádost o přezkum
Žádost podala dne 14. března 2005 společnost Productos Aditivos S.A. (dále jen "žadatel"), která je jediným výrobcem cyklamátu sodného ve Společenství.
2. Výrobek
Dotčeným výrobkem je cyklamát sodný, pocházející mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek"), v současnosti zařaditelný do kódu KN ex29299000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současnosti jsou platným opatřením konečná antidumpingová cla uložená nařízením Rady (ES) č. 435/2004 [2] na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího mimo jiné z Čínské lidové republiky.
4. Odůvodnění nového šetření
Žadatel předložil dostatečné důkazy o tom, že po uložení antidumpingových cel na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky se dovozní ceny snížily a došlo k nedostatečné změně cen při dalším prodeji nebo pozdějších prodejních cen ve Společenství.
Žadatel poskytl důkaz, že dovozní ceny a ceny při dalším prodeji se po uložení opatření snížily navzdory tomu, že ceny surovin výrazně vzrostly a že opatření byla uložena počátkem roku 2004.
Žadatel rovněž posoudil případný vliv dalších činitelů, které mohly mít vliv na vývozní ceny dotčeného výrobku do Společenství, tj. směnný kurz, ceny surovin atd.
Zdá se však, že žádný z nich nevysvětluje výše uvedený vývoj cen.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že žádost byla podána výrobním odvětvím Společenství a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení šetření, zahajuje nové šetření podle článku 12 základního nařízení, které se zaměří na opatření použitelná na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky, aby posoudila, zda uvedená opatření měla vliv na vývozní ceny, ceny při dalším prodeji nebo pozdější prodejní ceny ve Společenství.
a) Dotazníky
Aby Komise získala informace, které považuje za nezbytné pro nové šetření, zašle vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice, dovozcům a orgánům dotčené země vývozu dotazníky.
V každém případě by měly všechny zúčastněné strany neprodleně prostřednictvím faxu kontaktovat Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v žádosti, a aby si případně vyžádaly ve lhůtě stanovené v odst.
6 písm. a) tohoto oznámení dotazník, neboť lhůta stanovená v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení se vztahuje na všechny účastníky řízení.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všichni účastníci řízení se tímto vyzývají, aby oznámili svá stanoviska, předložili kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytli příslušné důkazy.
Komise musí tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslyšet, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení.
6. Lhůty
a) Pro účastníky za účelem vyžádání dotazníku
Všichni účastníci řízení, kteří nespolupracovali při šetření, které vedlo k uložení opatření, jež jsou předmětem tohoto nového šetření, by si měli dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
b) Pro účastníky řízení za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všichni účastníci řízení, mají-li být jejich stanoviska při novém šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi a předloží svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se účastník řízení přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
c) Slyšení
Všichni účastníci řízení mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti od účastníků řízení musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla účastníka řízení. Veškeré písemně předložené informace, včetně odpovědí na dotazník a korespondence, jež účastníci řízení poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [3] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení je doprovází verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "K NAHLÉDNUTÍ PRO ÚČASTNÍKY ŘÍZENÍ".
Korespondenční adresa ředitelství B generálního ředitelství pro obchod Evropské komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Odmítání spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Úř. věst.
L 72, 11.3.2004, s. 1.
[3] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1) a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise
ze dne 25. dubna 2005
k plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku provádění plánu asanace lokality Dounreay (DSRP) ve Skotsku ve Spojeném království podle článku 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 101/12)
(Pouze anglické znění je závazné)
Dne 5. května 2004 obdržela Evropská komise od vlády Spojeného království podle článku 37 Smlouvy o Euroatomu všeobecné údaje k plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku provádění plánu asanace lokality Dounreay (Dounreay Site Restoration Plan – DSRP).
Po prověření všeobecných údajů a velkého množství dodatečných informací, které si Komise v průběhu přezkumu vyžádala k doplnění informací poskytnutých v rámci původních všeobecných údajů, Komise uvádí, že v průběhu tohoto postupu poskytly orgány Spojeného království nejen nové informace, ale i opravy původních všeobecných údajů, zejména ohledně posouzení radiačních důsledků určitých scénářů nehod, které by mohly vést k neplánovanému uvolnění.
Na základě celého souboru poskytnutých informací a po poradě se skupinou odborníků Komise vypracovala následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem v jiném členském státě, v tomto případě v Irsku, je přibližně 645 km.
2. Při běžných provozních podmínkách nebude uvolňování kapalných a plynných výpustí příčinou ozáření obyvatelstva v jiných členských státech, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
3. Pevný nízko a středně radioaktivní odpad z provádění plánu asanace lokality Dounreay (DSRP) bude uložen v místě zařízení.
Pevný mírně radioaktivní odpad bude později převeden do Drigg nebo do jiných schválených zneškodňovacích zařízení.
Zneškodňovací zařízení pro středně radioaktivní odpad nebudou do roku 2040 k dispozici.
Neradioaktivní pevný odpad a materiály, které dodržují uvolňovací úrovně, budou vypuštěny z regulativní kontroly ke zneškodnění jako běžný odpad nebo k recyklaci nebo opětovnému využití.
Výše uvedené kroky se budou řídit kritérii podle základních bezpečnostních norem (směrnice 96/29/Euratom).
4. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávky záření, jež by pravděpodobně obdrželo obyvatelstvo jiných členských států, nebyly ze zdravotního hlediska významné.
Komise tedy zastává stanovisko, že provedení plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, který vznikne v důsledku provádění plánu asanace lokality Dounreay (DSRP) ve Skotsku ve Spojeném království, jak při běžném provozu, tak i v případě mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy či ovzduší jiného členského státu, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
Komise však uvádí, že během provádění plánu asanace lokality Dounreay (DSRP) bude vzhledem ke zvláštním požadavkům na nakládání s odpady postaveno čtrnáct nových zařízení a že k těmto zařízením byly Komisi předloženy neúplné údaje.
Komise potvrzuje nutnost získat další podrobné a obšírné informace k těmto zařízením, jakmile budou k dispozici, aby mohla přezkoumat, zda jsou stávající posouzení radiačních důsledků za běžných podmínek a v případě nehody stále platná.
Komise dále uvádí, že u neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí obsahují všeobecné údaje postup kategorizace zařízení založený na potenciálu nebezpečí a odpovídajících radiačních důsledcích a že podrobně jsou prověřována pouze zařízení, u nichž byl zjištěn potenciál pro způsobení značného ohrožení veřejnosti (dávka mimo zařízení přesahující 5 mSv).
U složitého jaderného zařízení je sice účelné zavést kategorizaci jednotlivých zařízení s ohledem na scénáře nehod, Komise však není spokojena s tím, že vzhledem ke zjednodušení neobsahovaly všeobecné údaje informace o odhadovaných množstvích a fyzikálně-chemických formách radionuklidů, které se nacházejí v jednotlivých zařízeních v lokalitě, ani množství, o nichž se předpokládá, že by byla uvolněna v případě nehody zvažované pro jednotlivá zařízení.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie a o vyrovnávacích opatřeních použitelných na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie
(2005/C 101/14)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [1] ("základní antidumpingové nařízení"), a článku 19 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 [2] ("základní antisubvenční nařízení").
1. Žádost o přezkum
Žádost podala firma Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd ("žadatel") – vývozce v Indii.
Žádost je omezena pouze na podobu daného opatření a zejména na přezkoumání přípustnosti závazku, který je žadatel podle svého tvrzení připraven nabídnout.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je kyselina sulfanilová pocházející z Indie ("dotčený výrobek"), která v současnosti spadá do kódu KN ex29214210 (kód TARIC 29214210*60 ).
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1339/2002 [3] a konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1338/2002 [4] na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
4. Odůvodnění přezkumu
Komise přijala závazek ze strany žadatele již před červencem roku 2002, kdy byla uložena konečná antidumpingová a vyrovnávací opatření.
Nicméně v březnu 2004 žadatel své závazky dobrovolně stáhl, údajně kvůli tomu, že čínští vývozci, kteří antidumpingovému clu podléhají také, clo převzali, a tudíž přestal být zmiňovaný závazek proveditelný.
Po uzavření přezkumu ohledně převzetí cla zabývajícího se dovozem pocházejícím z Čínské lidové republiky [5] je žadatel připraven opětovně nabídnout svůj závazek za dřívějších podmínek, které byly shledány přiměřenými k odstranění příslušných poškozujících účinků dumpingu a subvencování.
Proto je přezkum podoby opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku od žadatele oprávněný.
5. Postup
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro ospravedlnění zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje v souladu s čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článkem 19 základního antisubvenčního nařízení přezkum omezený na posouzení přípustnosti závazku nabízeného žadatelem.
a) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Aby Komise získala informace, které považuje za nezbytné k šetření, bude informovat žadatele a indické orgány o zahájení přezkumu.
Žadatel bude požádán o poskytnutí informací a příslušných důkazů týkajících se jeho žádosti o přezkum, a to zejména o poskytnutí podrobností o závazku, který je žadatel podle svého tvrzení připraven nabídnout.
Komise by měla tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) tohoto oznámení.
Všichni účastníci řízení se vyzývají, aby oznámili svá stanoviska a předložili Komisi relevantní informace a příslušné důkazy.
Komise by měla tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslyšet, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení.
6. Lhůty
a) Pro účastníky řízení za účelem přihlášení se a předložení důležitých informací
Všichni účastníci řízení, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a předloží svá stanoviska a důležité informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se účastník řízení přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všichni účastníci řízení mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání a korespondence
Veškeré informace a žádosti účastníků řízení musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla účastníků řízení. Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, a korespondence, jež účastníci řízení poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [6]" a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a čl. 29 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení je doprovází verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "K NAHLÉDNUTÍ PRO ÚČASTNÍKY ŘÍZENÍ".
Korespondenční adresa Komise:
Evropská komise
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Odmítání spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního antidumpingového nařízení a podle článku 28 základního antisubvenčního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního antidumpingového nařízení a článku 28 základního antisubvenčního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[3] Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 492/2004 (Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 6).
[4] Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 492/2004 (Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 6).
[5] Úř. věst.
L 40, 12.2.2004, s. 17.
[6] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1), článku 29 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (Úř. věst. L 288, 21.10.97, s. 1), článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda) a článku 12 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/79/ES ze dne 27. října 1998 o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro
(2005/C 103/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 375:2001Informace předávané výrobcem s diagnostickými činidly in vitro pro odborné použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 376:2002Informace předávané výrobcem s diagnostickými činidly in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-1:2001Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 1: Požadavky na zdravotnické prostředky sterilizované v konečném obalu _BAR_ EN 556:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 591:2001Návody k použití přístrojů pro diagnostiku in vitro pro profesionální účely _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 592:2002Návody k používání přístrojů pro diagnostiku in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 794-1:1997Plicní ventilátory – Část 1: Zvláštní požadavky na ventilátory pro intenzivní péči _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 794-1:1997/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 928:1995Diagnostické systémy in vitro – Pokyny k použití norem EN 29001, EN 46001, EN 29002 a EN 46002 pro zdravotnické diagnostické prostředky in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 980:2003Grafické značky pro označování zdravotnických prostředků _BAR_ EN 980:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1280-1:1997Plnicí systémy anestetických odpařovačů specifické pro určité anestetikum – Část 1: Plnicí systémy s pravoúhlým kódováním _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1280-1:1997/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 11. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4135:2001Anestetické a respirační přístroje – Slovník (ISO 4135:2001) _BAR_ EN ISO 4135:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-8:2000Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 8: Výběr a způsobilost referenčních materiálů pro biologické zkoušky (ISO 10993-8:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12286:1998Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Měření veličin ve vzorcích biologického původu – Prezentace referenčních měřicích postupů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12286:1998/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 11. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12287:1999Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Měření veličin ve vzorcích biologického původu – Popis referenčních materiálů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12322:1999Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Kultivační půdy pro mikrobiologii – Kritéria funkce kultivačních půd _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12322:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13485:2003Zdravotnické prostředky – Systémy managementu jakosti – Požadavky pro účely předpisů (ISO 13485:2003) _BAR_ EN ISO 13488:2000 _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13532:2002Obecné požadavky na diagnostické zdravotnické prostředky in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13612:2002Hodnocení funkce zdravotnických prostředků pro diagnostiku in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13640:2002Zkoušení stálosti činidel pro diagnostiku in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13641:2002Vyloučení nebo omezení rizika infekce spojeného s diagnostickými činidly in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13975:2003Postupy odběru vzorků používané pro přejímací zkoušky diagnostických zdravotnických prostředků in vitro – Statistické aspekty _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14254:2004Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Nádobky na jedno použití pro odběr vzorků humánního původu s výjimkou krve _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14820:2004Nádobky na jedno použití k odběru vzorků lidské žilní krve (ISO 6710:2004) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14937:2000Sterilizace prostředků zdravotnické péče – Obecné požadavky na charakterizaci sterilizačního činidla a vývoj, validaci a průběžnou kontrolu postupu sterilizace zdravotnických prostředků (ISO 14937:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14971:2000Zdravotnické prostředky – Aplikace řízení rizika na zdravotnické prostředky (ISO 14971:2000) _BAR_ EN 1441:1997 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
EN ISO 14971:2000/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15197:2003Systémy diagnostických zkoušek in vitro – Požadavky na systémy monitorování glykémie pro sebekontrolu pacientů s diabetes mellitus (ISO 15197:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15225:2000Nomenklatura – Specifikace systému nomenklatury zdravotnických prostředků pro účely výměny správních dat (ISO 15225:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 17511:2003Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Měření veličin v biologických vzorcích – Metrologická návaznost hodnot přiřazených kalibrátorům a kontrolním materiálům (ISO 17511:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 18153:2003Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Měření veličin v biologických vzorcích – Metrologická sledovatelnost hodnot katalytické koncentrace enzymů přiřazených kalibrátorům a kontrolním materiálům (ISO 18153:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Výzva k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v oblasti, pro kterou byla dříve vydána povolení k vrtům v Oosterwolde a Haulerwijku na nizozemském území
(2005/C 103/05)
(Text s významem pro EHP)
Ministr hospodářství Nizozemského království sděluje, že obdržel žádost o povolení k vyhledávání uhlovodíků v oblasti, na kterou se vztahovala dřívější povolení k vrtům v Oosterwolde a Haulerwijku specifikovaná v článku 1 dřívějšího povolení k vrtům v Oosterwolde ze dne 31. července 1998, č. j. E/EOG/MW/98025320 (Stcrt. (státní věstník) 1998, č. 149) a dřívějšího povolení k vrtům v Haulerwijku ze dne 22. prosince 1994, č. j. E/EOG/MW/94053336 (Stcrt. (státní věstník) 1995, č. 7).
3 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků, na niž je odkazováno v článku 15 zákona o těžbě (Stb. (vládní věstník) 2002, č.
542), vyzývá ministr hospodářství zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v oblasti, na kterou se vztahovala dřívější povolení k vrtům
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky
(2005/C 103/07)
Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [1] (dále jen "základní nařízení") obdržela Komise podnět, ve kterém se uvádí, že dovozy některých pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčená země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět byl podán dne 14. března 2005 výrobci ze Společenství, společnostmi Interkov spol.s.r.o, MI.ME.CA. S.r.l. a společností Niko Metallurgical, d.d.Zelezniki (dále jen "stěžovatel"), kteří představují převážnou část, v tomto případě více než 50 % celkové výroby pákových mechanismů ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem považovaným za dumpingový je pákový mechanismus obecně používaný pro archivaci listů papíru a jiných listin do vazačů nebo pákových pořadačů. Ty tvoří (obvykle dvě) robustní obloukové kovové části upevněné na opěrné desce a mají alespoň jeden otevírací mechanismus, který dovoluje vložení a zařazení listů papíru a jiných listin; tento výrobek pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek") je obvykle deklarovaný pod kódem KN ex83051000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě běžné ceny v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d) tohoto oznámení.
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání běžné hodnoty, takto stanovené, s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
4. Tvrzení o újmě
Stěžovatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky celkově zvýšily, a to absolutně a/nebo co se týče podílu na trhu.
Objem a/nebo ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům na finanční situaci výrobního odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje tímto šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1.
Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorků nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby kontaktovali Komisi a poskytli jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě uvedené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tohoto oznámení následující údaje:
- název, adresu, e-mailová adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti, vyjádřený v eurech, za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem vyjádřený v jednotkách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [2], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přešetřením jejich odpovědí přímo na místě.
S cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné, se Komise kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců.
ii) Závěrečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli relevantní informace související s výběrem vzorku, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorku po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorku musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Závěr vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivý, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení dovozců uvedených v podnětu a orgánům dotčeným zemím vývozu.
V každém případě by se všechny strany měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení, prostřednictvím faxu obrátit na Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu, a aby si případně vyžádaly dotazník, vzhledem k tomu, že se lhůta stanovená v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení vztahuje na všechny tyto zúčastněné strany.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslyšet, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bude za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou pravděpodobně vybrána Indie. Zúčastněné strany se tímto vyzývají, aby ve specifické lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status země s tržním hospodářstvím
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří tvrdí, že podnikají v podmínkách tržního hospodářství, a poskytnou pro to dostatečné důkazy, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit náležitě opodstatněné žádosti, tak musejí učinit ve specifické lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d) tohoto oznámení. Komise zašle formuláře žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a jakémukoli sdružení vývozců/výrobců uvedenému v podnětu, stejně jako orgánům Čínské lidové republiky.
5.2.
Postup pro posouzení zájmu společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení požádat o slyšení, přičemž uvedou konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádosti
Všechny zúčastněné strany by si co nejdříve měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádosti, a to nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení.
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě i) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace významné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě ii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Indie, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Specifická lhůta pro podání žádosti o uplatnění statusu země s tržním hospodářstvím a/nebo o individuální zacházení
Náležitě opodstatněné žádosti o uplatnění statusu země s tržním hospodářstvím (jak je uvedeno v odst. 5.1. písm. e) tohoto oznámení) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Veškerá písemná podání včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [3] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise:
Evropská komise
Generální ředitelství pro obchod
Ředitelství B
Kancelář J-79 5/16
B-1049 Brusel
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl.
6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2005/C 104/03)
Podpora č.: XA č. 38/04
Členský stát: Itálie
Region: Benátsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Zachování krajiny a staveb historického a archeologického významu.
Právní základ: Legge Regionale 12 dicembre 2003, n. 40 Titolo IX Capo II art.
38 "Nuove norme per gli interventi in agricoltura", ve znění dalších změn a doplnění.
Úplné znění zákona je zveřejněno v Bollettino Ufficiale della Regione del Veneto, č. 40 ze dne 13. dubna 2004.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční rozpočet pro režim podpory je stanoven ve finančním zákoně, který každoročně schvaluje regionální rada.
Předpokládá se, že roční rozpočtové prostředky pro režim podpory budou dosahovat 200000,00 EUR.
Tato částka není závazná.
Maximální míra podpory: Až do 100 % způsobilých nákladů.
Datum uskutečnění: 1. září 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 30. červen 2007
1) Ochrana životního prostředí
2) Zachování kulturního dědictví
3) Kultura
Článek 5 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Způsobilé náklady spadající do režimu podpory: náklady na zachování nevýrobních částí zemědělských podniků, například díla historického nebo archeologického významu, popř. tradiční prvky zemědělské krajiny; náklady mohou být hrazeny za práci vykonanou vlastníkem podniku, jeho rodinnými příslušníky, popř. jeho zaměstnanci až do výše 10000 EUR ročně.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim podpory zahrnuje opatření k zachování a zhodnocení krajiny a historických staveb na území podniků, které vyrábějí, zpracovávají a/nebo uvádějí na trh zemědělské produkty uvedené v příloze I Smlouvy.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Giunta Regionale
Direzione Politiche Agroambientali e Servizi per l'Agricoltura
Via Torino 110, I-30174 Mestre (VE)
Webová stránka: http://www.consiglioveneto.it/leggi/2003/03lr0040.html
Podpora č.: XA č. 39/04
Členský stát: Itálie
Region: Benátsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora na scelování pozemků
Právní základ: Legge Regionale 12 Dicembre 2003, n. 40 Titolo VIII.
Capo I art.
31. "Nuove norme per gli interventi in agricoltura" ve znění dalších změn a doplnění.
Úplné znění zákona je zveřejněn v Bollettino Ufficiale della Regione del Veneto, č. 40 ze dne 13. dubna 2004.
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti: Roční rozpočet pro režim podpory je stanoven ve finančním zákoně, který každoročně schvaluje regionální rada.
Předpokládá se, že roční rozpočtové prostředky pro režim podpory budou dosahovat 150000 EUR.
Tato částka není závazná.
Maximální míra podpory: Až do 100 % způsobilých nákladů.
Datum uskutečnění: 1. září 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 30. června 2007
1) Vytváření pracovních míst
2) Rozvoj odvětví
Článek 12 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Způsobilé náklady spadající do režimu podpory: náklady spojené s plánováním a řízením programů scelování pozemků prováděné veřejnými orgány nebo družstvy pro zlepšení vlastností půdy; technické náklady, náklady notářské, správní a registrační, které vznikly zemědělským podnikům během provádění programů na scelování pozemků.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim podpory se týká opatření na scelování pozemků zemědělských podniků, které vyrábějí, zpracovávají nebo uvádějí na trh zemědělské produkty uvedené v příloze I Smlouvy.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Giunta Regionale
Direzione Politiche Agroambientali e Servizi per l'Agricoltura
Via Torino 110, I-30174 Mestre (VE)
Webová stránka: http://www.consiglioveneto.it/leggi/2003/03lr0040.html
Podpora č.: XA č. 40/04
Členský stát: Itálie
Region: Benátsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora na založení a zahájení činnosti organizací producentů.
Právní základ: Legge Regionale 12 Dicembre 2003, n. 40 Titolo XI.
Capo I art.
48. "Nuove norme per gli interventi in agricoltura" ve znění dalších změn a doplnění.
Úplné znění zákona je zveřejněno v Bollettino Ufficiale della Regione del Veneto, č. 40 ze dne 13. dubna 2004.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční rozpočet pro režim podpory je stanoven ve finančním zákoně, který každoročně schvaluje regionální rada.
Předpokládá se, že roční rozpočtové prostředky pro režim podpory budou dosahovat 500000,00 EUR.
Tato částka není závazná.
Maximální míra podpory: Až 100 % způsobilých nákladů v prvním roce činnosti organizace producentů, až 80 % v druhém roce, až 60 % ve třetím roce, až 40 % ve čtvrtém roce a až 20 % v pátém roce následujícím po úředním uznání organizace producentů.
Datum uskutečnění: 1. září 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 30. červen 2007
1) Vytváření pracovních míst
2) Rozvoj odvětví
Článek 10 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Způsobilé náklady spadající do režimu podpory: náklady na nájem prostor, nákup kancelářského vybavení, včetně hardware a software, náklady na personál a provoz, náklady na notářské a správní služby.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim podpory na založení a zahájení činnosti organizací producentů se týká odvětví, pro která nejsou stanoveny žádné odpovídající podpory v rámci společné organizace trhu.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Giunta Regionale
Direzione Politiche Agroambientali e Servizi per l'Agricoltura
Via Torino 110, I-30174 Mestre (VE)
Webová stránka: http://www.consiglioveneto.it/leggi/2003/03lr0040.html
Podpora č.: XA č. 41/04
Členský stát: Itálie
Region: Benátsko
Název režimu podpory: Podpora pro začínající mladé zemědělce
Právní základ: Legge Regionale 12 Dicembre 2003, n. 40 Titolo VII.
Capo I art.
30. "Nuove norme per gli interventi in agricoltura" ve znění dalších změn a doplnění.
Úplné znění zákona je zveřejněno v Bollettino Ufficiale della Regione del Veneto č. 40 ze dne 13. dubna 2004.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční rozpočtové prostředky pro režim podpory budou stanoveny ve finančním zákoně, který každoročně schvaluje regionální rada.
Předpokládá se, že roční rozpočtové prostředky pro režim podpory budou dosahovat 700000 EUR. Tato částka není závazná.
Maximální míra podpory: 25000 EUR pro začínající mladé zemědělce. Tato podpora, která může být spojena s podporou podle nařízení (ES) č. 1257/99, nesmí překročit maximální částky stanovené v čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení.
Datum uskutečnění: 1. září 2004
Doba trvání režimu podpory: 30. červen 2007
1) Zaměstnanost
2) Rozvoj odvětví
Článek 8 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Způsobilé náklady spadající do režimu podpory: podpora mladých začínajících zemědělců.
Dotčená odvětví: Režim podpory se týká pomoci začínajícím mladým zemědělcům, kteří pracují ve výrobě, zpracování a/nebo uvádění zemědělských produktů uvedených v příloze 1 Smlouvy na trh.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Giunta Regionale
Direzione Politiche Agroambientali e Servizi per l'Agricoltura
Via Torino 110, I-30174 Mestre (VE)
Webová stránka: http://www.consiglioveneto.it/leggi/2003/03lr0040.html
Podpora č.: XA č. 42/04
Členský stát: Itálie
Region: Benátsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora certifikace podnikových systému zajišťování jakosti
Právní základ: Legge Regionale 12 dicembre 2003, n. 40 Titolo XII Capo I art.
50 "Nuove norme per gli interventi in agricoltura", ve znění dalších změn a doplnění.
Úplné znění zákona je zveřejněno v Bollettino Ufficiale della Regione del Veneto, č. 40 ze dne 13. dubna 2004.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční rozpočet pro režim podpory je stanoven ve finančním zákoně, který každoročně schvaluje regionální rada.
Předpokládá se, že roční rozpočtové prostředky pro režim podpory budou dosahovat 300000,00 EUR.
Tato částka není závazná.
Maximální míra podpory: Do 100000,00 EUR na příjemce v rámci období tří let.
Datum uskutečnění: 1. listopad 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 30. červen 2007
1) Vytváření pracovních míst
2) Vzdělávání
3) Rozvoj odvětví
Článek 13 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Způsobilé náklady spadající do režimu podpory: náklady na průzkum trhu, návrh a vývoj produktů, zavádění systémů zajišťování jakosti a systémů auditu životního prostředí, vzdělávání zaměstnanců, kontrolní systémy zaváděné třetí stranou nebo na náklady třetí strany s cílem zavedení systému řízení jakosti a kontrolních systémů zemědělských podniků a osvědčování subjekty třetí strany akreditovanými podle platných předpisů.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim podpory se týká opatření na zavedení a osvědčování systémů řízení a zajišťování jakosti a systémů řízení vlastní kontroly hygieny založených na analýze rizik a kritických bodech v podnicích, které vyrábějí, zpracovávají a/nebo uvádějí na trh zemědělské produkty uvedené v příloze I Smlouvy.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Giunta Regionale
Direzione Politiche Agroambientali e Servizi per l'Agricoltura
Via Torino 110, I-30174 Mestre (VE)
Webová stránka: http://www.consiglioveneto.it/leggi/2003/03lr0040.html
Podpora č.: XA č. 43/04
Členský stát: Itálie
Region: Benátsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora na pokrytí nákladů pojistného a uzavírání pojistných smluv pokrývajících několik rizik.
Právní základ: Legge Regionale 12 Dicembre 2003, n. 40 Titolo XVI.
Capo II art.
63. "Nuove norme per gli interventi in agricoltura" e successive modifiche ed integrazioni.
Il testo coordinato della legge è pubblicato sul Bollettino Ufficiale della Regione del Veneto n. 40 del 13/04/2004.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční rozpočet pro režim podpory je stanoven ve finančním zákoně, který každoročně schvaluje regionální rada.
Předpokládá se, že roční rozpočtové prostředky pro režim podpory budou dosahovat 300000,00 EUR.
Tato částka není závazná.
Maximální míra podpory: U zemědělských podniků až 50 % nákladů na pojistné.
Datum uskutečnění: 1. září 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 30. červen 2007
1) Vytváření pracovních míst
2) Rozvoj odvětví
Článek 11 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Způsobilé náklady spadající do režimu podpory: náklady na platbu pojistného na pokrytí rizika ztrát v zemědělské výrobě a výrobních prostředcích, která je způsobena nepříznivými povětrnostními podmínkami podobným přírodním katastrofám; náklady na platbu pojistného na pokrytí jiných ztrát způsobených nepříznivými povětrnostními podmínkami podobnými přírodním katastrofám a rizika vyplývajícího z jiných nepříznivých povětrnostních podmínek nebo chorob zvířat a rostlin.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim podpory vztahuje na řízení rizik v podnicích, jež se zabývají výrobou zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Giunta Regionale
Direzione Politiche Agroambientali e Servizi per l'Agricoltura
Via Torino 110, I-30174 Mestre (VE)
Webová stránka: http://www.consiglioveneto.it/leggi/2003/03lr0040.html
Podpora č.: XA č. 44/04
Členský stát: Itálie
Region: Benátsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora systémů sledovatelnosti
Právní základ: Legge Regionale 12 dicembre 2003, n. 40 Titolo XII Capo I art.
51 "Nuove norme per gli interventi in agricoltura", ve znění dalších změn a doplnění.
Úplné znění zákona je zveřejněno v Bollettino Ufficiale della Regione del Veneto č. 40 ze dne 13. dubna 2004.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční rozpočet pro režim podpory je stanoven ve finančním zákoně, které každoročně schvaluje regionální rada.
Předpokládá se, že roční rozpočtové prostředky pro režim podpory budou dosahovat 300000 EUR.
Tato částka není závazná.
Maximální míra podpory: Do 100000 EUR na příjemce v rámci období tří let.
Datum uskutečnění: 1. září 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory:
31. prosinec 2004
Udělení podpory končí dnem uplatnění ustanovení podle čl. 18 nařízení (ES) č.178/2002 ze dne 28. ledna 2002.
1. Zaměstnanost
2. Vzdělávání
3. Rozvoj odvětví
Článek 13 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Způsobilé náklady spadající do režimu podpory: náklady na průzkum trhu, vzdělávání zaměstnanců a kontroly prováděné certifikačními a kontrolními orgány v souladu s platnými vnitrostátními a mezinárodními normami.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim se vztahuje na návrh, používání a certifikaci systémů sledovatelnosti ze strany podniků, které vyrábějí, zpracovávají a/nebo uvádějí na trh zemědělské produkty uvedené v příloze I Smlouvy.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Giunta Regionale
Direzione Politiche Agroambientali e Servizi per l'Agricoltura
Via Torino 110, I-30174 Mestre (VE)
Webová stránka: http://www.consiglioveneto.it/leggi/2003/03lr0040.html
Podpora č.: XA No 45/04
Členský stát: Itálie
Region: Benátsko
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Obnova venkovských budov architektonického významu
Právní základ: Legge Regionale 12 Dicembre 2003, n. 40 .Titolo IX.
Capo I art.
39. "Nuove norme per gli interventi in agricoltura" ve znění dalších změn a doplnění.
Úplné znění zákona je zveřejněno v Bollettino Ufficiale della Regione del Veneto č. 40 ze dne 13. dubna 2004.
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti: Roční rozpočet pro režim podpory je stanoven ve finančním zákoně, které každoročně schvaluje regionální rada.
Předpokládá se, že roční rozpočtové prostředky pro režim podpory budou dosahovat 200000 EUR.
Tato částka není závazná.
1. 60 % způsobilých nákladů.
2. 75 % způsobilých nákladů v znevýhodněných oblastech.
3. míra podpory může být zvýšena na 100 % v důsledku dodatečných nákladů vzniklých v souvislosti s použitím tradičních materiálů, aby se zachovaly architektonické zvláštností stavebního díla.
Datum uskutečnění: 1. září 2004.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 30. červen 2007.
1. Ochrana životního prostředí.
2. Zachování kulturního dědictví.
3. Ochrana půdy.
4. Omezení spotřeby energie.
Článek 5 odst. 1 a článek 3 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Způsobilé náklady spadající do režimu podpory: náklady na práce související s obnovou venkovských budov, které jsou součástí výroby zemědelských podniků, za předpokladu, že podpora nezvýší výrobní kapacitu podniku.
Dotčená odvětví: Režim se vztahuje na opatření k zachování a zhodnocení krajiny a historických budov podniků, které vyrábějí, zpracovávají a/nebo uvádějí na trh zemědělské výrobky uvedené v příloze I Smlouvy.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Giunta Regionale
Direzione Politiche Agroambientali e Servizi per l'Agricoltura
Via Torino 110, I-30174 Mestre (VE)
Webová stránka: http://www.consiglioveneto.it/leggi/2003/03lr0040.html
Podpora č.: XA č. 46/04
Členský stát: Itálie
Region: Trentino – Horní Adiže – autonomní provincie Bolzano
Název režimu podpory: Podpora na výdaje týkající se zavedení systémů zajišťování jakosti a sledovatelnosti zemědělských produktů.
Právní základ: Legge Provinciale del 14 dicembre 1999, n. 10.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 100000,00 EUR, avšak nejvýše 100000,00 EUR na příjemce v období tří let.
Maximální míra podpory: 80 % způsobilých nákladů
Datum uskutečnění: 10 dní po zaslání shrnutí Evropské radě
Doba trvání režimu podpory: trvání programu Leader +
- Vývoj jakostních výrobků a zavedení systémů zajišťování jakosti
- Vývoj postupů sledovatelnosti
- Vývoj a zavedení kontrolních postupů.
Dotčená odvětví: Výroba, zpracování a uvádění zemědělských produktů živočišného původu na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Provincia Autonoma di Bolzano — Ripartizione Agricoltura
Webová adresa: www.provincia.bz.it/agricoltura
Podpora č.: XA No 47/04
Členský stát: Itálie
Region: Autonomní provincie Bolzano
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora pro začínající mladé zemědělce
Právní základ: Legge provinciale della Provincia autonoma di Bolzano del 14.12.1998, n. 11, art.
4, lettera r: "Disposizioni relative all'incentivazione in agricoltura" e successive modifiche ed integrazioni.
Zákon je zveřejněn v Bollettino Ufficiale del Trentino-Alto Adige č. 54 ze dne 29. prosince 1998.
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti:
Celkový předběžný roční rozpočet je 4 miliony eur.
Přesnou částku stanoví každý rok regionální správa autonomní provincie Bolzano.
Maximální míra podpory: Jednorázová podpora ve výši 30000,00 EUR při zahájení činnosti.
Datum uskutečnění: říjen 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim podpory zůstane v platnosti až do jeho zrušení.
a) pomoci mladým zemědělcům začlenit se do zemědělství
b) posílit rozvoj zemědělského odvětví
c) pomoci zmírnit odchod lidí z venkova.
Příslušné ustanovení čl. 8 nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2004.
Způsobilé náklady: podpora mladých začínajícících zemědělců.
a) v případě živočišné výroby, především hovězí dobytek, v menší míře ovce a v ojedinělých případech kozy a prasata,
b) v případě rostlinné výroby, hlavně jablka a v některých případech hrušky, meruňky, třešně apod.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincia Autonoma di Bolzano
Giunta provinciale
Ripartizione agricoltura
Via Brennero 6
39100 I-Bolzano (BZ)
Webová adresa: http://www.provincia.bz.it/agricoltura/dema/dema_list_I.asp?CATE_ID=6464
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení ochranného šetření v souvislosti s dovozy některých textilních výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky
(2005/C 104/07)
Komise shromáždila informace o vývoji dovozů některých textilních výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR"), kvůli kterým by se zřejmě mělo zahájit šetření o tom, zda uplatnit ochranná ustanovení pro textil vztahující se na výrobky pocházející z ČLR podle článku 10a nařízení Rady (EHP) č. 3030/93 [1].
1. Informace shromážděné Komisí
Informace o dovozech shromážděné Komisí prostřednictvím systému monitorování dovozu podle nařízení Rady (ES) č. 2200/2004 [2] naznačují, že hrozí, že dovozy kategorií výrobků uvedených v příloze tohoto oznámení by mohly bránit řádnému vývoji obchodu.
Především dovozy těchto kategorií výrobků jasně převyšují indikativní mezní hodnoty stanovené v oznámení o použití článku 10(a) nařízení Rady (EHP) č. 3030/93 [3] v průběhu prvního čtvrtletí roku 2005.
2. Výrobky
Dotčené výrobky jsou některé kategorie textilních výrobků, jak je uvedeno v příloze tohoto oznámení.
3. Vývoj dovozů pocházejících z ČLR
Během prvního čtvrtletí roku 2005 byly zaznamenány tyto nárůsty dovozů oproti stejnému období roku 2004:
- Kategorie výrobku 4: 164 %
- Kategorie výrobku 5: 534 %
- Kategorie výrobku 6: 413 %
- Kategorie výrobku 7: 186 %
- Kategorie výrobku 12: 183 %
- Kategorie výrobku 15: 139 %
- Kategorie výrobku 31: 63 %
- Kategorie výrobku 115: 51 %
- Kategorie výrobku 117: 257 %
4. Postup
Komise dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy k odůvodnění zahájení šetření v souvislosti s dotčenými kategoriemi výrobků.
Komise se proto rozhodla zahájit šetření, aby stanovila, zda je použití ochranných opatření pro textil týkajících se těchto kategorií výrobků oprávněné.
4.1 Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby písemně oznámily svá stanoviska a předložily informace.
Všechny zúčastněné strany, které tak chtějí učinit, musí svá stanoviska a informace předložit do 21 kalendářních dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Pokud tak neučiní, jejich stanoviska a informace nemusí být během šetření zohledněna.
Navíc si Komise vyžádá informace od sdružení výrobců ve Společenství vyrábějících kategorie výrobků uvedené v příloze tohoto oznámení.
Komise si také vyžádá informace od výrobců těchto kategorií výrobků ve Společenství. Berouc v úvahu časové lhůty k dokončení šetření a roztříštěnost daného odvětví, tito výrobci budou vybráni na základě dostupných informací mimo jiné z příslušných sdružení výrobců ve Společenství.
Zúčastněné strany z třetích zemí nebo ze Společenství mohou být vyzvány k poskytnutí informací nebo mohou přímo poskytnout informace o dopadu veškerých změn ve vývoji vývozů do Společenství na jejich vlastní odvětví.
Rovněž se vyzývají sdružení spotřebitelů a distributoři ve Společenství, aby oznámili svá stanoviska a předložili veškeré související důkazy.
Vyžádané informace by měla Komise obdržet ve výše uvedené lhůtě 21 kalendářních dnů.
Veškeré důležité informace by měly být předány Komisi.
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran by měly být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a měl by v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněných stran.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, by se měly označit poznámkou "Omezený okruh adresátů" a měla by je doprovázet verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "K nahlédnutí pro zúčastněné strany".
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
4.2 Slyšení
Komise může vyslechnout zúčastněné strany.
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi požádat o ústní slyšení.
Komise poskytne ústní slyšení všem zúčastněným stranám, které o to požádají písemnou formou do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie a doloží, že se jich pravděpodobně bude týkat výsledek šetření a že existují zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny ústně.
5. Seznamování se s informacemi
Zúčastněné strany, které oznámily svá stanoviska nebo předložily informace, se mohou na písemnou žádost seznamovat s veškerými informacemi poskytnutými Komisi v souvislosti s šetřením s výjimkou interních dokumentů vypracovaných orgány Společenství nebo jeho členských států, pokud jsou tyto informace relevantní pro předložení jejich případu a nejsou důvěrné a Komise je využívá při šetření.
Zúčastněné strany, které se přihlásily, mohou sdělit svá stanoviska o předmětných informacích Komisi a tato stanoviska mohou být zohledněna, jsou-li podpořena dostatečnými důkazy.
6. Časový rozvrh šetření
Šetření bude provedeno nejpozději do 60 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2005/C 105/03)
Podpora č.: XA 66/04
Členský stát: Spojené království
Region: Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Farming Activities Programme (Anglie)
Právní základ: Tento režim není stanoven zákonem.
The Agriculture Act 1986 (oddíl 1) stanoví právní základ poskytování vládního poradenství spojeného s jakoukoli zemědělskou činností.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 800000 GBP
Maximální míra podpory: Míra podpory je 100 %.
Datum uskutečnění: Zemědělci se budou moci zapsat od 1. prosince, první setkání se uskuteční 6. prosince 2004 nebo později.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim podpory bude přístupný novým účastníkům po celou dobu jeho trvání.
Činnosti financované režimem podpory se uskuteční od 6. prosince 2004 do 24. března 2005.
Program skončí 31. března 2005.
Cíl podpory:
Rozvoj odvětví. Tento program je zaměřen na činné zemědělce.
Tento program se skládá ze série přednášek, kursů a seminářů a jeho cílem je napomoci zemědělcům porozumět současné problematice, která může mít vliv na jejich činnost, např. reforma SZP, zemědělství ohleduplné k povodím a nové režimy správy životního prostředí (Environmental Stewardship Schemes).
To přispěje ke zvýšení profesionálnosti v odvětví.
Podpora bude vyplacena v souladu s článkem 14 nařízení 1/2004 a způsobilými náklady budou náklady na organizaci a poskytnutí školících programů.
Dotčené hospodářské odvětví/dotčená hospodářská odvětví: Tento režim se vztahuje na podniky činné pouze v produkci zemědělských produktů. Tento režim je přístupný podnikům produkujícím jakýkoli druh zemědělského produktu.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Department for Environment, Food & Rural Affairs
Farm Advice Unit
Rural Development Service
Area 4A, Ergon House
Horseferry Road
London
United Kingdom
Internetová stránka:
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm
Klikněte na "Farming Activities Programme (Anglie)".
Případně se můžete obrátit přímo na:
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/schemes/fap-england.pdf.
Podpora č.: XA č. 49/04
Členský stát: Itálie
Region: Friulsko-Julské Benátsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Nařízení, které stanovuje kritéria a podrobná pravidla pro poskytování finanční pomoci pro rekapitalizaci zemědělských družstev a jejich konzorcií, jak je uvedeno v článku 31 regionálního zákona 20/1992, která je splatná ve smyslu čl.
5 písm. n) regionálního zákona 80/82, ve znění dalších změn a doplnění (Regolamento recante criteri e modalità per la concessione di finanziamenti agevolati per la ricapitalizzazione delle cooperative agricole e dei loro consorzi, previsti dall'articolo 31 della LR 20/1992 ed erogabili ai sensi dell'articolo 5, lettera n) della legge regionale 80/82 e successive modificazioni ed integrazioni).
Právní základ: Legge regionale 17 luglio 1992, n. 20 (art.
31) – "Modificazioni ed integrazioni alla legge regionale 29 marzo 1988, n. 16, in materia di apicoltura e alla legge regionale 20 novembre 1982, n.
80, concernente il Fondo di rotazione regionale. Norme di interpretazione, modificazione ed integrazione di altre leggi regionali nel settore dell' agricoltura.
Interventi di razionalizzazione, ammodernamento e sviluppo di alcuni comparti produttivi del settore primario".
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Předpokládá se, že maximální roční výdaje budou 2 miliony eur. Tato částka není závazná.
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory je 40 % hrubého ekvivalentu podpory.
Datum uskutečnění: Režim podpory vstupuje v platnost patnáctým dnem po jeho zveřejnění v Úředním věstníku regionu a 10 dní po zaslání tohoto formuláře, jak je uvedeno v čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2004.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do vyčerpání prostředků, ale jen po dobu účinnosti nařízení (ES) č. 1/2004, tj. do 31. prosince 2006.
- výstavba, nabytí nebo zkvalitňování nemovitého majetku,
- nákup nebo nákup na leasing nových strojů a zařízení, včetně software do jejich tržní hodnoty, jiné náklady spojené se smlouvou o pronájmu (daně, úroky, náklady na refinancování úroků, režijní náklady, náklady na pojištění atd.) nejsou přípustné,
- běžné náklady, jako např. odměny pro architekty, inženýry a poradce, studie proveditelnosti, získávaní patentů a licencí až do výše 12 % výše uvedených výdajů.
Dotčená hospodářská odvětví: Zpracovávání a/nebo uvádění na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Direzione centrale delle risorse agricole, naturali, forestali e della montagna
Servizio per il credito agrario, la cooperazione e lo sviluppo agricolo
Via Caccia, 17
I-33100 Udine
Webová stránka: www.regione.fvg.it/istituzionale/bur/bur.htm
Podpora č.: XA 51/04
Členský stát: Itálie
Region: Marky
Název režimu podpory: Poskytnutí podpory na propagaci výroby a uvádění jakostních zemědělských výrobků na trh prostřednictvím zavedení podnikových systémů řízení, aby bylo možné certifikovat, že produkty splňují kvalitativní, ekologické a etické požadavky vnitrostátních právních předpisů a evropských právních předpisů nebo norem řad SA 8000, UNI EN ISO 9000 a 14000, a systémů sledovatelnosti na úrovni podniku a pro celý výrobní řetězec podle vnitrostátních a právních předpisů Společenství nebo norem řad UNI 10939 a UNI 11020 a přizpůsobením se stávajícím předpisům pro kvalitní výrobky.
Právní základ: Articoli 3, 4 e 6 della legge regionale 10 dicembre 2003, n.
23 "Interventi per il sostegno dei sistemi di certificazione della qualità e della tracciabilità delle produzioni agricole ed agro-alimentari".
Maximální plánované výdaje:
Celková částka pro rozpočet na rok 2004 představuje 774685, 35 eur, z čehož je nejvýše 700000 eur určeno na opatření v rámci tohoto režimu podpory.
V dalších letech lze podle regionálního zákona poskytnout částku ve výši 2 miliony eur ročně, z čehož nejvýše 1500000 eur je určeno na opatření v rámci tohoto režimu podpory.
Maximální míra podpory: Podpora může dosáhnout až 60 % způsobilých nákladů, přičemž celková částka, která bude příjemci poskytnuta v období tří let, nesmí přesáhnout 100000 eur.
Datum uskutečnění: Od roku 2004 a 10 pracovních dnů po předložení tohoto formuláře podle čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č.1/2004.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Doba trvání režimu podpory není časově omezena, závisí na prostředcích ročního rozpočtu regionu Marky, které budou na tento účel vyčleněny.
a) Průzkumu trhu, návrhu a vývoje produktů v souvislosti s podáním žádosti o uznání označení původu nebo osvědčení o zvláštní povaze produktů podle příslušných nařízení Společenství.
b) Projekty na zavedení podnikového systému řízení, aby bylo možné certifikovat, že produkty splňují kvalitativní, ekologické a etické požadavky vnitrostátních předpisů a právních předpisů Společenství nebo norem řad SA 8000, UNI EN ISO 9000 a 14000, přičemž shoda musí být osvědčena oprávněným nebo akreditovaným subjektem.
Příjemci podpory musí používat zavedený systém řízení alespoň po minimální dobu stanovenou regionální správou.
c) Projekty na zavedení systémů sledovatelnosti na úrovni podniku a pro celý výrobní řetězec podle vnitrostátních právních předpisů a právních předpisů Společenství nebo norem řad UNI 10939 a UNI 1102, jejichž shoda musí být osvědčena oprávněným nebo akreditovaným subjektem.
Příjemci podpory musí používat zavedený systém řízení alespoň po minimální dobu stanovenou regionální správou.
d) Realizace projektů zaměřených na změnu nebo přizpůsobení s ohledem na nové požadavky příslušných nařízení Společenství na označení původu a osvědčení o zvláštní povaze prostřednictvím opatření přijatých třetími stranami.
Referenční články nařízení Komise (ES) č. 1/2004: Čl. 13 odst. 2 písm. a) až d) a čl. 14 odst. 2) písm. c).
Příjemci podpory:
Malé a střední zemědělské a zemědělskopotravinářské podniky, jak individuální tak ve sdružení, vyrábějící zemědělské produkty uvedené v článku 32 a v příloze I Smlouvy o založení Evropského společenství a sdružení výrobců, ochranná sdružení a výbory na propagaci nového označení původu, působící v rámci regionu.
Podporu mohou získat všechny právnické a fyzické osoby působící v dané oblasti na základě objektivně stanovených kritérií, přičemž musí být dodržena ustanovení čl. 13 odst. 6 a 7 a čl. 14 odst. 4 a 5 nařízení (ES) č. 1/2004.
Náklady Způsobilé náklady
Podporu lze získat pro tyto účely:
- průzkum trhu, návrhy a vývoj výrobků, včetně přípravy žádostí na uznání označení původu nebo osvědčení o zvláštní povaze produktů podle příslušených právních předpisů Společenství, a na změny nebo přizpůsobení již stávajících předpisů pro produkty,
- zavedení systémů zabezpečení jakosti, jako např. normy ISO 9000 a 14000, systémů sledovatelnosti, systémů zaměřených na zajištění souladu s normami, postupů uvádění na trh a systémů ekologické kontroly a na norem na osvědčení společenské odpovědnosti (SA 8000),
- vzdělávání zaměstnanců, kteří zavádějí uvedené systémy,
- poplatky vybírané jmenovanými certifikačními orgány za počáteční certifikaci systému zajišťování jakosti nebo podobných systémů.
Zohledněny budou i náklady na externí poradenství, prováděné profesionálními poradci nebo poradenskými společnostmi s doloženými zkušenostmi v příslušném odvětví a náklady na zavedení systému zajišťování jakosti, včetně speciálních technické podpory (např. kalibrace nástrojů).
Nezpůsobilé náklady
Náklady na vypracování příruček pro vlastní kontrolu podle zákonného dekretu č. 155/97.
Způsobilé jsou pouze náklady, které byly uskutečněny od data schválení podpory.
Dotčená odvětví: Režim podpory se vztahuje na malé a střední podniky, které vyrábějí, zpracovávají a uvádějí na trh zemědělských produkty uvedené v příloze I Smlouvy o ES.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: REGIONE MARCHE Servizio Sviluppo e Gestione Attività Agricole e Rurali e Servizio Sistema Agroalimentare, Ambiente rurale e Foreste, Via Tiziano 44, I-60100 Ancona
Webová stránka: www.agri.marche.it
Podpora č.: XA 53/04
Členský stát: Belgie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: předběžné financování testů TSE
- nařízení (ES) č. 999/2001
- zákon ze dne 27. prosince 2002 o výdajích souhrnného rozpočtu na rok 2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celková částka pro provádění povinných testů TSE u skotu poraženého k lidské spotřebě se odhaduje na přibližně 25700000 EUR (357398 x 40 EUR na rok 2003 a přibližně 285000 x 40 EUR na rok 2005 k 15. říjnu 2004) v závislosti na tom, zda vstoupí v platnost předloha rozhodnutí o financování testů TSE.
Maximální míra podpory: 40,00 EUR na test
Datum uskutečnění: od 1. ledna 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Po dobu, po kterou se použijí povinné testy TSE u skotu poraženého k lidské spotřebě, a dokud nevstoupí v platnost předloha rozhodnutí o financování testů TSE, kterou předložila Komise.
15 písm. d) nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh.
Nejsou stanoveny žádné druhotné cíle.
Způsobilé náklady zahrnují: celkové náklady na testování, včetně testovacích sad, odběru, dopravy, testování, skladování a likvidace vzorků.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim se použije na pododvětví skotu v odvětví živočišné výroby.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Federaal Agentschap voor de Veiligheid van de Voedselketen (Federální agentura pro bezpečnost potravinového řetězce), Simon Bolivarlaan 30, B-1000 Brussel
Internetová stránka: www.favv.be
Podpora č.: XA 54/04
Členský stát: Belgie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: financování testů TSE
- Verordening EG 999/2001
- Wet van 22 december 2003 houdende de algemene uitgavenbegroting voor het begrotingsjaar 2004
- Règlement (CE) no 999/2001
- loi du 22 décembre 2003 contenant le budget général des dépenses pour l'exercice budgétaire 2004
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celková částka pro provádění povinných testů TSE u skotu poraženého k lidské spotřebě se odhaduje na přibližně 12016800 EUR (360000 testů x 33,38 EUR na 12 měsíců) a může se měnit podle počtu poraženého skotu ve věkových kategoriích, které musejí být testovány, a podle data použití rozhodnutí.
Maximální míra podpory: 33,38 EUR na test
Datum uskutečnění: 15. říjen 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Po dobu, po kterou se použijí povinné testy TSE u skotu poraženého k lidské spotřebě.
15 písm. d) nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh.
Nejsou stanoveny žádné druhotné cíle.
Způsobilé náklady zahrnují: celkové náklady na testování, včetně testovacích sad, odběru, dopravy, testování, skladování a likvidace vzorků.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim se použije na živočišnou výrobu.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Federaal Agentschap voor de Veiligheid van de Voedselketen (Federální agentura pro bezpečnost potravinového řetězce), Simon Bolivarlaan 30, B-1000 Brussel.
Internetová stránka: www.favv.be
Podpora č.: XA 56-04
Členský stát: Spojené království
Region: Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Svépomocné skupiny pro zemědělce – pilotní projekt (Anglie)
Právní základ: The scheme is non-statutory.
The Agriculture Act 1986 (section 1) provides the legal base for the provision by Government of advice in connection with any agricultural activity.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 117750 GBP
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory je 100 %.
Každému účastníku budou poskytnuty služby v hodnotě 235,50 GBP a tato částka tudíž představuje maximální částku podpory poskytované v rámci tohoto režimu.
Datum uskutečnění: Zemědělci se budou moci přihlašovat od 22. října a první zasedání se uskuteční po 1. listopadu 2004.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Tento režim bude otevřen pro nové účastníky po celou dobu trvání.
Činnosti financované v rámci tohoto režimu se uskuteční po 1. listopadu 2004 a do 31. března 2005.
Cíl podpory: Účelem tohoto režimu je ověřit nové mechanismy pro zapojení zemědělců se záměrem podporovat sdílení znalostí a osvědčených postupů v rámci odvětví.
Tyto mechanismy zajistí vznik diskusních skupin pro diskusi o specifických tématech, která ovlivňují zemědělství.
Podpora bude placena v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 1/2004 a způsobilými náklady budou náklady na pořádání vzdělávacích programů a v některých případech cestovní náklady a denní diety účastníků.
Dotčená hospodářská odvětví: Tento režim platí pouze pro podniky působící v oblasti výroby zemědělských produktů.
Tento režim je otevřen pro podniky produkující jakýkoliv typ zemědělských produktů.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Department for Environment, Food & Rural Affairs
Challenge Fund: Self-help groups for farmers – pilot project
Area 4A
Ergon House
London
SW1P 2JR
Adresa internetových stránek:
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm
Klepněte na odkaz "Self-help groups for farmers – pilot schneme".
Rovněž můžete přejít přímo na adresu
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/schemes/self-help.pdf
Podpora č.: XA No 57/04
Členský stát: Itálie
Region: Provincia Autonoma di Bolzano
Název režimu podpory: Kritéria a podmínky pro přidělení podpor na pojistné smlouvy pro případ ztrát zemědělských podniků způsobených nepříznivými klimatickými jevy
Právní základ:
Legge Provinciale 14 dicembre 1998, n.
11, art. 4, lettera k
Decreto legislativo 29 marzo 2004, n. 102
Roční výdaje plánované na úrovni provincie: 3000000 eur
Maximální míra podpory: jednotlivě 50 % a 80 %
Datum uskutečnění: 10 dní po sdělení; říjen 2004
Doba trvání režimu: časově neomezen
Cíl podpory: Podpora zemědělským podnikům prostřednictvím preventivních programů, pomocí kterých budou moci čelit škodám na zemědělské produkci – článek 11 nařízení (ES) č. 1/2004
Dotčené odvětví: rostlinné produkty (ovoce, hrozny révy vinné )
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Provincia Autonoma di Bolzano, Ripartizione Agricoltura, I-39100 Bolzano, via Brennero 6
Internetová stránka: http://www.provinz.bz.it/landwirtschaft/dema/dema_getreso.asp?DRES_ID=1865
Podpora č.: XA 59-04
Členský stát: Spojené království
Region: Cumbria
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Zemědělský výrobní program Distinctly Cumbrian
Právní základ: Section 5 of the Regional Development Agencies Act 1998
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti:
12. listopadu 2004 – 30. června 2005: 0,83 milionů GBP
1. července 2005 – 30. června 2006: 1,2 milionů GBP
1. července 2006 – 30. června 2007: 0,9 milionů GBP
Maximální míra podpory:
Malé kapitálové granty 40 %
Velké granty 25 %
Granty pro rozvoj internetových stránek 50 %
Datum uskutečnění: Nové žádosti do tohoto režimu bude možné podávat od 12. listopadu 2004.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory:
Konečným datem pro podání žádostí v režimu velkých grantů a v režimu malých grantů je 31. prosinec 2006.
Konečným datem pro podání žádostí o granty pro rozvoj internetových stránek je 31. březen 2007.
Poslední žádosti o výplatu grantu budou ve všech případech 30. června 2007.
a) výstavba, pořízení nebo vylepšení nemovitého majetku,
b) zakoupení nebo finanční pronájem nových strojů a zařízení, včetně počítačového softwaru, s následnou koupí až do tržní hodnoty majetku, jiné náklady spojené se smlouvou o finančním pronájmu s následnou koupí (daň, obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní náklady, pojistné atd.) nejsou způsobilými výdaji,
c) všeobecné náklady, jako například náklady na architekty, odborné techniky a poplatky za poradenství, náklady na studie proveditelnosti, získávání patentů a licencí, do 12 % výdajů uvedených výše v písmenech a) a b).
Granty pro rozvoj internetových stránek se provádějí podle článku 14 nařízení (ES) č. 1/2004.
Způsobilými náklady jsou poplatky za poradenství.
Dotčená hospodářská odvětví: Tento režim se použije na zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh.
Všechna pododvětví jsou způsobilá, s výjimkou výroby produktů, které napodobují nebo nahrazují mléko a mléčné výrobky, a jejich uvádění na trh a zpracovávání cukru nebo produktů z cukru a jejich uvádění na trh.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Distinctly Cumbrian
Rural Enterprise Centre
Redhills
PENRITH
CA11 0DT
Adresa internetových stránek:
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm
Klepněte na odkaz "Distinctly Cumbrian Agricultural Produce Scheme".
Rovněž můžete přejít přímo na adresu:
http://defraweb/farm/state-aid/setup/schemes/cumbrian-aps.pdf
1. Malé kapitálové granty – pro investice do zpracovávání zemědělských produktů s přidanou hodnotou a jejich uvádění na trh, jejichž celkové způsobilé výdaje nepřesahují 20000 GBP.
2. Velké granty pro stejné typy investic jako malé kapitálové granty, avšak v případě, že celkové způsobilé náklady jsou v rozmezí 20000 GBP až 400000 EUR.
3. Granty pro rozvoj internetových stránek – maximálně 1000 GBP na poradenství pro rozvoj internetových stránek, jejichž účelem je uvádění zemědělských produktů na trh.
Podpora č.: XA-60/04
Členský stát: Nizozemsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Grant na organizační náklady sdružení pro spolupráci
Právní základ: Kaderwet LNV-subsidies (artikelen 2 en 4)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Plánované roční výdaje v rámci tohoto režimu podpory činí 2 miliony EUR, z čehož 1,4 milionu EUR je určeno na technickou podporu zemědělcům.
Maximální míra podpory:
Maximální míra podpory na zemědělce na rok je přibližně 535 EUR.
Maximální míra podpory závisí na řadě faktorů: 1. na velikosti sdružení pro zemědělské obhospodařování přírody či jiného sdružení pro spolupráci; 2. na počtu členů z řad zemědělců; 3. na počtu hektarů, na které je danému sdružení pro spolupráci poskytován řídicí grant podle čl. 2 písm. a) platebního režimu pro zemědělské obhospodařování přírody a/nebo grant související s krajinou podle čl.
Podpora nepřekračuje strop povolený podle nařízení (ES) č.
1/2004. Bude stanoveno, že podpora nesmí v období tří let překročit 100000 EUR na zemědělce.
Datum uskutečnění: 10 pracovních dní poté, co Evropská komise potvrdí doručení
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Jedná se o nový režim podpory pro období let 2004 až 2014 včetně.
Podpora na základě tohoto režimu může být poskytnuta na jediné období v délce až šesti let.
Žádosti o podporu musí být podány nejpozději 1. května 2009.
Cíl podpory: Účelem podpory je technická pomoc zemědělcům (podle článku 14 nařízení (ES) č. 1/2004) pro zemědělské obhospodařování přírody.
Podporu je možné získat na tyto náklady: činnosti související s předáváním znalostí, zlepšováním profesionality a ekologickým řízením, náborem pracovníků, poradenstvím ohledně aplikací a správou.
Dotčená odvětví: Zemědělci zabývající se zemědělským obhospodařováním přírody v rámci svého podniku nebo zemědělci, kteří takovouto činnost plánují.
Tito zemědělci mohou působit jak v oblasti chovu hospodářských zvířat, tak pěstování plodin na orné půdě.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Ministerie van LNV (Ministerstvo zemědělství, přírody a jakosti potravin) (p/a Dienst Regelingen, Postbus 965, 6040 AZ Roermond)
Internetová stránka: www.hetlnvloket.nl
Další údaje:
Činnostmi, na něž se vztahuje grant na organizační náklady sdružení pro spolupráci, jsou opatření technické pomoci ve smyslu článku 14 nařízení o výjimce.
Podpora bude poskytována – s cílem podpořit společné iniciativy a dovednosti pro obhospodařování přírody – ve prospěch sdružení pro spolupráci na pomoc s organizováním činností, jako jsou například předávání znalostí, zlepšování profesionality a ekologické řízení, nábor pracovníků, poradenství ohledně aplikací a správa.
Podpora nebude poskytována přímo zemědělcům, ale budou z ní mít prospěch.
Dotčená sdružení pro spolupráci tvoří zemědělci a výhody organizovaných činností poplynou zemědělcům.
Grant na organizační náklady sdružení pro spolupráci je zahrnut v kapitole 8 platebního režimu pro zemědělské obhospodařování přírody.
Řídí se podmínkami stanovenými pro daný režim.
Platební režim pro zemědělské obhospodařování přírody schválila Komise rozhodnutím K (2001) 2814 ze dne 9. října 2001.
Předmětná podpora bude poskytnuta pouze tehdy, pokud bude rovněž poskytnuta řídicí podpora podle čl. 2 písm. a) platebního režimu pro zemědělské obhospodařování přírody a/nebo podpora související s krajinou podle čl.
2 písm. b) uvedeného platebního režimu. Společné obhospodařování přírody je posíleno podporou pro společné obhospodařování přírody, která je poskytována na příslušný počet hektarů.
Ekologická hodnota společného obhospodařování životního prostředí je vyšší než součet hodnot dílčích iniciativ. Důvodem společného úsilí je optimalizace obhospodařování přírody.
Předmětná podpora je však odděleným režimem podpory.
Na rozdíl od níže uvedené výjimky, řídicího grantu a grantu souvisejícího s krajinou nejsou s podporou spojeny žádné závazky v oblasti životního prostředí.
Podpora se vztahuje na náklady činností považované za organizační náklady pro sdružení pro spolupráci.
Součástí těchto nákladů není rozvoj, obhospodařování a/nebo udržování zvláštních pozemků a/nebo krajinných prvků.
Z přiloženého návrhu je patrné, že podle kapitoly 8 platebního režimu pro zemědělské obhospodařování přírody může být podpora poskytována také na činnosti mimo oblast působnosti nařízení (ES) č. 1/2004.
V první řadě se tato podpora týká činností, které nejsou považovány za podporu.
Jedná se o pomoc pro činnosti, z nichž mají prospěch především sama sdružení pro spolupráci, jako jsou například činnosti zaměřené na rozšíření oblasti působnosti zemědělského obhospodařování přírody a posílení spolupráce mezi subjekty zapojenými do obhospodařování přírody.
Za druhé se podpora týká činností, jako jsou zajišťování jakosti, monitorování a podávání zpráv, které je možné považovat za agroenvironmentální opatření.
Pro posledně jmenované činnosti není podpora prozatím poskytována.
Podmínky pro tuto kategorii podpory Vám budou zaslány v brzké době obvyklou cestou.
Předmětná podpora nebude vyplácena, dokud k tomu Komise neudělí souhlas.
Podpora č.: XA 63/04
Členský stát: Spolková republika Německo
Region: Bádensko-Würtenbersko
Název režimu podpory: Směrnice o udržování krajiny/dotace pro utváření sdružení producentů
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Přibližně 10000 eur
Maximální míra podpory: V prvním roce 90 %, ve druhém roce 70 %, ve třetím až 50 %, ve čtvrtém roce až 30 % a v pátém roce až 20 % nákladů způsobilých pro spolufinancování.
Datum uskutečnění: Průběžně
Doba trvání režimu podpory: Do 30. června 2007
Cíl podpory: Dotace pro utváření sdružení producentů za účelem ochrany přírody, udržování krajiny a péče o krajinu v souvislosti s uváděním na trh ekologických či regionálních zemědělských produktů nebo produktů, jež vznikají v rámci udržování krajiny.
Dotčená hospodářská odvětví: Různá odvětví zabývající se ve veřejném zájmu ochranou přírody, udržováním krajiny a péčí o krajinu.
Názvy a adresa orgánu poskytujícího podporu:
Ministerium für Ernährung und Ländlichen Raum (Ministerstvo pro výživu a venkov), Kernerplatz 10, D-70182 Stuttgart
a čtyři vládní prezídia (Regierungspräsidien) spolkové země Bádensko-Würtenbersko
Internetová adresa: http://www.landwirtschaft-mlr.baden-wuerttemberg.de/
Podpora č.: XA 64/04
Členský stát: Spolková republika Německo
Region: Bádensko-Würtenbersko
Název režimu podpory: Směrnice o udržování krajiny/Řízení a poradenství
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Přibližně 500000 eur
Maximální míra podpory: Až 90 % nákladů způsobilých pro spolufinancování
Datum uskutečnění: Průběžně
Doba trvání režimu podpory: Do 30. června 2007
Cíl podpory: Řízení a poradenství s cílem ve veřejném zájmu uplatňovat opatření k ochraně přírody, udržování krajiny a péči o krajinu.
Dotčená hospodářská odvětví: Různá odvětví v rámci poskytování technické pomoci v zemědělství ve veřejném zájmu k ochraně přírody, udržování krajiny a péči o krajinu.
Názvy a adresa orgánu poskytujícího podporu:
Ministerium für Ernährung und Ländlichen Raum (Ministerstvo pro výživu a venkov), Kernerplatz 10, D-70182 Stuttgart,
čtyři vládní prezídia (Regierungspräsidien) spolkové země Bádensko-Würtenbersko, podřízené orgány pro ochranu přírody a úřady pro zemědělství, péči o krajinu a půdu.
Internetová adresa: http://www.landwirtschaft-mlr.baden-wuerttemberg.de/
Podpora č.: XA 65/04
Členský stát: Spolková republika Německo
Region: Spolková země Bavorsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Bavorský program půjček pro účely ochrany životního prostředí
Právní základ: Richtlinie für Darlehen an mittelständische Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft zur Förderung von Umweltschutz- und Energieeinsparungsmaßnahmen (gemeinsame Bekanntmachung der Bayerischen Staatsministerien für Umwelt, Gesundheit und Verbraucherschutz und für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celkem přibližně 3 miliony eur ročně
Maximální míra podpory: Výše subvencí u půjček se zvýhodněnou úrokovou sazbou činí nejvýše 15 % pro malé a nejvýše 7,5 % pro střední podniky.
Datum uskutečnění: Předpokládané datum: 1. prosince 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2008
Cíl podpory:
Investiční podpora se v rámci článku 7 nařízení (ES) č. 1/2004 poskytuje malým a středním podnikům, které podle přílohy I Smlouvy o ES zpracovávají nebo uvádějí na trh zemědělské produkty.
Jedná se o půjčky se zvýhodněnou úrokovou sazbou, u nichž není v případě malých podniků překročena výše subvencí 15 % a v případě středních podniků výše subvencí 7,5 %.
Půjčky představují pro malé a střední průmyslové podniky pomoc k vlastnímu rozvoji a mají v rámci odpovědnosti samotných podniků obzvláště vedle ostatních podnikových investic umožnit investici v oblasti ochrany životního prostředí. Mají tak přispět k podstatnému zlepšení situace životního prostředí.
Dotčená hospodářská odvětví: Zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh ze strany průmyslových podniků.
Podpora se nevztahuje na výrobu či uvádění na trh produktů, jež jsou nápodobou či náhražkou mléka nebo mléčných výrobků, ani na zpracovatelskou činnost v odvětví cukru či na uvádění produktů tohoto odvětví na trh.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:
LfA Förderbank Bayern
Königinstraße 17
D-80539 München
Internetová adresa:
Po zveřejnění směrnice týkající se půjček ve prospěch průmyslových podniků střední velikosti s cílem podporovat ochranu životního prostředí a opatření na úsporu energie bude její znění k dispozici na internetové adrese:
http://www.stmugv.bayern.de/de/wirtschaft/kredit.htm.
Další informace: Nařízení o výjimce se nevztahuje na opatření týkající se zjišťování starších případů znečišťování životního prostředí a jejich nápravy podle oddílu III směrnice.
Ve směrnici se uvádí, že platnost výjimky podle práva Společenství skončí v souladu s platnými nařízeními (ES) č.
69/2001, 70/2001 a 1/2004 dne 30. června 2007.Tento režim podpory a veškerá jednotlivá opatření uplatněná na jeho základě se přizpůsobí případným změnám nařízení č. 1/2004; Komise bude v této věci vyrozuměna.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby uložených ve vztahu k určité pravidelné letecké dopravě v Portugalsku
(2005/C 105/07)
(Text s významem pro EHP)
1. Portugalská vláda provedla v souladu se sdělením Komise č. 2004/K 248/06, zveřejněným v Úředním věstníku dne 7. října 2004, revizi tarifních cen týkajících se změněných závazků veřejné služby uložených pravidelné letecké dopravě provozované na těchto trasách:
- Lisabon/Ponta Delgada/Lisabon
- Lisabon/Terceira/Lisabon
- Lisabon/Horta/Lisabon
- Funchal/Ponta Delgada/Funchal
- Porto/Ponta Delgada/Porto
- Lisabon/Santa Maria/Lisabon
- Lisabon/Pico/Lisabon
2. Tarify
1. Struktura tarifů musí zahrnovat:
a) tarif ekonomické třídy bez omezení, tarifní rozpětí s podmínkami a úrovněmi přizpůsobenými různým požadavkům poptávky (turistickým, obchodním, běžnému nákladu, zvláštním produktům atd.);
b) tarif "pex" za zpáteční letenku na trase mezi Azory a kontinentem ve výši 221 EUR a tarif "pex" za zpáteční letenku mezi Azory a Funchalem ve výši 162 EUR;
c) slevu ve výši 33 % z tarifní ceny v ekonomické třídě bez omezení, která je přiznána osobám s trvalým pobytem minimálně šest měsíců v autonomní oblasti Azory na ostrovech, které mají přímé spojení s kontinentem nebo Funchalem, a osobám s trvalým pobytem v autonomní oblasti Madeira;
d) slevu ve výši 40 % z běžné tarifní ceny v ekonomické třídě bez omezení, která je přiznána studentům mladším 26 let (včetně), jejichž bydliště nebo vzdělávací zařízení se nachází na území autonomní oblasti Azory, a kteří navštěvují vzdělávací zařízení respektive bydlí v jiné části státního území;
e) možnost cestovat přes Lisabon ve dnech bez přímého spojení na trase Funchal/Ponta Delgada/Funchal pro studenty mladší 26 let (včetně), kteří cestují z autonomní oblasti Azory nebo tam směřují, pokud na všech trasách využijí služby stejného leteckého dopravce.
Zvolený letový řád nesmí umožnit zastávku ("stopover") v Lisabonu.
Tarifní ceník každého leteckého dopravce musí být stejný pro všechny trasy uvedené v bodu 1 s odletem nebo příletem do Lisabonu či Porta, a musí platit bez jakékoli diskriminace; občas lze uplatnit slevy na lety z bodu do bodu.
Zveřejnění struktury tarifů je povinné, ať už na místech veřejného prodeje či při odbavovacích přepážkách na letišti.
2. Osoby s trvalým pobytem v těchto oblastech a studenti zaplatí po odpočítání slevy uvedené v písmenech c) a d) předešlého bodu tyto ceny:
a) 184 EUR za zpáteční lety na kontinent zaplatí osoby s trvalým pobytem v autonomní oblasti Azory;
b) 160 EUR za zpáteční lety provozované mezi Azory a Funchalem zaplatí osoby s trvalým pobytem v autonomní oblasti Azory a autonomní oblasti Madeira;
c) 143 EUR za zpáteční lety mezi Azory a kontinentem a 101 EUR za zpáteční lety mezi Azory a Funchalem zaplatí studenti.
3. Stát na základě platných právních předpisů a při použití kritérií a tarifních cen uvedených v odstavcích 1 a 2 poskytne subvence pro cesty osob s trvalým pobytem a studentů ve výše zmíněných oblastech.
Pro rok 2005 je částka podpory stanovená na 87 EUR za zpáteční let.
4. Tarify pro přepravu nákladu na trasách mezi kontinentem a autonomní oblastí Azory a mezi Funchalem a autonomní oblastí Azory se určují takto:
_BAR_ LIS, OPO/Azory _BAR_ FNC/Azory _BAR_
Minimální cena _BAR_ 8,44 EUR _BAR_ 8,44 EUR _BAR_
Běžná cena (Kg) _BAR_ 1,01 EUR/Kg _BAR_ 0,82 EUR/Kg _BAR_
Množstevní sazba (Kg) _BAR_ 0,90 EUR/Kg _BAR_ 0,62 EUR/Kg _BAR_
Náklad podléhající zkáze (Kg) _BAR_ 0,63 EUR/Kg _BAR_ 0,53 EUR/Kg _BAR_
Zvláštní produkty (Kg) _BAR_ 0,80 EUR/Kg _BAR_ 0,58 EUR/Kg _BAR_
Zvláštní produkty/množstevní sazba (Kg) _BAR_ 0,73 EUR/Kg _BAR_ _BAR_
Ostatní tarifní podmínky uvedené ve sdělení Komise (2004/K 248/06) ze dne 7. října 2004 se nemění.
5. Toto sdělení vstoupí v platnost dne 15. května 2005.
--------------------------------------------------
Změna závazků veřejné služby ve vztahu k určité pravidelné letecké dopravě v rámci autonomní oblasti Azory
(2005/C 105/08)
(Text s významem pro EHP)
Vláda autonomní oblasti Azory provedla v souladu se sdělením Komise (2002/K 115/02) ze dne 16. května 2002 aktualizaci tarifních cen týkajících se závazků veřejné služby uložených pravidelné letecké dopravě v rámci autonomní oblasti Azory, a to změnou příloh A a B zmíněného sdělení, jak ukazují níže uvedené tabulky.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES ze dne 16. června 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel
(2005/C 107/04)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10240:2004Malá plavidla – Příručka uživatele (ISO 10240:2004) _BAR_ EN ISO 10240:1996 _BAR_ 30. 4. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13590:2003Malá plavidla – Vodní skútry – Požadavky na konstrukci a instalaci systémů (ISO 13590:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ EN ISO 13590:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14509:2000Malá plavidla – Měření hluku emitovaného výkonným rekreačním plavidlem (ISO 14509:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ EN ISO 14509:2000/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2005) _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Výzva k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v části bloku nizozemského pevninského šelfu označené L16b
(2005/C 107/06)
(Text s významem pro EHP)
Ministr hospodářství Nizozemského království sděluje, že byla obdržena žádost o povolení k vyhledávání uhlovodíků v části bloku L16 označené L16b na mapě, která je přiložena jako příloha 3 k vyhlášce o těžbě (Stcrt. (státní věstník) 2002, č. 245).
3 odst. 2 směrnice 94/22/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků a na zveřejnění popsané v článku 15 zákona o těžbě (Stb. (úřední věstník), 2002, 542) vyzývá ministr hospodářství zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků v části bloku označené L16b.
Žádosti je možné podávat po dobu 13 týdnů od zveřejnění této výzvy
Oznámení týkající se platných antidumpingových opatření vůči dovozům manganistanu draselného pocházejícího z Čínské lidové republiky
(2005/C 110/04)
Komise v srpnu 2004 zveřejnila oznámení [1] (dále jen "oznámení"), v němž informovala zúčastněné strany o vývoji, k němuž došlo v odvětví výroby manganistanu draselného ve Společenství.
Po tomto zveřejnění byl uvedený vývoj přezkoumán a došlo se k následujícím závěrům.
A. POSTUP
1. Dotyčný výrobek a stávající opatření
Dotyčným výrobkem je manganistan draselný (s chemickým vzorcem KMnO4) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR"), obvykle spadající pod kód KN 28416100.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
Platná opatření spočívají v uložení konečného antidumpingového cla nařízením Rady (ES) č. 299/2001 [2].
2. Oblast působnosti oznámení
V oznámení byly všechny zúčastněné strany vyzvány, aby se vyjádřily k údajným změnám ve výrobním odvětví Společenství, zejména k ukončení výroby jediného výrobce manganistanu draselného a možné existenci alespoň jednoho dalšího výrobce manganistanu draselného v nových členských státech Společenství.
Komise zaslala kopii oznámení orgánům ČLR, výrobcům/vývozcům v ČLR, dovozcům ve Společenství a známému sdružení výrobců ve Společenství, aby jim umožnila vyjádřit se a poskytnout informace pro přezkoumání výše uvedeného vývoje.
3. Dotazníky
Dvěma známým výrobcům ve Společenství byly zaslány dotazníky.
Ostatní zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily a poskytly Komisi informace týkající se existence výrobního odvětví Společenství společně s příslušnými podklady v rámci stanovené lhůty.
Všechny strany byly informovány o tom, že nedostatečná spolupráce může vést k uplatnění článku 18 základního nařízení a k tomu, že zjištění budou vycházet z dostupných údajů.
Komise obdržela odpovědi od následujících zúčastněných stran:
Výrobci ve Společenství:
- Carus Nalόn S.L., Oviedo, Španělsko;
- Spolek pro chemickou a hutní výrobu a. s., Ústí nad Labem, Česká republika;
Vyvážející výrobce:
- Universal Chemicals & Industries Pvt. Ltd., Mumbai, Indie;
Dovozci:
- Przedsiębiorstwo Przemysłowo Handlowe "STANDARD" Sp. z o.o., Lublin, Polsko;
- DECA-CHIMIE S.A., Lyon, Francie.
4. Období zkoumání
Zkoumání vývoje se vztahovalo na období od 1. července 2003 do 30. června 2004 (dále jen "OZ").
Za účelem přezkoumání, zda ve Společenství existuje odvětví výroby manganistanu draselného, byly shromážděny údaje od roku 2001 do konce OZ.
B. ZJIŠTĚNÍ
1. Výroba ve Španělsku
Carus Nalόn S.L. (dále jen "Carus"), španělský výrobce manganistanu draselného, jediný výrobce manganistanu draselného v době, kdy byla uložena v současnosti platná opatření, v tomto šetření spolupracoval.
Tuto společnost v srpnu 2000 od společnosti Industrial Química del Nalón koupila Carus Chemical Company, americká společnost, která rovněž vyrábí manganistan draselný.
Společnost Carus informovala Komisi, že její výroba ve Španělsku byla dočasně pozastavena a že má v úmyslu ji opět obnovit.
Společnost Carus však neuvedla, kdy přesně má k tomuto obnovení dojít.
Uvedla, že obnovení výroby bude vyžadovat přípravné období v délce 6 měsíců.
Společnost požadovala, aby byla považována za výrobce ve Společenství.
Aby prokázala, že má v úmyslu obnovit zanedlouho výrobu, předložila informace o režijních nákladech vzniklých při údržbě zařízení na výrobu manganistanu draselného.
Má se za to, že skutečnost, že společnosti v OZ i nadále vznikaly určité režijní náklady, může naznačovat, že měla v úmyslu ponechat si výrobní zařízení, aby bylo možné případně obnovit výrobu, pokud by o tom mělo být v budoucnu rozhodnuto.
Jelikož se však v OZ vůbec nevyrábělo, je třeba dojít k závěru, že uvedená společnost nemůže být považována za výrobce ve Společenství.
2. Výroba v České republice
Jediným dalším známým výrobcem manganistanu draselného ve Společenství je Spolek pro chemickou a hutní výrobu, a. s. (dále jen "Spolchemie").
Uvedená společnost vyrobila během OZ značný objem manganistanu draselného [3], který představoval 100 % výroby ve Společenství.
Bylo zjištěno, že objem výroby Spolchemie během OZ byl vyšší než výroba ve Společenství během období šetření, které vedlo v roce 2001 k uložení stávajících opatření. Kromě toho byl uvedený objem výroby během OZ vyšší než výroba ve Společenství v kalendářním roce 2002, což bylo nejbližší období před OZ, kdy společnost Carus ještě vyráběla manganistan draselný.
Na základě výše uvedeného se Spolchemie považuje za jediného zbylého výrobce manganistanu draselného ve Společenství.
3. Připomínky ostatních zúčastněných stran
Spolupracující indický výrobce a dva spolupracující dovozci poskytli dodatečné informace o situaci na trhu Společenství.
Uvedení dva dovozci vyjádřili obavy, že v současnosti platná opatření by mohla rovněž chránit amerického výrobce manganistanu draselného, který koupil španělská výrobní zařízení a následně ve Španělsku pozastavil výrobu.
Neposkytli však žádný věcný údaj, který by naznačoval, že by Spolchemie neměla být považována za výrobce ve Společenství.
C. ZÁVĚRY
Na základě výše uvedeného se došlo k závěru, že Spolchemie by měla být považována za jediného výrobce ve Společenství.
Uvedená společnost vyjádřila platným antidumpingovým opatřením podporu.
Proto lze vycházet z toho, že tvoří výrobní odvětví Společenství.
V důsledku toho lze konstatovat, že výrobní odvětví Společenství i nadále existuje a že není důvod, proč by měla být v současnosti platná opatření zrušena.
[1] Úř. věst.
C 209, 19.8.2004, s. 2.
[2] Úř. věst. L 44, 15.2.2001, s. 4. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 152/2003 (Úř. věst. L 25, 30.1.2003, s. 21).
[3] Skutečný údaj není uveden z důvodu důvěrnosti.
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 110/05)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Dusičnan amonný _BAR_ Ukrajina _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 132/2001 (Úř. věst. L 23, 25.1.2001, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 993/2004 (Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 28) _BAR_ 26. 1. 2006 _BAR_
Závazek _BAR_ Nařízení Komise (ES) č. 1996/2004 (Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 28) _BAR_ 21. 5. 2005 _BAR_
Manganistan draselný _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 299/2001 (Úř. věst. L 44, 15.2.2001, s. 4) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 152/2003 (Úř. věst. L 25, 30.1.2003, s. 21) _BAR_ 16. 2. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Telefax: (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Přezkum závazků veřejné služby v oblasti pravidelných leteckých služeb ze strany Francie mezi městy Ajaccio, Bastia, Calvi a Figari na jedné straně a městy Lyon, Marseille, Nice a Paříž (Orly) na straně druhé
(2005/C 110/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla Francie o přezkumu závazků veřejné služby, počínaje dnem 31. října 2004, ve vztahu k pravidelné letecké dopravě provozované na trase mezi:
- městy Ajaccio, Bastia, Calvi a Figari na jedné straně a Paříží (Orly) na straně druhé, zveřejněných v Úředním věstníku Evropských společenství C 85/02 dne 9. dubna 2002, změněných zveřejněním
Oznámení o pozbytí platnosti některých vyrovnávacích opatření
(2005/C 110/10)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená vyrovnávací opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Syntetická polyesterová vlákna _BAR_ AustrálieIndonésie _BAR_ Vyrovnávací clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 978/2000 (Úř. věst. L 113, 12.5.2000, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 902/2001 (Úř. věst. L 127, 9.5.2001, s. 20) _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 254, 14.10.2004, s. 2.
[2] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 123/02)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 500 _BAR_ _BAR_ 7. 7. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2004 o národních alokačních plánech pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů pro Rakousko, Dánsko, Německo, Irsko, Nizozemsko, Slovinsko, Švédsko a Spojené království v souladu se směrnicí 2003/87/ES _BAR_
KOM(2004) 503 _BAR_ _BAR_ 15. 7. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Jednotné řízení jako další krok k účinnějšímu společnému evropskému azylovému systému _BAR_
KOM(2004) 541 _BAR_ _BAR_ 30. 7. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o interoperabilitě digitálních interaktivních televizních služeb _BAR_
KOM(2004) 552 _BAR_ _BAR_ 11. 8. 2004 _BAR_ Sdělení komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o provádění informační a komunikační strategie pro euro a Hospodářskou a měnovou unii _BAR_
KOM(2004) 681 _BAR_ _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o rozhodnutích Komise ze dne 20. října 2004 ohledně národních alokačních plánů pro přidělení povolenek na emise skleníkových plynů v Belgii, Estonsku, Finsku, Francii, Lotyšsku, Lucembursku, Portugalsku a Slovenské republice v souladu se směrnicí 2003/87/ES _BAR_
KOM(2004) 719 _BAR_ _BAR_ 26. 10. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Zpráva o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování z provozu jaderných elektráren _BAR_
KOM(2004) 740 _BAR_ _BAR_ 26. 10. 2004 _BAR_ Sdělení Komise – Výroční zpráva o interních auditech provedených v roce 2003 určená orgánu, který je příslušný pro udělení absolutoria _BAR_
KOM(2004) 813 _BAR_ _BAR_ 14. 12. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě – Situace Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora _BAR_
KOM(2004) 836 _BAR_ _BAR_ 12. 1. 2005 _BAR_ Zpráva Komise rozpočtovému orgánu o situaci související se zárukami krytými souhrnným rozpočtem k 30. červnu 2004 _BAR_
KOM(2005) 16 _BAR_ _BAR_ 27. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Zpráva o provádění akčního plánu pro environmentální technologie v roce 2004 _BAR_
KOM(2005) 35 _BAR_ _BAR_ 9. 2. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Jak zvítězit v boji proti celosvětové změně klimatu _BAR_
KOM(2005) 44 _BAR_ _BAR_ 14. 2. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o rovnosti žen a mužů, 2005 _BAR_
KOM(2005) 46 _BAR_ _BAR_ 16. 2. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech osob s omezenou pohyblivostí v letecké dopravě _BAR_
KOM(2005) 59 _BAR_ _BAR_ 25. 2. 2005 _BAR_ Předloha Interinstitucionální dohody o vytvoření rámce pro evropské regulační agentury _BAR_
KOM(2005) 74 _BAR_ _BAR_ 9. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě o řízení rizik a řešení krizí v zemědělství _BAR_
KOM(2005) 77 _BAR_ _BAR_ 14. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Rámec pro rozvoj vztahů s Ruskou federací v oblasti letecké dopravy _BAR_
KOM(2005) 77 _BAR_ _BAR_ 16. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Zlepšení právní úpravy v oblasti růstu a pracovních míst
Oznámení o názvu diplomu všeobecných lékařů podle článku 41 směrnice 93/16/EHS
(2005/C 123/04)
(Text s významem pro EHP)
Směrnice Rady 93/16/EEC o usnadnění volného pohybu lékařů a vzájemného uznávání jejich diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci a zejména článek 41 uvedené směrnice stanoví, že členské státy oznámí Komisi, jaká opatření přijaly v souladu s článkem 30.
Komise učiní odpovídající sdělení v Úředním věstníku Evropských společenství, kde uvede názvy pro diplomy, osvědčení a jiné doklady o dosažené kvalifikaci a případně pro profesní označení přijaté tímto státem.
Lucembursko a Kypr oznámily změny seznamu názvů diplomů, osvědčení či jiných dokladů o dosažené kvalifikaci
Oznámení o profesním označení zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči
(2005/C 123/05)
(Text s významem pro EHP)
Směrnice Rady 77/452/EHS ze dne 27. června 1977 o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči, obsahující opatření pro usnadnění účinného výkonu práva usazování a volného pohybu služeb, ve znění směrnice 2001/19/ES, a zejména článek 18a směrnice 77/452/EHS stanoví, že členské státy oznámí Komisi právní a správní předpisy, které přijmou, pokud jde o vydávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci v oblasti působnosti této směrnice.
Komise učiní odpovídající sdělení
Oznámení o názvech kvalifikací v odborném lékařství a o osvědčeních doplňujících doklad o dosažené kvalifikaci
(2005/C 123/06)
(Text s významem pro EHP)
Směrnice Rady 93/16/EHS o usnadnění volného pohybu lékařů a vzájemného uznávání jejich diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci, ve znění směrnice 2001/19/ES, a zejména článek 42a uvedené směrnice stanoví, že členské státy oznámí Komisi právní a správní předpisy, které přijmou, pokud jde o vydávání diplomů, osvědčení a jiných dokladů o dosažené kvalifikaci v oblasti působnosti této směrnice.
Komise učiní odpovídající sdělení v Úředním věstníku Evropské unie, kde uvede názvy přijaté členskými státy pro diplomy, osvědčení a jiné doklady o dosažené kvalifikaci a popřípadě pro odpovídající profesní označení.
Lucembursko, Španělsko, Německo, Slovensko a Kypr oznámily změny názvů v seznamu oborů odborné přípravy v odborném lékařství v těchto členských státech.
Německo oznámilo změnu osvědčení doplňujícího doklad o dosažené kvalifikaci lékařů.
Příloha C směrnice 93/16/EHS, ve znění směrnice 2001/19/ES a naposledy pozměněné přílohou II Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, se mění takto:
(1) v položce geriatrie zní údaj pro Lucembursko:
"Gériatrie"
(2) v položce imunologie zní údaj pro Lucembursko:
"Immunologie"
(3) v položce infekční lékařství zní údaj pro Lucembursko:
"Maladies contagieuses"
(4) v položce rehabilitační lékařství zní údaj pro Španělsko:
"Medicina física y rehabilitación"
(5) v položce ortopedie zní údaj pro Španělsko:
"Cirugía ortopédica y traumatología"
(6) v položce plastická chirurgie zní údaj pro Španělsko:
"Cirugía plástica, estética y reparadora"
(7) v položce pracovní lékařství zní údaj pro Španělsko:
"Medicina del trabajo"
(8) v položce obecná chirurgie zní údaj pro Německo:
"(Allgemeine) Chirurgie"
(9) v položce dětské lékařství zní údaj pro Německo:
"Kinder- und Jugendmedizin"
(10) v položce ortopedie zní údaj pro Německo:
"Orthopädie (und Unfallchirurgie)"
(11) v položce diagnostická radiologie zní údaj pro Německo:
"(Diagnostische) Radiologie"
(12) v položce lékařská mikrobiologie zní údaj pro Německo:
"Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie"
(13) v položce klinická biochemie zní údaj pro Německo:
"Laboratoriumsmedizin"
(14) v položce plastická chirurgie zní údaj pro Německo:
"Plastische (und Ästhetische) Chirurgie"
(15) v položce kardiochirurgie zní údaj pro Německo:
"Thoraxchirurgie"
(16) v položce cévní chirurgie zní údaj pro Německo:
"Gefäßchirurgie"
(17) v položce kardiologie zní údaj pro Německo:
"Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie"
(18) v položce gastroenterologie zní údaj pro Německo:
"Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie"
(19) v položce revmatologie zní údaj pro Německo:
"Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie"
(20) v položce všeobecná hematologie zní údaj pro Německo:
"Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie"
(21) v položce endokrinologie zní údaj pro Německo:
"Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie"
(22) v položce gastroenterologická chirurgie zní údaj pro Německo:
"Visceralchirurgie"
(23) v položce nefrologie zní údaj pro Německo:
"Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie"
(24) v položce klinická biologie zní údaj pro Slovensko:
"laboratórna medicína"
(25) v položce gastroenterologická chirurgie zní údaj pro Slovensko:
"gastroenterologická chirurgia"
(26) v položce hygiena a epidemiologie zní údaj pro Slovensko:
"verejné zdravotníctvo"
(27) v položce traumatologie a urgentní medicína zní údaj pro Slovensko:
"úrazová chirurgia/urgentná medicína"
(28) v položce pracovní lékařství zní údaj pro Slovensko:
"pracovné lekárstvo"
(29) v položce radioterapie zní údaj pro Kypr:
"Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία"
Příloha A směrnice 93/16/EHS ve znění směrnice 2001/19/ES a naposledy pozměněná přílohou II Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, se mění takto:
(1) v položce osvědčení doplňující doklad o dosažené kvalifikaci se zrušuje údaj pro Německo, který zní "1. Bescheinigung über die Ableistung der Tätigkeit als Arzt im Praktikum, 2.-".
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 123/08)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 313 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu k zahraniční pomoci Společenství _BAR_
KOM(2004) 474 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí integrovaný akční program v oblasti celoživotního vzdělávání _BAR_
KOM(2004) 475 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2236/95 _BAR_
KOM(2004) 794 _BAR_ _BAR_ 10. 12. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1255/96 o dočasném pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro určité průmyslové výrobky, zemědělské produkty a produkty rybolovu _BAR_
KOM(2004) 864 _BAR_ _BAR_ 7. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k Dohodě o námořní dopravě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Čínskou lidovou republikou na straně druhé, který zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii _BAR_
KOM(2005) 47 _BAR_ _BAR_ 16. 2. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech osob s omezenou pohyblivostí v letecké dopravě _BAR_
KOM(2005) 48 _BAR_ _BAR_ 16. 2. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o informování cestujících v letecké dopravě o totožnosti provozujícího leteckého dopravce a o sdělování informací o bezpečnosti členskými státy _BAR_
KOM(2005) 56 _BAR_ _BAR_ 23. 2. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se stanoví pravidla pro malý pohraniční styk na vnějších pozemních hranicích členských států a mění Schengenská úmluva a Společná konzulární instrukce _BAR_
KOM(2005) 67 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření týkajících se dovozu potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Thajska _BAR_
KOM(2005) 87 _BAR_ _BAR_ 15. 3. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropském řízení o drobných pohledávkách _BAR_
KOM(2005) 88 _BAR_ _BAR_ 15. 3. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o statistice Společenství o struktuře a činnosti zahraničních přidružených společností _BAR_
KOM(2005) 92 _BAR_ _BAR_ 17. 3. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o stanovisku, které má Společenství zaujmout
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 125/02)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"PIMIENTO ASADO DEL BIERZO"
č. ES: ES/00262/ 8.
11. 2002
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled je vypracován pouze pro informační účely.
Další informace, zejména o producentech produktů chráněných CHOP nebo CHZO, naleznete v úplné verzi specifikace produktu, kterou je možno získat u vnitrostátních orgánů nebo útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Ministerio de Agricultura, Pesca Y AlimentaciónDirección General de AlimentaciónSubdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales. _BAR_
Adresa: _BAR_ Paseo Infanta Isabel, no 1. E-28071 MADRID. _BAR_
Telefon: _BAR_ (34) 913 47 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 913 47 54 10 _BAR_
2. Skupina:
2.1Název: _BAR_ Společnost propagující chráněnou geografickou zónu "Pimiento Asado del Bierzo" _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ c/ Padre Santalla no 3, 2o Dcha.24400- PONFERRADA (León). _BAR_
Telefon: _BAR_ 987 411973 _BAR_
Fax: _BAR_ 987 414214 _BAR_
2.3Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.6: Zpracované papriky
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Pimiento Asado del Bierzo"
Popis:
Chráněným produktem je plod rostliny papriky Capsicum annuum L, bobulovitého tvaru, který se nabízí opečený, oloupaný a v obalu.
Použitá surovina patří k ekotypu "Bierzo".
Vyznačuje se podlouhlým trojúhelníkovým plodem s hladkými stěnami, se 3 nebo 4 laloky, o hmotnosti vyšší než 160 gramů, s tupou špičkou a bez prohlubenin.
Sbírá se bez zelených skvrn v době, kdy světle červená barva přechází do tmavě červené.
Pečené papriky se konzervují celé nebo krájené, s proměnlivou barvou od světle červené po tmavě červenou a trochu zvrásněným povrchem.
Základní chuť je mírně nahořklá kvůli podílu uhlohydrátů nižšímu než 5 %.
Příchuť je méně výrazná a málo ostrá.
Vůně je typická po pečené paprice a kouři.
Tvrdost je nízká kvůli nízkému podílu výživné vlákniny, který musí být nižší než 3 %.
Na každých 100 gramů papriky se připouští až 1,5 cm2 spálených zbytků a až 10 semen.
Zeměpisná oblast:
Oblast produkce a zpracování se nachází uprostřed správní oblasti Bierzo, v provincii León, v autonomní oblasti Kastilie a León.
Zahrnuje následující obce: Arganza, Bembibre, Borrenes, Cabañas Raras, Cacabelos, Camponaraya, Carracedelo, Carucedo, Castropodame, Congosto, Cubillos del Sil, Molinaseca, Ponferrada, Priaranza, Sobrado, Villadecanes-Toral de los Vados a Villafranca del Bierzo.
1. Chráněné papriky pochází výlučně z pozemků zapsaných v pozemkovém rejstříku, nacházejícím se v zeměpisné oblasti produkce a z vysazeného ekotypu Bierzo.
2. Metody pěstování jsou popsány v bodě 4.5.
3. Chráněné papriky se musí zpracovávat podle metody uvedené v bodě 4.5, jedině zpracovateli zapsanými v příslušném rejstříku Regulační rady.
4. Pro zapsání do rejstříku se zpracovatelé musejí podrobit úvodnímu hodnocení Regulační rady za účelem prokázání, že splňují podmínky požadované přehledem podmínek.
5. Po registraci provede Regulační rada pravidelnou inspekci na pozemcích a v zařízeních zpracovatele a revizi dokumentace a testování produktu.
6. Testy spočívají ve fyzikálně-chemické analýze, morfologické a organoleptické analýze.
7. Na trh budou uvedeny pouze pečené papriky se zárukou původu – označenou na číslované etiketě – které obstojí ve všech kontrolách během tohoto procesu.
Způsob produkce:
Pozemky vhodné pro pěstování chráněných paprik musí mít půdu s hladkou strukturou, s pH mezi 5,0 a 7,0 a musí být osázeny paprikami ekotypu Bierzo.
Povolené je pouze řadové a bodové zavlažování, které znemožní, aby základna stonku přišla do kontaktu s vodou.
Sběr se provádí ručně a postupně v několika směnách, přičemž každá směna vybere pouze ty papriky, které budou vykazovat vhodné vlastnosti.
Doprava do zpracovatelského zařízení se provede tak, aby nebyla narušena jakost paprik, v bedýnkách nebo jiných vhodných stohovatelných nádobách, řádně větraných a chráněných proti slunci.
Podle plánu zpracovatele budou papriky zpracovány okamžitě, uskladněny nebo předány ke konzervaci.
Sklady musí být suché, bez vlhkosti, nečistot a cizích zápachů, které by mohly poškodit produkt.
Papriky budou chráněny před přímým slunečním zářením.
Skladování bude probíhat tak, aby umožňovalo rotaci zásob a periodické obracení.
Od sběru až po pečení neuplyne více než 5 dní; může to být 10 dní, pokud byly plody přijaté zpracovatelem konzervovány.
Pečení paprik se provede na kovovém plátu nebo v troubě.
Jako palivo se může použít dřevo (dubové, topolové nebo kaštanové) nebo plyn (propan nebo zemní).
Doba pečení a teplota se budou měnit v závislosti na typu použité trouby a stupni zralosti plodu.
Po pečení dojde k procesu vyloupání, odstranění slupky a jader ručním a řemeslným způsobem, přičemž plody nesmí být ponořeny do vody nebo chemických roztoků.
Nálev doprovázející papriky v obalu je samotná šťáva, která se uvolní z paprik při pečení.
Dále je možné přidat sůl, olivový nebo semenný olej, kyselinu citrónovou nebo citrónovou šťávu.
Balení se bude provádět do skleněných nebo kovových obalů o velikosti čistého obsahu maximálně 780 gramů papriky celé nebo krájené.
Souvislost Historické:
První zmínky o pěstování paprik v Ponferradě jsou z poloviny 17. století.
V obecním archivu v Ponferradě v knize protokolů 1653-1669 se nachází dokument, že don Diego de Balboa vyložil starostovi donu Pedrovi Gómezovi Bretónovi a dalším radním města nevýhody pěstování papriky a nutnost zákazu jejího pečení a omezení konzumace.
Jovellanos v jedné cestě po Bierzu v roce 1792 zmiňuje ve svém deníku papriku z Bembibre.
Lidová píseň pocházející zřejmě z 19. století se zmiňuje, že při slavnosti Panny Marie z Dubu, patronky Ponferrady a Bierza, ozdobí její obraz "Čtyřmi paprikovými rostlinami z Ponferrady".
Hospodyně z Bierzy zahájily tradici pečené papriky, která je rychle proslavila.
Vznik první konzervárenské dílny se datuje do roku 1818 ve Villafrance del Bierzo, kdy se zde provádělo kandování ovoce, jak je popsáno v knize Antonia Fernándeze Moralese "Poetické eseje v nářečí z Bierzy" vydané v roce 1861.
Roku 1900 se podnik Ledo, který se zabýval pečením a prodejem paprik, zúčastnil Světové výstavy v Paříži.
Od roku 1974 až do současnosti vzniklo na deset podniků zpracovávajících papriku v oblasti Bierzo.
V současné době má Ponferrada náměstí s pomníkem pěstitelkám paprik ve formě dvoumetrového bronzového sousoší čtyř žen loupajících papriku.
Přírodní:
Daná oblast je tektonická proláklina lemovaná pásem hor.
Správní oblast Bierzo je přirozený region nacházející se na severozápadě Kastilie a Leónu a hraničící s Galicií a Asturií, rozkládá se v nadmořské výšce od 340 m do 2100 m.
Oblast pěstování papriky je zavlažována řekou Sil a jejími přítoky Cúa a Burbia. Patří proto k povodí řeky Miño.
Půda vhodná pro pěstování papriky je hladká, hluboká, sypká, prodyšná a s mírně dobrou drenáží.
Chudá na organické látky, vápník, fosfor, draslík a sodík a s poměrem uhlík /dusík mezi 8 a 10.
Hodnoty pH bývají lehce kyselé mezi 5,5 a 7,0.
Bierzo má středomořské podnebí (ukazatel Středozemí 5,28) vhodné pro pěstování papriky, protože je to oblast s dlouhou dobou slunečního svitu, průměrnou roční teplotou 12,5 °C a průměrnými ročními srážkami 800 mm.
Průměrná doba mrazů od 11. listopadu do 4. dubna normálně umožňuje sázet papriky na začátku května a sklízet od konce srpna až do prvního listopadu.
Fotosyntetická aktivita rostliny v těchto podmínkách umožňuje obsah uhlohydrátů nižší než 5 %, který dodává plodům lehce nahořklou příchuť, a obsah výživné vlákniny nižší než 3 %, což dodává paprikám nízkou tvrdost.
Podmínky produkce:
Pečení se provádí tradiční metodou na kovovém plátu nebo v troubě. Poskytuje paprice kouřové aroma a příchuť, které nenaruší malé množství oleje, soli a citrónové šťávy nebo kyseliny citrónové.
Proces pečení, vyloupání a odstranění slupky je ruční bez použití chemických roztoků nebo mytí ve vodě, tudíž se mohou vyskytnout spálené zbytky nebo semena.
Název: _BAR_ Consejo Regulador de la Indicación Geográfica Protegida "Pimiento Asado del Bierzo" _BAR_
Adresa: _BAR_ C/ Ave María, 29, 1o, kancelář 8.24400-PONFERRADA (León). _BAR_
Telefon: _BAR_ 987 411060 _BAR_
E-mail: _BAR_ pimientobierzo@terra.es _BAR_
Kontrolní subjekt:
Regulační rada chráněného zeměpisného označení "Pimiento Asado del Bierzo" je kontrolní subjekt odpovědný za dodržování plnění přehledu požadavků, předpisů a příslušných právních předpisů a řídí se normou EN-45011: "Všeobecná kritéria pro orgány, které provádějí certifikaci produktů".
Označování: Etikety schválí Regulační rada.
Na předních a zadních etiketách bude povinně a výrazně uvedeno "Pimiento asado del Bierzo".
Etikety budou číslovány a vydávány Regulační radou.
- Zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince o statutu pro vinice, víno a alkoholické nápoje.
- Dekret č. 835/1972 ze dne 23. března o prováděcích předpisech zákona č. 25/1970.
- Nařízení ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi španělskou legislativou a předpisem EHS 2081/92 v oblasti původních názvů a geografického označení zemědělských a potravinářských produktů.
- Královský dekret č. 1643/1999 ze dne 22. října, kterým se řídí proces vyřizování žádostí o zasání do Rejstříku Společenství chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
- Ústavní zákon č. 4/1999 ze dne 8. ledna o úpravě ústavního zákona č. 4/1983 o autonomním statutu Kastilie a Leónu.
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství, politika jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 125/04)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 580 _BAR_ _BAR_ 6. 9. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Odpovědnosti členských států a Komise při sdíleném řízení strukturálních fondů a Fondu soudržnosti – Současná situace a výhledy pro nové programové období po roce 2006 _BAR_
KOM(2004) 626 _BAR_ _BAR_ 29. 9. 2004 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o nástrojích pro vnější pomoc v rámci budoucího finančního výhledu na léta 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2004) 811 _BAR_ _BAR_ 11. 1. 2005 _BAR_ Zelená kniha o přístupu EU k řízení ekonomické migrace _BAR_
KOM(2005) 8 _BAR_ _BAR_ 27. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Druhá zpráva o provádění Hlavních směrů hospodářské politiky (BEPG) za období 2003 – 2005 _BAR_
KOM(2005) 10 _BAR_ _BAR_ 25. 1. 2005 _BAR_ Bílá kniha o výměně informací o odsouzeních v trestním řízení a jejich účinku v Evropské unii _BAR_
KOM(2005) 14 _BAR_ _BAR_ 27. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Předloha společné zprávy o sociální ochraně a sociálním začlenění _BAR_
KOM(2005) 15 _BAR_ _BAR_ 26. 1. 2005 _BAR_ Pracovní program Komise na rok 2005: Sdělení předsedy po dohodě s místopředsedkyní Wallström _BAR_
KOM(2005) 26 _BAR_ _BAR_ 10. 2. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému účetnímu dvoru, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zpráva o programu Tempus za r. 2002 a 2003 _BAR_
KOM(2005) 50 _BAR_ _BAR_ 17. 2. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o fungování společné organizace trhu s banány _BAR_
KOM(2005) 64 _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ Zpráva Komise – Zpráva za rok 2003 o programu Phare a předvstupních nástrojích pro Kypr, Maltu a Turecko _BAR_
KOM(2005) 65 _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ Zelená kniha: Dědictví a závěti _BAR_
KOM(2005) 76 _BAR_ _BAR_ 7. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Evropská iniciativa pro růst Koncepce podoby nástroje k poskytování záruk EU za úvěry získané na dopravní projekty v rámci transevropské dopravní sítě TEN _BAR_
KOM(2005) 78 _BAR_ _BAR_ 11. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Politika Společenství v oblasti civilního letectví vůči Čínské lidové republice – posílení spolupráce a otevření trhů _BAR_
KOM(2005) 79 _BAR_ _BAR_ 11. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Rozvoj vnější politiky Společenství v oblasti letectví _BAR_
KOM(2005) 82 _BAR_ _BAR_ 14. 3. 2005 _BAR_ Zelená kniha o rozhodném právu a příslušnosti soudů v rozvodových záležitostech _BAR_
KOM(2005) 118 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Budování evropského výzkumného prostoru (ERA) znalostí pro růst _BAR_
KOM(2005) 127 _BAR_ 1 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě týkající se provádění a pokračování programu Pericles za účelem ochrany eura proti padělání _BAR_
KOM(2005) 141 _BAR_ 1 _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2005 – 2008) včetně doporučení Komise o hlavních směrech hospodářské politiky členských států a Společenství (na základě článku 99 Smlouvy o ES) _BAR_
KOM(2005) 150 _BAR_ _BAR_ 21. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě – Zavedení přezkumu hospodářských politik ES, jenž provádí výbor OECD EDRC, souběžně s přehledem pro eurozónu _BAR_
KOM(2005) 178 _BAR_ _BAR_ 2. 5. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě – Souhrnná zpráva o předvstupní pomoci (Phare – ISPA – Sapard) v roce 2003 _BAR_
KOM(2005) 476 _BAR_ _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise o připravenosti Srbska a Černé hory jednat s Evropskou Unií o dohodě o stabilizaci a přidružení _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 125/05)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 629 _BAR_ _BAR_ 29. 9. 2004 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení nástroje pro financování rozvojové a hospodářské spolupráce _BAR_
KOM(2005) 28 _BAR_ _BAR_ 4. 2. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1177/2003 o statistice Společenství v oblasti příjmů a životních podmínek (EU-SILC) _BAR_
KOM(2005) 36 _BAR_ _BAR_ 10. 2. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2792/1999, pokud jde o zvláštní akci na převod plavidel do zemí zasažených tsunami v roce 2004 _BAR_
KOM(2005) 60 _BAR_ 1 _BAR_ 25. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Ázerbájdžánskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 60 _BAR_ 2 _BAR_ 25. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Ázerbájdžánskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 66 _BAR_ _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství _BAR_
KOM(2005) 71 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 3605/93, pokud jde o kvalitu statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku _BAR_
KOM(2005) 80 _BAR_ _BAR_ 10. 3. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o další změně nařízení (ES) č. 1601/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z České republiky, Ruska, Thajska a Turecka a o konečném výběru uloženého prozatímního cla _BAR_
KOM(2005) 81 _BAR_ _BAR_ 8. 3. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského institutu pro rovné postavení žen a mužů _BAR_
KOM(2005) 86 _BAR_ _BAR_ 14. 3. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu a mění nařízení (ES) č. 1434/98 _BAR_
KOM(2005) 89 _BAR_ _BAR_ 16. 3. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady kterou se mění směrnice 77/388/EHS, pokud jde o některá opatření, která mají zjednodušit postup vyměřování daně z přidané hodnoty a napomoci zabránit daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, a kterou se zrušují některá rozhodnutí o přiznání odchylek _BAR_
KOM(2005) 91 _BAR_ _BAR_ 17. 3. 2005 _BAR_ Návrh rámcového rozhodnutí Rady o zohlednění odsuzujícího rozhodnutí mezi členskými státy Evropské unie při novém trestním řízení _BAR_
KOM(2005) 95 _BAR_ _BAR_ 17. 3. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který se má zaujmout jménem Společenství v Mezinárodní radě pro obiloviny a Výboru pro potravinovou pomoc _BAR_
KOM(2005) 109 _BAR_ _BAR_ 4. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se Spolkové republice Německo a Nizozemskému království povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 3 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
KOM(2005) 110 _BAR_ _BAR_ 4. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie _BAR_
KOM(2005) 112 _BAR_ _BAR_ 5. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2186/93 _BAR_
KOM(2005) 114 _BAR_ _BAR_ 5. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 827/2004 pokud jde o zákaz dovozu tuňáka velkookého pocházejícího z Kambodže, Rovníkové Guiney a Sierry Leone a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 826/2004, kterým se zakazuje dovoz tuňáka obecného pocházejícího z Rovníkové Guiney a Sierry Leone a nařízení (ES) č. 828/2004, kterým se zakazuje dovoz mečouna obecného pocházejícího ze Sierry Leone _BAR_
KOM(2005) 119 _BAR_ 1 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) _BAR_
KOM(2005) 119 _BAR_ 2 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2007 až 2011) _BAR_
KOM(2005) 121 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci (2007 – 2013) _BAR_
KOM(2005) 126 _BAR_ _BAR_ 5. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz furfuraldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 _BAR_
KOM(2005) 127 _BAR_ 2 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se mění a rozšiřuje rozhodnutí Rady ze dne 17. prosince 2001 o akčním programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání (program Pericles) _BAR_
KOM(2005) 127 _BAR_ 3 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se na nezúčastněné členské státy rozšiřuje použitelnost rozhodnutí Rady ze dne […], kterým se mění a rozšiřuje rozhodnutí Rady ze dne 17. prosince 2001 o akčním programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání (program Pericles) _BAR_
KOM(2005) 128 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o správě určitých omezení dovozu některých výrobků z oceli z Ruské federace _BAR_
KOM(2005) 129 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Ruskou federací o obchodu s některými výrobky z oceli _BAR_
KOM(2005) 136 _BAR_ _BAR_ 14. 4. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady, kterou se mění, pokud jde o dobu uplatňování minimální základní sazby, směrnice 77/388/EHS o společném systému daně z přidané hodnoty _BAR_
KOM(2005) 141 _BAR_ 2 _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států (na základě článku 128 Smlouvy o ES) _BAR_
KOM(2005) 144 _BAR_ _BAR_ 15. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2605/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů některých elektronických vah (REWS) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2005) 145 _BAR_ 1 _BAR_ 15. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím, kterou se rozšiřuje působnost nařízení 44/2001 o příslušnosti, uznávání a výkonu soudních rozhodnutích v občanských a obchodních věcech na Dánsko _BAR_
KOM(2005) 145 _BAR_ 2 _BAR_ 15. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím, kterou se rozšiřuje působnost nařízení 44/2001 o příslušnosti, uznávání a výkonu soudních rozhodnutích v občanských a obchodních věcech na Dánsko _BAR_
KOM(2005) 146 _BAR_ 1 _BAR_ 18. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím, kterou se rozšiřuje působnost nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech na Dánsko _BAR_
KOM(2005) 146 _BAR_ 2 _BAR_ 18. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím, kterou se rozšiřuje působnost nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech na Dánsko _BAR_
KOM(2005) 151 _BAR_ _BAR_ 20. 4. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady o ochraně proti háďátku bramborovému _BAR_
KOM(2005) 160 _BAR_ _BAR_ 25. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2005) 161 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady ohledně dočasného zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie T25) v Rakousku podle směrnice 2001/18/ES _BAR_
4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady ohledně dočasného zákazu používání a prodeje geneticky modifikované hybridní řepky olejné (Brassica napus L. ssp. oleifera Metzg.
MS1Bn x RF1Bn) ve Francii podle směrnice 2001/18/ES _BAR_
KOM(2005) 164 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady ohledně dočasného zákazu používání a prodeje geneticky modifikované jarní řepky olejné (Brassica napus L. ssp. oleifera) v Řecku získané z transformačního případu Topas 19/2 podle směrnice 2001/18/ES _BAR_
KOM(2005) 165 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady ohledně dočasného zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie Bt 176) v Lucembursku podle směrnice 2001/18/ES _BAR_
KOM(2005) 166 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady ohledně dočasného zákazu používání a prodeje geneticky modifikované jarní řepky olejné (Brassica napus L. ssp. oleifera) ve Francii získané z transformačního případu Topas 19/2 podle směrnice 2001/18/ES _BAR_
KOM(2005) 167 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady ohledně dočasného omezení používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie Bt 176) v Německu podle směrnice 2001/18/ES _BAR_
KOM(2005) 169 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady ohledně dočasného zákazu používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie Bt 176)
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 126/07)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS ) č. 2081/92
"SALAME CREMONA"
ES č.: IT/00265/ 27.12.2002
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací.
Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO, získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni nebo od úřadů Evropské komise. [1]
1. Zodpovědný úřad v členském státu:
Název: _BAR_ Ministero delle Politiche Agricole e Forestali _BAR_
Adresa: _BAR_ Via XX Settembre n. 20, 00187 ROMA _BAR_
Tel.: _BAR_ (06) 4819968, _BAR_
Fax: _BAR_ (06) 42013126 _BAR_
E-mail: _BAR_ qualita@politicheagricole.it _BAR_
2. Skupina:
2.1Název: _BAR_ Consorzio tutela del Salame Cremona _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ Piazza Zelioli Lanzini 1, 26100 CREMONA _BAR_
Tel./fax: _BAR_ (0372) 598251 _BAR_
2.3Zastoupení: _BAR_ výrobci/zpracovatelé (x) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu:
Třída 1.2: Masné výrobky
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2):
Název : "Salame Cremona"
Popis Fyzikálně-morfologické vlastnosti
Hmotnost na konci zrání je nejméně 500 g
Průměr v okamžiku výroby je nejméně 65 mm
Délka v okamžiku výroby je nejméně 150 mm
Chemické a chemicko-fyzikální vlastnosti
Proteiny celkem: _BAR_ min. 20,0 % _BAR_
Poměr kolagenu/proteiny: _BAR_ max. 0,10 _BAR_
Poměr vody/proteiny: _BAR_ max. 2,00 _BAR_
Poměr tuky/proteiny: _BAR_ max. 2,00 _BAR_
pH: _BAR_ větší nebo rovno 5,20 _BAR_
Mikrobiologické vlastnosti
Mezofilní mikrobiální kontaminace: > 1 x 10 v sedmé jednotce vytváří kolonie na gram s převahou laktobacilů a koků.
Organoleptické vlastnosti
Vnější vzhled: válcovitý tvar s nepravidelnými úseky.
Konzistence: produkt musí být kompaktní s jemnou konzistencí.
Vzhled na řezu: plátek je kompaktní a homogenní, charakterizuje jej typická mozaika z částí svaloviny a tuku, nelze však jasně určit jejich ohraničení ("rozpitý" vzhled). V produktu se nenacházejí významným způsobem vazivové tkáně.
Barva: sytě červená.
Vůně: typická kořenitá vůně.
Zeměpisná oblast : Oblast výroby salámu "Salame Cremona" zahrnuje území následujících krajů: Lombardie, Emilia Romagna, Piemont a Benátsko.
Důkaz původu :
Základní historické dokumenty, které jasným a přesným způsobem potvrzují původ tohoto výrobku a jeho silné územní vazby, spadají do roku 1231 a jsou uloženy v Cremonském státním archivu. Tyto dokumenty potvrzují obchodování s vepřovým masem a s masnými výrobky mezi cremonským územím a okolními státy.
Dokumenty z období renesance nacházející se v sériích "Literarum" a "Fragmentorum" jednoznačně prokazuje přítomnost a především důležitost tohoto "salámového" výrobku na území jeho výroby uvedeném ve specifikaci.
Ve zprávách sepsaných u příležitosti návštěvy biskupa Cesara Speciana (1599 – 1606) v ženských klášterech na tomto území vyplývá ze "způsobu každodenního života", že bylo "ve dnech, kdy se jí tučné pokrmy", rozdělováno do klášterů i určité množství salámu.
I dnes je salám "Salame Cremona" stále více tradičně přítomen na hlavních zemědělsko-potravinářských veletrzích Lombardie a Pádské nížiny.
Sociálněhospodářské prostředí dokládá přítomnost mnoha producentů, kteří se věnují zpracování vepřového masa, které se rozvíjelo v Pádské nížině v návaznosti na vynikající integraci s mlékárenským a sýrařským průmyslem a na pěstování obilnin (především kukuřice).
Způsob produkce :
Základní výrobní postup je následující: suroviny pro výrobu tohoto výrobku označeného chráněným zeměpisným označením musí pocházet z prasat narozených, chovaných a poražených v následujících krajích: Friulsko-Julské Benátsko, Benátsko, Lombardie, Piemont, Emiglia Romagna, Umbrie, Toskánsko, Marche, Abruzzo, Lazio a Molise.
K produkci mohou být využívány prasata tradičních ras: Large White Italiana a Landrace Italiana tak, jak byla vyšlechtěna podle Italské genealogické knihy nebo z dalších generací prasat stejných ras; dalších generací prasat rasy Duroc Italiana tak, jak byly vyšlechtěny podle Italské genealogické knihy (Libro Genealogico Italiano); dalších generací prasat jiných ras nebo z hybridních prasat za podmínky, že pocházejí ze systémů křížení a šlechtění, která nejsou v rozporu se systémy uvedenými v Italské genealogické knize pro chov jatečních prasat.
Prasata jsou odvážena na jatka až po uplynutí devátého měsíce, nikoliv však po patnáctém měsíci po narození.
Průměrná hmotnost jednotlivých kusů odvážených na jatka musí být v rozmezí 144 až 176 kg.
Vepřové maso určené pro zpracování základní hmoty se získává ze svaloviny poraženého kusu a z částí svaloviny a tuků.
Přísady: sůl, koření, celý nebo hrubě mletý pepř, lisovaný nebo utřený česnek.
Případné další přísady: bílé nebo červené zralé víno, cukr anebo dextróza anebo fruktóza anebo laktóza, kultury pro nastartování fermentace, nitrid sodný anebo draselný, kyselina askorbová a její sodná sůl.
Zakázána jsou masa oddělovaná mechanicky.
Příprava: svalové a tukové části se pečlivě opracují odstraněním vazových tkání větších rozměrů, měkké tukové tkáně, tukových ložisek a silných vazových kmenů.
Mletí se provádí mlýnkem na maso s otvory formy o rozměru 6 mm.
Teplota masa při mletí musí být vyšší než 0 °C; solení se provádí během mletí; po získání rozemleté hmoty se přidávají další přísady a arómata.
Promíchání se provádí po delší dobu v podtlakových strojích nebo ve strojích s atmosférickým tlakem.
Salám "Salame Cremona" je balen do přírodních vepřových, hovězích, koňských nebo skopových střev o průměru na konci nejméně 65 mm.
Vázání se provádí provázkem ručně nebo mechanicky.
Skladování výrobků v boxu je povoleno pouze po maximální dobu jednoho dne s teplotou od 2 °C do 10 °C. Sušení se provádí za tepla při teplotě od 15 °C do 25 °C.
Zrání probíhá v dostatečně ventilovaných prostorách při teplotě od 11 °C do 60 °C po dobu nejméně pěti týdnů.
Období zrání se mění v závislosti na koncovém průměru střeva.
Tento produkt označený chráněným zeměpisným označením je povolen ke spotřebě v jednotlivých kusech, je balen vakuově nebo v ochranné atmosféře, a to v celku, v kusech nebo v plátcích.
Subjekty, které hodlají vyrábět tento salám s chráněným zeměpisným označením "Salame Cremona", musí přísně dodržovat předpisy stanovené EU.
Činnosti výroby, balení nebo dělení musí probíhat pod dohledem kontrolního subjektu uvedeného v článku 7 specifikace výlučně ve výrobním území uvedeném v článku 3 specifikace, aby byla zajištěna kontrola a monitorování procesů výroby a aby nedocházelo ke změnám v kvalitativních vlastnostech tohoto výrobku.
Souvislosti :
Výroba salámů úzce souvisí s chovem prasat, který je na tomto území přítomen již od římského období.
Salám "Salame Cremona" představuje těsnou a ustálenou vazbu s prostředím, která pro něj vyplývá z jeho zavedení nejdříve na území oblasti Cremona a poté v Pádské nížině, a dále z chovu prasat souvisejícího se sýrárnami a s pěstováním kukuřice.
Tato dokonalá a úspěšná souhra mezi chovem skotu na mléko a chovu prasat společně s pěstováním obilovin nachází již po dlouhou dobu v tomto bezvětrném podnebí bohatém na mlhy, vynikajícího spojence, který pomáhá těmto uzenářským výrobkům určeným ke zrání, jako jsou salámy, získat jejich ojedinělé vlastnosti měkkosti, krémovitosti a vynikající aromatičnost.
Území produkce salámu "Salame Cremona" se díky svým podologickým vlastnostem, typickými pro oblasti záplavového území, již po mnoho staletí využívá pro chov prasat, nejdříve v tzv. rodinném systému a poté na profesionální úrovni.
Oblasti, které se věnují výrobě tohoto výrobku, mají dobré povětrnostní podmínky se značnou přítomností mlh, s vysokým stupněm vlhkosti a s malou větrností, které napomáhají vynikajícímu zrání uzenářských výrobků tak, jako je tomu u salámu "Salame Cremona".
Krajina území výroby je velmi jednotvárná v části, která ohraničuje Pádskou nížinu: pouze rovinná, protknutá řekami a kanály, přítomnou vegetací, zvláště travinami a kukuřicí.
Podnebí je na celém území výroby charakterizováno poměrně tuhými, velmi vlhkými a mlhavými podzimy a zimami, jaro přináší mírné teploty a deště, zatímco léto se odlišuje pro své poměrně vysoké teplotami a častými krátkými ale prudkými dešti. Prasata byla pro Pádskou nížinu a pro okolní údolí vynikajícím chovným zvířetem pro to nejlepší využití vypěstované kukuřice a odpadu ze zpracování mléka. Toto území výroby se vždy jevilo jako ideální pro výrobu surovin (kukuřice a mléčná syrovátka) tak pro zpracování a konzervaci vepřového masa, především salámu "Salame Cremona", který vyžaduje velmi vlhké a málo větrné podnebí, jež dodává výrobkům specifické jakostní vlastnosti.
Veškeré výše uvedené územní charakteristiky by nemohly salámu "Salame Cremona" poskytnout takové jakostní vlastnosti, pokud by nedošlo k přispění lidského faktoru, který na tomto území výroby věděl, jak vytříbit tyto zcela ojedinělé výrobní technologie a zrání salámů.
Ještě dnes se salám "Salame Cremona" vyrábí postupy, které plně respektují tradici a které se velmi dobře doplňují novými technologiemi zaváděnými pro zpracování masa.
Faktor prostředí ovlivněný podnebím a lidský faktor, který je charakteristický odbornou dovedností pracovníků určených pro výrobu salámu "Salame Cremona", zůstávají i dnes základními a nenahraditelnými prvky, které zajišťují jedinečnou pověst tohoto výrobku.
Ve skutečnosti se salám "Salame Cremona" těšil a těší se dodnes významného věhlasu a pověsti tak, jak je potvrzováno již tradiční přítomností na zemědělsko-potravinářských veletrzích v Pádské nížině a jak dokazuje jeho neodmyslitelná přítomnost na hlavních trzích na území státu a v zahraničí.
Tato skutečnost je dále dokumentována uvedením salámu "Salame Cremona" na seznamy hlavních zemědělsko-potravinářských výrobků s označením italského původu nacházejících se v přílohách k dvoustranným dohodám uzavřeným mezi Itálií a jinými evropskými zeměmi v letech 1950 – 1970 (Německo, Francie, Rakousko, Španělsko) v otázkách ochrany zeměpisného označování původu.
Název: _BAR_ Istituto Parma Qualità – I.P.Q. _BAR_
Adresa: _BAR_ Via Roma, 82/c, 43013 LANGHIRANO (PR) _BAR_
Kontrolní orgán Označení :
Na etiketě musí být uvedeny čitelnými a nesmazatelnými písmeny o větší velikosti, než jsou písmena jiných označení, následující údaje: "Salame Cremona" a "Indicazione Geografica Protetta" a/nebo ve zkratce "IGP".
Tento poslední údaj musí být přeložen do jazyka, pod kterým je výrobek obchodován.
Je zakázáno přidávat další označení jakékoliv vlastnosti, která by nebyla výslovně povolena.
Je přesto povoleno uvádění údajů, které odkazují na jména, obchodní firmy nebo soukromé obchodní značky, které však nemají propagující význam a nepřivádějí kupující v omyl.
Na etiketě musí být dále uveden symbol Společenství, jak je stanoveno v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1276/98.
Národní požadavky : —
[1] Evropská komise – Generální ředitelství - zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Publikace stěžejních bodů rozhodnutí pro přidělení finanční podpory v rámci nařízení (ES) č. 1164/94 zřizující Kohezní fond ve znění pozdějších předpisů nařízení (ES) č. 1264/1999 a č. 1265/1999
(2005/C 128/01)
KYPR — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004CYCPT001 _BAR_ Modernizace obchvatu Limassol a kruhových objezdů Germasogeia a Ay.Athanasios _BAR_ 40794000 _BAR_ 25292280 _BAR_ 2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 29.11.2004 _BAR_
ČESKÁ REPUBLIKA — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004CZ16CPE001 _BAR_ Karviná: Rozšíření systému kanalizace _BAR_ 22062000 _BAR_ 17649600 _BAR_ 1.6.2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPE002 _BAR_ Příbram: Modernizace čističky odpadních vod _BAR_ 8938000 _BAR_ 6345980 _BAR_ 1.10.2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPE003 _BAR_ Plzeň: Rozšíření kanalizačních sítí _BAR_ 52120000 _BAR_ 39090000 _BAR_ 1.6.2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPE004 _BAR_ řeka Lužická Nisa: čistička odpadních vod a systém kanalizace _BAR_ 28797000 _BAR_ 20733840 _BAR_ 15.3.2006 _BAR_ 31.12.2010 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPE005 _BAR_ Karlovy Vary: Nakládání s odpadními vodami _BAR_ 8717100 _BAR_ 6363483 _BAR_ 1.4.2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPE007 _BAR_ Klatovy – "Čisté město" _BAR_ 13677000 _BAR_ 9573900 _BAR_ 1.4.2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPE008 _BAR_ Beroun: Rozšíření systému kanalizace _BAR_ 12379460 _BAR_ 8046649 _BAR_ 1.5.2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPE014 _BAR_ Šumperk, Systém kanalizace + čistička odpadních vod _BAR_ 20831000 _BAR_ 15623250 _BAR_ 1.9.2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPE015 _BAR_ Systém kanalizace+čistička odpadních vod Radbuza _BAR_ 24161000 _BAR_ 18120750 _BAR_ 1.9.2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPE016 _BAR_ Břeclav: Systém kanalizace, čistička odpadních vod, rozvod vody _BAR_ 47279000 _BAR_ 37350410 _BAR_ 1.6.2005 _BAR_ 31.10.2008 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPA001 _BAR_ Technická pomoc pro řídící orgány (viz též doprava) _BAR_ 273000 _BAR_ 232050 _BAR_ 29.6.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004CZ16CPT001 _BAR_ R48 Dobrá – Tošanovice – Žukov, úsek 2 Tošanovice – Žukov _BAR_ 48766000 _BAR_ 37062160 _BAR_ 1.3.2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPT002 _BAR_ Červenka - Zábřeh na Moravě, úsek I + II _BAR_ 133531000 _BAR_ 100148250 _BAR_ 1.7.2005 _BAR_ 31.7.2009 _BAR_ 24.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPT004 _BAR_ Dálnice D1, Kroměříž západ - východ _BAR_ 51457000 _BAR_ 39107320 _BAR_ 1.12.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPT005 _BAR_ Komunikační okruh Praha, úsek 514 _BAR_ 344111000 _BAR_ 103233300 _BAR_ 1.7.2005 _BAR_ 31.10.2010 _BAR_ 24.12.2004 _BAR_
2004CZ16CPA001 _BAR_ Technická pomoc pro řídící orgány (viz též životní prostředí) _BAR_ 273000 _BAR_ 232050 _BAR_ 29.6.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
2000CZ16PPT003 _BAR_ Úsek rychlostní komunikace R48 Frýdek-Místek – Dobrá _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 29.12.2004 _BAR_
2000CZ16PPT006 _BAR_ Modernizace železničního úseku Záboří – Přelouč _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ 7.12.2004 _BAR_
ESTONSKO — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004EE16CPE002 _BAR_ Vodohospodářství Viimsi _BAR_ 13100000 _BAR_ 9825000 _BAR_ 1.12.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 9.12.2004 _BAR_
2004EE16CPE003 _BAR_ Povodí řeky Pärnu, vodohospodářství Pärnu a Paide _BAR_ 19840000 _BAR_ 14880000 _BAR_ 1.11.2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 7.12.2004 _BAR_
2004EE16CPE004 _BAR_ Povodí řeky Matsalu, kanalizační a vodovodní systém _BAR_ 27569000 _BAR_ 22055200 _BAR_ 1.1.2006 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
2004EE16CPE005 _BAR_ Povodí řeky Läänesaarte, kanalizační a vodovodní systém _BAR_ 21503000 _BAR_ 17202400 _BAR_ 1.6.2006 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004EE16CPT002 _BAR_ Rekonstrukce cesty Jõhvi-Tartu-Valga _BAR_ 37930680 _BAR_ 31103157 _BAR_ 1.7.2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 24.12.2004 _BAR_
2002EE16PPA009 _BAR_ Změna technické pomoci v odvětví dopravy _BAR_ 22000000 _BAR_ 17699000 _BAR_ 1.12.2003 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
ŘECKO — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004GR16CPE001 _BAR_ Budování fáze A druhé skládky v západní Atice v Skalistiri, obec Phyli _BAR_ 53345000 _BAR_ 40008750 _BAR_ 27.11.2003 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE002 _BAR_ Skládka + zařízení na recyklaci a kompostování odpadu v Atice _BAR_ 19450710 _BAR_ 14588032 _BAR_ 27.11.2003 _BAR_ 31.6.2008 _BAR_ 22.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE003 _BAR_ zařízení na stlačování a zhutňování odpadu (SMA) v Eleonas, Attiki _BAR_ 15261970 _BAR_ 11446477 _BAR_ 24.10.2003 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE004 _BAR_ Hlavní kanalizační sítě a čistička odpadních vod Thriassion _BAR_ 62071260 _BAR_ 27932067 _BAR_ 22.11.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE005 _BAR_ Vedlejší kanalizační sítě východní a západní oblasti Thriassion _BAR_ 66500001 _BAR_ 49875001 _BAR_ 27.10.2003 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE006 _BAR_ Nakládání s pevným odpadem v prefektuře Etoloakarnania _BAR_ 22842659 _BAR_ 17131994 _BAR_ 5.10.2004 _BAR_ 1.10.2008 _BAR_ 15.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE007 _BAR_ Nakládání s pevným odpadem v prefektuře Achaia, západní Řecko _BAR_ 8951000 _BAR_ 6713250 _BAR_ 6.10.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE008 _BAR_ Nakládání s pevným odpadem v prefektuře Viotia _BAR_ 10131495 _BAR_ 7598621 _BAR_ 5.10.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE009 _BAR_ Zásobování vodou města Patras z řek Piros a Parapiros, fáze B- výstavba _BAR_ 173556329 _BAR_ 130167247 _BAR_ 5.10.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 24.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE010 _BAR_ Výstavba skládky v Mavro Vouno Grammatiko _BAR_ 21450410 _BAR_ 16087808 _BAR_ 6.10.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE011 _BAR_ zařízení na nakládání s pevným odpadem v oblasti střední Makedonie - Giannitsa - Serres - Katerini _BAR_ 18287823 _BAR_ 13715867 _BAR_ 5.10.2004 _BAR_ 30.6.2008 _BAR_ 22.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE012 _BAR_ Systém nakládání s odpadem v oblasti východní Makedonie - Thrace _BAR_ 25179379 _BAR_ 18884534 _BAR_ 5.10.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 22.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE014 _BAR_ Vnitrostátní hydrologická a meteorologická informační databáze (Fáze C) _BAR_ 9205487 _BAR_ 6904115 _BAR_ 5.10.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 22.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE015 _BAR_ Zásobování vodou - systém kanalizace a odstraňování odpadních vod, obec Eressou-Antissis _BAR_ 22100000 _BAR_ 16575000 _BAR_ 25.10.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 15.12.2004 _BAR_
2004GR16CPE018 _BAR_ Zařízení na sušení kalů jednotky na zpracování odpadů ústředí na čištění odpadních vod v Psittalii _BAR_ 48557000 _BAR_ 36417750 _BAR_ 9.11.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 22.12.2004 _BAR_
2003GR16CPE019 _BAR_ Nakládání s pevným odpadem v Thessaly _BAR_ 18035278 _BAR_ 13526459 _BAR_ 17.10.2003 _BAR_ 31.5.2007 _BAR_ 25.2.2004 _BAR_
2001GR16CPE024 _BAR_ Kanalizační síť a jednotka čištění odpadových vod v obci Chalastra (*) _BAR_ 19515000 _BAR_ 14636250 _BAR_ 17.9.2001 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 21.4.2004 _BAR_
2000GR16CPE001 _BAR_ Skládka a jednotka mechanické recyklace a kompostování, obec Akrotiri v Chania - Kréta (*) _BAR_ 30800000 _BAR_ 23100000 _BAR_ 27.9.2000 _BAR_ 31.7.2005 _BAR_ 24.3.2004 _BAR_
2000GR16CPE002 _BAR_ Studie a vyvlastňování s cílem zásobovat vodou město Patras z řek Pyro a Parapyro (*) _BAR_ 14600000 _BAR_ 10950000 _BAR_ 14.11.2000 _BAR_ 31.12.2004 _BAR_ 2.6.2004 _BAR_
2000GR16CPE007 _BAR_ Systém kanalizace obce Patras (*) _BAR_ 14271500 _BAR_ 10703625 _BAR_ 14.12.2000 _BAR_ 31.12.2004 _BAR_ 27.2.2004 _BAR_
99/09/61/002 _BAR_ Výstavba skládky v Mesologgi (*) _BAR_ 2900000 _BAR_ 2320000 _BAR_ 11.5.1999 _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ 6.2.2004 _BAR_
98/09/61/007 _BAR_ Shromažďování, přeprava, čištění a odstraňování odpadních vod S. Chalkidiki (*) _BAR_ 20688000 _BAR_ 15516000 _BAR_ 24.11.2000 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 19.5.2004 _BAR_
98/09/61/0091998GR16CPR008 _BAR_ Čistička odpadních vod Almiros (*) _BAR_ 11181391 _BAR_ 8386043 _BAR_ 21.8.1998 _BAR_ 15.8.2005 _BAR_ 26.1.2004 _BAR_
97/09/61/005 _BAR_ Zásobování vodou města Alexandroupolis a šesti sousedních obcí _BAR_ 1579106 _BAR_ 1263285 _BAR_ 25.9.1997 _BAR_ 30.6.2005 _BAR_ 28.4.2004 _BAR_
95/09/61/005 _BAR_ Systém kanalizace a čistička odpadních vod Pylou (*) _BAR_ 5910000 _BAR_ 4728000 _BAR_ 30.8.1995 _BAR_ 31.12.2003 _BAR_ 9.3.2004 _BAR_
94/09/61/015-2 _BAR_ Systém kanalizace a čistička odpadních vod Skydras (*) _BAR_ 1830000 _BAR_ 1555500 _BAR_ 14.12.1995 _BAR_ 31.6.2004 _BAR_ 3.6.2004 _BAR_
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora poskytnutá z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec zákroku _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2003GR16CPT004 _BAR_ Elektrifikace železniční tratě Atény-Soluň, fáze B _BAR_ 56000000 _BAR_ 28000000 _BAR_ 27.9.2000 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 19.11.2004 _BAR_
2004GR16CPT002 _BAR_ Výstavba nové dvoukolejové tratě, úsek Kiato-Rododafni _BAR_ 534000000 _BAR_ 267000000 _BAR_ 1.9.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 29.12.2004 _BAR_
98/09/65/0011998GR16CPT902 _BAR_ Železniční trať v povodí řeky Axiou _BAR_ 17823530 _BAR_ 15150000 _BAR_ 7.7.1998 _BAR_ 31.12.2004 _BAR_ 6.2.2004 _BAR_
94/09/65/016-g1994GR16CPT938 _BAR_ Egnatia, úsek: Mesovouni-Kristallopigi _BAR_ 14705882 _BAR_ 12500000 _BAR_ 13.7.1994 _BAR_ 31.12.2004 _BAR_ 2.2.2004 _BAR_
94/09/65/0191994GR16CPT019 _BAR_ Egnatia, úsek: Asprovalta-Strimonas _BAR_ 85793826 _BAR_ 72924752 _BAR_ 1.1.1993 _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ 6.2.2004 _BAR_
94/09/65/004 _BAR_ Elektrifikace železniční tratě Piraeus - Atény -Soluň, fáze A _BAR_ 39705882 _BAR_ 33750000 _BAR_ 14.6.1994 _BAR_ 31.8.2003 _BAR_ 13.2.2004 _BAR_
94/09/65/017-a _BAR_ Egnatia, úsek: tunel Peristeri-Anthochoriou _BAR_ 5462612 _BAR_ 4643219 _BAR_ 13.7.1994 _BAR_ 31.12.2003 _BAR_ 23.2.2004 _BAR_
94/09/65/010 _BAR_ Nová dvoukolejová železniční trať Thriassion Pedio - Eleuzína - Korint, fáze A _BAR_ 70588236 _BAR_ 6000002 _BAR_ 13.8.1994 _BAR_ 31.7.2003 _BAR_ 17.2.2004 _BAR_
93/09/65/00994/09/65/009 _BAR_ Výstavba nové dvoukolejové železniční trati v úseku Evaggelismos-Leptokarya, fáze A _BAR_ 307000000 _BAR_ 260950000 _BAR_ 1.1.1993 _BAR_ 31.5.2003 _BAR_ 17.2.2004 _BAR_
93/09/65/02494/09/65/024 _BAR_ Dálnice Thessalonica - Nea Moudania _BAR_ 33320589 _BAR_ 26656471 _BAR_ 1.1.1993 _BAR_ 31.12.2003 _BAR_ 2.3.2004 _BAR_
93/09/65/032 _BAR_ Ukončení výstavby přístavní hráze IV & V přístavu Hrakliou - Kréta _BAR_ 18344880 _BAR_ 15593148 _BAR_ 1.1.1993 _BAR_ 31.12.2004 _BAR_ 30.3.2004 _BAR_
MAĎARSKO — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004HU16CPE001 _BAR_ Síť kanalizací a centrální čistička odpadních vod Budapešť _BAR_ 468710000 _BAR_ 304661500 _BAR_ 1.2.2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2004HU16CPE002 _BAR_ Rozvoj systému sbírání a čištění odpadních vod v aglomeraci Zalaegerszeg _BAR_ 48877968 _BAR_ 36658476 _BAR_ 1.3.2006 _BAR_ 30.5.2009 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
2004HU16CPE003 _BAR_ Rozvoj systému sbírání a čištění odpadních vod ve Veszprému a okolních oblastech (střední Trans-Danubia - Közép-Dunántúl) _BAR_ 29905000 _BAR_ 22129700 _BAR_ 1.12.2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004HU16CPT001 _BAR_ Obnova železniční tratě Budapešť-Cegled-Szolnok-Lőkösháza _BAR_ 134766400 _BAR_ 107813120 _BAR_ 1.4.2006 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004HU16CPT002 _BAR_ Východní úsek silničního okruhu Budapešti mezi státní silnicí 4 a M3 _BAR_ 334893000 _BAR_ 284659050 _BAR_ 1.10.2005 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
LOTYŠSKO — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004LV16CPA002 _BAR_ Technická pomoc při projektu rozvoje vodárenských služeb v lotyšských obcích _BAR_ 8915496 _BAR_ 7310707 _BAR_ 1.4.2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004LV16CPE001 _BAR_ Rozvoj vodárenských služeb ve Ventspils, fáze II _BAR_ 21783620 _BAR_ 18516077 _BAR_ 1.3.2006 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 28.12.2004 _BAR_
2004LV16CPE002 _BAR_ Rozvoj vodárenských služeb v Olaine a Jaunolaine _BAR_ 10194700 _BAR_ 8665495 _BAR_ 1.11.2005 _BAR_ 30.11.2008 _BAR_ 28.12.2004 _BAR_
2004LV16CPE003 _BAR_ Rozvoj vodárenských služeb v Liepaja, fáze II _BAR_ 25297487 _BAR_ 21502863 _BAR_ 1.9.2006 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 28.12.2004 _BAR_
2004LV16CPE004 _BAR_ Rozvoj vodárenských služeb v Daugavpils, fáze II _BAR_ 19318814 _BAR_ 16420991 _BAR_ 1.9.2006 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 28.12.2004 _BAR_
2004LV16CPE005 _BAR_ Nakládání s pevným odpadem v oblasti Zemgale _BAR_ 6605212 _BAR_ 5284169 _BAR_ 1.6.2006 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 28.12.2004 _BAR_
2004LV16CPE006 _BAR_ Nakládání s pevnými odpady v oblasti Maliena _BAR_ 5709133 _BAR_ 4567306 _BAR_ 1.3.2006 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2000LV16PPE001 _BAR_ Rozvoj vodárenských služeb v Rize _BAR_ 24300000 _BAR_ 17010000 _BAR_ _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 30.4.2004 _BAR_
2001LV16PPE006 _BAR_ Rozhodnutí Komise, kterým se mění rozhodnutí PH/2001/3809 ze dne 14.9.2001 o poskytování podpory na nakládání s pevným odpadem v oblasti Ziemeļvidzeme _BAR_ 4820000 _BAR_ 3374000 _BAR_ _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ 29.11.2004 _BAR_
2000LV16PPE004 _BAR_ Rozhodnutí Komise, kterým se mění rozhodnutí PH/2001/2513 ze dne 15.6.2001 o poskytování podpory na nakládání s pevným domovním odpadem v oblasti Ventspils _BAR_ 6190000 _BAR_ 3033100 _BAR_ _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004LV16CPA001 _BAR_ Technická pomoc v oblasti dopravy _BAR_ 1535000 _BAR_ 1304750 _BAR_ 1.6.2005 _BAR_ 1.6.2007 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004LV16CPT001 _BAR_ Rozvoj transevropské dopravní sítě, projekt 1 _BAR_ 106188000 _BAR_ 90259800 _BAR_ 1.5.2005 _BAR_ 1.6.2007 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004LV16CPT002 _BAR_ Obnova tratě na úsecích železničního koridoru východ-západ _BAR_ 89423077 _BAR_ 46499997 _BAR_ 1.7.2005 _BAR_ 1.12.2009 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2000LV16PPT004 _BAR_ Nákladové nádraží Rēzekne II (Lotyšský železniční koridor východ-západ) v okrese Rēzekne _BAR_ 10213347 _BAR_ 7660010 _BAR_ _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 12.3.2004 _BAR_
2000LV16PPT002 _BAR_ Rozhodnutí Komise, kterým se mění rozhodnutí DL/2003/3486 ze dne 16. prosince 2003 o poskytování podpory na zlepšení spojů do Via Baltica (příjezdová cesta na letiště (P133) a související úsek na A10) _BAR_ 7600000 _BAR_ 5700000 _BAR_ _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 28.12.2004 _BAR_
LITVA — 2004
Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
Střední povodí řeky Nemunas _BAR_ 63995000 _BAR_ 51196000 _BAR_ 1.6.2005 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 27.12.2004C(2004) 5715 _BAR_
Nakládání s odpadem v oblasti Utena _BAR_ 12945680 _BAR_ 9709260 _BAR_ 1.1.2006 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 21.12.2004DL/2004/3639 _BAR_
Příprava projektu technické pomoci (změna) _BAR_ 28830000 _BAR_ 23572500 _BAR_ 4.11.2004 _BAR_ 31.12.2010 _BAR_ 28.12.2004DL/2004/3818 _BAR_
Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
Výstavba komunikací E85 a E272 transevropské dopravní sítě _BAR_ 36162352 _BAR_ 30738000 _BAR_ 1.5.2004 _BAR_ 30.10.2006 _BAR_ 23.12.2004K(2004) 5686 _BAR_
Výstavba komunikace E28 transevropské dopravní sítě _BAR_ 22720000 _BAR_ 19312000 _BAR_ 1.5.2004 _BAR_ 30.10.2006 _BAR_ 21.12.2004K(2004) 5508 _BAR_
Výstavba koridoru IXB _BAR_ 54109411 _BAR_ 45993000 _BAR_ 1.6.2004 _BAR_ 30.11.2006 _BAR_ 21.12.2004K(2004) 5504 _BAR_
Výstavba koridoru IXD _BAR_ 12073529 _BAR_ 10262500 _BAR_ 1.5.2004 _BAR_ 30.10.2006 _BAR_ 21.12.2004K(2004) 5525 _BAR_
Výstavba koridoru I (Via Baltica) _BAR_ 24360000 _BAR_ 20706000 _BAR_ 1.5.2004 _BAR_ 30.7.2006 _BAR_ 20.12.2004K(2004) 5428 _BAR_
Modernizace třídícího nádraží Y koridor IX _BAR_ 21910000 _BAR_ 18623500 _BAR_ 1.4.2005 _BAR_ 30.4.2009 _BAR_ 21.12.2004DL/2004/3643 _BAR_
Obnova železničního tunelu Kaunas _BAR_ 18814000 _BAR_ 15991900 _BAR_ 1.4.2005 _BAR_ 30.9.2007 _BAR_ 23.12.2004K(2004) 5681 _BAR_
MALTA — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
CCI: 2004MT16CPE001 _BAR_ Modernizace zařízení na zpracovávání odpadu recyklaci a obnovu materiálů Sant'Antnin _BAR_ 16747500 _BAR_ 11723250 _BAR_ 1.4.2006 _BAR_ 30.6.2008 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
POLSKO — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora poskytnutá z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004PL16CPE001 _BAR_ Čištění odpadních vod a zásobování vodou-Będzin _BAR_ 28381900 _BAR_ 21286425 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE003 _BAR_ Zásobování vodou a systém kanalizace II-Bydgoszcz _BAR_ 137983658 _BAR_ 99348234 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE004 _BAR_ Racionalizace hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami v obci Bytom _BAR_ 61998707 _BAR_ 49598966 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE005 _BAR_ Zásobování vodou-Chrzanów _BAR_ 30098000 _BAR_ 21670560 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE007 _BAR_ Hospodaření s vodou a odpadní vodou-Grodzisk Mazowiecki _BAR_ 15131075 _BAR_ 11045685 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE008 _BAR_ Přestavba systému na zpracovávání odpadních vod Kalisz _BAR_ 15981843 _BAR_ 7990922 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE010 _BAR_ Zásobování vodou a čištění odpadních vod II-Łódź _BAR_ 142242710 _BAR_ 71121355 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE011 _BAR_ Hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami v Myslowicích _BAR_ 24153759 _BAR_ 15458406 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE013 _BAR_ Zásobování vodou a systém kanalizace Otwock _BAR_ 32372469 _BAR_ 19747206 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE014 _BAR_ Program hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami v Piasecznu _BAR_ 43415749 _BAR_ 31693497 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE015 _BAR_ Zásobování vodou a systém kanalizace Pszczyna (fáze) _BAR_ 34456300 _BAR_ 25842225 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE016 _BAR_ Hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami-Raciborz _BAR_ 20503914 _BAR_ 14557779 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 16.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE017 _BAR_ Modernizace a rozšíření zásobování vodou a systému kanalizace obce Radom _BAR_ 41371894 _BAR_ 26064293 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 16.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE019 _BAR_ Program nakládání s odpadními vodami oblasti Slupsk _BAR_ 19597010 _BAR_ 13717907 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 16.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE020 _BAR_ Zásobování vodou, systém kanalizace a čištění odpadových vod-Starachowice _BAR_ 19224598 _BAR_ 13072726 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 16.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE021 _BAR_ Program hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami-Tarnobrzeg _BAR_ 15655000 _BAR_ 12405798 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 16.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE024 _BAR_ Nakládání s odpadními vodami ve městě Tychy _BAR_ 100125200 _BAR_ 75093900 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 22.12.2005 _BAR_
2004PL16CPE025 _BAR_ Nakládání s odpadními vodami v obcích Jastrzębie Zdrój, Mszana a Godów _BAR_ 33895486 _BAR_ 28472209 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 16.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE026 _BAR_ Hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami v aglomeraci Wadowice _BAR_ 17609737 _BAR_ 14968276 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 16.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE027 _BAR_ Racionalizace hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami v obci Zabrze _BAR_ 89672847 _BAR_ 58287351 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 21.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE029 _BAR_ Nakládání s odpadními vodami-Zielona Góra a Świdnica _BAR_ 31346774 _BAR_ 26644758 _BAR_ 2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 16.12.2004 _BAR_
2004PL16CPE031 _BAR_ Řešení pro hospodaření s vodou a nakládání s odpadními vodami- Wroclaw - fáze II _BAR_ 50251000 _BAR_ 31155620 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 16.12.2004 _BAR_
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004PL16CPT001 _BAR_ Dálnice A2 _BAR_ 380600000 _BAR_ 312092000 _BAR_ 2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 23.12.2005 _BAR_
2004PL16CPT002 _BAR_ Výstavba rychlostní komunikace S-8, úsek: Radzymin-Wyszkow včetně obchvatu Wyszkow _BAR_ 168913000 _BAR_ 140197790 _BAR_ 1.12.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 22.12.2005 _BAR_
2004PL16CPT003 _BAR_ Výstavba dálnice A-1, úsek: Sosnica-Gorzyczki _BAR_ 233498150 _BAR_ 193803465 _BAR_ 30.3.2006 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 22.12.2005 _BAR_
2004PL16CPT004 _BAR_ Výstavba dálnice A-4, úsek: Zgorzelec-Krzyzowa _BAR_ 307367000 _BAR_ 252040940 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 22.12.2004 _BAR_
2004PL16CPT005 _BAR_ Modernizace železniční tratě E59, úsek Wrocław-Rawicz (fáze I) _BAR_ 30000000 _BAR_ 25500000 _BAR_ 2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004PL16CPT006 _BAR_ Modernizace železniční tratě E-65, úsek: Varšava-Gdyně fáze I v Polsku _BAR_ 42403200 _BAR_ 36042720 _BAR_ 31.12.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 27.12.2005 _BAR_
2004PL16CPT007 _BAR_ Obnova státní silnice č. 2, úsek: Siedlce-Terespol _BAR_ 74805700 _BAR_ 62088731 _BAR_ 2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 22.12.2004 _BAR_
2004PL16CPA001 _BAR_ Technická pomoc v odvětví dopravy _BAR_ 4000000 _BAR_ 3400000 _BAR_ 31.1.2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 15.12.2004 _BAR_
2004PL16CPA002 _BAR_ Pomoc při projektech v oblasti železniční dopravy spolufinancované z fondu soudržnosti _BAR_ 2000000 _BAR_ 1700000 _BAR_ 2005 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 15.12.2004 _BAR_
2000PL16PPT001 _BAR_ Výstavba dálnice A4, úsek Kleszczow-Sosnica _BAR_ 100500000 _BAR_ 75375000 _BAR_ 11.12.2000 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2000PL16PPT002 _BAR_ Modernizace železniční tratě E-20 na úseku Mińsk Mazowiecki — Siedlce _BAR_ 124595625 _BAR_ 93446719 _BAR_ 15.3.2001 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ 6.12.2004 _BAR_
2000PL16PPT003 _BAR_ Modernizace železniční tratě E-20 na úseku Rzepin — polská státní hranice _BAR_ 23033384 _BAR_ 17275038 _BAR_ 1.3.2001 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 6.12.2004 _BAR_
2000PL16PPT007 _BAR_ Zpevnění povrchu vozovky státní silnice č. 7, úsek Gdaňsk - Jazowa včetně mostu přes řeku Vislu v obci Kiezmark _BAR_ 82832000 _BAR_ 62124000 _BAR_ 29.12.2000 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
2000PL16PPT008 _BAR_ Zpevnění povrchu vozovky státní silnice č. 4 úsek Krakov-Tarnov _BAR_ 62233000 _BAR_ 46674750 _BAR_ 29.12.2000 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 7.12.2004 _BAR_
2001PL16PPA005 _BAR_ Technická pomoc při přípravě modernizace železniční tratě E 65, úsek Varšava-Dzialdowo-Gdyně _BAR_ 14900000 _BAR_ 11175000 _BAR_ 2.11.2001 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 9.12.2004 _BAR_
2002PL16PPA007 _BAR_ Technická pomoc při přípravě projektu dálnice A4, úsek: Krzyzowa - Zhořelec _BAR_ 6625000 _BAR_ 4968750 _BAR_ 10.7.2002 _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
PORTUGALSKO — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové naklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
1994PT16CPE022 _BAR_ Vodní elektrárna Alqueva I _BAR_ 1168388122 _BAR_ 64553443 _BAR_ 1.1.1997 _BAR_ 31.12.2004 _BAR_ 29.6.2004 _BAR_
1996PT16CPE019 _BAR_ Odpadové vody z Vila Real de Sto Antonio _BAR_ 14617666 _BAR_ 12425016 _BAR_ 19.6.1996 _BAR_ 31.10.2006 _BAR_ 9.8.2004 _BAR_
1997PT16CPE006 _BAR_ Systém kanalizace Grand Porto - Gaia II _BAR_ 60441638 _BAR_ 51375392 _BAR_ 20.11.1977 _BAR_ 30.4.2004 _BAR_ 26.1.2004 _BAR_
2000PT16CPE004 _BAR_ Čistička odpadních vod Sobreiras _BAR_ 32692032 _BAR_ 10232606 _BAR_ 1.1.2000 _BAR_ 30.6.2003 _BAR_ 7.5.2004 _BAR_
2000PT16CPE011 _BAR_ Pevný komunální odpad Baixo Tâmega _BAR_ 14624096 _BAR_ 12430482 _BAR_ 1.10.2000 _BAR_ 30.12.2003 _BAR_ 11.6.2004 _BAR_
2000PT16CPE012 _BAR_ Pevný komunální odpad Alto Tâmega _BAR_ 13522161 _BAR_ 11493837 _BAR_ 1.1.2001 _BAR_ 31.12.2003 _BAR_ 11.6.2004 _BAR_
2000PT16CPE015 _BAR_ Pevný komunální odpad Cova da Beira-fáze 2 _BAR_ 16396870 _BAR_ 13937340 _BAR_ 1.8.2000 _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ 19.5.2004 _BAR_
2001PT16CPE003 _BAR_ Doplňující opatření na nakládání s pevným komunálním odpadem rok-2001-EGF _BAR_ 18150000 _BAR_ 13594350 _BAR_ 1.1.2001 _BAR_ 31.12.2003 _BAR_ 13.7.2004 _BAR_
2004PT16CPE002 _BAR_ Biologicky rozložitelný komunální odpad Planalto Beirão - CVO _BAR_ 29211770 _BAR_ 21908828 _BAR_ 1.8.2004 _BAR_ 1.6.2006 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004PT16CPE003 _BAR_ SIMRIA - odvod Certima/Levira _BAR_ 12352923 _BAR_ 5929403 _BAR_ 1.7.2003 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 30.11.2004 _BAR_
2004PT16CPE004 _BAR_ Zásobování vodou a systém kanalizace Vale do Ave- fáze1 _BAR_ 78955989 _BAR_ 42873102 _BAR_ 1.4.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004PT16CPE005 _BAR_ Aguas T.Montes/A.Douro 3a Fase _BAR_ 58646468 _BAR_ 49849498 _BAR_ 12.7.2004 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
2004PT16CPE006 _BAR_ Integrovaný vodovodní systém Oeste-fáze 2 _BAR_ 66779130 _BAR_ 46745392 _BAR_ 16.3.2004 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 30/11/2004, _BAR_
2004PT16CPE007 _BAR_ Organické odpady - Sintra/Cascais _BAR_ 43880000 _BAR_ 25450400 _BAR_ 1.2.2004 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
2004PT16CPE008 _BAR_ Integrovaný vodovodní systém Oeste-fáze 3 _BAR_ 82636288 _BAR_ 45449958 _BAR_ 21.1.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
2004PT16CPE009 _BAR_ Integrovaný vodovodní systém Leziria-fáze 1 _BAR_ 41878432 _BAR_ 28447334 _BAR_ 14.9.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 23.12.2004 _BAR_
2004PT16CPE010 _BAR_ Biologicky rozložitelný komunální odpad-kompostace Rebat/Resat _BAR_ 10263000 _BAR_ 5952540 _BAR_ 11.10.2004 _BAR_ 1.4.2007 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004PT16CPE012 _BAR_ Biologicky rozložitelný komunální odpad-kompostace Amarsul _BAR_ 39559982 _BAR_ 23735989 _BAR_ 1.7.2004 _BAR_ 30.6.2007 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
2004PT16CPE015 _BAR_ Biologicky rozložitelný komunální odpad-kompostace Amalga _BAR_ 15129000 _BAR_ 9228690 _BAR_ 1.1.2005 _BAR_ 30.6.2006 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
2004PT16CPE017 _BAR_ Biologicky rozložitelný komunální odpad-kompostace Algar _BAR_ 10207763 _BAR_ 7451667 _BAR_ 1.10.2004 _BAR_ 1.6.2007 _BAR_ 27.12.2004 _BAR_
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2000PT16CPT001 _BAR_ Severní trať V - Albergaria _BAR_ 142084956 _BAR_ 113667965 _BAR_ 1.2.2000 _BAR_ 30.9.2006 _BAR_ 26.10.2004 _BAR_
2000PT16CPT002 _BAR_ Severní trať V - Quintans/Ovar _BAR_ 125699556 _BAR_ 100559645 _BAR_ 1.4.2000 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ 4.11.2004 _BAR_
2000PT16CPT008 _BAR_ IP3 - tunel Castro Daire -fáze 1 _BAR_ 14398544 _BAR_ 12238762 _BAR_ 1.1.2001 _BAR_ 30.6.2003 _BAR_ 24.8.2004 _BAR_
2000PT16CPT013 _BAR_ Severní trať - Entrecampos/Chelas _BAR_ 49004255 _BAR_ 39203403 _BAR_ 7.10.1999 _BAR_ 30.12.2003 _BAR_ 28.4.2004 _BAR_
2003PT16CPT008 _BAR_ Trať Minho - Nine/Btaga _BAR_ 77777151 _BAR_ 47444062 _BAR_ 30.8.2002 _BAR_ 30.12.2006 _BAR_ 27.2.2004 _BAR_
2003PT16CPT011 _BAR_ Civilní letiště Lajes-Azory _BAR_ 17948598 _BAR_ 13820420 _BAR_ 31.1.2003 _BAR_ 31.8.2005 _BAR_ 19.2.2004 _BAR_
2003PT16CPT012 _BAR_ Metro v Portu - linka na letiště _BAR_ 98678780 _BAR_ 74009085 _BAR_ 1.12.2001 _BAR_ 30.11.2005 _BAR_ 24.3.2004 _BAR_
2004PT16CPT001 _BAR_ Metro v Lisabonu-linka Gil/letiště _BAR_ 194687529 _BAR_ 165484399 _BAR_ 2.2.2005 _BAR_ 31.8.2004 _BAR_ 22.12.2004 _BAR_
2004PT16CPT002 _BAR_ Severní trať VII-Vila Franca/Vale de Santarém _BAR_ 188935000 _BAR_ 151148000 _BAR_ 1.1.2001 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ 17.12.2004 _BAR_
2004PT16CPT003 _BAR_ Přípojná komunikace Torre de Moncorvo-IP2 _BAR_ 13663690 _BAR_ 11614136 _BAR_ 15.9.2003 _BAR_ 15.9.2005 _BAR_ 14.12.2004 _BAR_
SLOVENSKO — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_
2004SK16CPE001 _BAR_ Zásobování vodou a systém kanalizace-Horné Kysuce _BAR_ 54339000 _BAR_ 43471200 _BAR_ 14.7.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_
2004SK16CPE002 _BAR_ Vranov - Pitná voda a systém kanalizace v povodí řeky Topľa _BAR_ 42525800 _BAR_ 34020640 _BAR_ 2.7.2004 _BAR_ 31.12.2010 _BAR_
2004SK16CPE003 _BAR_ Povodí řek Váhu a Dunaje vypouštění a čištění odpadních vod a zásobování pitnou vodou, aglomerace Galanta _BAR_ 29425000 _BAR_ 19126250 _BAR_ 5.7.2004 _BAR_ 31.8.2009 _BAR_
2004SK16CPE004 _BAR_ Povodí řek Váhu a Dunaje- vypouštění a čištění odpadních vod a zásobování pitnou vodou, aglomerace Samorin _BAR_ 23651000 _BAR_ 15373150 _BAR_ 5.7.2004 _BAR_ 31.8.2009 _BAR_
2004SK16CPE005 _BAR_ Prešov - Pitná voda a systém kanalizace v povodí řeky Torysar _BAR_ 50708260 _BAR_ 40566608 _BAR_ 2.7.2004 _BAR_ 31.12.2010 _BAR_
2000SK16PPE001 _BAR_ Trenčín-čistička odpadních vod na pravém břehu _BAR_ 8880405 _BAR_ 7936732 _BAR_ 5.12.2000 _BAR_ 30.6.2006 _BAR_
2001SK16PPE007 _BAR_ Systém kanalizace a čistička odpadních vod v Martině a regionu Dolný Turiec _BAR_ 12295676 _BAR_ 6024881 _BAR_ 17.12.2001 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_
2002SK16PPE008 _BAR_ Jihovýchodní Zemplín-pitná voda a systém kanalizace _BAR_ 23610000 _BAR_ 16527000 _BAR_ 13.12.2002 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_
2002SK16PPE009 _BAR_ Zlepšení životního prostředí v regionu Liptov _BAR_ 10520000 _BAR_ 5260000 _BAR_ 13.12.2002 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_
2002SK16PPE010 _BAR_ Povážská Bystrica- čistička odpadních vod a systém kanalizace _BAR_ 12300000 _BAR_ 6150000 _BAR_ 13.12.2002 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_
2002SK16PPE011 _BAR_ Žilina- zintenzivnění výstavby čističky odpadních vod a modernizace systému kanalizace _BAR_ 19608000 _BAR_ 9804000 _BAR_ 13.12.2002 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_
2002SK16PPT004 _BAR_ Výstavba dálnice D 1, úsek Mengusovce - Jánovce _BAR_ 190246000 _BAR_ 140782040 _BAR_ 11.3.2003 _BAR_ 31.10.2009 _BAR_
2004SK16CPT001 _BAR_ Modernizace železniční tratě Trnava — Nové Mesto nad Vahom, km 47,550 -100,500 na rychlost 160 km/h — fáze II — Piešťany — Nové Mesto nad Vahom _BAR_ 89316000 _BAR_ 66093840 _BAR_ 5.7.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_
SLOVINSKO — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2004SI16CPE001 _BAR_ Regionální středisko nakládání s odpadem Celje _BAR_ 14795800 _BAR_ 8777480 _BAR_ 1.9.2004 _BAR_ 1.11.2008 _BAR_ 20.12.2004 _BAR_
2004SI16CPE002 _BAR_ Sběr a čištění odpadních vod v povodí řek při pobřeží _BAR_ 26475468 _BAR_ 15241927 _BAR_ 1.7.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ 20.12.2004 _BAR_
2004SI16CPT001 _BAR_ Výstavba dálnice Smednik — Krška vas _BAR_ 63414884 _BAR_ 42487972 _BAR_ 5.8.2003 _BAR_ 28.2.2007 _BAR_ 20.12.2004 _BAR_
2004SI16CPT002 _BAR_ Modernizace železniční tratě Pragesko-Ormuz _BAR_ 27395200 _BAR_ 14519456 _BAR_ 1.2.2005 _BAR_ 31.9.2008 _BAR_ 20.12.2004 _BAR_
ŠPANĚLSKO — 2004
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2003ES16CPT028 _BAR_ Dálnice Kantabrie-Meseta CN-611-úsek Molledo-Pesquera _BAR_ 153332140 _BAR_ 130332319 _BAR_ 20.6.2003 _BAR_ 31.5.2007 _BAR_ K(2004)4136 18.10.2004 _BAR_
2003ES16CPT029 _BAR_ Dálnice Levante do Francie přes Aragón-Tramo Teruel-Sta.
Eulalia del Campo _BAR_ 63875224 _BAR_ 54293940 _BAR_ 21.1.2002 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)3589 21.9.2004 _BAR_
2004ES16CPT001 _BAR_ Vysokorychlostní trať Madrid-Barcelona (úsek Martorell-Barcelona) podúsek Vallés-Castellbisbal-El Papiol _BAR_ 63044715 _BAR_ 45549807 _BAR_ 2.4.2003 _BAR_ 30.9.2006 _BAR_ K(2004)3806 5.10.2004 _BAR_
2004ES16CPT002 _BAR_ Vysokorychlostní trať Madrid-Barcelona (úsek Martorell-Barcelona) podúsek El Papiol- S. Vincent dels Horts-Sta.
Coloma de Cervelló _BAR_ 41778831 _BAR_ 30185205 _BAR_ 20.5.2003 _BAR_ 30.9.2006 _BAR_ K(2004)3803 5.10.2004 _BAR_
2004ES16CPT003 _BAR_ Vysokorychlostní trať Madrid-Barcelona (úsek Martorell-Barcel.)odbočka do nákladního přístavu v Barceloně podúsek Sant Joan Despí -Hospitalet-Can Tunis _BAR_ 69168327 _BAR_ 49974116 _BAR_ 16.7.2003 _BAR_ 30.4.2006 _BAR_ K(2004)3804 5.10.2004 _BAR_
2004ES16CPT007 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-úsek Motilla del Palancar-Valencia, podúsek Requena-Siete Aguas _BAR_ 42018572 _BAR_ 33614858 _BAR_ 30.7.2003 _BAR_ 28.2.2007 _BAR_ K(2004)4652 29.11.2004 _BAR_
2004ES16CPT008 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-Tramo Xátiva-Valencia, podúsek Xátiva-Novelé-Xátiva _BAR_ 43031825 _BAR_ 34425459 _BAR_ 9.8.2003 _BAR_ 31.1.2007 _BAR_ K(2004)4870 7.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT009 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-Acceso a Alicante/Elche, napojení na Alicante _BAR_ 25037916 _BAR_ 20030333 _BAR_ 1.6.2003 _BAR_ 31.10.2007 _BAR_ K(2004)4755 3.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT010 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-úsek M. del Palancar-Valencia, podúsek M.del Palancar-Iniesta-Minglanilla _BAR_ 58917206 _BAR_ 47133764 _BAR_ 9.8.2003 _BAR_ 31.10.2007 _BAR_ K(2004)4736 3.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT011 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-úsek Cuenca-Albacete, podúsek Monteagudo de Salinas- Motilla del Palancar _BAR_ 50793613 _BAR_ 40634891 _BAR_ 30.7.2003 _BAR_ 31.10.2007 _BAR_ K(2004)4865 7.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT012 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-úsek Cuenca-Albacete, tunel Tendero _BAR_ 27408908 _BAR_ 21927126 _BAR_ 6.10.2003 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4759 3.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT013 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-Tramo Cuenca-Albacete, podúsek Villagordo del Júcar-La Gineta _BAR_ 45021325 _BAR_ 36017060 _BAR_ 26.9.2003 _BAR_ 31.3.2008 _BAR_ K(2004)4740 3.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT014 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-úsek Cuenca-Albacete, podúsek La Gineta-Albacete _BAR_ 24424216 _BAR_ 19539372 _BAR_ 8.8.2003 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4753 3.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT015 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-úsek Cuenca-Albacete, podúsek Fuentes-Monteagudo de Salinas _BAR_ 48583831 _BAR_ 38867065 _BAR_ 6.10.2003 _BAR_ 31.3.2008 _BAR_ K(2004)4857 7.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT016 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-úsek Cuenca-Albacete, podúsek Gabaldón-V. de la Jara-Villagordo del Júcar _BAR_ 53263153 _BAR_ 42610522 _BAR_ 30.7.2003 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4858 7.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT018 _BAR_ Vysokorychlostní trať Levante-úsek M. del Palancar-Valencia, podúsek Venta del Moro-Caudete de las Fuentes _BAR_ 17794962 _BAR_ 14235970 _BAR_ 6.10.2003 _BAR_ 31.5.2007 _BAR_ K(2004)4747 3.12.2004 _BAR_
2003ES16CPT015 _BAR_ Rozšíření přístavu Castellón.
Jižní dok-fáze 1 _BAR_ 28688000 _BAR_ 14174741 _BAR_ 1.7.2001 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)2445 25.6.2004 _BAR_
2004ES16CPT004 _BAR_ Prodloužení vlnolamu v přístavu Tarragona _BAR_ 45175808 _BAR_ 22587904 _BAR_ 1.4.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)1941 19.5.2004 _BAR_
2004ES16CPT006 _BAR_ Nová mola hlavního vlnolamu v Raos (Santander) _BAR_ 23961127 _BAR_ 9584451 _BAR_ 1.4.2003 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)3563 17.9.2004 _BAR_
2004ES16CPT019 _BAR_ Nová plavební komora v přístavu Sevilla _BAR_ 142755396 _BAR_ 62812374 _BAR_ 1.12.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ K(2004)4837 6.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT021 _BAR_ Rozšíření přístavu Gijón _BAR_ 450000000 _BAR_ 247500000 _BAR_ 1.11.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ K(2004)5057 13.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT022 _BAR_ Rozšíření jižního prostranství u obchodního přístavu v Palma de Mallorca _BAR_ 18529200 _BAR_ 14563951 _BAR_ 1.1.2003 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)5683 23.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT023 _BAR_ Rozšíření a zlepšení mol v Cos Nou-přístav Mahón _BAR_ 17560458 _BAR_ 10536275 _BAR_ 1.9.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)4750 3.12.2004 _BAR_
2004ES16CPT024 _BAR_ Opevnění a kotviště východního mola a rozšíření přístavu Xitá Interior- ve Valencii _BAR_ 97000000 _BAR_ 20205100 _BAR_ 30.11.2003 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)4743 3.12.2004 _BAR_
Projekt č. _BAR_ Název _BAR_ Celkové náklady(v eurech) _BAR_ Podpora z fondu soudržnosti(v eurech) _BAR_ Předpokládaný začátek a konec činností _BAR_ Datum přijetí rozhodnutí _BAR_
2002ES16CPE035 _BAR_ Vodovodní přívod z rezervoáru Guadarrama a úpravna pitné vody Griñón _BAR_ 77890648 _BAR_ 46734389 _BAR_ 1.9.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)3565 17.9.2004 _BAR_
2002ES16CPE050 _BAR_ Zásobování pitnou vodou obcí Ribery - částečný projekt 2 _BAR_ 15127394 _BAR_ 12101915 _BAR_ 1.5.2000 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)3562 17.9.2004 _BAR_
2003ES16CPE013 _BAR_ Zásobování vodou v Alcañiz, Calanda, Castelaserás a jiných oblastech (povodí Matarraña) _BAR_ 7179867 _BAR_ 6102888 _BAR_ 1.5.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)4757 3.12.2004 _BAR_
2003ES16CPE014 _BAR_ Zásobování vodou města Lérida a jeho okresu z vodní nádrže Santa Ana (fáze 2) _BAR_ 28300627 _BAR_ 14150313 _BAR_ 1.12.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ K(2004)3566 17.9.2004 _BAR_
2003ES16CPE026 _BAR_ Zásobování vodou Cantabrie (oblasti Santander a Torrelavega) _BAR_ 59149606 _BAR_ 38447244 _BAR_ 1.9.2003 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)1998 28.5.2004 _BAR_
2003ES16CPE034 _BAR_ Činnosti související s úpravnou pitné vody v San Isidro- Valladolid _BAR_ 9732009 _BAR_ 7785607 _BAR_ 1.11.2003 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)594 20.2.2004 _BAR_
2004ES16CPE005 _BAR_ Zásobování vodou obcí Kastilie a Léonu: Valle de Esgueva-fáze 2 -Benavente A Valle del Tera _BAR_ 36257148 _BAR_ 23567146 _BAR_ 1.7.2003 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ K(2004)4104 15.10.2004 _BAR_
2004ES16CPE009 _BAR_ Rozšíření zásobování vodou v oblasti Algodor _BAR_ 15500000 _BAR_ 13175000 _BAR_ 15.5.2004 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)5433 20.12.2004 _BAR_
2004ES16CPE013 _BAR_ Zásobování vodou v povodí Guadalquivir - 2004 _BAR_ 13699537 _BAR_ 10959630 _BAR_ 1.1.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4452 15.11.2004 _BAR_
2004ES16CPE018 _BAR_ Zásobování vodou obcí v Kastilii a Léonu: svaz komun Burgos a bajo Arlanza _BAR_ 12074156 _BAR_ 7848201 _BAR_ 1.6.2003 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)5131 14.12.2004 _BAR_
2004ES16CPE022 _BAR_ Zlepšení zásobování vodou v pobřežních oblastech na západě regionu Asturia _BAR_ 32151528 _BAR_ 22506070 _BAR_ 1.10.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4498 17.11.2004 _BAR_
2004ES16CPE023 _BAR_ Zlepšení zásobování vodou v Oviedu, úsek: úpravna pitné vody Cabornio-rezervoár El Cristo Ribera de Arriba a Oviedo _BAR_ 15495737 _BAR_ 9917272 _BAR_ 1.9.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)5684 23.12.2004 _BAR_
2004ES16CPE029 _BAR_ Zásobování vodou v povodí na severu - 2004 _BAR_ 7359126 _BAR_ 5887301 _BAR_ 1.11.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4499 17.11.2004 _BAR_
2004ES16CPE030 _BAR_ Zásobování vodou v povodí Tajo- 2004 _BAR_ 2017552 _BAR_ 1614042 _BAR_ 1.1.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)5138 14.12.2004 _BAR_
2003ES16CPE007 _BAR_ Nakládání s odpadem v autonomním společenství Andalusie - 2003 _BAR_ 16401597 _BAR_ 13121278 _BAR_ 1.10.2003 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)598 20.2.2004 _BAR_
2003ES16CPE021 _BAR_ Třídička a překládka odpadů- Andalusie - 2003 _BAR_ 13151000 _BAR_ 10520800 _BAR_ 2.1.2002 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)1758 28.4.2004 _BAR_
2003ES16CPE022 _BAR_ Střediska shromažďování a úpravy odpadu -Andalusie- 2003 _BAR_ 25097000 _BAR_ 20077600 _BAR_ 2.1.2003 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)1916 17.5.2004 _BAR_
2003ES16CPE023 _BAR_ Zakrývání skládek -Andalusie - 2003 _BAR_ 15892017 _BAR_ 12713614 _BAR_ 2.1.2003 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)2148 14.6.2004 _BAR_
2003ES16CPE033 _BAR_ Nakládání s komunálním odpadem v autonomním společenství Kastilie a León _BAR_ 15188114 _BAR_ 12150491 _BAR_ 1.1.2003 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)596 20.2.2004 _BAR_
2003ES16CPE035 _BAR_ Zařízení na vitrifikaci popela pocházejícího ze spalovny v Melille _BAR_ 1257210 _BAR_ 1005768 _BAR_ 1.12.2003 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)1418 7.4.2004 _BAR_
2004ES16CPE003 _BAR_ Zařízení na zpracovávání komunálního odpadu Alicante _BAR_ 14401349 _BAR_ 11521079 _BAR_ 1.10.2003 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)2331 21.6.2004 _BAR_
2004ES16CPE031 _BAR_ Nakládání s odpadem v Kastilii-La Mancha -skupina 2004 _BAR_ 2900232 _BAR_ 2320186 _BAR_ 1.1.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)5140 14.12.2004 _BAR_
2002ES16CPE055 _BAR_ Likvidace odpadních vod v povodí Guadalquivir - 2002 - skupina II _BAR_ 22873279 _BAR_ 18298623 _BAR_ 1.10.2002 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)2330 21.6.2004 _BAR_
2003ES16CPE004 _BAR_ Rozšíření a likvidace odpadních vod v povodí Jucar v autonomním společenství Valencia-skupina IV _BAR_ 28424743 _BAR_ 22739794 _BAR_ 1.10.2003 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)3564 17.9.2004 _BAR_
2003ES16CPE012 _BAR_ Likvidace odpadních vod a záchytný kanál Elche _BAR_ 10869452 _BAR_ 8695562 _BAR_ 1.4.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4866 7.12.2004 _BAR_
2004ES16CPE002 _BAR_ Zařízení na likvidaci odpadních vod Alt Maresme Nord v obcích Pineda del Mar a Torderá _BAR_ 21184775 _BAR_ 14405647 _BAR_ 1.1.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)2149 14.6.2004 _BAR_
2004ES16CPE008 _BAR_ Likvidace odpadních vod León, Valladolid a Ponferrada 2004 _BAR_ 16837397 _BAR_ 13469918 _BAR_ 1.10.2000 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4653 29.11.2004 _BAR_
2004ES16CPE010 _BAR_ Zlepšení čištění a odstraňování odpadních vod-Ferrol. čistička odpadních vod Cabo Prioriño (A Coruña) _BAR_ 39000000 _BAR_ 33150000 _BAR_ 1.9.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)4920 8.12.2004 _BAR_
2004ES16CPE011 _BAR_ Záchytný kanál sever (úsek III) a sever-jih v autonomním městě Ceuta _BAR_ 4274980 _BAR_ 3419984 _BAR_ 1.1.2005 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4037 13.10.2004 _BAR_
2004ES16CPE014 _BAR_ Hlavní záchytný kanál Santoña-Laredo-Colindres, úsek Argoños-Santoña-Gama _BAR_ 19993177 _BAR_ 16994200 _BAR_ 1.6.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)5515 21.12.2004 _BAR_
2004ES16CPE015 _BAR_ Hlavní záchytný kanál Santoña-Laredo-Colindres, úsek Santoña-Laredo _BAR_ 37611000 _BAR_ 31969350 _BAR_ 1.6.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)5513 21.12.2004 _BAR_
2004ES16CPE016 _BAR_ Hlavní záchytný kanál Santoña-Laredo-Colindres, úsek Laredo-Colindres a hlavní záchytný kanál Laredo _BAR_ 22377261 _BAR_ 19020672 _BAR_ 1.6.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)5401 17.12.2004 _BAR_
2004ES16CPE017 _BAR_ Zlepšení čištění a likvidace odpadních vod v A Coruña: podmořské vodní potrubí Bens _BAR_ 20200000 _BAR_ 17170000 _BAR_ 1.12.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)3746 4.10.2004 _BAR_
2004ES16CPE019 _BAR_ Čistička odpadních vod-Lugo _BAR_ 44500000 _BAR_ 37825000 _BAR_ 1.6.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)4497 17.11.2004 _BAR_
2004ES16CPE020 _BAR_ Podmořské vodní potrubí Xagó pro likvidaci odpadních vod Avilés, Castrillón, Corvera a Gozón _BAR_ 23800000 _BAR_ 15470000 _BAR_ 1.12.2004 _BAR_ 31.12.2008 _BAR_ K(2004)4284 26.10.2004 _BAR_
2004ES16CPE024 _BAR_ Likvidace odpadních vod v povodí Tajo 2004 _BAR_ 34022003 _BAR_ 27217602 _BAR_ 7.7.2004 _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)5139 14.12.2004 _BAR_
2004ES16CPE028 _BAR_ Záchytné kanály a čistička odpadních vod - Novelda a Monforte de Cid _BAR_ 15348997 _BAR_ 12124649 _BAR_ 1.8.2004 _BAR_ 31.12.2009 _BAR_ K(2004)4860 7.12.2004 _BAR_
2004ES16CPA001 _BAR_ Technická pomoc v oblasti teledetekce s cílem uskutečnit projekt pro povodí řek středozemního moře _BAR_ 720000 _BAR_ 612000 _BAR_ 1.6.2004 _BAR_ 21.5.2006 _BAR_ K(2004)3802 5.10.2004 _BAR_
2004ES16CPE004 _BAR_ Technická pomoc při studii a přípravě projektu pro zásobování vodou oblasti Alto Tiétar z oblasti Alberche _BAR_ 1392000 _BAR_ 1183200 _BAR_ 1.10.2003 _BAR_ 1.6.2006 _BAR_ K(2004)2126 11.6.2004 _BAR_
2004ES16CPE027 _BAR_ Příprava projektu pro zásobování vodou oblastí v povodí řeky Matarraña _BAR_ 388590 _BAR_ 330301 _BAR_ 1.9.2004 _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)4035 13.10.2004 _BAR_
2004ES16CPE032 _BAR_ Uplatnění analýzy Delphi v povodí řek Júcar a Segura _BAR_ 650000 _BAR_ 552500 _BAR_ 1.10.2004 _BAR_ 31.5.2006 _BAR_ K(2004)4501 17.11.2004 _BAR_
M1999ES16CPE001 _BAR_ Hráz Casares de Arbás _BAR_ 1971059 _BAR_ 1675400 _BAR_ _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)951 17.3.2004 _BAR_
M2000ES16CPE008 _BAR_ Činnosti související s dodávkou a zásobováním vody v povodí řeky Guadiana: hráz Colada _BAR_ 3123861 _BAR_ 2342896 _BAR_ _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)5694 24.12.2004 _BAR_
M2000ES16CPE113 _BAR_ Opatření pro zásobování vodou v povodí řeky Ebro 2001- skupina I _BAR_ 957000 _BAR_ 765600 _BAR_ _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ K(2004)995 19.3.2004 _BAR_
M97ES16CPE063 _BAR_ Zařízení na odsolování mořské vody nového kanálu Cartagena _BAR_ 13439008 _BAR_ 11423156 _BAR_ _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)1139 24.3.2004 _BAR_
M2002ES16CPE028 _BAR_ Nakládání s odpadem v autonomním společenství Valencia-2002 _BAR_ 5081289 _BAR_ 4065030 _BAR_ _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)2187 16.6.2004 _BAR_
M2002ES16CPE064 _BAR_ Zlepšení životního prostředí spojené s nakládáním s odpadními vodami v Katalánsku _BAR_ 7118071 _BAR_ 5694457 _BAR_ _BAR_ 31.12.2007 _BAR_ K(2004)4650 26.11.2004 _BAR_
M2000ES16CPE006 _BAR_ Činnosti související s kanalizací a s čištěním odpadních vod v povodí řeky Júcar _BAR_ 5378874 _BAR_ 4303099 _BAR_ _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ K(2004)1939 19.5.2004 _BAR_
M2000ES16CPE036 _BAR_ Kanalizace a čištění odpadních vod v Bierzo Bajo _BAR_ 10600000 _BAR_ 9010000 _BAR_ _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)1935 19.5.2004 _BAR_
M2000ES16CPE038 _BAR_ Kanalizace a čištění odpadních vod Lugo a Ourense _BAR_ 2700000 _BAR_ 2295000 _BAR_ _BAR_ 31.12.2005 _BAR_ K(2004)994 19.3.2004 _BAR_
M2000ES16CPE058 _BAR_ Likvidace odpadních vod a zásobování vodou v povodí řeky Segura 2001 _BAR_ 440651 _BAR_ 352521 _BAR_ _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)3110 5.8.2004 _BAR_
M2000ES16CPE063 _BAR_ Kanalizace a čištění odpadních vod v povodí řeky Louro _BAR_ 3800000 _BAR_ 3230000 _BAR_ _BAR_ 31.12.2006 _BAR_ K(2004)753 3.3.2004 _BAR_
M2000ES16CPE082 _BAR_ Kanalizace a čištění odpadních vod v místních obcích
Strategie prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích
(2005/C 129/03)
ÚVOD
Stále častěji jsou porušována práva duševního vlastnictví (PDV), přičemž v posledních letech nabývají tyto případy průmyslových rozměrů.
K porušování dochází i přesto, že v současnosti již většina členů WTO přijala právní předpisy provádějící minimální normy prosazování PDV.
Proto je nezbytné, aby se Evropská unie stále více soustředila na důrazné a účinné provádění právních předpisů týkajících se prosazování práva.
Tato strategie má přispět ke zlepšení situace ve třetích zemích.
Jde o logické pokračování nedávných iniciativ, jako např. směrnice o prosazování práva [1], která uvádí v soulad právní předpisy týkající se prosazování práva v Evropské unii, a revize nařízení týkajícího se cel [2], kterým se stanoví opatření proti padělanému nebo pirátskému zboží na hranici Společenství.
Cílem této strategie je:
- poskytnou dlouhodobý plán pro postup Komise, jehož cílem je výrazně snížit úroveň porušování PDV ve třetích zemích;
- popsat, seřadit podle priorit a koordinovat mechanismy, jež mají služby Komise pro dosažení svých cílů k dispozici [3];
- informovat držitele práv a ostatní dotčené subjekty o prostředcích a opatřeních, které jsou již dostupné a mají být provedeny, a zvýšit jejich povědomí o tom, jak důležitá je jejich účast;
- posílit spolupráci s držiteli práv a jinými příslušnými soukromými subjekty tím, že tito budou vyzváni, aby se podíleli na určování priorit a zavádění spolupráce veřejného a soukromého odvětví v oblastech, jako je technická pomoc, informování veřejnosti atd.
Tato strategie nemá:
- zavádět jednostranná řešení – je zřejmé, že jakákoli navrhovaná řešení budou vždy účinná pouze tehdy, budou-li seřazena podle priorit a bude-li je přijímající země považovat za důležitá.
Komise je připravena napomáhat při vytváření takových podmínek;
- navrhnout univerzální přístup na podporu prosazování PDV – je nutné, aby přístup byl pružný a bral v úvahu různé potřeby, úroveň rozvoje, členství či nečlenství ve Světové obchodní organizaci (WTO) a hlavní problémy týkající se PDV (země výroby, tranzit nebo spotřeba zboží, které příslušné předpisy porušuje) v dotčených zemích;
- kopírovat ostatní modely prosazování PDV nebo vytvářet spojenectví proti určitým zemím – Komise je připravena a ochotna zlepšit spolupráci a vytvořit synergie se zeměmi, které sdílejí tytéž obavy a čelí podobným potížím.
Je však důležité, aby se tato strategie soustředila především na kladné a konstruktivní úsilí.
NAVRHOVANÁ OPATŘENÍ K ŘEŠENÍ PROBLÉMU
1. Určení prioritních zemí
Je důležité určit omezený počet zemí, na které by se mělo v rámci této strategie soustředit úsilí Komise (viz příloha I, oddíl 4.).
Vzhledem k tomu, že lidské a finanční zdroje přidělené na prosazování PDV [4] jsou omezené, nelze předstírat, že lze naše opatření rozšířit rovnoměrně do všech zemí nebo třeba jen většiny zemí, kde k pirátství a padělání dochází.
Mechanismus, pomocí něhož bude možné posoudit, které země/regiony mají nejvíce potíží nebo ve kterých zemích je opatření Společenství nejnaléhavěji potřeba, bude důležitým nástrojem pro úspěšné provedení této strategie.
Na konci roku 2002 Komise zahájila průzkum, který má vyhodnotit situaci ve třetích zemích ohledně porušování a prosazování PDV [5].
Tento průzkum přesněji vymezil potíže, a proto mohla být na jeho základě vypracována diagnóza, na jejímž základě Komisi vypracovala tuto strategii.
Zároveň poskytl důležité informace, díky nimž lze určit země, na které by se měly soustředit priority a kterým by měla být přidělena podstatná část našich omezených zdrojů.
Konkrétní opatření:
- Vytvořit mechanismus, na jehož základě se budou pravidelně provádět akce podobné "Průzkumu prosazování práva duševního vlastnictví ve třetích zemích", a to prostřednictvím dotazníku, který bude rozšířen mezi subjekty, jako jsou zastoupení Komise, velvyslanectví členských států, držitelé práv a sdružení, obchodní komory atd.
Odpovědi budou analyzovány a výsledky budou zveřejňovány.
Takové výsledky spolu s dalšími spolehlivými zdroji informací, jež má Komise [6] k dispozici, by měly být základem pro obnovení seznamu prioritních zemí pro následné období.
2. Vícestranné/dvoustranné dohody
Dohoda o obchodních aspektech práv duševního vlastnictví (TRIPs) [7] obsahuje podrobnou kapitolu o nastavení minimálních norem prosazování PDV a technické spolupráce.
Rovněž stanoví strukturu odpovědnou za sledování provádění ustanovení dohody a za konzultace mezi jednotlivými členy, tedy Radu TRIPs.
Závěrem zavádí mechanismus, jehož prostřednictvím lze zabránit sporům a urovnat je.
Díky těmto vlastnostem je dohoda TRIPs jedním z nejvhodnějších a nejúčinnějších nástrojů řešení potíží souvisejících s porušováním PDV.
Četné dvoustranné dohody zavedené Evropským společenstvím obsahují kapitolu věnovanou DV.
Tato kapitola obvykle stanoví, že je nutné dosáhnout velmi vysokého standardu ochrany DV (včetně jeho prosazování).
Většina dohod musí rovněž obsahovat doložku, která se týká odborné spolupráce v této oblasti.
Tato ustanovení je třeba pečlivě sledovat a účinně provádět, zejména u "více problémových" zemí.
Institucionální struktury těchto vícestranných a dvoustranných dohod (Rada TRIPs, přidružené výbory, Světová organizace duševního vlastnictví – WIPO atd.) je možné využívat ke sledování a projednávání právních předpisů a potíží s prosazováním již od velmi raného stadia.
Umožňují strukturovaný politický dialog a mohou představovat fóra k předložení nových iniciativ nebo "včas varovat", pokud vznikají problémy, a to dříve, než je nutné přijmout přísnější opatření.
Rovněž se předpokládá, že doložky týkajících se prosazování v budoucích vícestranných nebo dvouregionálních dohodách budou operativnější a že budou jasně definovat, co EU považuje za nejvyšší mezinárodní normy v této oblasti a jaké snahy se očekávají od jejich obchodních partnerů.
Konkrétní opatření:
- EU bude s ostatními obchodními partnery projednávat možnost zahájit iniciativu v Radě TRIPs s důrazem na skutečnost, že provádění požadavků TRIPs ve vnitrostátních právních předpisech pro boj s pirátstvím a paděláním se ukázalo jako nedostatečné a že dohoda TRIPs samotná má řadu nedostatků.
- Rada TRIPs by například měla v budoucnosti zvážit mnohé kroky, jejichž cílem je řešit situaci, včetně rozšíření povinnosti zavést celní opatření pro zboží v tranzitu a zboží určené pro vývoz [8].
- Zajistit, že bude neustále sledována shoda dohody TRIPs s právními předpisy, a to zejména v "prioritních" zemích.
- Vrátit se k přístupu v kapitole dvoustranných dohod týkající se PDV, a to včetně objasnění a posílení doložek týkajících se prosazování práva.
Ačkoli při navrhování pravidel pro každé konkrétní jednání je důležité brát v úvahu situaci a schopnosti našich partnerů, nástroje jako např. nová směrnice EU o harmonizaci prosazování PDV v rámci Společenství i nové nařízení o clech týkající se padělaného a pirátského zboží, mohou představovat důležitý zdroj inspirace a užitečné měřítko.
- Na vrcholných schůzkách a v radách/výborech zřízených v rámci těchto dvoustranných dohod se systematičtěji věnovat otázkám týkajícím se prosazování práva.
Aby Komise mohla obdržet od svých protějšků účinnou reakci, je důležité, aby od držitelů práv získala důvěryhodné a podrobné informace, a to buď přímo nebo prostřednictvím zastoupení ES nebo velvyslanectví členských států v dotčených zemích.
3. Politický dialog
Komise musí svým obchodním partnerům objasnit, že účinná ochrana DV, alespoň na úrovni stanovené v dohodě TRIPs, je zcela nezbytná a že prvním krokem při potírání pirátství a padělání je odpovídající úroveň prosazování přímo u zdroje, tj. v zemích, kde se toto zboží vyrábí a ze kterých se vyváží.
Komise bude rovněž zdůrazňovat, že účinné prosazování je ve většině případů ve společném zájmu, ať již ze zdravotních nebo spotřebitelských důvodů nebo v širším smyslu proto, aby byly tyto země atraktivnější pro zahraniční investice.
Při kontaktech s orgány na různé úrovni v dotčené zemi musí Komise důrazně vyjádřit, že je ochotna být nápomocna při zvyšování úrovně prosazování práva, ale také že bez váhání využije nástrojů, které má k dispozici, pokud nedostačující prosazování poškozuje držitele jejich práv.
Komise navíc prohlubuje spolupráci se zeměmi, které jsou tímto druhem postupů výrazně postiženy a které sdílejí tytéž obavy jako Společenství, například s Japonskem.
Výsledkem bude větší rozsah výměny informací a také účast na společných iniciativách ve třetích zemích.
Navíc by takové "společné podniky" měly vést k racionalizaci zdrojů mezi zeměmi, které sdílejí stejné obavy a uskutečňují souběžné iniciativy.
Závěrem – zastoupení ES v "problematických" zemích mohou hrát důležitou roli při navazování úzkých vztahů s místními subjekty, které se zabývají prosazováním práva, s držiteli práv v rámci Společenství, kteří v těchto zemích působí, a s velvyslanectvími členských států EU a s ostatními dotčenými zeměmi.
Konkrétní opatření:
- Sdělení "zlepšete prosazování práva" by se mělo opakovat co nejčastěji a na co nevyšší úrovni při kontaktech Komise s orgány dotčených zemí a ve všech náležitých fórech, zejména v organizacích WTO a WIPO.
Toto sdělení musí být vnímáno jako přednostní záležitost.
- O tomto závazku zahrnout prosazování PDV do politického dialogu svědčí následující iniciativy:
- Na vrcholné schůzce EU a Japonska v roce 2003 se Komise a Japonsko dohodly na zlepšení dialogu v mnoha oblastech včetně PDV.
Byla založena "Společná iniciativa EU a Japonska při prosazování PDV v Asii", která se soustředila na prvky jako např. a) podrobné sledování pokroku asijských zemí v dané oblasti; b) koordinování programů odborné pomoci a povinností; c) posílení snah EU a Japonska, jejichž cílem je zvýšit povědomí při potírání pirátství a padělání a podporovat intenzivnější prosazování PDV; d) přezkoumání možnosti spolupracovat v ostatních oblastech PDV.
Tato iniciativa se provádí v rámci ročního pracovního plánu, který obsahuje konkrétní činnosti.
- Na vrcholné schůzce mezi EU a Čínou v roce 2003 se Komise a Čína dohodly, že alespoň jednou ročně zorganizují "Dialog mezi EU a Čínou o duševním vlastnictví".
Mezi jiným by se diskuse měla soustředit na snahy o potírání pirátství a padělání, na institucionální reformy, oblasti související s prosazováním práva jako např. centrální a necentrální prosazování prostřednictvím celních, policejních, správních a soudních orgánů, na veřejné povědomí spotřebitelů a držitelů práv.
První setkání se uskutečnilo v říjnu 2004.
- Úředníkům v prioritních zastoupeních bude poskytnuto základní školení, aby mohli nabídnout alespoň minimum informací subjektům setkávajícím se s problémy v oblasti prosazování práva.
Záměrem je vytvořit síť mezi úředníky Komise v zastoupeních a zavést užší týmovou spolupráci mezi zastoupeními a ústředím.
Týmová práce usnadní shromažďování informací a definování cílených opatření pro různé země a/nebo pro regionální přístup.
4. Podněty/technická spolupráce
Většina zemí s nedostatečnou úrovní prosazování práva bude tvrdit, že nemá dostatek zdrojů a že existují priority, které jsou důležitější, než ochrana DV práv.
Prosazování DV je složitá činnost, která se týká mnoha oborů.
Zahrnuje navrhování právních předpisů, školení soudců, policejních sil, celních úředníků a ostatních odborníků, zakládání agentur nebo pracovních skupin, zvyšování povědomí veřejnosti atd. Většinou z těchto potřeb se Komise může zabývat a do určité míry se jimi již zabývala prostřednictvím programů odborné spolupráce.
Odborná pomoc je činnost, kterou EU při přispívání ke zmírnění chudoby a k rozvoji upřednostňuje.
Je tedy důležité prokázat, že odpovídající prosazování PDV může k tomuto cíli přispět tím, že propojí příležitosti k investování, převod technologií a know how, ochranu tradičních znalostí, zlepšování norem v oblasti zdraví a bezpečnosti atd.
Bude nutné zavést pružný přístup, který zohlední různé potřeby, úroveň rozvoje, členství nebo nečlenství ve Světové obchodní organizaci (WTO) a hlavní problémy přijímající země, pokud jde o PDV (země výroby, tranzit nebo spotřeba padělaného zboží).
Jakékoli programy spolupráce budou účinné pouze tehdy, budou-li seřazeny podle priorit a bude-li je přijímající země považovat za důležité.
Je rovněž důležité sdílet informace a zajistit minimální úroveň synergie mezi hlavními poskytovateli odborné pomoci, např. Světovou celní organizací (WCO), členskými zeměmi a třetími zeměmi jako Japonsko, USA a jiné.
Na závěr je třeba zdůraznit následující potíže:
i) Ve většině případů se odborná spolupráce "řídí poptávkou", je tedy třeba, aby o ni příjemce požádal.
Je důležité učinit z ní žádost, která se "řídí dialogem", jednáním o její důležitosti a výhodách pro příjemce.
ii) Jde o střednědobé až dlouhodobé řešení s malým počtem okamžitých výsledků.
Tato strategie je však dlouhodobá a odpovídající prosazování práv je cílem, kterého nebude dosaženo pouze okamžitými kroky, zejména v případě nejméně rozvinutých zemí, které dosud nejsou požadavky TRIPs vázány.
iii) Provádění programů zahrnuje složitý správní proces.
Proto je další posilování koordinace mezi službami Komise odpovědnými za různé aspekty prosazování PDV a mezi Komisí a třetími stranami nezbytnou součástí této strategie.
Konkrétní opatření:
- Zajistit, aby alespoň zemím označeným jako prioritní bylo umožněno zahrnout duševní vlastnictví do programů technické pomoci souvisejících s obchodem nebo získat konkrétní programy DV.
- Komise by zejména chtěla rozšířit odbornou pomoc do Latinské Ameriky, neboť jde o region, kde je možné prosazování práv zlepšit a v němž žádný program neexistuje.
- Existuje mnoho programů, jejichž součástí je PDV.
Některé z nich, jako např. ECAP [9] I a II pro země ASEAN (Sdružení národů jihovýchodní Asie) nebo později sjednaný program PDV mezi EU a Čínou, jsou určeny konkrétně na poskytování pomoci na PDV.
Jiné se mají obecně týkat záležitostí souvisejících s obchodem, ale jejich cíle mohou zahrnovat PDV, např. WTO II [10] a Small Project Facility (projekt týkající se menších iniciativ) [11] pro Čínu; programy technické spolupráce v rámci dohody z Cotonou pro země Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT); nebo programy CARDS [12] pro země Balkánu.
Komise zajistí, aby složka prosazování PDV byla těmito programy vhodně pokryta.
- V případě "producentských" zemí se centrum programů spolupráce musí přesunout z pomoci při navrhování právních předpisů na strategie, které se orientují spíše na prosazování, a to včetně školicích programů pro soudce, policisty a celníky.
- Je třeba zdůraznit, že tato praxe se již úspěšně zavádí konkrétně v oblasti celnictví (GŘ TAXUD).
Existuje mnoho dohod o spolupráci v celní oblasti, které mimo jiné zahrnují důležitý nástroj prosazování PDV (celní kontroly padělaného zboží).
Tyto dohody se zeměmi jako Indie a Čína (nová dohoda má být brzy uzavřena) jsou přínosné v oblasti školení a předávání našich zkušeností a metod těmto zemím.
Navíc jsou příkladem, jak lze navázat na stávající požadavky TRIPs (viz kontrola vývozu a zboží v tranzitu vedle kontroly dovozů).
Je pravděpodobné, že podobná dohoda může být uzavřena s Japonskem ještě v roce 2004.
- Výměna myšlenek a informací s jinými klíčovými poskytovateli technické spolupráce, například s WIPO, USA, Japonskem a některými členskými státy EU s cílem vyhnout se zdvojení úsilí a sdílet osvědčené postupy.
- Zlepšit mechanismy dialogu s: i) WCO (v rámci koordinace GŘ TAXUD), aby se posoudila slučitelnost jejich technické pomoci s našimi postoji a schopnost vzájemně se doplňovat s našimi programy; ii) WIPO a ostatními poskytovateli pomoci (Evropský patentový úřad, Úřad pro ochranné známky a vzory EU atd.) s cílem sdílet informace a zlepšit koordinaci strategií.
- Důležitým prvkem dohody TRIPs (článek 67) je rovněž technická spolupráce, která "odpovídá" cílům rozvojové agendy z Dohá.
Lze uvažovat o začlenění iniciativy orientované na prosazování práva do tohoto rámce.
5. Urovnání sporů/postihy
Žádné pravidlo nemůže být opravdu účinné bez hrozby postihu.
Země, kde je porušování DV systematické a v nichž vláda nepřijala žádné účinné opatření k řešení problému, by mohly být veřejně označeny.
V nejkrajnějším případě by se mělo zvážit využití mechanismů pro urovnání sporů, které jsou stanoveny ve vícestranných a dvoustranných dohodách.
Výchozím bodem by mohl být stávající mechanismus nařízení o obchodních překážkách (NOP) [13].
NOP je právní nástroj, který podnikům a výrobním odvětvím Společenství poskytuje právo podat stížnost, která zavazuje Komisi prošetřit a zhodnotit, zda existuje důkaz porušení mezinárodních obchodních pravidel, které mají nežádoucí obchodní dopad.
Výsledně tento postup povede buď k vzájemně přijatelnému řešení problému nebo ke vzniku východiska pro urovnání sporu.
NOP má širokou škálu uplatnění zahrnující nejen zboží, ale do určité míry i služby a práva duševního vlastnictví, přičemž porušování pravidel týkajících se těchto práv má dopad na obchod mezi ES a třetí zemí.
Lze rovněž zvážit uplatnění dalších mechanismů souvisejících s obchodem.
Například kromě mechanismu pro urovnávání sporů WTO zahrnuje EU také obdobné mechanismy v rostoucím počtu dvoustranných dohod, které se spustí v případech nedodržení požadovaných vysokých (nejvyšších) norem ochrany DV.
Nedostatečné prosazování práva je spíše důsledkem toho, jak pravidla jsou (nejsou) příslušnými orgány skutečně prováděna, než chybějícího právního řádu nebo zjevného rozporu mezi právním řádem a požadavky dohody TRIPs.
Pokud se takové nedostatky stanou systémové, mohou být použity jako důkazy při urovnávání sporu.
Konkrétní opatření:
- Připomenout držitelům práv možnost využít mechanismus NOP v případech prokázaného porušení dohody TRIPs nebo vysokých (nejvyšších) norem, jak byly sjednány ve dvoustranných dohodách mezi ES a třetími zeměmi.
Tento mechanismus se spustí podáním stížnosti.
- Komise je připravena v jasně odůvodněných případech využít z moci úřední mechanismus WTO pro urovnání sporů a podobné nástroje pro urovnání sporů zahrnuté do našich dvoustranných dohodách v případě nedodržení vzájemně schválených norem ochrany DV.
- Zvážit jiné mechanismy, které by mohly být využity pro snížení úrovně porušování PDV ve třetích zemích.
6. Zavedení spolupráce veřejného a soukromého odvětví
Existuje mnoho společností a sdružení, které jsou již dlouho aktivní v potírání pirátství/padělání.
Představují neocenitelný zdroj informací, ale jsou také klíčovými partnery pro iniciativy, jejichž cílem je zvýšení povědomí.
Některé z těchto subjektů jsou již v nejvíce problematických zemích přítomny a jsou zde velmi aktivní.
Kromě nyní navrhovaných konkrétních opatření existují v rámci Komise další příklady iniciativ, jejichž cílem je vytvořit partnerství veřejného a soukromého odvětví, která přímo nebo nepřímo souvisejí s prosazováním PDV.
Jeden z těchto projektů zahrnoval vytvoření inovačních kontaktních středisek na podporu společností zabývajících se přenosem technologií [14].
Do tohoto projektu jsou zapojeni lidé s četnými zkušenostmi v oblasti PDV (udělování licencí, převod PDV atd.) a tento projekt by se mohl využívat ke shromažďování informací o problémech s prosazováním práva ve třetích zemích.
Tato síť dosud pokrývala pouze EU, ale uvažuje se o jejím rozšíření do třetích zemí.
Existuje pilotní projekt s úřadem v Chile.
Již existuje "IPR Helpdesk" [15], což je projekt na podporu tvořivosti a inovativnosti podporovaný Komisí.
Cílem projektu Helpdesk není řešit stížnosti, ale poskytovat informace výrobnímu odvětví EU.
V rámci projektu lze proto poskytovat rady společnostem, jejichž práva jsou ve třetích zemích porušována.
Závěrem, Komise má dlouholeté zkušenosti se zapojováním soukromých hospodářských subjektů do seminářů a školicích programů zabývajících se zejména prosazováním PDV na hranicích.
Konkrétní opatření:
- Podporovat vytvoření místních sítí DV začleňujících společnosti, sdružení a obchodní komory.
Tato praxe se již zavádí v určitých klíčových zemích a bude ji aktivně podporovat GŘ OBCHOD.
- Zlepšit spolupráci se společnostmi a sdruženími, které jsou aktivní v potírání pirátství/padělání, a to mimo jiné výměnou informací o budoucích iniciativách a zajištěním střídavé účasti odborníků Komise a ze soukromých společností na akcích pořádaných druhou stranou.
7. Zvyšování povědomí/čerpání z vlastních zkušeností
Lepší informovanost veřejnosti je dalším velmi podstatným rozměrem strategie. Tu lze rozdělit do následujících částí:
i) Zvýšení povědomí uživatelů/spotřebitelů ve třetích zemích.
K tomu lze přistoupit dvěma způsoby: a) propagovat výhody PDV, pokud jde o podporu tvořivosti, investic, přenosu technologií, ochrany tradic a kvality; b) informovat o nebezpečích, která porušování PDV představuje pro oblast veřejného zdraví, ochrany spotřebitele, veřejné bezpečnosti atd.
ii) Zvýšení povědomí držitelů práv.
K tomu lze opět přistoupit dvěma způsoby: a) upozornit na rizika vzniklá obchodováním v určité zemi, kde není prosazování PDV účinné, a na minimální opatření, která musejí být přijata, jako například registrování práv DV v těchto zemích (malé a střední podniky často ani nežádají o ochranu svého duševního vlastnictví ve třetích zemích, kde vyrábějí nebo prodávají své zboží); b) zdůraznit nutnost využívat prostředky dostupné v těchto třetích zemích pro prosazování práv.
Země, které jsou členy WTO (s výjimkou nejméně rozvinutých zemí), musely od roku 2000 provést minimální normy ochrany a prosazování PDV.
Je zřejmé, že první kroky k ochraně a prosazování PDV musejí učinit samotní držitelé práv a že musejí v nejvyšší možné míře využívat dostupné mechanismy, než si budou moci oprávněně stěžovat na účinnost takové ochrany a prosazování.
Konkrétní opatření:
- Komise nemá zdroje, aby sama vedla rozsáhlé kampaně s cílem zvyšovat povědomí ve třetích zemích.
Tato činnost by se však mohla provádět pomocí výše uvedených prostředků, tedy jejím zahrnutím do stávajících programů technické spolupráce a do partnerství veřejného a soukromého odvětví.
- Služby Komise sponzorovaly návrh "Příručky pro prosazování práv duševního vlastnictví".
Tato příručka má pomoci především veřejným orgánům rozvojových a nejméně rozvinutých zemí v úsilí využívat systémy a postupy pro účinné prosazování PDV.
Příručka se zabývá zejména nejběžnějšími problémy, s nimiž se tyto země při prosazování PDV potýkají, a poskytuje pokyny, jak dosáhnout účinné a dlouhodobé ochrany takových práv.
Tato příručka uvádí užitečné zdroje, které mohou být prospěšné pro orgány a držitele práv, kteří čelí potížím.
- Tato příručka bude veřejně dostupná na internetových stránkách Komise.
8. Institucionální spolupráce
Služby Komise odpovědné za různé aspekty prosazování PDV zesílí koordinaci a spolupráci s cílem posílit úlohu Komise.
Aniž by byla se zvětšila míra byrokracie, je nutné:
i) dále zlepšovat výměnu informací a koordinaci mezi službami Komise odpovědnými za různé aspekty prosazování PDV;
ii) zjednodušit identifikaci a přístup vnějších subjektů (držitelů práv, orgánů třetích zemí atd.) ke službě odpovědné za konkrétní záležitost, která se jich týká.
Konkrétní opatření:
- Budou pravidelně pořádány setkání služeb Komise, která mají navazovat na iniciativy, jež jsou prováděny v rámci této strategie, a na nichž se budou projednávat dosažené výsledky a zahrnutí nových iniciativ.
Dále bude zahájena intenzivnější spolupráce mezi službami Komise zabývajícími se otázkami technické pomoci, aby se podpořila pomoc související s prosazováním PDV pro příslušné třetí země.
- Za účelem pomoci třetím stranám při pochopení rozdělení úkolů mezi různé služby Komise:
- Budou vytvořeny nové internetové stránky Komise, které budou obsahovat: a) stávající právní předpisy týkající se prosazování PDV; b) průvodce týkajícího se prosazování včetně kontaktních osob Komise pro různé druhy PDV a aspektů jejich prosazování, jakož i odkazy na různé internetové stránky týkající se různých služeb Komise, které se jimi zabývají.
- Do stávajících internetových stránek každé služby Komise zabývající se různými aspekty PDV nebo určitými odvětvími budou vloženy křížové odkazy.
- Zajistí se koordinace s ostatními iniciativami Komise souvisejícími s PDV, například s inovační kontaktními středisky a IPR Helpdeskem, a jejich účinné přispění k cíli této strategie shromažďováním a šířením informací v soukromém odvětví.
[1] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 je dostupná na adrese:http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2004/l_195/l_19520040602en00160025.pdf
[2] Nařízení Rady (ES) č. 1383/2003 ze dne 22. července 2003 je dostupné na adrese:http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/files/counterfeit_en.pdf
[3] Tato strategie nemá žádný přímý dodatečný finanční dopad na rozpočet Evropské komise.
[4] Odkaz na práva duševního vlastnictví v tomto dokumentu má širší význam, tj. zahrnuje autorská práva a související práva, ale rovněž obchodní známky, patenty, vzory, zeměpisná označení, nezveřejněné informace atd.
[5] Souhrnné výsledky "Průzkumu prosazování práv duševního vlastnictví ve třetích zemích" včetně podrobné zprávy pro každou jednotlivou zemi, a to pro všechny země, u kterých bylo získáno dostatečné množství informací, jsou dostupné na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/intell_property/survey_en.htm
[6] Cenným zdrojem informací o původu, trase a povaze padělaného a pirátského zboží s místem určení ve Společenství nebo přepravované přes území Společenství jsou roční statistiky o zboží pocházejícím ze třetích zemí zabaveném celními orgány na hranicích Společenství.
Tuto zprávu zveřejňuje GŘ TAXUD.
Číselné údaje za rok 2003 je možné nalézt na internetové adrese:http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_pirátství/index_en.htm
[7] Dohoda o obchodních aspektech práv duševního vlastnictví, příloha 1C Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (TRIPs, Marrakéš 1994).
[8] Článek 51 dohody TRIPs pouze stanoví, že členové jsou povinni zavést celní opatření pro dovážené zboží.
[9] Program ES-ASEAN pro PDV obsahuje regionální a národní složku a pokrývá všechny oblasti PDV.
Jeho hodnota je 5 milionů EUR. Další 2 miliony EUR mají být určeny na zahrnutí Laosu, Kambodže a Vietnamu.
Tento projekt začal v roce 2000 a trvá 5 let.
[10] WTO II je největší podpůrný program WTO související s podporou v Číně, jehož hodnota je 15 milionů EUR a u kterého Čína naznačila ochotu přispět dalšími 30 %.
Bude navržena kapitola týkající se PDV.
Tento program by měl být zahájen před koncem roku 2004.
[11] Projekt, který má podporovat malé iniciativy v Číně.
Iniciativy projektu v celkové hodnotě 9,6 milionů EUR a s dobou trvání 5 let se řídí poptávkou, ale bude se rovněž aktivně podporovat zahrnutí projektů souvisejících s PDV.
[12] V rámci Programu pomoci Společenství na rekonstrukci, rozvoj a stabilizaci (CARDS) zemí západního Balkánu byl v červenci 2003 zahájen projekt nazvaný "Průmyslová práva a práva duševního vlastnictví".
Tento projekt bude trvat 36 měsíců a bude mít hodnotu 2,25 milionů EUR.
[13] Nařízení Rady (ES) č. 3286/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví postupy Společenství v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu prá
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny a prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace
(2005/C 129/04)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny (dále jen "dotčené země") obdržela Komise žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [2] (dále jen "základní nařízení"). Komise obdržela také žádost o prozatímní přezkum platných opatření uplatňovaných na dovoz karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1. Žádosti o přezkum
Žádosti byly podány dne 24. února 2005 Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen "žadatel") jednající za výrobce představující 100 % celkové výroby karbidu křemíku ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je karbid křemíku pocházející z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny (dále jen "dotčený výrobek"), který v současnosti spadá do kódu KN 28492000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době jsou platnými opatřeními konečná antidumpingová cla uložená nařízením Rady (ES) č. 1100/2000 [3].
4. Odůvodnění přezkumu
4.1 Odůvodnění přezkumu před pozbytím platnosti
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
a) Ruská federace a Ukrajina
Tvrzení o pokračování dumpingu v souvislosti s Ruskou federací vychází ze srovnání běžné hodnoty vypočítané na základě cen na domácím trhu s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu v případě Ukrajiny na základě ceny ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o pokračování dumpingu v případě Ukrajiny vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí pro Ruskou federaci a Ukrajinu značná.
Žadatel poskytl důkazy o tom, že dovozy dotčeného výrobku z Ruské federace a Ukrajiny pokračují ve významném množství.
Dále se rovněž uvádí, že kromě jiných dopadů mají objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku nadále nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům na celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost výrobního odvětví Společenství.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla, a to díky nevyužité kapacitě v Ruské federaci a Ukrajině.
Kromě toho žadatel tvrdí, že částečné odstranění újmy je zejména důsledek stávajících opatření, a že pokud by opatření zanikla, jakýkoli opětovný výskyt značného objemu dovozu za dumpingové ceny z Ruské federace a Ukrajiny by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
b) Čínská lidová republika
Žadatel tvrdí, že další opětovný výskyt dumpingu v případě dovozů dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky je pravděpodobný. S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o opakovaném výskytu dumpingu v případě Čínské lidové republiky vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do jiných třetích zemí, tj. Japonska a USA.
Na základě toho by vypočítané dumpingové rozpětí bylo pro Čínskou lidovou republiku značné.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla, a to díky nevyužité kapacitě a nedávným investicím do výrobní kapacity v Čínské lidové republice.
Kromě toho žadatel tvrdí, že částečné odstranění újmy způsobené dovozy karbidu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky je zejména důsledek stávajících opatření, a že pokud by opatření zanikla, jakýkoli opětovný výskyt značného objemu dovozu za dumpingové ceny z Čínské lidové republiky by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
4.2 Odůvodnění prozatímního přezkumu
Žadatel tvrdí, že stávající podoba opatření, tj. množstevní závazky, je vzhledem k dovozům karbidu křemíku pocházejícího z Ruské federace nevhodná, jelikož neodstraňuje poškozující účinky dumpingu a měla by být přezkoumána.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního přezkumu, a zahajuje přezkumy podle čl.11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
5.1.
Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy a pro stanovení přiměřenosti podoby opatření vzhledem k dovozům z Ruské federace
Přezkumem před pozbytím platnosti se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
Prozatímním přezkumem se přezkoumá přiměřenost podoby opatření na dovozy dotčeného výrobku z Ruské federace a možná potřeba změnit podobu opatření.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se šetření může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a poskytnou jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tohoto oznámení tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do Společenství v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem prodeje dotčeného výrobku v tunách prodaného do jiných třetích zemí v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci tuzemského trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku pro dovozce
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a poskytnou jí o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tohoto oznámení tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se dotčeného výrobku,
- objem vyjádřený v tunách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Ruské federace a Ukrajiny na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005;
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorků.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení vyplnit dotazník a musejí spolupracovat při šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Závěr vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivý, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Ruské federaci a Ukrajině, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům a obchodníkům zařazeným do vzorku a všem sdružením dovozců a obchodníků, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčených zemí vývozu.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily vedle odpovědí na dotazník další informace a poskytly podkladovou dokumentaci.
Komise musí tyto informace a podkladovou dokumentaci obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou a Ukrajinou jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Brazílie.
Komise zamýšlí použít Brazílii pro tento účel i v daném případě.
Zúčastněné strany se tímto vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci a obchodníci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Zúčastněné strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení požádat o slyšení, přičemž uvedou konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro zúčastněné strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se Komisi a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Mají-li být při šetření zohledněny námitky zúčastněných stran, musejí se všechny tyto strany přihlásit Komisi a předložit jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebylo-li uvedeno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) tohoto oznámení.
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků
i) Informace o vzorcích uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Brazílie, která bude, jak bylo uvedeno v bodě 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou. Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e -mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla dané zúčastněné strany.
Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [5]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Evropské komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Odmítání spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Je-li zjištěno, že kterákoli zúčastněná strana předložila nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření týkajících se přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního přezkumu
11 odst. 5 základního nařízení budou přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum uzavřeny do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů ethanolu pocházejícího z Guatemaly a Pákistánu
(2005/C 129/05)
Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 461/2004 [2], obdržela Komise podnět, ve kterém se uvádí, že dovozy ethanolu pocházejícího z Guatemaly a Pákistánu (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podalo dne 11. dubna 2005 Sdružení výrobců průmyslového ethanolu EU (CIEP) (dále jen "stěžovatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 30 %, na celkové výrobě ethanolu ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem považovaným za dumpingový je ethanol, denaturovaný či nedenaturovaný, s obsahem alkoholu nejméně 80 % objemových pocházející z Guatemaly a Pákistánu (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle spadající pod kódy KN 22071000 a ex22072000.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v souvislosti s Guatemalou a Pákistánem vychází ze srovnání běžné hodnoty, stanovené na základě tuzemských cen, s cenami dotčeného výrobku při vývozu do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené vyvážející země.
4. Tvrzení o újmě
Stěžovatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Guatemaly a Pákistánu celkově zvýšily, jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Rovněž se tvrdí, že objemy a ceny dováženého dotčeného výrobku mají, kromě jiných důsledků, negativní dopad na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a jím stanovované ceny, což se závažným způsobem nepříznivě odráží na celkovém výkonu výrobního odvětví Společenství a na jeho finanční situaci.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda dotčený výrobek pocházející z Guatemaly a Pákistánu je předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku pro vývozce/výrobce v Pákistánu
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na tuzemském trhu za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá uplatnit individuální dumpingové rozpětí [3] (individuální dumpingová rozpětí mohou uplatnit pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci tuzemského trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku pro výrobce ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
S cílem umožnit Komisi vybrat vzorek se žádají všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti v eurech za období 1. dubna 2004 až 31. března 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- objem prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství v tunách vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. dubna 2004 do 30. března 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na sdružení výrobců ve Společenství (CIEP) s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku výrobců ve Společenství za nezbytné.
iii) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorků.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivý, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které považuje za nezbytné pro své šetření, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství zařazenému do vzorku a jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Pákistánu zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Guatemale, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům, jakémukoli sdružení dovozců uvedených v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
i) Vývozci/výrobci v Guatemale
Všechny tyto zúčastněné strany by měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) pomocí faxu kontaktovat Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu a aby si případně vyžádaly dotazník, s ohledem na to, že se lhůty stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) vztahují na všechny tyto zúčastněné strany.
ii) Vývozci/výrobci v Pákistánu, kteří uplatňují individuální rozpětí
Vývozci/výrobci v Pákistánu, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení uplatňují individuální rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily vedle odpovědí na dotazník další informace a poskytly podkladovou dokumentaci.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Mají-li být při šetření zohledněny námitky zúčastněných stran, musí všechny tyto strany kontaktovat Komisi a předložit jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebylo-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv stanovených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e -mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla dané zúčastněné strany.
Veškerá písemná podání včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [5] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise:
Evropská komise
Generální ředitelství pro obchod
Ředitelství B
Kancelář: J-79 5/16
B-1049 Brusel
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Je-li zjištěno, že kterákoli zúčastněná strana předložila nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 37. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[3] Podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení mohou společnosti nezařazené do vzorku žádat o individuální dumpingová rozpětí.
[4] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
L 145, 31.5.2001, s. 43).
Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2005/C 129/06)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1], naposledy změněného nařízením Rady (ES) č. 493/2005 [2]
"Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství" [3] se mění následovně:
Na straně 318 se vkládá následující text:
"8514 Elektrické průmyslové nebo laboratorní pece (včetně pecí pracujících indukčně nebo dielektrickými ztrátami); ostatní průmyslová nebo laboratorní zařízení pro tepelné zpracování materiálů indukčně nebo dielektrickými ztrátami
85142080 Dielektrické pece
Mikrovlnné trouby a pece určené k použití v restauracích, jídelnách atd. se od přístrojů pro domácnost čísla 8516 liší svým výkonem a objemem.
Trouby a pece s výkonem vyšším než 1000 W nebo s objemem větším než 34 litrů se považují za pece pro průmyslové účely.
U mikrovlnných trub a pecí, které jsou v jednom uzavření kombinovány s grilem nebo jiným druhem trouby nebo pece, platí výše uvedený výkon pouze pro mikrovlnnou část.
Na zařazení těchto kombinovaných přístrojů nemá vliv kritérium objemu trouby nebo pece.
Mikrovlnné trouby a pece s výkonem, který není vyšší než 1000 W, a s objemem, který není větší než 34 litrů se považují za trouby a pece používané v domácnosti (číslo 8516)."
a
"85165000 Mikrovlnné trouby a pece
Viz vysvětlivka k podpoložce 85142080."
Na straně 333 se vkládá následující bod 4:
85489090 Ostatní
"4. Prvky z feritu nebo jiných keramických materiálů (například díly používané v cirkulátorech pro přístroje vysílající v ultrakrátkých vlnách (UHF) nebo jako vysokofrekvenční filtry v elektrických vedeních), které jsou elektrickými částmi a součástmi vhodnými stejnou měrou pro použití ve strojích nebo přístrojích patřících do různých čísel této kapitoly."
[1] Úř. věst.
L 256, 7.9.1987, s.1.
[2] Úř. věst.
L 82, 31.3.2005, s.1.
[3] Úř. věst.
C 256, 23.10.2002, s. 1.
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(Tímto zněním se nahrazuje znění zveřejněné v Úředním věstníku C 94 ze dne 19. dubna 2005, s. 2)
(2005/C 130/05)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Koks v kusech větších než 80 mm v průměru _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2730/2000/ESUO (Úř. věst. L 316, 15.12.2000, s. 30) (pozastaveno nařízením Rady (ES) č. 2117/2004 (Úř. věst. L 367, 14.12.2004, s. 3), naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 997/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 1) _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
Polyesterová střížová vlákna _BAR_ Indie _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2852/2000 (Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 17) _BAR_ 29. 12. 2005 _BAR_
Indie _BAR_ Závazek _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2000/818/ES (Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 116) _BAR_ 29. 12. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Telefax : (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některých chladniček typu side by side pocházejících z Korejské republiky
(2005/C 135/04)
Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [1] (dále jen "základní nařízení") obdržela Komise podnět, ve kterém se uvádí, že dovozy některých chladniček typu side by side pocházejících z Korejské republiky (dále jen "dotčená země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět byl podán dne 18. dubna 2005 společností Whirlpool (dále jen "stěžovatel") jménem výrobců, kteří představují převážnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby chladniček typu side by side ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem považovaným za dumpingový je chladnička typu side by side, tj. kombinace jednotek chladničky a mrazničky s objemem převyšujícím 400 litrů, vybavená nejméně dvěma samostatnými křídly vnějších dvířek umístěnými vedle sebe, pocházející z Korejské republiky (dále jen "dotčený výrobek"), která je obvykle deklarovaná pod kódem KN ex84181091.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v souvislosti s Korejskou republikou vychází ze srovnání běžné hodnoty, stanovené na základě tuzemských cen, s vývozními cenami dotčeného výrobku do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
4. Tvrzení o újmě
Stěžovatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Korejské republiky celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Tvrdí se, že objemy a ceny dováženého dotčeného výrobku mají, kromě jiných důsledků, negativní dopad na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a jím stanovované ceny, což se závažným způsobem nepříznivě odráží na celkovém výkonu výrobního odvětví Společenství a na jeho finanční situaci.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje tímto šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Korejské republiky předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství a jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Korejské republice, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům, jakémukoli sdružení dovozců uvedených v podnětu a orgánům dotčené země vývozu.
V každém případě by se všechny strany měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) tohoto oznámení, prostřednictvím faxu obrátit na Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu, a aby si případně vyžádaly dotazník, vzhledem k tomu, že se lhůta stanovená v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení vztahuje na všechny tyto zúčastněné strany.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Komise musí tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslyšet, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zastupující sdružení a organizace zastupující uživatele a spotřebitele, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, ve lhůtách stanovených v odst. 6 písm. b) tohoto oznámení kontaktovat Komisi a poskytnout jí informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení požádat o slyšení, přičemž uvedou konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
b) Pro strany za účelem kontaktování Komise, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
c) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Veškerá písemná podání včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [2]a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise:
Evropská komise
Directorate-General for Trade (generální ředitelství pro obchod)
Directorate B (ředitelství B)
Kancelář J-79 5/16
B-1049 Brusel
fax: (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl.
6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Oznámení zveřejněné podle čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci COMP/E-2/38.381 – De Beers-ALROSA
(2005/C 136/13)
(Text s významem pro EHP)
1. Úvod
(1) Evropská komise obdržela dva soubory závazků formálně předložených skupinou společností De Beers Group of companies ("De Beers") a společností ALROSA Company Limited ("ALROSA") v průběhu šetření Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy a článků 53 a 54 Dohody o EHP ohledně obchodní dohody uzavřené mezi těmito dvěma společnostmi.
(2) Zveřejněním tohoto oznámení Komise hodlá podrobit tržnímu testu navrhované závazky společností De Beers a ALROSA, jejichž účelem je reagovat na výhrady Komise ohledně hospodářské soutěže vyjádřené v jejím předběžném posouzení oznámené obchodní dohody. S výhradou výsledku tohoto tržního testu Komise zamýšlí přijmout rozhodnutí podle čl.
1 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy [1].
Takové rozhodnutí by nestanovilo, zda zde bylo či stále ještě je porušení nebo zda nikoliv.
2. Shrnutí věci
(3) Dne 5. března 2002 oznámily Evropské komisi společnosti De Beers a ALROSA Company Limited v souladu s nařízením č. 17 obchodní dohodu ze dne 17. prosince 2001.
Na základě této obchodní dohody by společnost ALROSA dodávala společnosti De Beers surové diamanty v hodnotě 800 milionů USD ročně po dobu pěti let.
V okamžiku oznámení toto množství představovalo více než polovinu produkce společnosti ALROSA a v praxi odpovídalo množství surových diamantů, jaké společnost ALROSA v předchozích letech vyvážela ze zemí bývalého Sovětského svazu na základě obdobných obchodních dohod s De Beers.
Uvedená obchodní dohoda stanoví, že její provádění závisí na potvrzení ze strany Evropské komise, že dohoda neporušuje články 81 a 82 Smlouvy.
(4) De Beers je největší společností na světě zabývající se těžbou diamantů.
Vedle toho, že je společnost De Beers jediným vlastníkem diamantových dolů v Jižní Africe, vstoupila do výrobních společných podniků s vládami Botswany, Namibie a Tanzánie.
Společnost prosazuje své zájmy v transakcích po celém světě týkajících se průzkumu nalezišť, těžby, využívání, stanovení hodnoty surových diamantů, jejich uvádění na trh, obchodování s nimi a jejich řezání a leštění a prodej šperků, což v důsledku zahrnuje celou cestu diamantu od dolu až ke spotřebiteli.
(5) ALROSA je druhou největší společností na světě zabývající se těžbou diamantů a podílí se z více než 98 % na ruské produkci diamantů, přičemž Rusko je po Botswaně zemí s druhou největší produkcí diamantů na světě, pokud jde o hodnotu této produkce.
ALROSA prosazuje své zájmy v transakcích na území Ruské federace týkajících se průzkumu nalezišť, těžby, využívání, stanovení hodnoty surových diamantů, jejich řezání a leštění, jakož i výroby šperků.
(6) Dne 14. ledna 2003 zahájila Komise řízení podle článku 81 Smlouvy proti společnostem De Beers a ALROSA a řízení podle článku 82 Smlouvy proti společnosti De Beers ohledně obchodní dohody oznámené dne 5. března 2002 a umožnila přístup ke spisu.
(7) Dodatečná oznámení o námitkách byla stranám zaslána dne 1. července 2003. Jediným účelem těchto oznámení bylo přidat právní základ článků 53 a 54 Dohody o Evropském hospodářském prostoru do oznámení o námitkách ze dne 14. ledna 2003.
(8) Oznámení o námitkách uvedená v 6. a 7. bodu odůvodnění se pokládají za předběžná posouzení ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003.
(9) Podle předběžného posouzení zaujímá společnost De Beers dominantní postavení na světovém trhu se surovými diamanty.
Uzavřením oznámené obchodní dohody se společností ALROSA, která je jejím největším konkurentem, by společnost De Beers získala kontrolu nad významným zdrojem nabídky na trhu se surovými diamanty, což by jí umožnilo získat dodatečný tržní podíl na uvedeném trhu a rovněž přístup k široké paletě diamantů, které by pro ni jinak byly nedostupné.
To by ukončilo působení společnosti ALROSA jako dodavatele na trhu mimo území Ruska a posílilo již existující tržní sílu De Beers s tím účinkem, že by to bránilo růstu nebo zachování hospodářské soutěže na trhu se surovými diamanty.
(10) V předběžném posouzení se rovněž poznamenává, že podle oznámené obchodní dohody by společnost De Beers jako největší producent diamantů na světě distribuovala zhruba polovinu produkce svého největšího konkurenta.
S ohledem na skutečnost, že obchodovaná množství by byla podstatná a že dohoda je uzavřena mezi dvěma největšími podniky na trhu se surovými diamanty, by hospodářská soutěž na tomto trhu byla v důsledku obchodní dohody podstatně oslabená.
3. Závazky
3.1 Nabídnuté závazky
(11) Strany, proti nimž je vedeno řízení, odpověděly na námitky Komise podáním ze dne 31. března 2003 a obhajovaly své argumenty při ústním slyšení konaném dne 7. července 2003, přičemž zdůraznily, že nesouhlasí s předběžným posouzením Komise.
Strany nicméně nabídly, že dodrží soubor závazků, které reagují na výhrady Komise.
Tyto závazky jsou stručně shrnuty v následujících bodech a jsou v plném rozsahu zveřejněny v anglickém znění na internetové stránce generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž: http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases.
(12) De Beers a ALROSA se zavazují, že postupně sníží hodnotu vzájemných prodejů surových diamantů a že maximální množství surových diamantů, které ALROSA prodá De Beers, ročně nepřekročí množství stanovená v tabulce:
Rok _BAR_ Maximální množství na straně nabídky (v milionech USD) _BAR_
2005 _BAR_ 700 _BAR_
2006 _BAR_ 625 _BAR_
2007 _BAR_ 550 _BAR_
2008 _BAR_ 475 _BAR_
2009 _BAR_ 400 _BAR_
2010 _BAR_ 275 _BAR_
(13) V roce 2011 a v letech následujících se De Beers a ALROSA zavazují, že maximální množství surových diamantů, které ALROSA prodá De Beers, ročně nepřekročí hodnotu 275 milionů USD.
(14) De Beers a ALROSA se dále zavazují, že závazky provedou uzavřením obchodní dohody, která bude v zásadě obdobná (zejména pokud jde o cenová ustanovení, třídění a stanovení hodnoty) jako oznámená obchodní dohoda, ale která bude zahrnovat závazek společnosti ALROSA neprodávat společnosti De Beers a závazek společnosti De Beers nenakupovat od společnosti ALROSA surové diamanty v objemech vyšších, než jaké jsou stanoveny ve 12. a 13. bodu odůvodnění.
(15) Jak De Beers, tak ALROSA ustaví nezávislou třetí stranu, která bude ověřovat dodržování závazků jednotlivých společností.
Ustavení a mandát této nezávislé třetí strany bude podléhat schválení Komise.
Zvláštní zpráva o dodržování závazků týkající se jednotlivě jak společnosti ALROSA, tak De Beers bude každoročně předložena Komisi.
4. Návrh Komise
(16) S výhradou výsledku tohoto tržního testu Komise zamýšlí přijmout rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003. V souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení č. 1/2003 proto vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily svá vyjádření ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení.
(17) Zúčastněné třetí strany se rovněž vyzývají, aby předložily svá vyjádření ve znění bez důvěrných údajů, ze kterého budou vypuštěna obchodní tajemství a ostatní důvěrné pasáže, jež budou v případě potřeby nahrazeny shrnutím neobsahujícím důvěrné údaje nebo slovy "[obchodní tajemství]" nebo "[důvěrné]".
(18) Vyjádření lze Komisi zaslat elektronickou poštou (COMP-GREFFE-ANTITRUST@cec.eu.int), faxem ((32-2) 295 01 28) nebo poštou na níže uvedenou adresu, s uvedením odkazu "COMP/B-2/38.381/De Beers-Alrosa":
European Commission
Directorate-General for Competition
Antitrust Registry
B-1049 Brussels
[1] Úř. věst.
L 1, 4.1.2003, s. 1.
--------------------------------------------------
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2005/C 136/16)
Datum přijetí rozhodnutí: 25. dubna 2005
Členský stát: Francie
Podpora č.: N 52/2005
Název: Podpora nového osázení zalesněných pozemků – Conseil général de la Creuse
Cíl: Změna schváleného režimu, jejímž cílem je nové osázení zalesněných pozemků poničených během bouří v prosinci 1999.
Rozpočet: 9600 EUR/rok
Výše nebo částka podpory: Nejvýše 100 %
Doba trvání: 4 roky (2004 – 2007)
Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:
http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí: 16. března 2005
Členský stát: Finsko
Podpora č.: N 284/2004
Název: Vnitrostátní režim podpory pro znevýhodněné oblasti.
Cíl:
Podpora představuje vyrovnávací příspěvek, který se vyplácí na vnitrostátní úrovni (dále jen: vnitrostátní podpora pro znevýhodněné oblasti). Příspěvek může být vyplácen v pevninském Finsku a na Ålandských ostrovech zemědělcům, kteří jsou vázáni pětiletým závazkem, týkajícím se spolufinancovaného vyrovnávacího příspěvku (dále jen spolufinancovaná podpora pro znevýhodněné oblasti), a závazkem týkajícím se vnitrostátní podpory pro znevýhodněné oblasti.
Vnitrostátní podpora pro znevýhodněné oblasti se vyplácí jako dodatek ke spolufinancované podpoře pro znevýhodněné oblasti.
Základní sazba činí 20 eur na hektar v podporovaných oblastech A, B a C1 a 25 eur na hektar v podporovaných oblastech C2 až C4.
Bude vyplácena pro veškerou ornou půdu, na kterou se vztahuje spolufinancovaná podpora pro znevýhodněné oblasti podle rozhodnutí Komise K (2000) č. 1640 (pevninské Finsko) a K (2000) č.
Pokud se orná půda, na kterou se vztahuje spolufinancovaný vyrovnávací příspěvek pro znevýhodněné oblasti, nachází na území chovné farmy, pak se na ní kromě základní podpory vztahuje i dodatečná podpora 80 eur na hektar.
Průměrná kombinovaná podpora pro znevýhodněné oblasti, stávající ze spolufinancované podpory pro znevýhodněné oblasti a oznámené vnitrostátní podpory pro znevýhodněné oblasti, nesmí na vnitrostátní úrovni přesáhnout 250 eur na hektar.
Právní základ: Nařízení vlády (ještě nezveřejněné).
Rozpočet: 120,4 milionů eur ročně.
Míra nebo částka podpory: Viz výše v bodě "Cíl".
Doba trvání: Neomezená.
Další informace: Pokud by se vzhledem k režimu, který platí během období 2000 – 2006, vyskytly změny v podmínkách spolufinancovaných vyrovnávacích příspěvků, jež se mají uplatňovat po roce 2007 na základě nového programu na rozvoj venkova, Finsko se zavazuje oznámit Komisi příslušné změny, včetně dodatečného vnitrostátního vyrovnávacího příspěvku.
Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:
http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí: 12. dubna 2005
Členský stát: Itálie
Podpora č.: N 384/2003 zvýšení rozpočtu.
Název: Změny podpory N 384/2003
Cíl: Zvýšení rozpočtu podpory.
Právní základ: Decreto ministeriale del 22.6.2004, n. 182
Rozpočet: Stanovený rozpočet se zvyšuje o 50 milionů eur.
Míra nebo částka podpory: Popsána v dopise členskému státu.
Doba trvání: 10 let
Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:
http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/
--------------------------------------------------
Referenční sazby a sazby pro navrácení v oblasti státní podpory
(2005/C 136/18)
(Text s významem pro EHP)
1. Referenční sazby
Komise schvaluje pro nové členské státy tyto referenční sazby:
Datum platnosti: _BAR_ CY _BAR_ CZ _BAR_ EE _BAR_ HU _BAR_ LV _BAR_ LT _BAR_ MT _BAR_ PL _BAR_ SK _BAR_ SI _BAR_
1. 6. 2005 _BAR_ 6,33 _BAR_ 4,05 _BAR_ 5,50 _BAR_ 8,59 _BAR_ 6,64 _BAR_ 6,49 _BAR_ 7,00 _BAR_ 6,24 _BAR_ 7,55 _BAR_ 5,10 _BAR_
1. 4. 2005 _BAR_ 6,33 _BAR_ 4,05 _BAR_ 5,50 _BAR_ 8,59 _BAR_ 6,64 _BAR_ 6,49 _BAR_ 7,00 _BAR_ 7,62 _BAR_ 7,55 _BAR_ 5,10 _BAR_
1. 1. 2005 _BAR_ 6,33 _BAR_ 4,86 _BAR_ 5,50 _BAR_ 8,59 _BAR_ 6,64 _BAR_ 6,49 _BAR_ 7,00 _BAR_ 7,62 _BAR_ 7,55 _BAR_ 5,10 _BAR_
1. 5. 2004 _BAR_ 6,33 _BAR_ 5,00 _BAR_ 5,50 _BAR_ 8,59 _BAR_ 6,64 _BAR_ 6,49 _BAR_ 7,00 _BAR_ 9,56 _BAR_ 7,55 _BAR_ 5,10 _BAR_
Sazby se stanoví podle metodiky pro stanovení a aktualizaci referenčních a diskontních sazeb zveřejněné v Úředním věstníku C 273, 9.9.1997, s. 3.
Technická úprava metodiky byla provedena oznámením Komise zveřejněným
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 137/08)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XT 29/02
Členský stát: Itálie
Region: Lombardia
Název režimu podpor: Obecné a specifické vzdělávání pro podniky v Lombardii
- Legge 236/93 del 19. 3.
1993, art. 9
- Legge 845 del 21. 12. 1978
- Quadro comunitario di sostegno per l'obiettivo 3 FES – 2006
- Programma operativo Regione Lombardia relativo all'utilizzo del FSE, ob.
3 2000/2006 approvato dalla Commissione con decisione n. C (2000) 20070 CE 21 settembre 2000
- Legge 16 aprile 1987 n. 183 art.
5
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 70 milionů eur
Maximální míra podpory Velké podniky mimo podporované oblasti: 25 %
Velké podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES: 30 %
Malé a střední podniky mimo podporované oblasti: 35 %
Malé a střední podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES: 40 %
Velké podniky mimo podporované oblasti: 50 %
Velké podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES: 55 %
Malé a střední podniky mimo podporované oblasti: 70 %
Malé a střední podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES: 75 %
Tyto procentuální sazby se zvyšují o 10 % v případě vzdělávání znevýhodněných pracovníků ve smyslu nařízení (ES) č. 68/2001.
Datum uskutečnění: Červen 2001
Doba trvání režimu podpory: Červen 2001 – červen 2006
Cíl podpory: Podpora obecného a specifického vzdělávání
Dotčená hospodářská odvětví: Veškerá hospodářská odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Lombardia
Via Fabio Filzi, 22
I-20124 Milano
Podpora č.: XT 58/02
Členský stát: Itálie
Region: Ligurie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Veřejné oznámení regionu Liguria o opatřeních na podporu plánů vzdělávání na podnikové, odvětvové a lokální/regionální úrovni a na podporu rozvoje dalšího vzdělávání v roce 2002.
Právní základ:
Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236; Art.118, comma 12, legge 23/12/2000 n. 388
Decreto direttoriale Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali n. 511/V/01.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 2695905,01 EUR
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory stanovená v nařízení (ES) č.
68/2001. Maximální míra podpory pro všechny podniky, i když je vzdělávání určeno pro znevýhodněné pracovníky, však nesmí přesáhnout 80 %.
Datum uskutečnění: 10. července 2002, datum zvěřejnění věřejného oznámení
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Předběžně do prosince 2005
Cíl podpory: Obecné vzdělávání, jak je definováno ve veřejném oznámení v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 68/2001, a specifické vzdělávání
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Liguria
Servizio Politiche Attive del Lavoro
Via Fieschi 15
I-16121 Genova
tel 010/54851; Fax 010/5485932
Další informace: Každý podnik, který dostává podporu na vzdělávání, se může namísto režimu "osvobození" dle nařízení (ES) č. 68/2001 rozhodnout pro režim "de minimis" dle nařízení (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001.
Podpora č.: XT 80/02
Členský stát: Itálie
Region: (Campania, Puglia, Basilicata, Calabria, Sicilia, Sardegna) cíl 1
Název režimu podpory: Opatření III.1 – zlepšení lidských zdrojů v odvětví výzkumu a technologického rozvoje
- Complemento di programmazione approvato dal Comitato di sorveglianza dell' 11. 12. 2001
- Avviso 4391/2001 pubblicato sulla GURI n. 202 del 31. 8. 2001 – Supplemento ordinario n. 222
- Decreto direttoriale n. 800/RIC/2001 del 30. 7. 2001 – Cofinanziamento mediante l'utilizzo delle risorse comunitarie assicurate dal Fondo sociale europeo (FSE) – Programma operativo nazionale "Ricerca scientifica, sviluppo tecnologico ed alta formazione" per l'obiettivo 1 – di interventi formativi per soggetti occupati, compresi i titolari di PMI, delle imprese localizzate sul territorio obiettivo 1
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 1611309,65 eur na období od července 2002 až do prosince 2003
Velké podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Podporované oblasti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES _BAR_ 35 % _BAR_ 60 % _BAR_
Malé a střední podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Podporované oblasti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES _BAR_ 45 % _BAR_ 80 % _BAR_
Maximální míra podpory:
Sazby podpory uvedené v přehledu se navýší vždy o 10 procentních bodů, pokud je opatření dotčené podporou určeno ke vzdělávání znevýhodněných pracovníků ve smyslu čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 68/2001. Bližší informace uvádí výnos 800/RIC/2001.
Datum uskutečnění: 10. červenec 2002
Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory: Podpora se týká jak obecného tak specifického vzdělávání. Podle čl.
2 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001 se obecným vzděláváním rozumí vzdělávání zahrnující výuku, která se nevztahuje pouze nebo zásadně na současné nebo budoucí postavení zaměstnanců v podniku přijímajícím podporu, ale která poskytuje kvalifikace ve větší míře přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů, a tak podstatně zlepšuje schopnost profesního zařazení zaměstnance.
Pro účely provádění tohoto režimu podpory se vzdělávání považuje za "obecné", jestliže se jedná o vzdělávání více podniků, tj. je společně organizováno různými nezávislými podniky nebo jestliže užitek ze vzdělávání mohou mít zaměstnanci různých podniků.
Dotčená hospodářská odvětví Poznámky:
Režim podpory se použije pro všechny oblasti vymezené v nařízení (ES) č. 68/2001.
Tento režim se nepoužije na podpory na vzdělávání a rekvalifikaci pro zaměstnance v podnicích, které se nacházejí "v krizi" podle Pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (Úř. věst.
C 288, 9.10.1999), a sice v rámci záchranných a restrukturalizačních opatření, které jsou subvencovány z veřejných prostředků (podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci).
Tyto podpory se prověří ve světle těchto pokynů.
Tento režim se rovněž nepoužije, jestliže částka poskytnutá podniku pro jednotlivý vzdělávací projekt překročí 1 mil. eur. V takovém případě musí být jednotlivá podpora oznámena Komisi, aby mohla být schválena.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministero dell'Istruzione, dell'Università e della Ricerca
Servizio per lo Sviluppo ed il potenziamento dell'attività di ricerca
Ufficio IV
Piazza Kennedy, 20 – I-00144 Roma
Podpora č.: XT 81/02
Členský stát: Španělsko
Region: Autonomní oblast Valencie. Podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 a) Smlouvy o ES
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: GLAPILCK, A.I.E.
Právní základ: Convenio de 5 de junio de 2002
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 145813,29 EUR
- Obecné vzdělání a další vzdělávání: 60 %
- Specifické vzdělání a další vzdělávání pro podniky: 35 %
Datum uskutečnění: 5. červen 2002
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 2002
Cíl podpory: Obecné a specifické vzdělávání
Dotčená hospodářská odvětví: Jiná průmyslová odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo (Generalitat Valenciana)
Servicio Valenciano de Empleo y Formación (SERVEF)
C/ Navarro Reverter, no2 E-46004 Valencia
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 137/09)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS 93/03
Členský stát: Itálie
Region: Autonomní provincie Trento
Název režimu podpory: Služby podnikům (malým a středním podnikům)
Právní základ: Legge provinciale 12 luglio 1993 n. 17 e s.m.; relativo regolamento di attuazione approvato con delibera di Giunta provinciale n.
1664 di data 30 giugno 2000 e s.m. Norma di proroga da inserire nel disegno di legge finanziaria
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Maximálně 4,5 mil. eur (vyhrazeno z ročního rozpočtu)
A. Poradenské služby (článek 5 nařízení (ES) č. 70/2001)
Informační služby k usnadnění přístupu k informacím o databázích a informačních systémech.
Maximální míra podpory opatření je 50 %.
Až do 30 % se podporují základní služby, které nabízí podrobnou analýzu jedné nebo několika obchodních oblastí.
Až do 40 % výdajů se podporují specializované služby, pomocí kterých se má znásobit rozvoj podniku co se týče zastoupení na trhu, organizační a technologické koncepce.
Prostřednictvím podpor až do výše 50 % u malých podniků a 45 % u středních podniků se podporují specializované služby, které jsou propojené se strategickými cíli a pomocí kterých se mají dosáhnout cíle vývojového programu provincie (kvalita podniku, nové podnikání, integrace).
B. Investice (článek 4 nařízení (ES) č. 70/2001)
zkušebních laboratoří a certifikačních orgánů se podporují pomocí opatření do výše 15 % u malých podniků a 7,5 % u středních podniků.
Jestliže bude investovat sdružení malých podniků, podpoří se pomocí opatření do výše 15 %, pro sdružení středních podniků to odpovídá 7,5 %.
Datum uskutečnění: Od 1. ledna 2004
Doba trvání režimu podpory: 1. leden 2004 – 31. prosinec 2006
Cíl podpory: Podpora pro investice a poradenské služby určené malým a středním podnikům a sdružením malých a středních podniků
Dotčená hospodářská odvětví: Veškerá hospodářská odvětví v rámci omezení právních předpisů Společenství (tedy s výjimkou těch činností, které souvisí s výrobou, zpracováním a uváděním na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES).
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincia autonoma di Trento
Piazza Dante 15
I-38100 Trento
Podpora č.: XS140/03
Členský stát: Itálie
Region: Kraj Marche
Název režimu podpory: JPD cíl 2 2000-2006 – Opatření 1.1 Podpora výrobním investicím a investicím do životního prostředí malých a středních průmyslových a řemeslných podniků, podopatření 1.1.1 Podpora výrobním investicím malých a středních průmyslových podniků, podpůrné opatření b 2 zákona 598/94, článek 11 podpory investicím do technologické inovace a ochrany životního prostředí, organizační a obchodní inovace a bezpečnosti na pracovištích.
Právní základ: Docup Ob.
2 2000-2006
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory Běžná podpora:
788835,00 EUR na rok 2001
831006,00 EUR na rok 2002
989370,60 EUR na rok 2003
Celková částka: 2609211,60 EUR
Přechodná podpora:
268149,60 EUR na rok 2001
431879,10 EUR na rok 2002
402292,20 EUR na rok 2003
Celková částka: 1102320,90 EUR
Běžná podpora:
3028405,00 EUR na rok 2004
3221452,00 na rok 2005
1600855,00 EUR na rok 2006
Přechodná podpora:
411207,00 EUR na rok 2004
32622,00 EUR na rok 2005
Maximální míra podpory: V souladu s nařízením (ES) č. 70/2001 se použijí následující sazby podpory: 15 % HEP pro malé podniky a 7,5 % HEP pro střední podniky; v oblastech, které mohou využít odchylku dle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, je sazba podpory 8 % ČEP + 10 % HEP pro malé podniky a 8 % ČEP + 6 % HEP pro střední podniky.
Datum uskutečnění: V souladu s pokyny stanovenými Komisí se podpora poskytne na náklady, které nese konečný příjemce, od data uveřejnění výzvy k podání žádostí.
Podpora může být přiznána výhradně na investice uskutečněné po datu podání žádosti o podporu.
Doba trvání režimu podpory: Doba trvání režimu podpory je stejná jako doba trvání režimu podpory JPD 2 2000 – 2006.
Cíl podpory: Podpora je určena malým a středním průmyslovým podnikům v regionu Marche, které spadají do oblasti cíle 2 a do oblasti přechodné podpory.
Dotčená hospodářská odvětví: Odvětví C, D, E, F (klasifikace italského statistického úřadu Istat z r. 1991) s vyloučeními a omezeními stanovenými předpisy Společenství v oblasti státních podpor (mezi než patří podpory vývozu a podpory automobilovému průmyslu).
Z režimu podpory jsou vyloučeny činnosti spojené s výrobou, zpracováním a uváděním na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Regione Marche, Servizio Industria e Artigianato, Via Tiziano 44, I-60100 Ancona – tel.
0718061
Další informace: Jedná se o změnu doby trvání režimu podpory XS 140/2003
--------------------------------------------------
Oznámení týkající se ochranných opatření uložených na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (zejména mandarinek atd.) nařízením Komise (ES) č. 658/2004 ze dne 7. dubna 2004 [1]
(2005/C 137/10)
S odvoláním na článek 21 nařízení Rady č. 3285/94 [2] a článek 18 nařízení Rady (ES) č. 519/94 [3], si Komise přeje shromáždit informace, které považuje za nezbytné pro přezkoumání účinků ochranného opatření uloženého na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (zejména mandarinek atd.) nařízením Komise (ES) č. 658/2004 ze dne 7. dubna 2004 a určit zda a jakým způsobem by bylo vhodné urychlit tempo liberalizace a zjistit zda je uplatnění tohoto opatření stále nezbytné. V této souvislosti Komise také přihlédne ke krokům učiněným výrobci Společenství v rámci restrukturalizace.
1. Dotčený produkt
Dotčeným produktem jsou upravené nebo konzervované mandarinky (včetně druhů tangerin a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, s přídavkem cukru, (dále jen "dotčený produkt")
Dotčený produkt je v současnosti zařazený do kódů KN 20083055 a 20083075.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
2. Postup
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobcům dotčeného produktu ve Společenství a jejich sdružením, vývozcům/výrobcům a dovozcům dotčeného produktu, všem sdružením vývozců/výrobců a dovozců dotčeného produktu, jež spolupracovali při šetření a jejichž názvy jsou uvedeny v nařízení 658/2004.
Další zúčastněné strany, které si přejí předložit informace by měly neprodleně prostřednictvím faxu kontaktovat Komisi, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 3 písm. a) tohoto oznámení a případně si vyžádat dotazník.
3. Lhůty
a) Dotazníky
Zúčastněné strany, které si přejí obdržet dotazník, by si ho měly co nejdříve vyžádat, a to nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
b) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Má-li být při šetření brán ohled na námitky všech zúčastněných stran, musejí kontaktovat Komisi, předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
c) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie rovněž požádat o slyšení.
4. Písemně předložené informace, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré příslušné informace musejí být sděleny Komisi.
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li uvedeno jinak, a musejí uvádět název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany).
Kontaktní adresa Komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
Fax (32-2) 295 65 05
Telex COMEU B 21877.
5. Nedostatečná spolupráce
Nejsou-li informace předloženy ve výše uvedené lhůtě, lze příznivé nebo nepříznivé rozhodnutí učinit na základě dostupných údajů.
Je-li zjištěno, že jakákoli zúčastněná strana předložila nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje.
[1] Úř. věst.
L 104, 8.4.2004, s. 67.
[2] Úř. věst.
L 349, 31.12.1994, s. 53.
[3] Úř. věst.
L 67, 10.3.1994.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 137/11)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"FICO BIANCO DEL CILENTO"
Č. CE: IT/00282/ 14.03.2003
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména údaje o producentech produktů s dotyčným CHOP a CHZO, naleznete v úplném znění specifikace, které je možné získat od vnitrostátních orgánů nebo od příslušných útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu
Název: _BAR_ Ministero delle Politiche Agricole e Forestali _BAR_
Adresa: _BAR_ Via XX Settembre n. 20 – I-00187 ROMA _BAR_
Telefon: _BAR_ (39) 06 4819968 _BAR_
Fax: _BAR_ (39) 06 42013126 _BAR_
e-mail: _BAR_ qtc3@politicheagricole.it _BAR_
2. Skupina
2.1Název: _BAR_ Consorzio per la Tutela e la Valorizzazione del Fico Bianco del Cilento _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ Via S. Marco, 118 – I-84043 Agropoli (Sa)Telefon: (39) 08 28722799 _BAR_
2.3Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé (x), ostatní ( ) _BAR_
3. Typ produktu
Třída 1.6: ovoce, zelenina a obiloviny, čerstvé nebo zpracované
4. Specifikace
(souhrn požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Fico bianco del Cilento"
- fíky se slupkou: jednotná světle žlutá až žlutá barva,
- fíky se slupkou, vařené: tmavě žluté,
- loupané fíky: velmi světlá barva,
- dužina: měkká konzistence s převážně prázdnými nažkami, lůžko téměř zcela vyplněné jantarově žlutou hmotou,
- velikost: počet sušených fíků se slupkou není větší než 70 kusů na jeden kilogram, počet loupaných fíků není větší než 85 kusů na jeden kilogram,
- vlhkost: maximálně 26 %,
- obsah cukru – minimální hodnota na 100 g suché hmotnosti:
- glukóza: 21,8 g
- fruktóza: 23,2 g
- sacharóza: 0,1 g
nedostatky: produkt by neměl vykazovat ani poškození od hmyzu ani plíseň nebo jiná poškození; maximální povolená subezirace dosahuje 5 % povrchu plodu.
Povoluje se plnění jinými složkami, například mandlemi, vlašskými ořechy, lískovými ořechy, fenyklovými semínky a kůrou z citrusových plodů.
Náplň nesmí přesáhnout 10 % celkového produktu uváděného na trh a v případě složek musí být prokázáno, že pocházejí ze zeměpisné oblasti podle bodu 4.3.
Sušené fíky mohou být baleny neošetřené do různých typů balení (válcovité balení, věnečky, kruhové balení, sáčky) o hmotnosti od 125 gramů do 1 kilogramu.
Rovněž mohou být baleny volně, v košíkách vyrobených z materiálu rostlinného původu o hmotnosti od 1 kilogramu do 20 kilogramů.
Fíky mohou být otevřeny a přiloženy k sobě dužninovou stranou v baleních od 125 gramů do 1 kilogramu; mimo jiné mohou být napíchnuté na dřevěné tyčky a plněné výše uvedenými složkami.
Balení mohou být ozdobena bobkovým listem.
Zeměpisná oblast: Cilento je zeměpisná oblast Kampánie na pobřeží Tyrhenského moře mezi ústím řeky Sele do Salernského zálivu a ústím řeky Bussento do zálivu Policastro; na severu je tato oblast ohraničena pohořím Alburno a Cervati.
Obce, kterých se produkce týká, jsou uvedeny ve specifikacích.
Důkaz původu:
Všechny fáze produkce musejí být sledovány prostřednictvím dokumentování každého vstupu (input) a každého výstupu (output).
Tímto způsobem a prostřednictvím zápisu producentů, pěstebních ploch fíků, zpracovatelů a balíren do příslušných rejstříků, které spravuje kontrolní subjekt, je zaručena zpětná sledovatelnost produktu (od začátku do konce produkce a naopak).
Všechny fyzické i právnické osoby, které byly zapsány do příslušných rejstříků, budou podrobeny kontrole ze strany kontrolního subjektu v souladu s ustanoveními specifikací a příslušným plánem kontroly.
Pokud kontrolní subjekt zjistí nesoulad, byť v jedné fázi produkce, produkt nemůže být uváděn na trh pod chráněným označením původu "Fico Bianco del Cilento".
Způsob produkce:
Specifikace mimo jiné stanoví, že hustota stromů nesmí přesáhnout 700 stromů na hektar.
Plody by měly být sušeny přímo na slunci a/nebo použitím techniky, jakou je ochrana plodů sušených na slunci prostřednictvím plastových tunelů o minimální výšce dva metry a/nebo namáčení plodů v roztoku horké vody a 2 % soli.
Produkce, transformace a balení se musejí konat v produkční oblasti vymezené v bodě 4.3.
Souvislosti:
Půdní a klimatické faktory (zmírňující vliv moře, Apeniny tvořící ochranou barieru před studenými, zimními, severo-východními proudy, úrodnost půdy a optimální režim srážek) společně s jednoduchostí metod pěstování vycházejících z dlouholetých zkušeností a celkového přizpůsobení druhů odrůd půdnímu a klimatickému prostředí oblasti přispívají k tomu, že cilenstské sušené fíky mají charakteristické organoleptické vlastnosti, kterých si spotřebitelé zvláště cení.
Kromě toho je tento strom charakteristickým jevem venkovské krajiny Cilento.
Pěstování bílých cilentských fíků má dlouhou tradici a pravděpodobně sahá až do předřeckých dob, kdy ho do Itálie zavedly při svých prvních obchodních cestách civilizace Blízkého východu.
Už Kato a poté Varro psali o tom, jak se sušené fíky v Cilento a v Lukánii běžně používaly jako základní potravina pracovníků na polích.
Název: _BAR_ IS.ME.CERT. _BAR_
Adresa: _BAR_ Via G. Porzio Centro Direzionale Isola G1 scala C – I-80143 Napoli _BAR_
- název, obchodní název a adresa balírny;
- sklizňový rok fíků;
- čistá hmotnost původního produktu;
- grafický symbol – bližší popis je uveden ve specifikacích – týkající se obrázku, který je třeba vždy použít s chráněným označením původu.
Zobrazuje tři stylizované zralé fíky s typickým postupným zbarvováním plodu v průběhu sušení, které jsou umístěny na zeleném povrchu podobnému louce.
Na pravé straně obrázku je vedle ovoce zobrazena část stylizovaného řeckého sloupu v dórském stylu.
Na pozadí se objevuje pás modrého nebe a na levé horní straně slunce, jehož paprsky dopadají na fíky.
- CHOP "Fico Bianco Del Cilento" potvrzené jako takové je výhradní složkou příslušné kategorie zboží;
- spotřebitelé CHOP "Fico Bianco Del Cilento" získali povolení od držitelů práv duševního vlastnictví vyplývajících ze zápisu označení CHOP "Fico Bianco Del Cilento" do rejstříku, kteří jsou členy sdružení na ochranu CHOP uznaného ministerstvem zemědělství a lesnictví.
Sdružení je rovněž pověřeno zápisem do příslušného rejstříku a dohledem nad správným používáním CHOP.
Pokud takové sdružení neexistuje, provádí uvedené činnosti ministerstvo zemědělství a lesnictví jakožto vnitrostátní orgán zodpovědný za provádění nařízení (ES) č. 2081/92.
Pokud se použije i jiné CHOP než "Fico Bianco Del Cilento", je možné ho v souladu se stávajícími právními předpisy uvést vedle ostatních složek produktu, který ho obsahuje nebo do kterého byl přidán.
Národní požadavky: —
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství – Politika jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Státní podpory – Francie
Státní podpora C 1/2005 (ex N 426/2004) – Podpora při restrukturalizaci podniku EUROMOTEURS
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 137/12)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 19. ledna 2005 přepsaném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto stručném výkazu, sdělila Komise Francii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ES týkající se výše uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou do jednoho měsíce od data uveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu předložit své připomínky na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
Commission européenne
Direction générale de la Concurrence
Greffe Aides d'Etat
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou oznámeny Francii.
Zúčastněná strana, která předloží připomínky, může za předpokladu uvedení důvodů písemně požádat o to, aby nebyla zveřejněna její totožnost.
SHRNUTÍ
1. Postup
Dopisem zaevidovaným dne 5. října 2004 sdělila Francie Komisi své rozhodnutí se finančně podílet na restrukturalizaci podniku Euromoteurs ve výši 2 milionů eur.
2. Popis příjemce podpory, plánu restrukturalizace a podpory
Euromoteurs vyrábí elektrické motory určené především pro domácí spotřebiče.
Společnost byla založena v září 2002, kdy 12 vedoucích pracovníků společnosti Compagnie Générale des Moteurs Electriques ("CGME" ), bývalé pobočky společnosti Moulinex převzali aktiva svého podniku.
SEB, která v říjnu 2001 částečně převzala společnost Moulinex, je hlavním zákazníkem Euromoteurs.
Původní projekt podniku spočíval na soustředění výrobních prostředků společnosti CGME na jednom místě místo na dvou a na rozvoji sektorální diversifikace.
Rozhodnutí obchodního soudu v Nanterre v září 2002 však stanovilo zachování obou výrobních ploch, což vyvolalo významný růst nákladů a vyžádalo si přizpůsobení úrovně aktivit.
Tato konečná podmínka však nebyla splněna, a tak se podnik v současnosti nachází v těžké situaci.
Průmyslová část plánu restrukturalizace uvedená v oznámení stanoví:
1. uzavření jedné z výrobních ploch
2. hledání méně finančně náročných zásobovacích zdrojů
3. hledání nových obchodních partnerů
4. diverzifikaci v automobilovém odvětví (sedadlové motory).
Odhadované náklady na tento projekt činí 5,95 milionů eur.
Zamýšlená podpora ze strany francouzských orgánů sice dosahuje podle oznámení výše 2 milionů eur, ale doplňující informace ze dne 1. prosince 2004 již uvádí částku o výši 2,25 milionů eur (1,25 milion eur jako podporu a 1 milion eur jako vyrovnání dluhů místním samosprávním celkům).
3. Předběžné hodnocení
Opatření sdělené francouzskými orgány představuje podporu podle čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Komise předběžně zhodnotila tuto podporu ve světle pokynů Společenství o poskytování státních podpor k záchraně a restrukturalizaci podniků majících potíže [1].
Je zřejmé, že uvedenou společnost lze považovat za společnost mající potíže.
Na druhé straně Komise zpochybňuje, že předložený plán zaručí společnosti návrat k životaschopnosti.
Uvedený obchodní plán pochází z prosince 2001 přičemž nebyl poskytnut žádný předběžný odhad hospodářského výsledku podniku Euromoteurs.
Jediné informace sdělené francouzskými úřady se týkají předpokládaného prodeje v letech 2005 a 2006, což je nepostačující pro prokázání životaschopnosti podniku.
V zásadě se Komise domnívá, že stupeň prodeje nebude dostatečný, aby zaručil životaschopnost podniku.
Nehledě na dodavatelskou smlouvu s SEB, jejíž platnost uplyne v roce 2006, podnik Euromoteurs neprokázal, že by vedl pokročilejší vyjednávání s jinými zákazníky v odvětví elektrospotřebičů nebo automobilového průmyslu.
Na základě Komisi v současnosti dostupných informací, Komise rovněž pochybuje, že by bylo zabráněno narušení hospodářské soutěže a že by podpora byla omezena na potřebné minimum.
Např. sdělené informace neumožňují jasně vymezit dotčené trhy. Navíc není známa situace v oblasti hospodářské soutěže jakož i předpokládaný vývoj na trzích s motory pro elektrospotřebiče (kde podnik Euromoteurs pokrývá 25 % evropské spotřeby) a pro automobilová sedadla (kde podnik Euromoteurs předpokládá pokrýt 10 % evropské spotřeby v roce 2006).
Podle dodaných informací Komisi měl podnik Euromoteurs podle článku 44f všeobecného daňového zákoníku nárok na osvobození z daně z podnikání a z daně z nemovitosti během dvou let následujících jeho založení.
Vzhledem k tomu, že tyto podpory, které byly označeny za nezákonné a neslučitelné s rozhodnutím Komise ze dne 16. prosince 2003 [2], a že podnik Euromoteurs, za předpokladu, že je přijal je stále nevrátil, vyjadřuje Komise rovněž z tohoto hlediska pochybnosti nad slučitelností těchto navrhovaných podpor.
Komise proto na základě jí dostupných informací a na základě předběžného zhodnocení rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la mesure citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
1. PROCÉDURE
(1) Par lettre enregistrée le 5 octobre 2004, la France a notifié à la Commission son intention de participer financièrement à la restructuration de l'entreprise Euromoteurs à hauteur de 2 millions d'euros.
L'affaire a été enregistrée sous le numéro N426/2004.
Par lettre du 18 octobre 2004, la Commission a demandé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 1er décembre 2004.
2. DESCRIPTION
2.1.
Le bénéficiaire
(2) Euromoteurs S.A.S ("Euromoteurs") produit des moteurs électriques essentiellement destinés à l'électroménager.
La société emploie 390 personnes.
Elle a été créée en septembre 2002 lorsque 12 cadres de la Compagnie Générale des Moteurs Electriques ("CGME"), une ancienne filiale de Moulinex, ont repris les actifs de leur entreprise.
Le groupe SEB ("SEB") qui a acquis partiellement Moulinex en octobre 2001 est le principal client d'Euromoteurs.
En 2003 et 2004, les ventes à SEB ont représenté plus de 90 % du chiffre d'affaires d'Euromoteurs.
(3) A l'origine, le projet de l'entreprise Euromoteurs reposait sur un recentrage des moyens de production de la CGME sur le site de Saint-Lô dans la Manche en fermant le site de Carpiquet dans le Calvados et sur une stratégie de diversification sectorielle.
Cependant, le jugement du tribunal de commerce de Nanterre qui a accepté le plan de reprise des actifs de la CGME en septembre 2002 a imposé le maintien des deux sites de production, ce qui a entraîné un surcoût important et nécessitait un niveau d'activité en conséquence.
(4) Selon la France, l'effet cumulé de la très mauvaise conjoncture internationale, de la baisse des commandes de SEB et de la chute du cours du dollar en euros a entraîné une réduction de l'activité d'Euromoteurs et entravé son projet de diversification.
(5) L'évolution des figures comptables d'Euromoteurs est présentée dans le tableau suivant:
(En millions d'euros) _BAR_ 2002 (3 mois d'exercice) _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 (prévision) _BAR_
Nombre d'unités vendues en millions _BAR_ Non disponible _BAR_ 8 _BAR_ 5 _BAR_
Chiffre d'affaires _BAR_ 13 _BAR_ 24 _BAR_ 19 _BAR_
Résultat net _BAR_ -0 _BAR_ -1 _BAR_ -5 _BAR_
Capitaux propres _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ -2 _BAR_
2.2.
Le marché
(6) Actuellement, Euromoteurs produit 25 % de la consommation européenne de moteurs pour l'électroménager.
L'entreprise prévoit de se diversifier dans le secteur automobile et de produire près de 10 % de la consommation européenne de moteurs pour sièges en 2006.
Il est possible que la gamme des marchés concernés soit plus étendue que les moteurs pour l'électroménager et pour sièges d'automobiles et inclue également les moteurs utilisés dans les secteurs du jardinage, de l'équipement de la maison, ou des appareils médicaux.
(7) D'après les autorités françaises, les principaux concurrents d'Euromoteurs se trouvent en Europe et en Asie pour les moteurs universels (Ametek, Domel, LG, Johnson Electric, Sun Motors) comme pour les moteurs à aimants permanents (Valeo, Bosch, Meritor, Johnson Electric).
2.3.
Le projet de restructuration
(8) Le projet de restructuration communiqué par les autorités françaises s'étend sur une période de deux ans.
Il comprend trois volets: industriel, financier et social, pour un montant total de 5,95 millions d'euros:
1. la restructuration industrielle a un coût estimé à 1,10 million d'euros et prévoit:
1) la fermeture d'un des deux sites de production;
2) la recherche de sources d'approvisionnement moins coûteuses;
3) la recherche de nouveaux partenaires commerciaux;
4) une diversification dans le secteur automobile (moteurs de siège);
2. la restructuration financière vise à apurer les dettes de l'entreprise pour 2,50 millions d'euros;
3. la restructuration sociale vise à accompagner les 256 salariés licenciés dans leur reconversion à hauteur de 2,35 millions d'euros.
(9) Concernant le financement du projet, les mesures prévues sont les suivantes:
1. 1,45 million d'euros viendront de la vente du site de Carpiquet;
2. 1,5 million d'euros viendront d'une avance sur commande de SEB;
3. 1 million d'euros viendront d'une libération de capital de l'actionnaire;
4. 2 millions d'euros selon la notification du 5 octobre 2004 ou 2,25 millions d'euros selon la lettre du 1er décembre 2004, viendront de l'aide notifiée.
2.4.
Description de l'aide
(10) Selon la lettre des autorités françaises du 1er décembre 2004, l'aide notifiée prendra la forme d'une subvention d'État à hauteur de 1 million d'euros et d'une annulation de dettes envers les collectivités locales (1 million d'euros par le Conseil Régional et 0,25 million d'euros par les Conseils Généraux de la Manche et du Calvados).
3. APPRÉCIATION
3.1.
Existence d'aide d'État
(11) La mesure notifiée par la France constitue bien une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1 du traité.
Accordée par l'État, elle sera financée par des ressources de l'État au bénéfice d'une entreprise spécifique, Euromoteurs, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres.
(12) La France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88 paragraphe 3 du traité.
3.2.
Compatibilité de l'aide avec le marché commun
(13) L'aide doit être appréciée en tant qu'aide d'État ad hoc dans le cadre du présent examen.
L'article 87, paragraphes 2 et 3, du traité, prévoit des dérogations à l'incompatibilité générale visée au paragraphe 1.
(14) Les dérogations prévues à l'article 87, paragraphe 2, du traité CE ne sont pas applicables en l'espèce car les mesures d'aide ne revêtent pas de caractère social et ne sont pas octroyées à des consommateurs individuels, elles ne sont pas destinées à remédier aux dommages causés par les calamités naturelles ou par d'autres événements extraordinaires, et elles n'ont pas pour objet de favoriser l'économie de certaines régions de la République fédérale d'Allemagne affectées par la division de l'Allemagne.
Il en est de même des dérogations prévues à l'article 87, paragraphe 3, points b) et d) qui ne sont manifestement pas applicables.
(15) D'autres dérogations sont prévues à l'article 87, paragraphe 3, points a) et c), du traité CE.
Puisque le principal objectif de l'aide n'est pas régional mais concerne la restructuration d'une entreprise en difficulté, seules les dérogations visées au point c) s'appliquent.
Celui-ci prévoit l'autorisation des aides d'État destinées à faciliter le développement de certaines activités économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun.
La Commission a publié des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (ci-après, "lignes directrices").
Ayant été notifiée avant le 10 octobre 2004, l'aide en espèce est appréciée à la lumière des critères établis dans les lignes directrices de 1999.
Il est clair que la mesure ne vise aucun autre objectif horizontal.
En outre, la France n'invoque aucun autre objectif et se fonde sur lesdites lignes directrices pour justifier la compatibilité de la mesure notifiée.
Éligibilité: entreprise en difficulté
(16) Pour être éligible à une aide à la restructuration, l'entreprise doit être considérée comme étant en difficulté.
La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion.
Avec un capital souscrit de 4 millions d'euros, Euromoteurs prévoit pour l'exercice 2004 une perte de 4,7 millions d'euros, qui amènera ses capitaux propres à -1,9 million d'euros.
Euromoteurs peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 5.a), des lignes directrices.
(17) Le point 7 des lignes directrices stipule qu'une entreprise nouvellement créée n'est pas éligible aux aides à la restructuration, même si sa position financière initiale est précaire.
Ayant été créée 2 ans et 1 mois avant la notification, l'entreprise n'est pas considérée comme nouvellement créée selon la pratique de la Commission en application des lignes directrices.
(18) S'il est clair que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration, la Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de quatre critères.
Retour à la viabilité (points 32 à 34 des lignes directrices)
(19) Selon la section 3.2.2 des lignes directrices, l'octroi de l'aide est subordonné à la mise en œuvre d'un plan de restructuration qui doit permettre de rétablir dans un délai raisonnable la viabilité à long terme de l'entreprise, sur la base d'hypothèses réalistes en ce qui concerne ses conditions d'exploitation futures.
L'amélioration de la viabilité doit résulter principalement de mesures internes prévues par le plan de restructuration et elle ne peut être uniquement basée sur des facteurs externes sur lesquels l'entreprise ne peut guère influer tels que des augmentations de prix ou de la demande.
Le plan de restructuration devrait décrire les circonstances qui entraînent les difficultés de la société afin de permettre d'évaluer si les mesures proposées sont adaptées pour traiter les problèmes de l'entreprise.
(20) Le business plan cité pour référence (mais non communiqué) est celui qui a été établi en décembre 2001 en vue de la reprise de la CGME par Euromoteurs.
En outre, malgré une demande de renseignements complémentaires, aucun compte prévisionnel des résultats d'Euromoteurs prouvant que le plan de restructuration permettra le retour à la viabilité de l'entreprise n'a été fourni.
Les seules informations chiffrées fournies par les autorités françaises consistent en des prévisions de ventes pour 2005 et 2006, ce qui est insuffisant pour prouver la viabilité de l'entreprise.
(21) Une cause importante des difficultés actuelles d'Euromoteurs est la dégradation de son chiffre d'affaires.
Même si la fermeture d'un site sur deux et le licenciement de près de deux tiers de son personnel permettront à Euromoteurs de réduire substantiellement ses coûts de fonctionnement, il reste à prouver que les ventes seront suffisantes pour garantir la viabilité de l'entreprise.
A ce jour, Euromoteurs reste très dépendant des commandes de SEB.
Or, à part un contrat d'approvisionnement pour SEB qui s'achève en 2006, Euromoteurs n'a pas fait état de négociations à un stade avancé avec d'autres clients, que ce soit dans le secteur de l'électroménager comme de l'automobile.
On peut donc s'interroger sur les résultats de sa recherche de nouveaux partenaires commerciaux et de sa stratégie de diversification, en particulier sur la plausibilité de ses prévisions de ventes de moteurs pour sièges d'automobiles en 2005 et 2006.
Plus généralement, l'avenir d'Euromoteurs après 2006 ne paraît pas assuré.
(22) En conclusion, en l'absence d'un business plan réaliste et argumenté couvrant une période de temps significative, et face à la nature des difficultés actuelles de l'entreprise, la Commission doute de la viabilité de l'entreprise à l'issue de sa restructuration
Prévention de distorsions de concurrence (points 35 à 39 des lignes directrices)
(23) Le plan de restructuration prévoit la fermeture d'un site sur deux ainsi que le licenciement de 246 employés sur 390.
Ceci devrait entraîner une réduction substantielle de la capacité de production de l'entreprise.
(24) Cependant, il faut noter qu'Euromoteurs restera très largement surcapacitaire.
L'entreprise fournit actuellement 4 millions de moteurs universels pour l'électroménager ce qui représente 25 % de la consommation européenne.
Elle prévoit de produire 10 % de la consommation européenne de moteurs de sièges en 2006.
Comme cela a été évoqué dans la section 2.2 ci-dessus, il est possible que les secteurs concernés ne se limitent pas aux petits moteurs pour l'électroménager et l'automobile.
De plus, les renseignements communiqués ne permettent pas de déterminer la situation concurrentielle à l'échelle européenne ni les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation.
En conséquence, l'impact de l'aide est difficilement mesurable.
L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Euromoteurs l'opportunité de communiquer leurs remarques à ce sujet.
Aide limitée au minimum (points 40 à 41 des lignes directrices)
(25) Compte tenu des incertitudes concernant le montant de l'aide envisagée, du manque de précision du business plan et de l'absence de prévisions chiffrées, la Commission doute que l'aide ne conduise pas l'entreprise à disposer de liquidités excédentaires qu'elle pourrait consacrer à des activités agressives susceptibles de provoquer des distorsions sur le marché et qui ne seraient pas liées au processus de restructuration.
Par ailleurs le montant de l'aide (2 millions d'euros ou 2,25 millions d'euros, cf point 9 ci-dessus) demande à être clarifié.
Principe de l'aide unique
(26) D'après les autorités françaises, aucune aide à la restructuration n'a été versée précédemment à Euromoteurs.
Application de la jurisprudence "Deggendorf"
(27) D'après les informations fournies à la Commission, Euromoteurs aurait pu bénéficier d'exonération de taxe professionnelle et de taxe foncière pendant les deux années suivant sa création conformément à l'article 44 septies du code général des impôts.
Ces aides ayant été déclarées illégales et incompatibles par décision de la Commission du 16 décembre 2003 et Euromoteurs, à supposer qu'il les ait reçues, ne les ayant pas encore remboursées, la Commission exprime également des doutes sur la compatibilité des présentes aides à cet égard.
4. DÉCISION
(28) Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission ne peut conclure que les mesures susmentionnées sont compatibles avec le marché commun.
Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun.
(29) La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.
[1] Úř. věst.
C 288, 9.10. 1999 s.
[2] Úř. věst.
L 108, 16.4.2004, s. 38.
--------------------------------------------------
Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytnutých v souladu s nařízením (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2005/C 138/03)
Č. podpory: XA 16/05
Členský stát: Francie
Region: Centre
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory:
Podpora na zřízení pěstitelských hal určených pro zemědělskou produkci
Pěstitelskou halou se rozumí budova určená k zemědělské produkci.
Umožňuje produkovat nezávisle na vnějších klimatických podmínkách, usnadňuje sběr a zajišťuje nezávadnost produkce.
Je tepelně izolována, má regulaci vnitřní teploty, vlhkosti a proudění vzduchu.
Soubor budov může být rovněž vybaven česací linkou.
- Article 4 du règlement d'exemption (CE) No1/2004 du 23 décembre 2003
- Code général des collectivités (partie législative) articles L1511-1 et L1511-2
- Décision du Conseil Régional du Centre du 21 janvier 2005
Cíl podpory: zlepšit konkurenceschopnost zemědělských podniků a jakost produktů, snížit výrobní náklady.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví zemědělské produkce, kromě skleníků pro pěstování květin a zeleniny, na která se vztahuje finanční pomoc podle oznámených režimů (N 572/2001 a N 523/2001).
Předběžné hodnoty _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_
Granty _BAR_ 1180000 EUR _BAR_ 500000 EUR _BAR_
Podporované investice _BAR_ 3200000 EUR _BAR_ 100000 EUR _BAR_
Počet podniků _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_
A. výstavbou, nabýváním nebo zkvalitněním nemovitého majetku,
B. nákupem nebo koupí nového strojního zařízení a vybavení na leasing (včetně programového vybavení)
C. režijními náklady v souvislosti s projektem (odměny architektům, inženýrům, odborníkům, studie proveditelnosti…) až do výše 12 % výdajů uvedených v písmenech A a B.
Celková částka realizovaných investic _BAR_ Hrubá míra podpory _BAR_
Podniky omezené na nejvýše 2 JLP _BAR_ Podniky omezené na nejvýše 6 JLP _BAR_
až do výše 300000 EUR _BAR_ až do výše 900000 EUR _BAR_ 20 % _BAR_
od 300001 EUR do 337500 EUR _BAR_ od 900001 EUR do 1012500 EUR _BAR_ 22,5 % _BAR_
od 337501 EUR do 375000 EUR _BAR_ od 1012501 EUR do 1125000 EUR _BAR_ 25 % _BAR_
od 375001 EUR do 412500 EUR _BAR_ od 1125001 EUR do 1237550 EUR _BAR_ 27,5 % _BAR_
od 412501 EUR do 450000 EUR _BAR_ od 1237501 EUR do 1350000 EUR _BAR_ 30 % _BAR_
od 450001 EUR do 487500 EUR _BAR_ od 1350001 EUR do 1462500 EUR _BAR_ 32,5 % _BAR_
od 487501 EUR do 525000 EUR _BAR_ od 1462501 EUR do 1575000 EUR _BAR_ 35 % _BAR_
od 525001 EUR do 562500 EUR _BAR_ od 1575001 EUR do 1687500 EUR _BAR_ 37,5 % _BAR_
od 562501 EUR do 600000 EUR _BAR_ od 1687501 EUR do 1800000 EUR _BAR_ 40 % _BAR_
nad 600000 EUR _BAR_ nad 1800000 EUR _BAR_ 40 % _BAR_
Maximální míra podpor:
Region má odpovědnost za polovinu hrubé míry podpory. Druhá polovina je ponechána na uvážení každého departementu.
Datum uskutečnění: ode dne obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory: režim podpory je platný do 31. prosince 2006, tj. do data platnosti nařízení (ES) č. 1/2004.
Název a adresa odpovědných orgánů Conseil Régional du Centre
9 rue St Pierre Lentin
F-45041 Orléans Cedex 1
Tel.: 02 38 70 30 30
Fax: 02 38 70 31 18
E-mail: Amanda.Tibble@regioncentre.fr
Kontaktní osoba: Amanda TIBBLE MICHÉ
Podpora č.: XA 19/05
Členský stát: Spolková republika Německo
Region: Spolková země Sasko
Název režimu podpory: Podpora na náklady za povinné úřední testy TSE/BSE v rámci programu sledování TSE/BSE u skotu, ovcí a koz
Právní základ: § 25 (Kostenanteil des Landes) Nr. 2 des Sächsischen Ausführungsgesetzes zum Tierseuchengesetz – Landestierseuchengesetz – (SächsAGTierSG) vom 22. Januar 1992 (SächsGVBl.
1992, S. 29) in der zur Zeit geltenden Fassung
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory:
Prostředky z rozpočtu: 500000 EUR
Částka podpory: 500000 EUR
Maximální míra podpory: 100 %
Datum uskutečnění Poznámka: K opožděnému oznámení dochází vzhledem k tomu, že v roce 2004 byla vyvinuta snaha podat jednotnou žádost o podporu za Spolkovou republiku Německo (podpora č.
N 373/2003).
Vzhledem k tomu, že se tento záměr nezdařil a vláda Spolkové republiky Německo následně v souladu se sdělením Komisi Evropských společenství ze dne 22. února 2005 (zn.: 421-1256-9/0003) oznámení stáhla a vzhledem k tomu, že mezitím vstoupilo v platnost nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (Úř. věst.
L 1, s. 1) – nařízení o výjimce –, podává se tímto zvláštní žádost o výjimku pro spolkovou zemi Sasko.
Doba trvání režimu podpory: Doba trvání závisí na trvání programu sledování TSE/BSE podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (Úř. věst.
L 147, s. 1) v platném znění.
a) veškerého uhynulého skotu či skotu poraženého ze zvláštního důvodu staršího 24 měsíců, tj. skotu poraženého z důvodů nouze či nemoci, a veškerého skotu staršího 24 měsíců poraženého
- v případě úředního stanovení BSE u skotu,
- za účelem boje proti jiným nemocím zvířat, s výjimkou nemocí zvířat epidemického charakteru,
b) ovcí a koz starších 18 měsíců nebo majících více než dva proříznuté řezáky, které uhynuly nebo byly usmrceny, ale které nebyly
- poraženy v rámci kampaní na eradikaci choroby nebo
- poraženy pro lidskou spotřebu, a
c) ovcí a všech koz starších 18 měsíců nebo majících více než dva proříznuté řezáky a poražených pro lidskou spotřebu.
Doplňující poznámka: Uvedené režimy podpor se nevztahují na testování BSE u jatečného skotu.
V této souvislosti je vhodné poukázat na směrnici Saského ministerstva sociálních věcí o poskytování podpor v rámci zvláštního programu pro vlivy BSE (SächsABl. 2005, s.
127) ze dne 15. října 2004 (podpora č.
N 558/2004, oznámení o změně v souvislosti s režimem podpory č.
N 371/2003). Komise podle dopisu ze dne 27. ledna 2005 proti tomuto režimu podpor nevznesla námitky.
V rámci zde popsaného režimu podpor se příslušní chovatelé zvířat považují za malé nebo střední podniky ve smyslu nařízení (ES) č. 1/2004, a podléhají tak postupu týkajícímu se výjimek Komise.
U testování BSE/TSE vznikají náklady při nákupu testovacích souprav testovacích zařízení, odběru a přepravě vzorků, při provádění testu, jakož i při skladování a likvidaci vzorků.
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 138/04)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"MELANNURCA CAMPANA"
N. CE: IT/00193/ 27.4.2001
CHOP ( ) CHZO (X)
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména údaje o producentech produktů s dotyčným CHOP a CHZO, naleznete v úplném znění specifikace, které je možné získat od vnitrostátních orgánů nebo od příslušných útvarů Komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Ministero delle Politiche Agricole e Forestali _BAR_
Adresa: _BAR_ Via XX Settembre n. 20 – I-00187 ROMA _BAR_
Telefon: _BAR_ (39) 06 481 99 68 _BAR_
Fax: _BAR_ (39) 06 42 01 31 26 _BAR_
e-mail: _BAR_ qtc3@politicheagricole.it _BAR_
2. Skupina:
2.1Název: _BAR_ a)Associazione Produttori Ortofrutticoli e Mela Annurca (A.P.O.M.A.)b)Associazione Produttori Ortofrutticoli Irpino-Sanniti (A.P.O.I.S.) _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ a)Via G. Pica, 62 – I-80142 Napoli – tel.
(081)b)Via XXIV Maggio, 22 – I-84100 Benevento – tel.
(0824) 316556 _BAR_
2.3Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( ) _BAR_
3. Typ produktu
Třída 1.6: ovoce, zelenina a obiloviny, čerstvé nebo zpracované
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Melannurca Campana"
- Pro odrůdu Annurca:
- tvar: zploštělé a zakulacené ovoce nebo krátký kuželovitý tvar, symetrický nebo lehce asymetrický;
- velikost: 60 mm v průměru, hmotnost kusu ovoce 100 gramů (minimální povolené hodnoty); pokud produkt pochází ze sazenic franco, je povolen průměr 55 mm a hmotnost 80 gramů (minimální povolené hodnoty);
- slupka: středně silná nebo silná, v době sklizně zeleno-žluté zbarvení s červenými proužky na 50 – 80 % povrchu a červené zbarvení na 90 – 100 % povrchu po období zčervenání na zemi; pokud se jedná o produkt ze sazenic franco, je povolena středně silná nebo silná slupka, zbarvení v době sklizně by mělo být zeleno-žluté s červenými proužky na 40 – 70 % povrchu a červené zbarvení na 85 – 95 % povrchu po období červenání na zemi;
- epiderm: hladký, voskový, s četnými, malými, nepatrnými dírkami, středně rezatý, zejména v dutině lodyhy;
- dužina: bílá, velmi kompaktní, křupavá, středně sladká a středně kyselá, dost šťavnatá, aromatická a voňavá, skvělé chuti;
- odolnost při manipulaci: vynikající;
- tvrdost: (měřena penetrometrem s 11 mm špičkou) v době sklizně nejméně 8,5 kg a na konci skladování nejméně 5 kg; v případě sazenic franco může být tvrdost v době sklizně 9 kg a na konci skladování 5 kg (minimální povolené hodnoty);
- refraktometrické zbytky: v době sklizně 11,5° Bx, na konci skladování 12° Bx (minimální hodnoty);
- titrační kyselost: v době sklizně nejméně 9,0 meq/100 ml šťávy; na konci skladování nejméně 5,6 meq/100 ml šťávy.
Pro odrůdu Rossa del sud:
- tvar: zploštělé a zakulacené ovoce nebo krátký kuželovitý tvar, symetrický nebo lehce asymetrický;
- velikost: nejméně 60 mm v průměru, hmotnost kusu ovoce 100 gramů;
- slupka: středně silná, žluté zbarvení s červeným přebarvením na 90 – 100 % povrchu;
- epiderm: hladký, voskový, s četnými, malými, nepatrnými dírkami, s rezavými stopami, zejména v dutině lodyhy;
- dužina: bílá, kompaktní, křupavá, středně sladká a středně kyselá, šťavnatá, aromatická a voňavá, výtečné chuti;
- odolnost při manipulaci: vynikající;
- tvrdost: (měřena penetrometrem s 11 mm špičkou) v době sklizně nejméně 8,5 kg, na konci skladování nejméně 5 kg;
- refraktometrické zbytky: v době sklizně 12° Bx, na konci skladování 12,5° Bx (minimální hodnoty);
- titrační kyselost: v době sklizně nejméně 7,7 meq/100 ml šťávy, na konci skladování nejméně 5,0 meq/100 ml šťávy.
Zeměpisná oblast: Produkční oblast CHZO "Melannurca Campana" se rozprostírá na území několika obcí spadajících do provincií Avellino, Benevento, Caserta, Napoli a Salerno uvedených ve specifikacích.
Důkaz původu:
Všechny fáze produkce musejí být sledovány prostřednictvím dokumentování každého vstupu (input) a každého výstupu (output).
Tímto způsobem a prostřednictvím zápisu do příslušných rejstříků producentů, pěstebních ploch fíků, zpracovatelů a balíren, které spravuje kontrolní subjekt, je zaručena zpětná sledovatelnost produktu (od začátku do konce produkce a naopak).
Všechny fyzické i právnické osoby, které byly zapsány do příslušných rejstříků, budou podrobeny kontrole ze strany kontrolního subjektu v souladu s ustanoveními specifikací a příslušným plánem kontroly.
Pokud kontrolní subjekt zjistí nesoulad, byť v jedné fázi produkce, produkt nemůže být uváděn na trh pod chráněným označením původu "Melannurca Campana".
Způsob produkce:
Podle specifikací jsou stromy pěstovány standardním způsobem větvení pouze v horní části, avšak povolují se i nové způsoby prořezávání, pokud se jimi nemění charakteristické vlastnosti produktu.
Nejrozšířenější jsou sazenice franco, avšak za vhodné se považují i klonované sazenice.
Počet stromů na hektar je různý až do 1200 stromů/ha.
Maximální povolená produkce, včetně zohlednění sezónních klimatických rozdílů, činí 35 t/ha.
Voda na zavlažování by neměla vykazovat obsah soli vyšší než 1,1 Ecw.
Sklizeň ovoce probíhá ručně.
Podle dávné tradice se ovoce nechává zčervenat na zemi v tzv. "melai".
Jablka jsou uložena na mírně vyvýšených částech pozemku, aby se zbránilo hromadění vody, na kterých jsou rozprostřeny vrstvy měkkého materiálu.
Plody jsou uspořádány do jedné nebo dvou řad, přičemž nejméně zbarvená místa jsou co nejvíce vystavena světlu a jablka se pravidelně obracejí.
Pěstování, produkce a balení se musí provádět na území vymezeném v bodě 4.3, aby nebyla narušena sledovatelnost a kontrola produktu.
Souvislosti:
Pěstování jablek odrůdy Annurca bylo vždy charakteristické pro oblast Kampánie zejména díky příznivým půdním a klimatickým podmínkám, které umožnily rozšířit její pěstování i na území, kde je půda díky svému složení a množství srážek (6000 – 7000 m3/ha od jara do podzimu) dostatečně hluboká pro kořeny tohoto stromu, tj. více jak 80 cm, obsah vápníku je nižší než 10 a slanost nepřekračuje 2 mS/cm.
Jabloň odrůdy Annurca začíná kvést a pučet pozdě, čímž se vyhne negativním následkům nízkých teplot během kvetení a pučení. Příslušná oblast pro produkci CHZO se vyznačuje dobrými odvodňovacími vlastnostmi; pro terén je charakteristické smíšené složení (lehký jíl) a hodnoty Ph v rozmezí 6,5 – 7,5.
Lidský faktor, který úzce souvisí s celou produkcí jablek odrůdy Annurca, má zásadní význam od pěstování až po sklizeň a po stavbu "melai" a techniku červenání jablek.
Vztah mezi jablky odrůdy Annurca a Kampánií má velice dlouhou historii; s pěstováním této odrůdy se začalo již v římských dobách v regionu Flegrejských polí, a poté se v průběhu staletí upevňovalo a postupně rozšiřovalo na mnohá další území tohoto regionu, která poskytovala vhodné prostředí a vyžadovala staletí usilovné a trpělivé práce místních zemědělců.
Od nepaměti je v každém textu o jablku odrůdy Annurca toto jablko neodmyslitelně spjato s oblastí Kampánie.
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 139/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XT 13/01
Členský stát: Itálie
Region: Calabria
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Režim podpory pro odborné vzdělávání
Právní základ: Legge regionale 2 maggio 2001, n. 7, articolo 31 quater, commi 7 e 8, Programma operativo regionale Calabria n.
1999 IT 16 1 PO006. Decisione Comunità europea C(2000)2345 dell' 8.8.2000.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 15 milionů eur
Maximální míra podpory:
Maximální míra podpory činí 35 % způsobilých nákladů pro specifické vzdělávání a 60 % nákladů pro obecné vzdělávání.
V případě vzdělávání ve prospěch zaměstnanců nejslabších skupin (zaměstnanců s nízkou kvalifikací, zdravotně postižených osob, straších osob, žen, které znovu usilují o uplatnění na trhu práce atd.) je výše uvedená míra podpory zvýšena vždy o 10 procentních bodů.
Datum uskutečnění: 2001
Doba trvání režimu podpory: 2001 – 2006
Cíl podpory: Výlučná podpora malých podniků v regionu Calabria snížením aktuálních nákladů na vzdělávání, ke kterým jsou nuceny technickým pokrokem a zaváděním nových postupů v souvislosti s dalším vzděláváním zaměstanců, jejichž dovednosti rychle zastarávájí.
Dotčená hospodářská odvětví: Veškerá hospodářská odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Calabria
Dipartimento Formazione Professionale e Politiche del Lavoro
Via Lucrezia della Valle
I-88100 Catanzaro
Další informace:
Vedoucí: Dr. Giovanni Benussi
Tel.: 09 61 85 84 64
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 139/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS12/02
Členský stát: Spolková republika Německo
Region: Bádensko-Württembersko
Název režimu podpory: Program rozvoje venkova ve znění ze dne 1. ledna 2002
Právní základ: Landwirtschafts- und Landeskulturgesetz des Landes Baden-Württemberg i.d.F. vom 20.05.1994; Landeshaushaltsordnung des Landes Baden-Württemberg i.d.F. vom 15.12.1998
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: cca. 30 milionů EUR
1. V prioritě "zaměstnanost" bude malým (středním) podnikům (podle nařízení (ES) 69/2001) udělena podpora do výše 15 % (7,5 %) způsobilých výdajů až do maximální výše 250000 EUR.
2. V prioritě "základní služby"bude udělena podpora až 20 % způsobilých nákladů až do výše 100000 EUR.
Tím je zajištěno dodržení pravidla de minimis (nařízení (ES) 69/2001).
Datum uskutečnění: 1. ledna 2002
Doba trvání režimu podpory: do 30. června 2007
Cíl podpory:
Cílem programu rozvoje venkova je udržovat a dále rozvíjet životní a pracovní podmínky na vesnicích a v obcích ve venkovských oblastech prostřednictvím opatření na zlepšení struktury, působit proti vylidňování venkova, zmírnit důsledky strukturálních změn v zemědělství a přitom opatrně zacházet s přírodními zdroji.
Program zahrnuje priority "zaměstnání", "základní služby", "bydlení" a "společenská zařízení".
Opatření komerční povahy budou podporovány pouze v rámci dvou prvních uvedených priorit.
V rámci priority "zaměstnání" budou podporovány výhradně malé a střední podniky, jak je uvedeno v nařízení (ES) 70/2001.
V rámci priority "základní služby" se budou udělovat podpory pouze v rámci pravidla de minimis.
Výše uvedené informace o nákladech a míře intenzity podpory se vztahují výhradně na tyto projekty komerční povahy.
Dotčená hospodářská odvětví:
XX ostatní zpracovatelský průmysl
XX ostatních služeb
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerium für Ernährung und Ländlichen Raum
Postfach 103444
D-70029 Stuttgart
Další informace Ständige Vertretung des Landes Baden-Württemberg bei der EU
Square Vergote 9
B-1200 Brüssel
Podpora č.: XS 52/02
Členský stát: Rakousko
Název režimu podpory:
Program na podporu transferu technologií: protex 2002+
Programová položka B Inovační management, školení v oblasti poradenství, poradenské služby: protec-INNO
Programová položka C Spolupráce a sítě: protex-NET plus
Právní základ: Allgemeine Rahmenrichtlinien für die Gewährung von Förderungen aus Bundesmitteln vom 7. Juni 1977
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Příspěvky: průměrně ca. 3,74 milionů EUR
Maximální míra podpory: U projektů malých a středních podniků: max.
50 % (hrubého)
Doba trvání režimu: 2002 – 2006 Dle předpokladu Komise do 31. prosince 2006
- zlepšení vnitropodnikového inovačního managementu,
- zlepšení transferových postupů zavedením a otestováním inovačních transferových modelů (modely spolupráce, sítě a platformy) s působností přesahující regiony, které jsou zaměřeny na pozdvihnutí inovační úrovně podniků, skupin podniků a odvětví (malé a střední podniky).
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Stubenring 1
A-1011 Wien
Frau Silvia Schmöller, Abt.
VI/3
Tel.: (43-1) 711 00-56 91
Fax: (43-1) 711 00-20 36
E-Mail: silvia.schmoeller@bmwa.gv.at
Mag.
Josef Mandl, Abteilungsleiter der Abt.
VI/3
Tel.: (43-1) 711 00-56 79
Fax: (43-1) 711 00-20 36
E-Mail: josef.mandl@bmwa.gv.at
Ostatní informace:: Na provádění programových položek B + C bude vypsána veřejná soutěž.
Podpora č: XS 91/03
Členský stát: Spojené království
Region: Severovýchodní Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Rivergreen Developments Plc
Právní základ: Regional Development Agencies Act 1998
ZDROJE FINANCÍ _BAR_
2003 _BAR_ 360800 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 139200 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 500000 GBP _BAR_
2003 _BAR_ 1441560 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 555957 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 1997517 GBP _BAR_
2003 _BAR_ 257015 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 99063 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 356078 GBP _BAR_
2003 _BAR_ 2059375 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 794220 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 2853595 GBP _BAR_
Celkový součet _BAR_ 2853595 GBP _BAR_
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory je 30 % (podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. c) 20 % pro Sunderland + 10 % k dosažení maximální míry podpory 30 %)
Datum uskutečnění: 1. srpen 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 31. srpen 2005
Cíl podpory:
Projekt se týká vytvoření nových jednotek pro provozní prostory a příslušné kancelářské prostory v průmyslové zóně v Pallion v regionu Sunderland.
Jednotky se zaměří na malé a střední podniky existující více než 36 měsíců.
Projekt se zabývá novou výstavbou a úpravou vysoce kvalitní a propracované infrastruktury v oblasti vysoké nezaměstnanosti a sociálního úpadku.
Usiluje se o takový výsledek projektu, který usnadní udržitelný hospodářský rozvoj, díky kterému budou v regionu Pallion a v příslušné části tohoto regionu vytvořena pracovní místa.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna způsobilá průmyslová odvětví (aniž jsou dotčena zvláštní pravidla týkající se státní podpory v určitých odvětvích – článek 1 odst. 2 nařízení o blokových výjimkách pro malé a střední podniky)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ann Beavers
European Programme Secretariat
Government Office North East
Wellbar House
Gallowgate
NEWCASTLE UPON TYNE
NE1 4TD
Pan M Henning
Commercial Manager
Rivergreen Development Plc
Aykley Heads Business Centre
AYKLEY HEADS
Durham
DH1 5TS
Podpora č.: XS 111/03
Členský stát: Itálie
Region: Autonomní region Friuli-Venezia Giulia
Název režimu podpory: Uvolnění finančních prostředků pro řemeslnické provozovny za zvýhodněných podmínek na podporu investiční činnosti
Právní základ: Regolamento approvato con decreto del presidente della regione n. 131/pres. del 10. 5. 2003
(údaje v eurech) _BAR_
2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
3770000 _BAR_ 3500000 _BAR_ 3500000 _BAR_
a) 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky; 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky;
b) pro podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES platí: Míra podpory poskytnutá v podobě zvýhodněného úvěru nesmí přesáhnout 8 % čistého grantového ekvivalentu a 10 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky, resp. 6 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky.
Datum uskutečnění: 10. září 2003
Doba trvání režimu podpory: 31. prosinec 2006
Cíl podpory: Podpora investiční činnosti malých a středních podniků: nákup, stavba, rozšíření a modernizace laboratoří a dílen; nákup strojů a vozidel (s výjimkou podniků v odvětví dopravy) a nákup vybavení a zařízení používaných výlučně v samotném podniku.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví s výjimkou činností ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia
Direzione regionale dell'Artigianato e della cooperazione
Servizio per lo sviluppo dell'artigianato
Via Giulia 75/1 — I-34100 Triest
Tel.: (40) 377 48 34
Fax: (40) 377 48 10
E-mail: dir.art.coop@regione.fgv.it
Další informace: Od roku 2005 bude platit nová definice malých a středních podniků, jakož i mikropodniků.
Podpora č.: XS 113/03
Členský stát: Itálie
Region: Lombardia
Název režimu podpory: Podpora integrovaných investic v průmyslových oblastech a konglomeracích Lombardie: investiční a inovační podpora
Právní základ: DGR VII/13321 – 13. 6. 2003; DGR VII/11384 – 29. 11. 2002; DGR VII/3839 – 16. 3. 2001; VII/6356 5. 10. 2001; L.R.. 24. 3. 2003 n. 3
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Roční výdaje předpokládané pro celkové financování opatření na podporu investic v průmyslových oblastech a konglomeracích (investiční, inovační podpory a podpory pro činnosti výzkumu a vývoje) činí ca 60 mil. eur na příští tři roky.
Regionální samospráva stanoví každý rok rozpočet finančních prostředků.
- Investice do hmotných a nehmotných aktiv ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 70/2001: 7,5 % pro střední podniky a 15 % pro malé podniky.
Jestliže bude investováno v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, činí sazba podpory 8 % čistého grantového ekvivalentu + 6 % hrubého grantového ekvivalentu, resp. 8 % čistého grantového ekvivalentu + 10 % hrubého grantového ekvivalentu.
- Využití externích poradenských služeb (podle článku 5 nařízení (ES) č. 70/2001 nemají uvedené služby charakter stálé nebo pravidelné činnosti, ani nesouvisí s obvyklými provozními náklady podniku): 50 % nákladů na externí služby.
- Náklady vzniklé v důsledku účasti na veletrzích a výstavách podle modalit uvedených v čl. 5 písm. b) nařízení (ES) č. 70/2001: 50 % zvýšených nákladů vynaložených na pronájem, zřízení a provoz stánku.
Datum uskutečnění: Od 1. ledna 2004
Doba trvání režimu podpory: 31. prosinec 2006
Cíl podpory: Podpora malých a středních podniků v průmyslových oblastech a konglomeracích Lombardie
Dotčená hospodářská odvětví Potravinářské biotechnologie
Nepotravinářské biotechnologie
Móda
Design
Nové materiály
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Lombardia — Direzione Generale Industria, PMI, Cooperazione e Turismo
Via Pola, 14 — I-20124 Milano
Podpora č.: XS 128/02
Členský stát: Spolková republika Německo
Region: Spolková země Dolní Sasko – okres Holzminden
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Směrnice o podpoře produktivních investic jednotlivých provozů malých a středních podniků (MSP) v okrese Holzminden
Právní základ: § 108 der Niedersächsischen Landkreisordnung (NLO) in der Fassung vom 22.08.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 365) i. V. mit § 65 der Niedersächsischen Gemeindeordnung (NGO) in der Fassung vom 22.08.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 382)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 50000 EUR
- u malých podniků až 15 % a
- u středních podniků až 7,5 %
způsobilých investičních výdajů pro státní podpory.
Maximální částka je omezena na 7500 EUR.
Grant lze navýšit až o 5 % v případě zaměstnávání žen, osob pobírajících sociální dávky, mladistvých nezaměstnaných do 25 let a dlouhodobě nezaměstnaných.
Zohledňují se pravidla o kumulaci podpory.
Datum uskutečnění: Od 1. ledna 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 1. ledna 2003 až 31. prosince 2006
- zřízení provozovny, jestliže investice vytvoří alespoň jedno pracovní místo na plný úvazek;
- rozšíření provozovny, jestliže se zvýší počet stálých pracovních míst o 15 % ve srovnání se stavem před začátkem běhu investice;
- racionalizace provozovny, jestliže to poslouží trvání provozu a zajištění pracovních míst;
- nabytí uzavřené provozovny nebo provozovny ohrožené uzavřením, pokud to odpovídá tržním podmínkám.
Stálá pracovní místa nově vytvořená díky podpoře musí zůstat obsazena alespoň 3 roky po vyplacení příplatku.
Pomoc se poskytuje formou investičních grantů.
Způsobilé pro státní podpory jsou veškeré odpisovatelné statky základního jmění, které se týkají hmotného a nehmotného investičního majetku.
Dotčená hospodářská odvětví: K podání žádosti jsou oprávněny malé a střední podniky činné v oblasti průmyslu, řemesel, obchodu, stavebnictví, dopravy, služeb a hotelnictví s nejvýše 250 zaměstnanci a začínající podnikatelé z těchto odvětví se sídlem nebo provozovnou v okrese Holzminden.
Vyloučeny jsou části města Holzminden.
Podpora podniků z citlivých odvětví je vyloučena.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Okres Holzminden
Bürgermeister-Schrader-Straße 24
D-37603 Holzminden
Další informace Angela Schürzeberg, tel.: 05531/707-276
Elke Gresens, tel.: 05531/707-275
Sonja Schaper, tel.: 05531/707-275
Email: wirtschaftsfoerderung@landkreis-holzminden.de
--------------------------------------------------
Seznam výrobců a produktů z Kanárských ostrovů označených logem pro nejvzdálenější regiony (Regiones ultraperiféricas – RUP)
(2005/C 139/07)
(Zveřejněný podle článku 7 nařízení (ES) č. 1418/96)
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "RIOFRUT", nařízení ze dne 24. ledna 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) s platností do dne 30. července 2006 pro tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA BODEGA PEDRO HERNÁNDEZ TEJERA, nařízení ze dne 24. ledna 2004 s platností do dne 30. července 2006 pro tento zemědělský produkt: víno chráněné označením původu Abona značky "ARESE" vyrobené na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "BODEGAS VEGA DE YUCO", nařízení ze dne 16. února 2004 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt: víno chráněné označením původu Lanzarote značek "Vega de Yuco" a "Princesa Ico" vyrobené na ostrově Lanzarote.
LA SOCIEDAD COOPERATIVA AGRÍCOLA "SAN MIGUEL", nařízení ze dne 16. února 2004 udělená pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tyto zemědělské produkty: víno chráněné označením původu Abona značky "Viña Tamaide" vyrobené v oblasti Abona na ostrově Tenerife a brambory vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD "BODEGAS INSULARES TENERIFE, S.A.", nařízení ze dne 1. října 2004 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tyto zemědělské produkty: víno chráněné označením původu Tacoronte-Acentejo značek "Viña Norte", "Fayal", "Humboldt" a "Brezal".
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "UNIÓN DE VITICULTORES DEL VALLE DE LA OROTAVA", nařízení ze dne 25. srpna 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt: víno vyrobené na Kanárských ostrovech a konkrétně v oblasti chráněné označením původu Valle de la Orotava.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN DE RESPONSABILIDAD LIMITADA "LITO", nařízení ze dne 25. srpna 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: banány vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "JULIANO BONNY GÓMEZ" DE RESPONSABILIDAD LIMITADA, nařízení ze dne 25. srpna 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD COOPERATIVA LIMITADA DEL CAMPO DE SAN RAFAEL DE VECINDARIO, nařízení ze dne 25. srpna 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti), udělené na hospodářské roky 2004 – 2006 na tyto zemědělské produkty první třídy: rajčata, cherry rajčata, papriky, lilky, papája, okurky, dýně, hlávkové zelí, fazolové lusky, vodní melouny a melouny vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA ORGANIZACIÓN DE PRODUCTORES "GRUPO REGIONAL DE COOPERATIVAS PLATANERAS DE CANARIAS – COPLACA", nařízení ze dne 30. srpna 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: banány vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA COOPERATIVA AGRÍCOLA DE SAN NICOLÁS DE TOLENTINO (COAGRISAN), nařízení ze dne 30. srpna 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata z Kanárských ostrovů.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "HORTÍCOLA ALDEANA", nařízení ze dne 25. srpna 2004 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA COOPERATIVA AGRÍCOLA "EL TABLERO DEL SUR (COATSUR)", nařízení ze dne 30. srpna 2004 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "VERGEL CANARIO", nařízení ze dne 8. listopadu 2004 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tyto zemědělské produkty extra třídy a první třídy: rajčata a papriky vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA "GRANJA TEISOL, S.L.", nařízení ze dne 8. listopadu 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tyto zemědělské produkty: bílý jogurt balení 4x125 g (kokos a jahoda), ovocný jogurt sklenice 500 g (jahoda, lesní plody, broskev-maracuja, papája, ananas a müsli), bílý jogurt sklenice 500 g, ochucené kysané mléko s bakterií bifidus aktiv 1l (jahoda, jablko-švestka s vlákninou, ovocná směs a slazené), ovocné kysané mléko s bakterií bifidus aktiv (jablko, ananas-pomeranč, mango-guyaba a broskev-maracuja), nízkotučný ovocný jogurt sklenice 250 g (broskev, banán, ananas a jablko-švestka) a čerstvý sýr vyrobené na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD COOPERATIVA AGRÍCOLA INDUSTRIAL DE COSECHEROS EXPORTADORES DE SAN NICOLÁS DE TOLENTINO "COPAISAN", nařízení ze dne 8. listopadu 2004 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt první třídy: papája vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "FRUTAS DONIZ", rozhodnutí ze dne 22. prosince 2004 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: banány vypěstované na Kanárských ostrovech.
"YEOWARD DEL CAMPO" SOCIEDAD COOPERATIVA LIMITADA, rozhodnutí ze dne 22. prosince 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tyto zemědělské produkty: čerstvá rajčata, okurky, sladké papriky a lilky vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD KÁBANA, S.A., rozhodnutí ze dne 14. prosince 2004 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: banány vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "FRAMAPE, R.L.", rozhodnutí ze dne 14. prosince 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "VALERON", rozhodnutí ze dne 14. prosince 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "SOLYVENTURA", nařízení ze dne 27. října 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "LUPEMA", nařízení ze dne 27. října 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
"UNEXTOMATES" SOCIEDAD COOPERATIVA, nařízení ze dne 27. října 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD COOPERATIVA LIMITADA DEL CAMPO "LA ORILLA", rozhodnutí ze dne 29. listopadu 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
"HERMANOS GUERRA MEDINA, S.L.", rozhodnutí ze dne 29. listopadu 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt: okurky vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "PLÁTANOS TABURIENTE", rozhodnutí ze dne 29. listopadu 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: banány vypěstované na Kanárských ostrovech.
COOPERATIVA UNIÓN DE AGRICULTORES Y GANADEROS DE SARDINA DEL SUR (COUNAGA), rozhodnutí ze dne 29. listopadu 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN "FRANCISCO RODRÍGUEZ PÉREZ, R.L.", rozhodnutí ze dne 29. listopadu 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD "JUAN RIVERO ORTEGA, S.L.", rozhodnutí ze dne 29. listopadu 2004 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt: okurky vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA COOPERATIVA AGRÍCOLA GUÍA DE ISORA (COAGISORA), rozhodnutí ze dne 14. března 2005 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tyto zemědělské produkty extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata, banány, papája a mango vypěstované na Kanárských ostrovech.
"TECORONE, S.L.", rozhodnutí ze dne 14. března 2005 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: banány vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN No 366/05, "LOPEZ ALEJANDRO, R.L.", rozhodnutí ze dne 14. března 2005 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt: okurky vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD AGRARIA DE TRANSFORMACIÓN No 9550 "ORGANIZACIÓN PLATANERA DE LA PALMA", rozhodnutí ze dne 14. března 2005 udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: banány vypěstované na Kanárských ostrovech.
LA SOCIEDAD COOPERATIVA LIMITADA DEL CAMPO DE SARDINA DEL SUR (COLICAM), rozhodnutí ze dne 23. března 2005 (prodloužení povolení uděleného v minulosti) udělené pro hospodářské roky 2004 – 2006 na tento zemědělský produkt extra třídy a první třídy: čerstvá rajčata vypěstovaná na Kanárských ostrovech.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Spojené království
Státní podpora C 13/2005 (ex NN 86/2004) – Investice společnosti Shetland Leasing and Property Developments Ltd.
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 141/08)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 20. dubna 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Spojenému království Velké Británie a Severního Irska své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedené podpory/uvedeného opatření.
Zúčastněné strany mohou předkládat připomínky ve lhůtě jednoho měsíce po zveřejnění tohoto shrnutí a následujícího dopisu, a to generálnímu ředitelství pro rybářství, oddělení pro "právní otázky", na adresu:
Evropská komise
Generální ředitelství pro rybářství
DG FISH/D/3 "Legal Issues"
B-1049 Brusel
(Fax: (32 2) 295 19 42)
Tyto připomínky se sdělí Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Zúčastněné strany, které připomínky podávají, mohou písemně požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti, přičemž pro to uvedou důvody.
SHRNUTÍ
V lednu 2004 byla Komise informována o investicích, které se údajně týkaly protiprávní státní podpory. Tyto investice provedla obchodní společnost s ručením omezeným Shetland Leasing and Property Ltd.
(SLAP) založená za účelem zisku, kterou zcela vlastní fond Charitable Trust, tedy svěřenecký fond Rady Shetlandských ostrovů (Shetland Islands Council, SIC).
Fond Charitable Trust byl zřízen, aby jménem Shetlandského společenství přijímal a držel příjmy za narušení, které ropný průmysl platí za využívání přístavních zařízení.
Komise v rozhodnutích ze dne 23. června 2003 [1] týkajících se dvou režimů podpory financovaných fondy Charitable Trust uvedla, že by se tyto fondy měly považovat za veřejné prostředky.
V roce 1999 investovala společnost SLAP do společnosti s názvem Shetland Seafish Ltd. Tato společnost vznikla 7. října 1999 v důsledku finančního spojení společností Williamson Ltd. a Ronas Ltd., které byly v té době ztrátové a považovány za platebně neschopné.
Vytvořením společnosti Shetland Seafish Ltd. se měly zvýšit zisky a očekávalo se, že tato nová společnost bude do konce roku 2002 zisky vytvářet.
Společnost SLAP investovala do Shetland Seafish Ltd. a získala tak 156250 kmenových akcií (62,5 %) o hodnotě 1 GBP a 1000000 preferenčních akcií (100 %) o hodnotě 1 GBP, a tudíž investovala celkem 1562500 GBP.
V červnu 2000 společnost SLAP ještě jednou investovala do Shetland Seafish Ltd., když se tato společnost rozhodla, že převezme činnosti společnosti Whalsay Ltd., ztrátové zpracovatelské společnosti rovněž usazené na Shetlandských ostrovech.
Společnost SLAP toto převzetí financovala a následně tak získala další 2000000 preferenčních akcií v Shetland Seafish Ltd., které společnost SLAP upsala ve dvou kolech; v listopadu 2000 získala SLAP 1200000 preferenčních akcií a 16. února 2001 dalších 800000 preferenčních akcií.
Preferenční akcie společnosti Shetland Seafish Ltd. zakládají právo na pevně stanovený nekumulativní preferenční dividend v sazbě 10 % ročně (po odečtení související daňové úlevy) z dosud vyplaceného kapitálu nebo z úlevy, jak byla vyplacena, který narůstá od okamžiku, kdy byly akcie upsány, a má být vyplácen (pokud je k dispozici zisk, který lze rozdělit) ročně 31. ledna, a to za posledních dvanáct měsíců, které k tomuto datu uplynou, a lze jej vyplatit v nominální hodnotě (tedy 1 na preferenční akcii), k níž se přičte jakýkoli nevyplacený preferenční dividend, a to podle výběru společnosti kdykoli po prvním výročí od data, kdy byly preferenční akcie přiděleny.
Veřejné investice se považují za státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES, pokud to jsou investice, o nichž nemohl rozhodnout soukromý investor za běžných tržních podmínek.
S ohledem na informace, které Komisi předložily orgány Spojeného království o dotčených společnostech, tržní situaci v odvětví zpracování ryb na Shetlandských ostrovech, o prováděných projektech a o podmínkách pro investice, Komise v této fázi vážně pochybuje o tom, že jsou dané investice v souladu se zásadou tohoto soukromého investora.
V oblasti rybolovu je nutné zkoumat dané opatření podle Obecných pokynů Společenství ke zkoumání státní podpory v oblasti rybolovu a akvakultury [2].
V souladu bodem 2.3 musejí být případy podpory, která nesplňuje podmínky stanovené v pokynech, posuzovány jednotlivě.
Podle bodu 1.2 těchto obecných pokynů je státní podpora, která je udělena, aniž by příjemcům ukládala jakékoli povinnosti, a která je určena ke zlepšení situace podniků a zvýšení jejich obchodní likvidity a která vede ke zvýšení příjmu příjemců, jakožto provozní podpora neslučitelná se společným trhem.
Podle obecných pokynů lze operační podporu prohlásit za slučitelnou se společným trhem pouze tehdy, souvisí-li tato podpora s plánem restrukturalizace slučitelným se společným trhem.
Pokud takový plán neexistuje, jsou investice považovány za neslučitelné se společným trhem.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno vrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"(1) The Commission wishes to inform the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that, having examined the information supplied by your authorities on the aid/measure referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.
1. PROCEDURE
(2) In January 2004 the Commission was informed by a citizen of the United Kingdom of investments made with involvement of authorities of the Shetland Islands of the United Kingdom which possibly concerned State aid.
By letters of 17 February 2004 and of 1 September 2004 the Commission has requested the United Kingdom authorities to provide information about these investments, to which the United Kingdom authorities responded by letters of 30 April 2004 and of 13 December 2004.
2. DESCRIPTION
(3) The Shetland Islands Council (SIC), a public authority in Shetland, has set up two trusts, the Shetland Development Trust (Development Trust) and the Shetland Islands Council Charitable Trust (Charitable Trust).
(4) The Development Trust has been established to be the main means of financing economic development projects in Shetland and makes funding available through loans.
The trustees are the councillors of SIC plus two independent trustees.
(5) The Charitable Trust is the trust fund of the SIC that grants loans for charitable purposes.
The trustees of the Charitable Trust are the councillors of SIC plus two independent trustees.
(6) The funding of both the Charitable Trust and the SDT are both derived from a reserve fund set up by the SIC.
This reserve fund itself is funded from an agreement concluded on 12 July 1974 between the SIC and oil companies using the harbour facilities of Sullum Voe.
This agreement states that fees are paid by these companies "in respect of the import of crude oil and as compensation for disturbance caused thereby".
(7) For commercial and development activities the SIC has set up Shetland Leasing and Property Ltd (SLAP), which is a commercial limited company operating for profit wholly owned by Charitable Trust.
The tasks of SLAP are to take equity in local businesses and to make loans to local industry at commercial rates and construct industrial buildings for lease at commercial rents.
(8) As a commercial limited company wholly owned by the Charitable trust the funding for SLAP's activities is mostly provided by funding from the Charitable Trust and by its own profit.
For some specific projects funds are also provided by the SDT.
(9) In 1999 the board of SLAP decided to invest in a company named Shetland Seafish Ltd. This company was established on 7 October 1999 as a result of a financial merger between Williamson Ltd and Ronas Ltd.
Both companies were loss making at the time and considered insolvent. By setting up of Shetland Seafish Ltd and merging both loss making companies it was expected that profits would grow and that the new company would be profit making within a short time.
It was projected that by the end of 2002 Shetland Seafish Ltd would be generating a profit in excess of GBP 460000.
(10) SLAP invested in Shetland Seafish Ltd by acquiring 156250 shares (62,5 %) of the ordinary shares of GBP 1 each and 1000000 preference shares of GBP 1 each (100 %), investing a total amount of in total GBP 1562500.
The other shareholders of ordinary shares were the Shetland Seafish Producers Organisation Ltd (43750 shares), Mr. L.A. Williamson (18750 shares), Mr. R.A. Carter (18750 shares) and the Shetland Fisheries Centre Ltd (12500 shares).
(11) In June 2000 the board of SLAP decided to invest once more in Shetland Seafish Ltd when the company decided to take over the activities of Whalsay Ltd, a loss making fish processing company based in Shetland.
The funding of this take over by SLAP amounted in SLAP acquiring 2000000 additional preference shares in Shetland Seafish Ltd, which were subscribed by SLAP in two trenches; in November 2000 SLAP acquired 1200000 Preference Shares and on 16 February another 800000 Preference Shares.
(12) As from 16 February 2001, the issued shared capital of Shetland Seafish Ltd thus comprised 250000 Ordinary shares and 3000000 Preference shares, held in the same proportions and by the same shareholders as at the initial issuing of shares in 1999.
(13) According to a special resolution adopted in 17 December 1999 by the board of Shetland Seafish Ltd the preference shares in Shetland Seafish Ltd have "the right to a fixed non-cumulative preferential dividend at the rate of 10 % (net of associated tax credit) per annum on the capital for the time being paid up or credit as paid up thereon accruing from the date of subscription therefore and to be paid (to the extent that there are profits available for distribution) annually on 31 January in each year in respect of the 12 months ending on that date; and may be redeemed at par (i.e. at 1 per preference share) plus any unpaid preferential dividend, at the option of the Company at any time after the first anniversary of the date of the allotment of the preference shares."
(14) From the data provided it shows that Shetland Seafish Ltd has been loss making since 1999.
Comments from the United Kingdom
(15) In its letters from 30 April 2004 and of 13 December 2004 the United Kingdom has stated that the investments should be considered as private investments as SLAP is a private body and at the time of the investments both the SIC and SLAP had legitimate expectations that the monies involved should be considered as private funds.
(16) Secondly the United Kingdom states that if the monies involved are considered to be public funds, the investments made by SLAP are investments which could have been decided by a normal private operator.
To support this statement the United Kingdom has provided 2 reports issued with regard to the investments in question: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report.
Shetland Seafish Merger Report
(17) The Seafish Merger Report of 27 September 1999 is a report from Mr. M. Goodlad and Mr. S. Gillani to the Directors of SLAP on "A proposed restructure and merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited".
(18) According to the figures and the prognoses in the report, the merger of L Williamson & Sons (Shetland) Limited & Ronas Fisheries Limited, through the establishing of Shetland Seafish would become profit making within 3 years.
Whalsay Report
(19) The Whalsay Report is a report of Mr. John Inkster, who at that time held the position of Managing Director of Whalsay Fish Processors Ltd, issued in June 2000.
This report gives an analysis of the situation of the companies involved, the developments in the market and possible advantages for Shetland Seafish Ltd to acquire Whalsay Ltd.
3. ASSESSMENT
(20) It must be determined first if the measure can be regarded as State aid and if this is the case, if this aid is compatible with the common market.
Existence of State aid
State resources
(21) The funds of SLAP which have been used for the investment are derived from funding from the Charitable Trust.
The Charitable Trust was created by the SIC to receive and hold on behalf of the Shetland community, disturbance receipts which the oil industry agreed to pay.
(22) As was already pointed out by the Commission in its decision of 3 June 2003 on loans for the purchase of fishing quotas in the Shetland Islands (United Kingdom) [3], these monies, which are directly related to the disturbances caused to the Shetland Islands population and not to the effective supplying of the service of the harbour facilities, cannot be considered as private funds, but must be regarded as State resources for the purposes of Article 87 of the EC Treaty.
(23) The investments of SLAP currently under investigation are funded from the same type of funding.
With regard to the conclusions of the Commission in its decision mentioned above and the fact that the United Kingdom has not provided any additional arguments to proof that these funds are private funds, the Commission considers that the investments must be regarded as granted through State resources.
(24) Furthermore, the decision of the Commission mentioned above also pointed out that the trustees of the Charitable Trust are the councillors of the SIC.
Although these councillors act as trustees ex officio, the fact that they are nominated by the SIC means that the latter is able to exercise a dominant influence over the trust and SLAP as well as over the funds at their disposal.
There is therefore a set of indicators showing that decisions can not be taken without regard for the requirements of the public authority.
Market economy investor principle
(25) Public investments are regarded State aid if the investments are decided under circumstances which would not be acceptable for a private investor acting under normal market economy principles.
(26) According to the United Kingdom, SLAP acted like a normal market economy investor in investing in Shetland Seafish Ltd and the take over of Whalsay Ltd by Shetland Seafish Ltd. This would follow from two reports submitted to the board at the time of the investments: the Shetland Seafish Merger Report and the Whalsay Report.
(27) An investment can be considered to be in line with the market economy investor principle if the investment is made in circumstances that would be acceptable to a private investor operating under normal market economy conditions.
An investment would not be considered in line with this principle where the financial position of the company, and particularly the structure and volume of its debt, is such that a normal return cannot be expected within a reasonable time from the investment.
Shetland Seafish Merger Report
(28) The prognoses of profit laid down in the Seafish Merger Report of 27 September 1999 are based on a number of assumptions, for which insufficient arguments are provided.
The report contains a projected profit and loss account, a projected balance sheet and a projected cash flow statement for 2000, 2001 and 2002.
The data in these sheets show that Shetland Seafish Ltd would become profitable and that the turnover is expected to increase in comparison to 2000, with more than 16 % in 2001 and with 26 % in 2002.
However, the report does not contain sufficient data and arguments to establish the reliability of these projections as the necessary data on supply, prices and production to support these expectations are not contained in the report.
(29) Without further argumentation for these projections and assumptions, it is impossible to establish their credibility, both for the Commission at this stage, as well as for any normal private investor wishing to invest in such an operation.
(30) It is mentioned in the report that "the new management organisation and production strategy have been carefully devised to address previous shortfall within the two companies concerned.
But the core of the new philosophy is the recognition that only a market led approach will ensure success and continued whitefish processing in Shetland", which according to the United Kingdom demonstrates that the intent at the time the investments were made was to ensure that the companies were operating in a manner consistent with their market in order to ensure the long term viability if the companies.
(31) From the figures and data contained in the report the Commission can however not established if these arguments have been correctly applied and in absence of further data leading to the decision to invest, the Commission can not establish that indeed the investment could be considered to be a profitable investment and that SLAP has acted like a normal private investor.
(32) With regard to this the Commission at this stage has doubts on the prognosis laid down in the report and is of the opinion that the information laid down in the report would be insufficient for a normal investor in the private market to decide on the investment made by SLAP.
Whalsay Report
(33) The Whalsay report was issued by the managing director of Whalsay Ltd and can not be considered to be an independent report on Whalsay and the possible acquisition of the company by Shetland Seafish Ltd. In the report it is stated that both companies clearly suffer from the restrictive supplies of salmon on the market and that a merger between the two companies "offers not only the best, but maybe the only chance of securing continued and sustainable employment in this industry".
(34) The report furthermore concludes that "The decision of the Board of SLAP, should it approve proposals to invest in the merger between Seafish and Whalsay, must therefore be to a background of ensuring that salmon supplies are secured on an enduring basis; the risk of not achieving this must make approval of the merger a highly risky decision and leave both SLAP and Seafish vulnerable.".
(35) With regard to the doubts expressed in the report on the profits to follow from the merger between the companies, the reference to securing employment in this industry and the fact that the report does not contain sufficient data to show the profitability of the investment in question, the Commission at this stage has serious doubts in considering the investment of SLAP in the acquisition of Whalsay Ltd a decision that could have been decided by a normal private investor.
State aid
(36) With regard to the foregoing, the Commission has found insufficient evidence to establish that both investments made by SLAP are normal commercial investments, which could have been decided by any normal private investor.
(37) From the information available to the Commission it is most certain that the companies involved, Williamson Ltd and Ronas Ltd, merged into Shetland Seafish Ltd, and Whalsay Ltd, would not have been able to continue operating without the investments concerned.
In any case, the investments have strengthened their position on the market, which would not have occurred without the investments.
(38) As the investments are clearly in the benefit of the companies involved and these companies are in direct competition with other fish processing companies both within the United Kingdom as in other Member States, at this stage the Commission is of the opinion that these investments appear to be State aids in the sense of Article 87 of the EC Treaty.
Compatibility with the common market
(39) State aid can be declared compatible with the common market if it complies with one of the exceptions foreseen in the EC-Treaty.
As regards to State aid to the fisheries sector, State aid measures are deemed to be compatible with the common market if they comply with the conditions of Guidelines for the examination of State aid to fisheries and aquaculture [4].
According to point 5.3 of the Guidelines "an unlawful aid" within the meaning of Article 1(f) of Regulation (EC) No 659/1999 will be appraised in accordance with the guidelines applicable at the time when the administrative act setting up the aid has entered into force.
(40) As the investments made by SLAP have taken place in 1999 and 2000, the compatibility of the aid shall have to be assessed under the Guidelines for the examination of fisheries and aquaculture of 1997 [5] (further referred to as Guidelines), which were in force at the time.
(41) According to point 2.3 of the Guidelines aid to investment in the processing and marketing of fishery products may be deemed compatible with the common market provided that the conditions for granting it are comparable to those laid down in Regulation (EC) No 3699/93 and are at least as stringent and provided that the level of the aid does not exceed, in subsidy equivalent, the overall level of the national and Community subsidies permitted under those rules.
In addition if the aid concerns investments that are, according to Regulation (EC) No 3699/93, not eligible for community assistance, the Commission has to assess its compatibility with the objectives of the Common Fisheries Policy on a case-by-case basis.
The investments made by SLAP must thus be assessed under these conditions.
(42) According to Article 11(1) of Regulation (EC) No 3699/93 Member States may under the conditions of Annex III to that regulation take measures to encourage capital investment in the field of processing and marketing of fishery and aquaculture products.
Point 2.4 of Annex III states that eligible investments for processing and marketing shall in particular relate to the construction and acquisition of buildings and installation, to the acquisition of new equipment and installation needed for the processing and marketing of fishery and aquaculture products between the time of landing and the end-product stage or to the application of new technologies intended in particular to improve competitiveness and increase value added.
(43) The investments of SLAP can not be considered as investments related to one of these issues and must thus in accordance with point 2.3 of the Guidelines be assessed on a case-by-case basis.
(44) As the investments have the effect of improving the general financial situation of Shetland Seafish Ltd, this aid should be assessed as operating aid.
(45) According to the general principles laid down in point 1 of the Guidelines, aid which is granted without imposing any obligations on the part of recipients and which is intended to improve the situation of undertakings and increase their business liquidity, or is calculated on the quantity produced or marketed, products prices, units produces or the means of production, and which has the effect of reducing the recipients production costs or improving the recipients income is, as operating aid, incompatible with the common market.
(46) According to point 1 of the Guidelines, the Commission shall assess such operating aid on a case-by-case basis where it is linked to a restructuring plan considered to be compatible with the common market.
(47) The United Kingdom has not provided any restructuring plan for the Commission to assess.
According to the Guidelines operating aid can only be declared compatible with the common market if such aid is linked to a restructuring plan compatible with the common market.
Therefore the investments are considered not to comply with the Guidelines.
(48) With regard to the above and on the basis of the information available to the Commission at this stage, the Commission has doubts on the compatibility of the aid with the EC-Treaty.
4. DECISION
(49) The Commission observes that there exist, at this stage of the preliminary examination, as provided for by Article 6 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 88 of the EC Treaty, serious doubts on the compatibility of this aid scheme with the Guidelines for the examination of State aid to Fisheries and aquaculture and, therefore, with the EC Treaty.
(50) In the light of the foregoing considerations, the Commission requires the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland, within one month of receipt of this letter, to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid/measure.
Otherwise the Commission will adopt a decision on the basis of the information in its possession.
It requests your authorities to forward a copy of this letter to the potential recipient of the aid immediately.
(51) In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty and Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999, requests the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid scheme, within one month of the date of receipt of this letter.
It requests your authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately.
(52) The Commission wishes to remind the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect, and would draw your attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.
(53) The Commission warns the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union.
It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter.
All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication."
[1] Rozhodnutí Komise 2003/611/ES a 2003/612/ES ze dne 3. června 2003, Úř. věst.
L 211, 21.8.2003, s. 49 a 63.
[2] Na dotčený režim lze použít obecné pokyny z roku 1997, Úř. věst. C 100, 27.3.1997, s.
[3] 2003/612/EC, OJ L 211 of 21.8.2003, p. 63.
[4] OJ C 229, 14.9.2004, p. 5.
[5] OJ C 100, 27.3.1997, p. 12.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Belgie
Státní podpora C 53/2003 (ex NN 62/2003) – Podpory na restrukturalizaci ABX Logistics
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 142/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 3. května 2005 přepsaném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Belgii své rozhodnutí rozšířit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zainteresované strany mohou zaslat na následující adresu připomínky k opatřením, ohledně kterých rozšiřuje Komise řízení do jednoho měsíce od data zveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu:
Commission européenne
Direction générale de l'énergie et des transports
Direction A – Affaires générales & Ressources
Rue de la Loi, 200
B-1049 BRUXELLES
Fax: (32-2) 296 41 04
Tyto připomínky budou oznámeny Belgii.
Zúčastněná strana, která předloží připomínky, může za předpokladu uvedení důvodů písemně požádat o to, aby nebyla zveřejněna její totožnost.
SHRNUTÍ
1. ŘÍZENÍ
Dopisem ze dne 17. února 2003, oznámila Belgie plán restrukturalizace ve prospěch ABX Logistics (dále jen "ABX"), který byl zaznamenán dne 17. února 2003 pod č. Tren A/13396. Dopisem ze dne 24. července 2003 (č. SG (2003) D/231003), informovala Komise Belgii o svém rozhodnutí zahájit formální vyšetřovacího řízení (č. C 53/03) týkající se tohoto oznámení. Poté, co se strany dohodly o vyjmutí důvěrných údajů belgickými orgány, byl postup řízení zveřejněn v Úř. věst. EU C 9 ze dne 14. ledna 2004.
Dopisem ze dne 29. srpna 2003 (č. GAB.
Loyola de Palacio entrada no 2805), předložily belgické orgány připomínky k zahájení tohoto řízení.
Na základě přijetí připomínek třetích stran, které předala Komise belgickým orgánům dopisem ze dne 18. února 2004 (č. D (2004) 2823), belgické orgány předaly odpověď ABX na připomínky třetích stran dopisem ze dne 18. března 2004 (č. A/15992).
Mezitím belgické orgány aktualizovaly plán restrukturalizace ABX dopisem ze dne 12. prosince 2003 (č. A/37839) a doplnily další informace, zejména dopisy ze dne 19. prosince 2003 (č. A/38582), 18. března 2004 (č. A/15992), 12. listopadu 2004 (č. A/35928), 14. ledna 2005 (č. A/2010), 24. února 2005 (č. A/4889) et 14. března 2005.
Tyto doplňující informace podstatným způsobem mění původní oznámení ze dne 17. února 2003, neboť nahrazují a/nebo doplňují původně stanovená opatření.
Toto rozhodnutí je tedy rozšířením vyšetřování Komise ze dne 24. července 2003, které bylo zveřejněno v Úř. věst. EU ze dne 14. ledna 2004.
Toto rozšíření vyšetřování se týká zejména nových údajů uvedených v dopisech belgických orgánů ze dnů 14. ledna 2005, 24. února 2005 a 14. března 2005.
Obě dvě rozhodnutí o zahájení řízení a o jeho rozšíření je třeba považovat za jeden nerozdělitelný celek.
2. POPIS PODPORY
Dopisem ze dne 17. února 2003 oznámily belgické orgány výchozí finanční podporu SNCB v rámci restrukturalizace ABX.
Toto oznámení uvádělo částku 91,6 milionů eur, kterou SNCB provádí kapitalizaci pohledávky (dlouhodobé financování) ABX–D, –NL, a –F a dále uvádělo částku 140 milionů eur splatného úvěru (krátkodobé financování), které SNCB poskytne stejným subjektům.
Dopisy ze dnů 14. ledna 2005, 24. února 2005 a 14. března 2005 belgické orgány na jedné straně změnily plán a financování restrukturalizace ABX.
Belgické orgány na druhé straně uvádějí, že domácí část aktivit ABX France byla privatizována odkupem podniku zaměstnanci "Převzetí podniku zaměstnanci" a že zbývající část skupiny ABX bude také privatizována.
V otázce financování se jedná se zejména o zvýšení předpokládané podpory.
Celková výše podpory týkající se předpokládaných opatření v Německu, Nizozemsku a ve Francii dosahuje částky 388,5 milionů eur.
Ve snaze o úplnost tohoto rozhodnutí jsou v něm podrobně uvedeny předpokládané podpory, které byly dle zahájení řízení ze dne 24. července 2003 vyplaceny mimo restrukturalizaci, a to za účelem vyjasnění všech předpokládaných podpor týkající se této záležitosti.
2.1 Příjemci
Příjemcem předpokládané podpory, která je předmětem tohoto rozšíření řízení, je ABX Logistics.
2.2 Původ zdrojů
Zdroje dává k dispozici SNCB ve prospěch ABX Logistics.
2.3 Připomenutí pochyb vyjádřených při zahájení řízení
V původním rozhodnutí o zahájení řízení v roce 2003 vyjádřila Komise pochybnost týkající se neexistence státních podpor, a způsobilosti pro podporu a návratu k životaschopnosti restrukturovaných subjektů ABX v Německu, Nizozemsku a ve Francii a také týkající se prevence narušování hospodářské soutěže a omezení podpory na minimum.
Komise také vyjádřila své pochyby týkající se povahy podpory a slučitelnosti částek, které SNCB převedla ve prospěch ABX mimo rámec restrukturalizace a které investovala, aby získala světovou síť ABX.
3. DALŠÍ POCHYBNOSTI KOMISE
S ohledem na nové oznámené údaje Komise rozšiřuje své pochybnosti, které vyjádřila při zahájení původního řízení, pokud jde o povahu státní podpory a slučitelnost nových částek, které SNCB navrhuje vložit do ABX.
Vyjadřuje také své pochyby týkající se skutečnosti, že převzetí části ABX ve Francii zaměstnanci není součástí restrukturalizace.
Pokud převzetí podniku zaměstnanci nepředstavuje opatření restrukturalizace, Komise vyjadřuje své pochyby týkající se slučitelnosti tohoto opatření, vzhledem k tomu, že by představovalo operativní opatření poskytnuté mimo plán restrukturalizace, u nichž zřejmě čl. 87 odst. 2 a 3 nestanoví odchylku od odstavce 1 uvedeného článku.
Pokud převzetí podniku zaměstnanci představuje restrukturalizační opatření, Komise rozšiřuje pochyby vyjádřené při zahájení řízení, aby ověřila, zda kritéria schválení této nové podpory restrukturalizace jsou uspokojující.
Vzhledem k výše uvedeným pochybnostem se Komise domnívá, že je nutné rozšířit řízení na nové, výše uvedené skutečnosti.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, jakákoliv protiprávní podpora může být předmětem zinkasování nazpět od jejího příjemce.
ZNĚNÍ DOPISU
"Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la Belgique qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur l'aide citée en objet, elle a décidé d'étendre la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
1. LA PROCÉDURE
(1) Par lettre du 17 février 2003, la Belgique a notifié un plan de restructuration en faveur d'ABX Logistics (ci-après "ABX"), qui a été enregistré le 17 février 2003 sous le no Tren A/13396.
Par lettre du 24 juillet 2003 (no SG (2003) D/231003), la Commission a informé la Belgique de sa décision d'ouvrir la procédure formelle d'enquête (no C 53/03) à l'égard de cette notification.
Après accord sur l'expurgation des données confidentielles donnée par les autorités belges la procédure d'enquête a été publiée au JO C 9 du 14.1.2004.
(2) Par lettre du 29 août 2003 (no GAB.
Loyola de Palacio entrada no 2805), les autorités belges ont soumis leurs commentaires à l'égard de cette ouverture de la procédure.
(3) Suite à la réception de commentaires de tiers, soumis par la Commission aux autorités belges par lettre du 18 février 2004 (no D (2004) 2823), les autorités belges ont fait parvenir la réponse d'ABX aux commentaires des tiers par lettre du 18 mars 2004 (no A/15992).
(4) Dans l'intervalle cependant, les autorités belges ont actualisé le plan de restructuration d'ABX par lettre du 12 décembre 2003 (no A/37839) et ont apporté des compléments d'information notamment par lettres du 19 décembre 2003 (no A/38582), 18 mars 2004 (no A/15992), 12 novembre 2004 (no A/35928), 14 janvier 2005 (no A/2010), 24 février 2005 (no A/4889) et 14 mars 2005.
(5) Ces informations complémentaires modifient substantiellement la notification initiale du 17 février 2003, en remplaçant et/ou complétant les mesures prévues initialement.
En conséquence, la présente décision constitue une extension de la procédure d'enquête de la Commission du 24 juillet 2003, publiée au JO du 14 janvier 2004.
(6) Cette extension de la procédure d'enquête repose essentiellement sur les éléments nouveaux inclus dans les courriers des autorités belges des 14 janvier 2005, 24 février 2005 et 14 mars 2005.
(7) Les deux décisions d'ouverture et d'extension de la procédure doivent être regardées comme formant un ensemble indissociable.
2. DESCRIPTION DE L'AIDE
2.1.
Rappel — la restructuration notifiée le 17 février 2003
(8) Le plan de restructuration initial prévoyait
- d'une part que les 107 filiales ABX de la SNCB, détenues par différentes holdings ABX, seraient regroupées sous un holding général,
- d'autre part, que les filiales d'ABX LOGISTICS (Deutschland) GmbH (ci après ABX-D), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (ci-après ABX-NL) et ABX LOGISTICS (France) SA (ci-après ABX-F) étaient en difficulté et devaient être restructurées pour devenir viables.
(9) Les mesures de restructuration consistaient donc en la réorganisation de la structure juridique d'ABX par le biais de l'intégration de l'ensemble des entités juridiques du groupe sous une même société holding [1], en la cession (et fermeture) d'actifs [2] et autres mesures opérationnelles en Allemagne, Pays-Bas et France, en vue de générer une amélioration supplémentaire du résultat opérationnel [3].
(10) Pour ce faire, les autorités belges avaient notifié à la Commission que la SNCB apporterait l'essentiel du financement nécessaire à cette restructuration: les montants initialement notifiés portaient sur 91,6 millions d'euros de conversion de dettes d'ABX-D, -NL et -F, (financement long terme) en capital de la SNCB et sur 140 millions d'euros de crédit remboursable (financement à court terme) accordé par la SNCB aux mêmes entités.
(11) D'autre part, la Commission avait également retenu de la notification initiale que la SNCB transformerait des prêts en capital d'ABX à hauteur totale de 21 millions d'euros [4], ci-après "montants parallèles" en faveur d'ABX LOGISTICS (Ireland) Ltd. ([…] [5] millions d'euros), d'ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. ([…] M€), d'ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. ([…] millions d'euros) et d'ABX LOGISTICS International (Belgium) NV/SA ([…] millions d'euros), (ci-après respectivement "ABX-Irl", "ABX-P", "ABX-Sing" et "ABX-B").
Les autorités belges estimaient que ce montant serait versé "hors périmètre de la restructuration notifiée" et ne constituait par conséquent pas une aide d'État au sens de l'article 87 du traité.
(12) En outre, la Commission avait également constaté le versement en 2001, d' "autres montants" à hauteur totale de 150 millions d'euros [6] par la SNCB à ABX-D, -NL et -F, sans notification préalable à la Commission.
(13) Finalement, la Commission avait retenu, qu'entre 1998 et 2001, la SNCB a dépensé un montant de 672,4 millions d'euros [7], pour l' "acquisition" du réseau ABX et qu'un certain nombre de garanties auraient été accordées soit par l'État soit par la SNCB.
2.2.
Rappel — les doutes de la Commission du 23 juillet 2003
(14) Dans son ouverture de la procédure d'enquête, la Commission avait exprimé ses doutes sur les aspects suivants:
(15) Présence d'aide: doutes quant à l'affirmation des autorités belges que le versement de fonds (soit sous forme de crédits remboursables soit sous forme d'apports en fonds propres) par la SNCB dans le cadre de la restructuration d'ABX constituait une transaction normale au sein d'un groupe et ne constituait pas une aide d'État au sens de l'article 87 du traité.
Pour rappel, dans son ouverture de procédure initiale, la Commission avait notamment émis des doutes quant à la compatibilité avec le principe de l'investisseur en économie de marché (ci-après "PIEM") des (ré)investissements effectués par la SNCB dans ABX.
(16) Restructuration — éligibilité: doutes quand à l'éligibilité d'ABX-D, -NL et -F aux aides à la restructuration, dès lors que le reste du groupe ABX pouvait contribuer davantage aux besoins financiers des entités à restructurer.
(17) Restructuration — viabilité, distorsion et limitation de l'aide: doutes par rapport au volet financier du plan de "restructuration", qui prévoyait de palier les besoins financiers à long terme (besoin en fonds propres) des entités ABX concernées, au moyen d'un financement en grande partie à court terme (crédit remboursable de 140 millions d'euros).
Dès lors, la Commission avait également exprimé ses doutes sur la capacité d'un tel financement à permettre le retour à la viabilité durable des entités concernées.
En outre les contreparties proposées (en terme de réductions de capacité) ne semblaient pas suffisantes pour éviter toute distorsion de concurrence et pour permettre de limiter l'aide à son minimum.
(18) "Montants parallèles": doutes quant à l'affirmation des autorités belges, que la transformation par la SNCB de prêts en capital d'ABX à hauteur totale de 21 millions d'euros [8], ci-après "subventions parallèles" constituait une transaction normale au sein du groupe SNCB.
Les autorités belges estimaient que ce montant serait versé "hors périmètre de la restructuration notifiée" et ne constituait par conséquent pas une aide d'État au sens de l'article 87 du traité.
Les doutes de la Commission à cet égard portaient également sur la compatibilité de telles aides potentielles.
(19) "Autres montants": doutes de la Commission sur la compatibilité du versement en 2001, des "autres subventions", sans notification préalable à la Commission.
Les doutes de la Commission à cet égard portaient sur la présence et la compatibilité d'aides potentielles.
(20) "Acquisition d'ABX par la SNCB": doutes quant à la compatibilité des dépenses par la SNCB pour l' "acquisition" du réseau ABX et quant à l'attribution de garanties étatiques.
2.3.
Le plan de "restructuration" notifié le 14 janvier 2005
(21) Par courriers du 14 janvier 2005, 24 février 2005 et 14 mars 2005, les autorités belges ont fait parvenir des informations additionnelles, qui modifient le plan et le financement de la restructuration d'ABX.
Dans ce contexte, et compte tenu des doutes soulevés par la Commission dans son ouverture de procédure initiale, les autorités belges informent la Commission du rachat (à un prix négatif estimé à […] millions d'euros) de l'entreprise par les salariés (ci-après "RES") pour la partie non internationale des activités [9] d'ABX en France.
Selon les informations du 14 janvier 2005, un accord de principe sur le RES a été conclu avec le management français fin décembre 2004.
Cet accord précise que:
(a) L'activité "Road Domestic" reprise comprendra tous les éléments incorporels (fonds de commerce, archives, droits aux baux, droit aux crédit-baux) et corporels (immeubles, matériel, mobiliers), à l'exception de tout élément d'actif circulant et de toutes dettes, lesquelles conduisent à un actif net négatif de 57 millions d'euros à charge de la SNCB (voir ci-après).
(b) Le personnel repris comprendra environ 1300 salariés (fonctions opérationnelles et fonctions de support (comptabilité, administration générale, informatique)) [10],
(c) les activités seront cédées par la SNCB au management français pour un prix négatif estimé à un montant de […] millions d'euros.
Le prix final pourrait varier légèrement en fonction du nombre exact de personnel transféré.
(22) Le calcul de ce prix est basé sur un business plan établi par le management de la société en France qui se porte acquéreur.
Il correspond à la valeur de marché des activités, soit la valeur actualisée des cash flows (négatifs) générés par les activités pendant la durée 2005-2007.
(23) Selon les informations des autorités belges du 14 janvier 2005, avant conclusion de l'acte de cession la SNCB soumettra le business plan de la nouvelle entité à un expert indépendant (la société […]) afin de faire confirmer que ce prix négatif correspond bien à la valeur de marché de l'entreprise.
Le rapport de cette expertise sera soumis à la Commission.
(24) Ce RES doit être réalisé en deux étapes: d'une part le transfert des actifs et du personnel y attaché vers une société nouvelle, filiale d'ABX LOGISTICS (France) SA et d'autre part, l'acquisition par le management d'ABX LOGISITCS (France)SA de la société nouvelle.
(25) Finalement, un protocole de cession a été signé le 31 janvier 2005 entre la SNCB-Holding et ABX LOGISTICS (France) S.A. d'une part et Monsieur Jacques Caillé, Directeur Général d'ABX LOGISTICS (France) S.A, et la société JC Invest One S.A. d'autre part.
La société JC Invest One S.A. est détenue à […] % par […].
Le protocole autorise Jacques Caillé à intéresser des cadres d'ABX LOGISTICS (France) SA à l'opération de RES.
La reprise sera effective à partir du 31 mars à minuit.
(26) Les autorités belges considèrent que le soutien de la SNCB à ABX-F dans le cadre du RES ne fait pas partie du plan de restructuration.
Selon les autorités belges, ce soutien serait conforme au Principe de l'investisseur en économie de marché (ci-après "PIEM") étant donné qu'il est moins coûteux pour la SNCB qu'un scénario éventuel de désengagement pour la partie concernée de la société(voir ci-dessous).
(27) D'autre part, mis à part le RES prévu pour l'activité domestique routière d'ABX-F, les autorités belges envisagent la privatisation de l'entièreté du groupe ABX et indiquent que les négociations avec un partenaire privé sont à un stade avancé.
(28) En outre, concernant le financement, il s'agit essentiellement d'une augmentation de l'aide présumée.
Le montant total de l'aide présumée concernant les mesures prévues en Allemagne, aux Pays-Bas et en France s'élève à 388,5 millions d'euros.
(29) Comparaison des anciens et nouveaux éléments du dossier par rapport auxquels des doutes sont soulevés:
_BAR_ Anciens éléments du dossier _BAR_ Nouveaux éléments du dossier _BAR_
ABX Allemagne _BAR_ Apport par la SNCB à ABX-Allemagne de 72,4 millions d'euros de crédit relais remboursable et de 50 millions d'euros de conversion de dettes en capital de la SNCB. _BAR_ Apport en fonds propres à ABX-D sous diverses formes à hauteur de 157,4 millions d'euros. _BAR_
ABX Pays-Bas _BAR_ Apport par la SNCB à ABX-Pays-Bas de 7,7 millions d'euros de crédit relais remboursable et de 12,6 millions d'euros de conversion de dettes en capital de la SNCB. _BAR_ Apport en fonds propres à ABX-NL sous diverses formes à hauteur de 10,6 millions d'euros. _BAR_
ABX-France _BAR_ Apport par la SNCB à ABX-France de 38,9 millions d'euros de crédit relais remboursable et de 29 millions d'euros de conversion de dettes en capital de la SNCB. _BAR_ Contributions sous diverses formes à hauteur de 220,5 millions d'euros, pour pourmettre la RES. _BAR_
ABX Holding + divers _BAR_ Mis à disposition par la SNCB au holding ABX de 40,3 millions d'euros de trésorerie, dont 30 millions d'euros de provisions pour risques. _BAR_ Ce point ne figure plus au plan de restructruation. _BAR_
(30) Ces nouveaux éléments du dossier annulent et remplacent les anciens éléments.
Les nouveaux montants ne s'ajoutent donc pas aux anciens.
(31) Selon la nouvelle situation, devront donc être apportés:
(a) 157,4 millions d'euros au lieu de 50 millions d'euros en fonds propres pour la restructuration d'ABX en Allemagne, pour amener ABX-D à un niveau de fonds propres de 14,4 millions d'euros (au 31.12.2004), comparé à un total bilantaire de 234 millions d'euros (au 31.12.2003).
(b) 10,6 millions d'euros au lieu de 12,6 millions d'euros en fonds propres pour la restructuration d'ABX aux Pays-Bas, pour amener ABX-NL à un niveau de fonds propres de 9,3 millions d'euros (au 31.12.2004), comparé à un total bilantaire de 35,7 millions d'euros (au 31.12.2003).
Pour ABX-D et –NL, ces montants prennent la forme d'augmentation de capital soit par conversion de dettes existantes, soit par apport en nouveaux fonds propres;
(c) 220,5 millions d'euros pour permettre le RES d'une partie d'ABX en France.
Ce montant correspond à des charges définitives de la SNCB et prend notamment la forme d'abandon de créances et de couverture des pertes futures, tel que détaillé ci-dessous
(32) L'impact du RES est calculé dans le tableau ci-dessous et comparé au coût pour la SNCB d'un scénario de liquidation.
Le coût du scénario de liquidation (183 ± 20 millions d'euros) est plus élevé de 48 millions d'euros et plus risqué par rapport au coût du R.E.S. (135 ± 10 millions d'euros).
Il faut noter que les chiffres repris dans le tableau ci-dessous sont des estimations du management basées sur un business plan qui sera vérifié et confirmé par la société d'experts indépendants […].
M€ _BAR_
_BAR_ ABX-WW _BAR_ ABX-D _BAR_ ABX-NL _BAR_ ABX-F _BAR_ Total valeur min. _BAR_ Total valeur max. _BAR_
Scénario RES dès 2005 _BAR_ Scénario désengagement dès 2005 _BAR_
Subvention SNCB notifiée 17.2.2003 + intérêts _BAR_ _BAR_ 53,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Subvention SNCB additionnel 14.1.2005 _BAR_ _BAR_ 100,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Intérêts sur Aide au sauvetage _BAR_ _BAR_ 4,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Total A. _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 168,0 _BAR_
Rappel — Fonds propres ABX 2004 ( 31.12.2004) avant apports SNCB _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ -168,0 _BAR_ -168,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dette envers SNCB (qui ne sera pas remboursée) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dont: Impact de la conversion de dettes Pre-2002 en capital _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dont: Utilisation "rescue aid" au 31.12.2004—hors intérêts _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dont: Intérêts sur rescue aid utilisé au 31.12.2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Réduction de valeur sur les actifs incorporels _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Plus value sur vente Contract Logistics à MGF non encore comptabilisée _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Plus value sur trasfert Eurocargo, Air&Sea, Mitjaville et Lacombe vers ABX-WW _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Sous-total (B.1.): Actif net d'ABX Logistics France 31.12.2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Finalisation du plan social en cours (PSE4) — dépenses 2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Couverture des pertes 2005 pour activités non incluses dans le R.E.S. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Couverture des pertes pendant période de négociation du plan social — 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Couverture des pertes pendant 4 mois supplémentaires — 2006 (risque) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nouveau plan social sur personnel restant _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Rupture des contrats bail _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Rupture des autres contrats _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Prix cession _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Sous-total (B.2.) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Total _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ -134,5 _BAR_ -182,5 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Total B. contribution SNCB nécessaire, chiffre arrondi _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 135 _BAR_ 183 _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_
Abandon créance _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Total C. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Total C.+B. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_
Total A. _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 168,0 _BAR_ 168,0 _BAR_
Total B. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_
Total C. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Total D. = (Total C.+ Total B. arrondi + Total A.) _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 388,5 _BAR_ 436,5 _BAR_
(33) Le tableau ci-dessus reprend d'abord les montants attribués par la SNCB à ABX-D et ABX-NL
(34) Concernant ABX-F, le tableau ci-dessus reflète pour l'essentiel, que le coût total du RES pour la SNCB est de 220,5 millions d'euros, dont 135millions d'euros pour désintéresser les créanciers d'ABX-F et 85,5 millions d'euros d'abandon de créances de la SNCB en faveur d'ABX-F (point D).
Ce coût de 220,5 millions d'euros est moins élevé de 48 millions d'euros que le coût de 268,5 millions d'euros d'un hypothétique scénario de liquidation.
(35) L'impact du RES est calculé sur base de l'actif net estimé à -57 millions d'euros de la société ABX LOGISTICS (France) SA au 31 décembre 2004, qui tient compte des plus values non encore comptabilisées sur la vente de Contract Logistics à MGF et la vente des activités internationales à la SNCB, ainsi que de la réduction de valeur sur les actifs incorporels (marque, …), vu que la société sera active sous un nouveau nom.
Cet actif net de -57 millions d'euros correspond à la différence entre, d'une part, les créances vis-à-vis des clients et les avoirs en banque et, d'autre part, les dettes vis-à-vis des fournisseurs et créanciers (ONSS, administrations fiscales…), et correspond donc à une sortie de cash pour de la SNCB.
(36) A cette sortie de cash s'ajoute le coût (hors-bilan) de 13 millions d'euros du plan social en cours de finalisation, et la couverture des pertes en 2005 des activités qui ne feront pas partie du R.E.S. (contrats logistiques restants et personnel non transféré) pour environ 5 millions d'euros.
Le reste des coûts dépend du scénario considéré: dans le cadre du scénario R.E.S. retenu, la SNCB aurait dû payer un prix négatif d'environ […] millions d'euros; alternativement, dans le scénario hypothétique de liquidation, la SNCB devra supporter les pertes pendant une période allant potentiellement jusqu'en avril 2006 en vertu de la loi sociale française.
Le total du plan social et des ruptures de contrats généreront ainsi un coût d'environ […] millions d'euros, soit 48 millions d'euros de plus que le coût de […] millions d'euros dans le cas retenu du RES pour un prix négatif de […] millions d'euros.
(37) En effet, selon les autorités belges, l'impact financier (cash et comptable) pour la SNCB d'un scénario de liquidation aurait été significativement plus lourd (de l'ordre de 48 millions d'euros de coûts cash additionnels par rapport au scénario de RES), en raison:
(a) Du plan social à couvrir pour les 1300 travailleurs licenciés (coût estimé à 44 millions d'euros).
(b) De la perte à couvrir par la SNCB, en vertu de la législation sociale française, pendant la période nécessaire à la négociation du plan social avec les organisations représentatives du personnel (coût estimé à 35 à 50 millions d'euros supplémentaires par rapport au scénario de R.E.S.).
(c) Des coûts de rupture des contrats de bail pour les sites restant en France (coût estimé à 8 millions d'euros).
(d) Des coûts de rupture des autres contrats avec les fournisseurs et partenaires (coût estimé à 6 millions d'euros).
(e) […].
(38) Les autorités belges indiquent que le scénario de liquidation hypothétique d'une partie d'ABX-F consiste en une liquidation à l'amiable [11], soit une liquidation décidée en l'absence d'état de cessation des paiements d'ABX LOGISTICS (France).
Une telle liquidation imposerait l'apurement intégral du passif social.
La clôture de la liquidation ne pourrait être prononcées que si les comptes ont été apurés et les dettes sociales intégralement remboursées.
(39) Les autorités belges indiquent également:
"Il convient par ailleurs de préciser que les créanciers d'une société en liquidation amiable, ou son liquidateur, disposent, au cours d'une procédure de liquidation amiable, du droit de demander la mise en redressement judiciaire ou la liquidation judiciaire de ladite société, si les conditions en sont réunies (constatation de l'impossibilité de faire face au passif exigible avec l'actif disponible).
[…] [12]."
2.4.
L'enjeu financier global du dossier
(40) Selon le plan de restructuration modifié, l'évolution du chiffre d'affaires, des résultats et des fonds propres est présenté comme suit.
M€ _BAR_
_BAR_ ABX-WW _BAR_ ABX-D _BAR_ ABX-NL _BAR_ ABX-F _BAR_
périmètre 31.12.2004 (incl.
ABX-France interantional) et avec ABX-D et ABX-NL _BAR_
A.Chiffre d'affaires (CA) ABX _BAR_ _BAR_ (hors Air&Sea) _BAR_ _BAR_ _BAR_
CA 2002 _BAR_ 2267 _BAR_ 606 _BAR_ 67 _BAR_ 639 _BAR_
CA 2003 _BAR_ 2132 _BAR_ 502 _BAR_ 55 _BAR_ 541 _BAR_
CA 2004 (estimation) _BAR_ 2188 _BAR_ 486 _BAR_ 53 _BAR_ 413 _BAR_
CA 2005 (estimation) _BAR_ 2479 _BAR_ 471 _BAR_ 60 _BAR_ n.d. _BAR_
CA 2006 (estimation) _BAR_ 2658 _BAR_ 492 _BAR_ 63 _BAR_ n.d. _BAR_
CA 2007 (estimation) _BAR_ 2810 _BAR_ 518 _BAR_ 68 _BAR_ n.d. _BAR_
B.Résultat net ABX _BAR_ _BAR_ (hors Air&Sea) _BAR_ _BAR_ _BAR_
Résultat net 2002 _BAR_ -107,2 _BAR_ -72,2 _BAR_ -13,0 _BAR_ -79,2 _BAR_
Résultat net 2003 _BAR_ -32,6 _BAR_ -28,2 _BAR_ -5,4 _BAR_ -44,3 _BAR_
Résultat net 2004 (estimation) _BAR_ -21,8 _BAR_ -34,3 _BAR_ -2,9 _BAR_ -53,9 _BAR_
Résultat net 2005 (estimation) _BAR_ -8,6 _BAR_ -11,4 _BAR_ -0,4 _BAR_ n.d. _BAR_
Résultat net 2006 (estimation) _BAR_ 10,7 _BAR_ -1,5 _BAR_ 0,3 _BAR_ n.d. _BAR_
Résultat net 2007 (estimation) _BAR_ 25,8 _BAR_ 5,9 _BAR_ 0,6 _BAR_ n.d. _BAR_
C.Fonds propres ABX _BAR_ _BAR_ (incl Air&Sea) _BAR_ (consolidé) _BAR_ (consolidé) _BAR_
Fonds propres 2001 _BAR_ _BAR_ -38,3 _BAR_ 1,7 _BAR_ 15,7 _BAR_
Fonds propres 2002 _BAR_ _BAR_ -127,4 _BAR_ -11,0 _BAR_ -64,0 _BAR_
Fonds propres 2003 _BAR_ 186,0 _BAR_ -156,3 _BAR_ -18,5 _BAR_ -111,8 _BAR_
Fonds propres 2004 ( 31.12.2004) avant mesures de conversion _BAR_ _BAR_ -143,0 _BAR_ -1,3 _BAR_ -168,0 _BAR_
Fonds propres après mesures de conversion _BAR_ 346,0 _BAR_ 14,4 _BAR_ 9,3 _BAR_ -82,5 _BAR_
(41) Bien que le CA d'ABX-WW soit en progression jusqu'en 2007, celui d'ABX-D diminue sensiblement et celui d'ABX-NL connaît un minimum en 2005.
(42) L'évolution du résultat net montre un retour vers l'équilibre en 2006 pour ABX-NL et en 2007 pour ABX-D et ABX-WW.
(43) Les fonds propres d'ABX-D et ABX-NL redeviendraient positifs après apport de nouveaux fonds propres par la SNCB.
(44) Le second tableau représente l'enjeu financier de la restructuration et résume les sommes reprises dans les autres volets du dossier.
M€ _BAR_
_BAR_ ABX-WW _BAR_ ABX-D _BAR_ ABX-NL _BAR_ ABX-F _BAR_ Total valeur min. _BAR_ Total valeur max. _BAR_
Scénario RES dès 2005 _BAR_ Scénario désengagement dès 2005 _BAR_
Subvention SNCB notifiée 17.2.2003 + intérêts _BAR_ _BAR_ 53,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Subvention SNCB additionnel 14.1.2005 _BAR_ _BAR_ 100,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Intérêts sur Aide au sauvetage _BAR_ _BAR_ 4,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Total A. _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 168,0 _BAR_
Total B. contribution SNCB nécessaire, chiffre arrondi _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 135 _BAR_ 183 _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_
Abandon créance _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Total C. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Total C.+B. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_
Total A. _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 168,0 _BAR_ 168,0 _BAR_
Total B. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_
Total C. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Total D. = (Total C.+ Total B. arrondi + Total A.) _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 388,5 _BAR_ 436,5 _BAR_
Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Irlande _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Portugal _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Singapour _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Conversion SNCB de créance en capital pour ABX Belgium _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Total E _BAR_ 12,1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Total Grand E. = Total (E.+ Total Grand D.) _BAR_ 12,1 _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 400,6 _BAR_ 448,6 _BAR_
Injection de capital de la SNCB dans ABX-D en 2001 _BAR_ 55,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Augmentaion de capital par la SNCB dans ABX-D _BAR_ 17,4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Augmentaion de capital par la SNCB dans ABX-NL en 2001 _BAR_ 12,2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Augmentation de capital par la SNCB dans ABX-F en 2001 _BAR_ 30,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Total F. _BAR_ 114,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Total Grand F. = (Total F. + Total Grand E.) _BAR_ 126,7 _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 515,2 _BAR_ 563,2 _BAR_
Total G. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 433,8 _BAR_ 433,8 _BAR_
(45) Le tableau ci-dessus reprend le financement total dans l'ensemble du dossier ABX.
La rubrique "A." spécifie les montants nécessaires en vue de recapitaliser ABX-D et -NL.
Les rubriques "B." et "C." spécifient les montants nécessaires en vue d'amener ABX-F à un niveau de fonds propres permettant la reprise de l'entreprise par les salariés RES tel que prévue ou en vue de financer un hypothétique scénario de désengagement de la partie non internationale d'ABX-F.
Sont ensuite cumulés (rubrique "D.") les subventions de la SNCB pour mener à bien la restructuration d'ABX-D, -NL et -F (RES retenu ou désengagement hypothétique partiel d'ABX-F inclus).
La rubrique "E." reprend les différentes "subventions parallèles" versées par la SNCB à certaines entités du groupe ABX, qui sont, selon les autorités belges, considérées comme étant hors périmètre de la restructuration.
La rubrique "F." reprend les montants des "autres subventions", qui ont été versés à ABX-D, -NL et -F.
La rubrique "G." reprend les frais d'acquisition d'ABX par la SNCB entre 1998 et 2001.
En additionnant les différents totaux on obtient un montant total des sommes investies et à investir par la SNCB dans ABX entre 1998 et la fin de la restructuration (y compris la vente d'une partie d'ABX-F mais sans spécifier les garanties et lettres de confort accordées par la SNCB).
(46) En effet, il apparaît que la SNCB a l'intention d'attribuer une somme de 157,4 millions d'euros pour la restructuration d'ABX-D et 10,6 millions d'euros pour ABX-NL.
En y additionnant le montant nécessaires pour le RES en France, il en résulte une contribution de 388,5 millions d'euros.
En additionnant à ce total les "montants parallèles" notifiées en 2003, il en résulte une somme de 400,6 millions d'euros.
Avec les "autres montants", la somme augmente à 515,2 millions d'euros.
(47) En y ajoutant le coût de 433,8 millions d'euros pour les acquisitions du réseau ABX entre 1998 et 2001, on obtient le total de 949 millions d'euros.
(48) Il est d'autre part à noter, que dans le tableau ci-dessus le total des frais d'acquisition d'ABX par la SNCB entre 1998 et 2001 est de 433,8 millions d'euros, comparé au montant de 672,4 millions d'euros mentionné dans l'ouverture de la procédure initiale [13] comme information officielle des autorités belges.
(49) Cette différence s'explique essentiellement par un certain nombre de doubles comptages d'une part et par la réaffectation de certains montants sous d'autres rubriques du tableau, vu qu'ils ne sont pas liés à l'acquisition.
(50) Il faut déduire de 672,4 millions d'euros les sommes de 12 millions d'euros, de 85,5 millions d'euros, de 114,6 v, de 12,1 millions d'euros et de 14,4 millions d'euros, tel qu'expliqué ci-dessous, ce qui mène au solde de 433,8 millions d'euros ayant effectivement servi à l'acquisition du réseau ABX entre 1998 et 2001.
(51) En premier lieu il faut, selon les autorités belges, supprimer un double comptage à hauteur de 12 millions d'euros sur l'acquisition d'ABX-F, ce qui ramène le total des investissements de la SNCB dans ABX LOGISITICS à 660,4 millions d'euros.
(52) Ensuite dans le montant de 660,4 millions d'euros était inclus le montant de 85,5 millions d'euros de créances, que la SNCB abandonne en faveur d'ABX-F (point C du tableau).
Le montant de 114,6 millions d'euros est également à déduire, vu qu'il est repris sous "autres subventions" (point F.) ci-dessus.
Il était initialement repris à hauteur de 155 millions d'euros, dans l'ouverture de procédure.
Les autorités belges ont toutefois informé la Commission que ce montant doit être réduit, d'une part de 50 millions d'euros, car il est identique à celui notifié au titre de la restructuration en Allemagne et, d'autre part, qu'une augmentation de capital de 17,4 millions d'euros doit être retenue pour ABX-D.
En outre, aux Pays-Bas, l'augmentation de capital de 20 millions d'euros doit être réduite de 7,8 millions d'euros à 12,2 millions d'euros afin de ne pas faire double emploi avec le montant d'acquisition d'ABX-NL.
Le montant de 12,1 millions d'euros doit être déduit vu qu'il est repris sous "subventions parallèles" (point E.) ci-dessus.
Le solde, soit 14,4 millions d'euros n'est pas repris dans le tableau ci-dessus, car il constitue des créances qui, selon les informations dont dispose la Commission, ne sont pas abandonnées et devront dès lors être remboursées par ABX.
(53) En résumé, la différence entre 672,4 millions d'euros et 433,8 millions d'euros résulte d'une part de doubles comptages et d'autre part de réaffectations de montants sous d'autres rubriques du tableau ci-dessus.
3. DOUTES ADDITIONNELS DE LA COMMISSION
(54) La présente décision constitue une extension de la procédure ouverte le 23 juillet 2003 aux nouveaux éléments du dossier décrits ci-dessus et en particulier aux nouveaux montants que la SNCB souhaite accorder (ou a accordé) à ABX.
La Commission exprime uniquement les doutes additionnels à ceux exprimés dans l'ouverture de procédure et qui découlent des nouveaux éléments notifiés début 2005.
3.1.
Doute sur la nature d'aide des mesures notifiées à propos d'ABX-D et -NL
(55) La Commission constate que le montant prévu de soutien financier de la SNCB à ABX-D et ABX-NL, tel que présenté dans la notification du 17 février 2003, a été modifié.
La Commission estime que les circonstances l'ayant amenée à exprimer ses doutes dans l'ouverture de procédure initiale quant à l'absence d'aide d'État, restent d'application.
La Commission étend dès lors ses doutes aux nouveaux montants prévus pour à ABX-D et ABX-NL.
3.2.
Doute sur la nature d'aide des mesures concernant ABX-F
(56) La Commission se demande si les fonds apportés par la SNCB à ABX ne devraient pas être qualifiés de ressources d'État pour des raisons similaires à celles de l'ouverture de procédure.
Elle doute ensuite que cet apport constitue un investissement avisé compte tenu des difficultés d'ABX-F.
Enfin, elle rappelle que les mesures initialement notifiées non seulement pour ABX-D et –NL, mais aussi pour ABX-F avaient pour finalité de rétablir la viabilité du groupe ABX [14].
La Commission constate que les versements à effectuer dans le contexte du RES en France paraissent tout autant remplir cette même finalité, ce qui indique que les mesures de soutien de la SNCB devant permettre le RES, s'inscrivent bien dans la logique d'aide à la restructuration du groupe ABX.
(57) À la lumière de ce qui précède, la Commission exprime ses doutes d'une part quant à l'interprétation des autorités belges, selon laquelle le RES concernant une partie d'ABX-France, ne s'inscrit pas dans le contexte de la restructuration d'ABX et d'autre part, quant à l'absence d'imputabilité à l'État des décisions prises par la SNCB en vue de rétablir la viabilité d'ABX-F et plus généralement du groupe ABX.
Le RES étant réalisé, tout élément d'aide identifié dans ce cadre doit dès lors être considéré comme illégal, sans pour autant qu'il soit porté préjudice à sa compatibilité.
(58) D'autre part, afin de pouvoir lever tout doute additionnel à l'égard du prix de vente à payer dans le cadre du RES d'ABX France, les autorités belges sont invitées à soumettre, au moyen d'une expertise indépendante, les éléments de nature à justifier que le prix de vente du RES corresponde effectivement à un prix de marché.
(59) En outre, en vue de démontrer que le prix de vente ne constitue pas une aide d'État, les autorités belges comparent le coût du RES retenu au coût d'une hypothétique liquidation à l'amiable, qui, selon le calcul présenté, serait plus onéreuse de 48 millions d'euros que le RES.
Ce calcul, qui a pour but de satisfaire le Principe de l'investisseur en économie de marché (ci-après "PIEM"), comporte la couverture par la SNCB, de pertes encourues par ABX France pendant la négociation du plan social.
C'est essentiellement ce coût, prévu d'être couvert par la SNCB, qui rend le scénario de liquidation plus onéreux que le RES. […].
(60) La Commission observe à titre liminaire que la comparaison du scénario RES avec une hypothétique "liquidation à l'amiable" n'est pas nécessairement la comparaison pertinente dans ce contexte.
En effet, un investisseur privé placé dans une situation comparable chercherait la solution la moins coûteuse pour lui, sans exclure l'hypothèse d'une liquidation forcée si elle s'avérait la plus intéressante d'un point de vue économique.
(61) La Commission rappelle aussi que, en principe, une société comme ABX France répond de ses obligations avec son propre patrimoine social.
La responsabilité des actionnaires pour les obligations de la société ne va normalement pas au delà du capital social de celle-ci et n'affecte donc pas les patrimoines propres des différents actionnaires.
Ce n'est que dans des cas exceptionnels et dans des conditions très strictes que certaines législations nationales prévoient la possibilité pour des tiers de se retourner vers des actionnaires.
(62) La Commission exprime à cet égard des doutes […] que la SNCB […] soit juridiquement tenue de couvrir les pertes en question. […].
D'autre part […] le dossier ne comporte pas d'indication que la société mère […] ait commis des "fautes de gestion".
Or, ce deuxième élément est indispensable pour qu'on puisse envisager une quelconque responsabilité juridique en droit national français.
(63) Enfin, même dans l'hypothèse peu vraisemblable où toutes ces conditions exigées par le droit national pour engager la responsabilité […] seraient remplies, ceci n'exclurait pas pour autant le caractère d'aide d'État de ces interventions en faveur de la filiale.
En effet, une telle hypothèse impliquerait que l'entreprise publique ait préalablement accordé de façon implicite, à travers ses actes, une garantie en faveur de sa filiale.
Or, un tel comportement de la part d'une entité publique par rapport à une filiale en difficulté est en principe un avantage au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité.
(64) La Commission considère donc à ce stade et sur la base des éléments à sa disposition que les interventions envisagées dans le cadre du RES d'ABX France pourraient être constitutives d'aides d'État dont la compatibilité doit être examinée dans le cadre de la présente procédure.
3.3.
Doute sur l'incidence de la privatisation d'ABX-WW
(65) En cas de privatisation de la holding ABX-WW, les autorités belges sont également priées de bien vouloir fournir les éléments d'information nécessaire en vue de démontrer qu'une telle privatisation se ferait au prix du marché et n'impliquerait aucun élément d'aide d'État additionnel aux aides identifiée dans l'ouverture et la présente extension de procédure.
De tels éléments seront nécessaires en vue de pouvoir, le cas échéant, lever tout doute de la Commission à cet égard.
3.4.
Doute sur la nature d'aide concernant les autres volets du dossier
(66) A l'égard des autres volets du dossier, pour lesquels les montants ont été révisés, et qui, selon les autorités belges, ne concernent pas le "plan de restructuration", la Commission maintient son appréciation, exprimée dans l'ouverture de la procédure initiale.
3.5.
Compatibilité de l'aide
3.5.1.
Doutes quant à la compatibilité des aides présumées à la restructuration d'ABX-D, -NL
(67) La Commission étend ses doutes quant à la compatibilité de l'aide, tels qu'exprimés dans l'ouverture de la procédure, aux nouveaux montants d'aide à la restructuration en faveur d'ABX-D, -NL.
3.5.2.
Compatibilité du RES
(68) La Commission a indiqué supra que les mesures en faveur d'ABX-F semblaient pouvoir être qualifiées d'aides à la restructuration.
La Commission devra alors vérifier que les critères d'approbation des aides à la restructuration sont respectés.
Elle ne dispose pas encore de suffisamment d'éléments pour vérifier que la viabilité durable de l'entité vendue sera assurée avec un minimum d'aides, tout en occasionnant le moins possible de distorsions de concurrence.
(69) Dans le cas où le RES serait exclu du plan de restructuration, la Commission émet des doutes quant à la compatibilité des aides envisagées.
En effet, le versement d'une aide d'État à une société en difficulté financière, ayant pour but de maintenir celle-ci sur le marché, sans pour autant que le versement des aides présumées ne se fasse dans le contexte d'un plan de restructuration, apparaît constituer une aide opérationnelle.
Pour un tel type d'aide, accordé hors plan de restructuration, les paragraphes 2 et 3 de l'article 87 du traité n'apparaissent pas prévoir de dérogation au paragraphe 1 de ce même article.
Dans ce contexte d'exclusion, la Commission émet des doutes à l'égard de la compatibilité du RES avec les règles aides d'État.
3.5.3.
Doutes quant à la compatibilité des aides présumées objet des autres volets du dossier
(70) La Commission étend ses doutes, tels qu'exprimés dans l'ouverture de la procédure, aux montants révisés objet des autres volets du dossier.
4. CONCLUSION
(71) Eu égard aux conclusions qui précèdent, la Commission exprime des doutes quant à la compatibilité avec le marché commun des mesures nouvelles.
En conséquence, elle étend la procédure formelle d'examen aux nouvelles mesures décrites dans la présente décision, afin d'apprécier leur compatibilité avec le marché commun.
(72) Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission invite la Belgique, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de l'aide dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.
La Belgique est invitée à soumettre les éléments d'information permettant, le cas échéant de clarifier les doutes que la Commission a exprimé ci-dessus.
Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.
(73) La Commission rappelle à la Belgique l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
(74) Par la présente, la Commission avise la Belgique qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication."
"Hierbij stelt de Commissie België ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten met betrekking tot de bovengenoemde steunmaatregel verstrekte inlichtingen, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.
1. PROCEDURE
(1) Bij brief van 17.2.2003 heeft België een plan voor de herstructurering van ABX Logistics (hierna "ABX" genoemd) aangemeld, dat door de Commissie op 17.2.2003 is geregistreerd (nr.
Tren A/13396).
Bij brief van 24.7.2003 (nr.
SG (2003) D/231003) heeft de Commissie België meegedeeld dat zij besloten heeft een formele onderzoeksprocedure (C 53/03) in te leiden naar aanleiding van deze aanmelding.
De onderzoeksprocedure is in PB C 9 van 14.1.2004 gepubliceerd, nadat met de Belgische autoriteiten een akkoord was bereikt over het schrappen van de vertrouwelijke gegevens.
(2) Bij brief van 29.8.2003 (nr.
2805 van het kabinet van Loyola de Palacio) hebben de Belgische autoriteiten opmerkingen gemaakt naar aanleiding van het inleiden van de procedure.
(3) Bij brief van 18.2.2004 (nr.
D (2004) 2823) heeft de Commissie de opmerkingen die zij van derden heeft ontvangen, voorgelegd aan de Belgische autoriteiten.
Het antwoord van ABX op deze opmerkingen van derden is bij brief van 18.3.2004 (nr.
A/15992) door de Belgische autoriteiten aan de Commissie meegedeeld.
(4) In tussentijd hadden de Belgische autoriteiten het plan voor de herstructurering van ABX bijgewerkt (brief nr.
A/37839 van 12.12.2003) en aanvullende informatie verstrekt (brieven nrs.
A/38582 van 19.12.2003, A/15992 van 18.3.2004, A/35928 van 12.11.2004, A/2010 van 14.1.2005, A/4889 van 24.2.2005 en brief van 14.3.2005).
(5) Uit deze aanvullende informatie blijkt dat het oorspronkelijke, op 17.2.2003 aangemelde plan substantieel is gewijzigd en dat de oorspronkelijk geplande maatregelen zijn vervangen en/of aangevuld.
Bij onderhavig besluit wordt de onderzoeksprocedure die de Commissie op 24.7.2003 heeft ingeleid en die gepubliceerd is in het PB van 14.1.2004, uitgebreid.
(6) Deze uitbreiding van de onderzoeksprocedure is voornamelijk gebaseerd op de nieuwe elementen in de brieven van de Belgische autoriteiten van 14.1.2005, 24.2.2005 en 14.3.2005.
(7) De besluiten tot enerzijds inleiding van de procedure en anderzijds uitbreiding ervan moeten als een onlosmakelijk verbonden geheel worden beschouwd.
2. BESCHRIJVING VAN DE STEUN
2.1.
Herinnering — de op 17.2.2003 aangemelde herstructurering
(8) In het oorspronkelijke herstructureringsplan was bepaald dat:
- enerzijds de 107 ABX-filialen van de NMBS, die in handen zijn van verschillende ABX-holdings, worden samengebracht onder één algemene holding;
- anderzijds de filialen ABX LOGISTICS (Duitsland) GmbH (hierna "ABX-D" genoemd), ABX LOGISTICS Holding (Nederland) BV (hierna "ABX-NL" genoemd) en ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. (hierna "ABX-F" genoemd) zich in moeilijkheden bevonden en moesten worden geherstructureerd om rendabel te worden.
(9) De herstructureringsmaatregelen hadden betrekking op de reorganisatie van de juridische structuur van ABX.
Alle juridische entiteiten van de groep werden samengebracht in één holdingmaatschappij [15].
Voorts hield de herstructurering in dat activa [16] werden afgestaan (en gesloten) en dat andere operationele maatregelen in Duitsland, Nederland en Frankrijk werden genomen teneinde de bedrijfsresultaten verder te verbeteren [17].
(10) De Belgische autoriteiten hadden de Commissie meegedeeld dat de NMBS het grootste deel van de financiering van deze herstructurering voor haar rekening zou nemen: de oorspronkelijk aangemelde bedragen hadden betrekking op de omzetting van 91,6 miljoen euro aan schulden van ABX-D, -NL en -F (lange-termijnfinanciering) in kapitaal van de NMBS en op 140 miljoen euro aan terug te betalen kredieten (korte-termijnfinanciering) die door de NMBS aan bovengenoemde filialen waren verstrekt.
(11) De Commissie had uit de oorspronkelijke aanmelding ook opgemaakt dat de NMBS in totaal 21 miljoen euro [18] aan leningen (hierna "parallelle leningen" genoemd) ten gunste van ABX LOGISTICS (Ierland) Ltd. ([…] [19] miljoen euro), ABX LOGISTICS (Portugal) Lda. ([…] miljoen euro), ABX LOGISTICS (Singapore) Pte Ldt. ([…] miljoen EUR) en ABX LOGISTICS International (België) NV/SA ([…] miljoen EUR), (hierna "ABX-Irl", "ABX-P", "ABX-Sing" en "ABX-B" genoemd) zou omzetten in kapitaal van ABX.
De Belgische autoriteiten waren van mening dat dit bedrag buiten de aangemelde herstructurering viel en dus geen staatssteun in de zin van artikel 87 van het Verdrag was.
(12) De Commissie had bovendien ook vastgesteld dat de NMBS in 2001 in totaal 150 miljoen EUR [20]"andere bedragen" aan ABX-D, -NL en –F had uitgekeerd, zonder voorafgaande kennisgeving aan de Commissie.
(13) Ten slotte had de Commissie vastgesteld dat de NMBS tussen 1998 en 2001 672,4 miljoen euro [21] had uitgegeven voor de "verwerving" van het ABX-netwerk en dat de overheid of de NMBS een aantal garanties hadden verstrekt.
2.2.
Herinnering — de twijfels die de Commissie op 23.7.2003 heeft geuit
(14) Bij het inleiden van de procedure heeft de Commissie twijfels geuit over de volgende aspecten:
(15) De aanwezigheid van steun: de Commissie heeft twijfels over de bewering van de Belgische autoriteiten als zouden de fondsen die de NMBS in het kader van de herstructurering van ABX heeft verstrekt (in de vorm van terug te betalen kredieten of omzetting in eigen middelen) een normale transactie binnen een groep betreffen en geen staatssteun in de zin van artikel 87 van het Verdrag zijn.
Bij het inleiden van de oorspronkelijke procedure betwijfelde de Commissie met name of de (her-)investeringen van de NMBS in ABX verenigbaar waren met "het beginsel van een investeerder in een markteconomie" (hierna "BIM" genoemd).
(16) Herstructurering — subsidiabiliteit: de Commissie twijfelt eraan of ABX-D, -NL en –F wel in aanmerking kwamen voor herstructureringssteun omdat de rest van de ABX-groep meer financiële middelen ter beschikking van de te herstructureren entiteiten had kunnen stellen.
(17) Herstructurering — rendabiliteit, concurrentieverstoring en beperking van de steun: de Commissie heeft twijfels over het financiële gedeelte van het "herstructureringsplan"; volgens dat plan zullen de financiële behoeften op lange termijn (behoeften aan eigen middelen) van de betrokken ABX-entiteiten immers worden ondervangen door een financiering die grotendeels op korte termijn wordt verstrekt (terug te betalen krediet van 140 miljoen euro).
De Commissie twijfelt er dan ook aan of een dergelijke financiering de duurzame rendabiliteit van de betrokken entiteiten kan herstellen.
De voorgestelde compensaties (capaciteitsbeperking) lijken bovendien niet te volstaan om concurrentieverstoringen te voorkomen en maken het niet mogelijk de steun tot een minimum te beperken.
(18) "Parallelle bedragen": de Commissie betwijfelt of de door de NMBS doorgevoerde omzetting van leningen in ABX-kapitaal ten bedrage van 21 miljoen euro [22] (hierna "parallelle subsidies" genoemd) een normale transactie binnen de NMBS-groep is, zoals de Belgische autoriteiten beweren.
De Belgische autoriteiten waren van mening dat dit bedrag buiten de aangemelde herstructurering viel en dus geen staatssteun in de zin van artikel 87 van het Verdrag was.
De twijfels van de Commissie hebben eveneens betrekking op de verenigbaarheid van dergelijke potentiële steun.
(19) "Andere bedragen": de Commissie twijfelt eraan of de "andere subsidies" die in 2001, zonder voorafgaande kennisgeving aan de Commissie, zijn uitgekeerd, verenigbaar zijn.
De twijfels van de Commissie hebben betrekking op de aanwezigheid en verenigbaarheid van steun.
(20) "Verwerving van ABX door de NMBS": de Commissie heeft twijfels over verenigbaarheid van de door de NMBS gedane uitgaven voor de "verwerving" van het ABX-netwerk en over de toekenning van overheidsgaranties.
2.3.
Het op 14.1.2005 aangemelde "herstructureringsplan"
(21) Bij brieven van 14.1.2005, 24.2.2005 en 14.3.2005 hebben de Belgische autoriteiten aanvullende informatie verstrekt waaruit blijkt dat het plan voor de herstructurering van ABX en de financiering van dat plan wijzigingen hebben ondergaan.
In deze context, en gezien de twijfels die de Commissie bij het inleiden van haar oorspronkelijke procedure heeft geuit, stellen de Belgische autoriteiten de Commissie ervan in kennis dat de binnenlandse activiteiten [23] van ABX in Frankrijk door het management van het bedrijf zijn overgenomen (MBO, Management Buy Out) voor een negatieve prijs die op […] miljoen euro wordt geraamd.
Volgens de op 14.1.2005 verstrekte informatie is eind december 2004 een principeovereenkomst over de overname bereikt met het Franse management.
In deze overeenkomst is bepaald dat:
(a) de overgenomen "Road Domestic"-activiteiten alle immateriële (goodwill, archieven, huurrechten, leasingrechten) en materiële (gebouwen, materiaal, inboedel) elementen omvatten, met uitzondering van alle rijdende activa en alle schulden, wat leidt tot een negatief nettoactief van 57 miljoen euro ten laste van de NMBS (zie hieronder);
(b) de overname betrekking heeft op ongeveer 1300 werknemers (operationele functies en ondersteunende functies (boekhouding, algemene administratie, informatica)) [24];
(c) de NMBS de activiteiten aan het Franse management verkoopt voor een negatieve prijs die op […] miljoen euro wordt geraamd; de definitieve prijs kan licht variëren naar gelang van het exacte aantal overgedragen werknemers.
(22) Deze prijs is berekend op basis van een ondernemingsplan dat is opgesteld door het Franse management, de koper van de activiteiten.
De prijs stemt overeen met de waarde van de activiteiten, d.w.z. de geactualiseerde waarde van de (negatieve) kasstromen die in de periode 2005-2007 door de activiteiten werden gegenereerd.
(23) Volgens de informatie die de Belgische autoriteiten op 14.1.2005 hebben verstrekt, zal de NMBS vóór het sluiten van de overdrachtsakte het ondernemingsplan door een onafhankelijke auditonderneming ([…]) laten onderzoeken om na te gaan of deze negatieve prijs inderdaad overeenstemt met de marktwaarde van de onderneming.
Het verslag van dit onderzoek zal aan de Commissie worden overgemaakt.
(24) Deze MBO bestaat uit twee fasen: eerst worden de activa en het personeel overgeheveld naar een nieuwe onderneming, een filiaal van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A., en vervolgens neemt het management van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. deze nieuwe onderneming over.
(25) Op 31 januari 2005 is een protocol ondertekend tussen de NMBS Holding en ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. enerzijds en de heer Jacques Caillé, directeur-generaal van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. en de onderneming JC Invest One S.A. anderzijds.
De onderneming JC Invest One S.A. is voor […] % eigendom van […].
Volgens het protocol mag de heer Jacques Caillé kaderleden van ABX LOGISTICS (Frankrijk) S.A. betrekken bij de MBO.
De overname wordt van kracht op 31 maart, om middernacht.
(26) De Belgische autoriteiten zijn van oordeel dat de steun van de NMBS aan ABX-F in het kader van de MBO geen deel uitmaakt van het herstructureringsplan.
Volgens de Belgische autoriteiten zou deze steun in overeenstemming zijn met het beginsel van een investeerder in een markteconomie omdat deze steun voor de NMBS goedkoper is dan een eventuele afstoting van het desbetreffende deel van de onderneming (zie hieronder).
(27) Naast de MBO van de "Road Domestic"-activiteiten van ABX-F zijn de Belgische autoriteiten ook voornemens de volledige ABX-groep te privatiseren.
De onderhandelingen met een privé-partner zouden overigens al vergevorderd zijn.
(28) Wat de financiering betreft, gaat het hoofdzakelijk om een verhoging van de veronderstelde steun.
In totaal bedraagt de veronderstelde steun voor de geplande maatregelen in Duitsland, Nederland en Frankrijk 388,5 miljoen euro.
(29) Vergelijking van de oude en nieuwe elementen van het dossier, met betrekking tot de punten waarover twijfel bestaat:
_BAR_ Oude elementen van het dossier _BAR_ Nieuwe elementen van het dossier _BAR_
ABX Duitsland _BAR_ Bijdrage van de NMBS aan ABX-Duitsland: 72,4 miljoen euro aan terug te betalen overbruggingskredieten en 50 miljoen euro schulden omgezet in kapitaal van de NMBS _BAR_ Bijdrage aan ABX-D: 157,4 miljoen euro aan eigen middelen, in diverse vormen _BAR_
ABX Nederland _BAR_ Bijdrage van de NMBS aan ABX-Nederland: 7,7 miljoen euro aan terug te betalen overbruggingskredieten en 12,6 miljoen euro schulden omgezet in kapitaal van de NMBS _BAR_ Bijdrage aan ABX-NL: 10,6 miljoen euro aan eigen middelen, in diverse vormen _BAR_
ABX-Frankrijk _BAR_ Bijdrage van de NMBS aan ABX-Frankrijk: 38,9 miljoen euro aan terug te betalen overbruggingskredieten en 29 miljoen euro schulden omgezet in kapitaal van de NMBS _BAR_ Bijdrage van 220,5 miljoen euro, in diverse vormen, om de MBO mogelijk te maken _BAR_
ABX Holding + diverse _BAR_ De NMBS stelt de ABX-Holding 40,3 miljoen euro kasmiddelen ter beschikking, waarvan 30 miljoen euro aan voorzieningen voor risico's _BAR_ Dit punt is uit het herstructureringsplan geschrapt _BAR_
(30) De nieuwe elementen uit het dossier maken de oude ongeldig en vervangen ze.
De nieuwe bedragen mogen dus niet bij de oude worden opgeteld.
(31) In de nieuwe situatie bedragen de bijdragen dus:
(a) 157,4 miljoen euro in plaats van 50 miljoen euro aan eigen middelen voor de herstructurering van ABX in Duitsland, om de eigen middelen van ABX-D op een niveau van 14,4 miljoen euro te brengen (op 31.12.2004), vergeleken met een balanstotaal van 234 miljoen euro (op 31.12.2003).
(b) 10,6 miljoen euro in plaats van 12,6 miljoen euro aan eigen middelen voor de herstructurering van ABX in Nederland, om de eigen middelen van ABX-NL op een niveau van 9,3 miljoen euro te brengen (op 31.12.2004), vergeleken met een balanstotaal van 35,7 miljoen euro (op 31.12.2003).
Voor ABX-D en –NL worden deze bedragen verstrekt in de vorm van een kapitaalsverhoging, ofwel door de omzetting van bestaande schulden ofwel door de bijdrage van nieuwe eigen middelen;
(c) 220,5 miljoen euro om de MBO van een gedeelte van ABX-Frankrijk mogelijk te maken.
Dit bedrag stemt overeen met de definitieve lasten van de NMBS en neemt met name de vorm aan van kwijtschelding van schulden en dekking van toekomstige schulden, zoals hieronder in detail uiteengezet.
(32) In onderstaande tabel zijn de gevolgen van de MBO berekend en vergeleken met de kosten van vereffening door de NMBS.
De kosten van een vereffeningsscenario (183 ± 20 miljoen euro) zijn 48 miljoen euro hoger dan de kosten van de MBO (135 ± 10 miljoen euro) en brengen meer risico's met zich mee.
De cijfers in onderstaande tabel zijn ramingen van het management op basis van een ondernemingsplan dat door de onafhankelijke auditonderneming […] zal worden geverifieerd.
miljoen euro _BAR_
_BAR_ ABX-WW _BAR_ ABX-D _BAR_ ABX-NL _BAR_ ABX-F _BAR_ Totaal waarde min. _BAR_ Totaal waarde max. _BAR_
Scenario MBO vanaf 2005 _BAR_ Scenario afstoting vanaf 2005 _BAR_
Subsidie NMBS aangemeld op 17.2.03 + rente _BAR_ _BAR_ 53,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Aanvullende subsidie NMBS 14.1.2005 _BAR_ _BAR_ 100,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Rente op reddingssteun _BAR_ _BAR_ 4,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Totaal A. _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 168,0 _BAR_
Herinnering — Eigen middelen ABX 2004 ( 31.12.2004) vóór bijdragen NMBS _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ -168,0 _BAR_ -168,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Schulden aan NMBS (die niet zullen worden terugbetaald) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Waarvan: effect van de omzetting van schulden van vóór 2002 in kapitaal _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Waarvan: gebruik "reddingssteun" op 31.12.2004, excl. rente _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Waarvan: rente op de tot 31.12.2004 gebruikte reddingssteun _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Waardevermindering van de immateriële activa _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Meerwaarde op de verkoop van Contract Logistics aan MGF, nog niet in de boekhouding opgenomen _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Meerwaarde op de overdracht van Eurocargo, AirSea, Mitjaville en Lacombe naar ABX-WW _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Subtotaal (B.1.): Nettoactief van ABX Logistics France op 31.12.2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Voltooiing van het lopende sociale plan (PSE4) — uitgaven 2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dekking schulden 2005 voor activiteiten die niet onder MBO vallen _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dekking schulden tijdens de onderhandelingsperiode van het sociaal plan — 2005 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dekking schulden gedurende 4 extra maanden — 2006 (risico) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nieuw sociaal plan voor het resterende personeel _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Verbreking huurcontracten _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Verbreking andere contracten _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Overdrachtsprijs _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Subtotaal (B.2.) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_
Totaal _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ -134,5 _BAR_ -182,5 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Totaal B. benodigde NMBS-bijdrage (afgerond) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 135 _BAR_ 183 _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_
Schuldkwijtschelding _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Totaal C. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Totaal C.+B. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_
Totaal A. _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 168,0 _BAR_ 168,0 _BAR_
Totaal B. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_
Totaal C. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Totaal D. = (Totaal C.+ Totaal B. afgerond + Totaal A.) _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 388,5 _BAR_ 436,5 _BAR_
(33) In bovenstaande tabel zijn de bedragen opgenomen die door de NMBS aan ABX-D en ABX-NL zijn toegekend.
(34) Wat ABX-F betreft, blijkt uit bovenstaande tabel dat de totale kosten van de MOB voor de NMBS 220,5 miljoen euro bedragen, waarvan 135 miljoen euro om de schuldeisers van ABX-F te betalen en 85,5 miljoen schulden die door de NMBS worden kwijtgescholden aan ABX-F (punt D).
Deze kostprijs van 220,5 miljoen euro is 48 miljoen euro minder dan de kostprijs van een vereffeningsscenario, dat op 268,5 miljoen euro wordt geraamd.
(35) De gevolgen van de MBO zijn berekend op basis van een nettowaarde van ABX LOGISTICS (France) S.A. dat op 31 december 2004 op -57 miljoen euro is geraamd.
Daarbij is rekening gehouden met de nog niet in de boekhouding opgenomen meerwaarden op de verkoop van Contract Logistics aan MGF en de verkoop van de internationale activiteiten van de NMBS, en met de waardevermindering van de immateriële activa (merk,...), aangezien de onderneming onder een andere naam actief zal zijn.
Dit nettoactief van -57 miljoen euro stemt overeen met het verschil tussen enerzijds de schuldvorderingen ten opzichte van klanten en de banktegoeden en anderzijds de schulden aan leveranciers en schuldeisers (RSZ, belastingen enz.), en vormt dus een kapitaalsafvloeiing voor de NMBS.
(36) Bovenop dit verlies komen nog de kosten (buiten balans) van het sociale plan dat wordt voltooid, ten bedrage van 13 miljoen euro, en de dekking van de in 2005 geleden verliezen die geen deel uitmaken van de MBO (resterende logistiekcontracten en contracten van niet-overgedragen personeel), ten bedrage van ongeveer 5 miljoen euro.
De resterende kosten hangen af van het gehanteerde scenario: in het geval van het MBO-scenario moet de NMBS een "negatieve prijs" van ongeveer […] miljoen euro betalen; in het andere geval, wanneer voor vereffening wordt gekozen, moet de NMBS krachtens de Franse sociale wetgeving de verliezen dragen gedurende een periode die tot april 2006 kan duren.
Samen zullen de kosten van het sociale plan en de contractverbrekingen ongeveer […] miljoen euro bedragen, wat 48 miljoen euro meer is dan de […] miljoen euro die de MBO kost (tegen een negatieve prijs van […] miljoen euro).
(37) Volgens de Belgische autoriteiten zouden de financiële gevolgen (in contanten en boekhoudkundig) van een vereffeningsscenario aanzienlijk zwaarder zijn voor de NMBS (in contanten zou dit scenario 48 miljoen euro meer kosten dan een MBO) wegens:
(a) het sociale plan voor de 1300 ontslagen werknemers (kosten geraamd op 44 miljoen euro);
(b) de verliezen die de NMBS krachtens de Franse sociale wetgeving moet dekken gedurende de periode die nodig is om met de vertegenwoordigers van het personeel te onderhandelen over een sociaal plan (35 tot 50 miljoen euro extra kosten in vergelijking met de MBO);
(c) de kosten voor het verbreken van de huurcontracten voor de resterende sites in Frankrijk (kosten geraamd op 8 miljoen euro);
(d) de kosten voor het verbreken van contracten met leveranciers en partners (kosten geraamd op 6 miljoen euro);
(e) […].
(38) De Belgische autoriteiten geven aan dat het hypothetische scenario voor de vereffening van een gedeelte van ABX-F bestaat uit een minnelijke vereffening vereffening [25].
Dit betekent dat besloten wordt om tot vereffening over te gaan zonder dat ABX LOGISTICS (Frankrijk) in staking van betaling verkeert.
Bij een dergelijke vereffening moeten de passiva van de onderneming volledig worden aangezuiverd.
De vereffening kan pas worden uitgesproken wanneer de rekeningen zijn aangezuiverd en de schulden van de onderneming volledig zijn afgelost.
(39) De Belgische autoriteiten vermelden eveneens het volgende:
"Er wordt overigens op gewezen dat de schuldeisers van een onderneming die zich in minnelijke vereffening vereffening bevindt, of de vereffenaar van een dergelijke onderneming, in de loop van de minnelijke-vereffeningsprocedure het recht hebben een regeling te vragen voor voldoening der crediteuren onder gerechtelijk toezicht of de gerechtelijke vereffening van de onderneming te vragen als aan de nodige voorwaarden hiervoor is voldaan (onmogelijkheid om de opeisbare passiva uit de beschikbare activa te voldoen).
[…] [26]" .
2.4.
Totale financiële belangen in dit dossier
(40) In het gewijzigde herstructureringsplan wordt de ontwikkeling van de omzet, de resultaten en de eigen middelen als volgt gepresenteerd:
Miljoen euro _BAR_
_BAR_ ABX-WW _BAR_ ABX-D _BAR_ ABX-NL _BAR_ ABX-F _BAR_
peildatum 31.12.2004 (incl.
ABX-France internationaal) en met ABX-D en ABX-NL _BAR_
A.Omzet ABX _BAR_ _BAR_ (uitgezonderd Air&Sea) _BAR_ _BAR_ _BAR_
2002 _BAR_ 2267 _BAR_ 606 _BAR_ 67 _BAR_ 639 _BAR_
2003 _BAR_ 2132 _BAR_ 502 _BAR_ 55 _BAR_ 541 _BAR_
2004 (raming) _BAR_ 2188 _BAR_ 486 _BAR_ 53 _BAR_ 413 _BAR_
2005 (raming) _BAR_ 2479 _BAR_ 471 _BAR_ 60 _BAR_ n.d. _BAR_
2006 (raming) _BAR_ 2658 _BAR_ 492 _BAR_ 63 _BAR_ n.d. _BAR_
2007 (raming) _BAR_ 2810 _BAR_ 518 _BAR_ 68 _BAR_ n.d. _BAR_
B.Netto-resultaat ABX _BAR_ _BAR_ (uitgezonderd Air&Sea) _BAR_ _BAR_ _BAR_
Netto-resultaat 2002 _BAR_ -107,2 _BAR_ -72,2 _BAR_ -13,0 _BAR_ -79,2 _BAR_
Netto-resultaat 2003 _BAR_ -32,6 _BAR_ -28,2 _BAR_ -5,4 _BAR_ -44,3 _BAR_
Netto-resultaat 2004 (raming) _BAR_ -21,8 _BAR_ -34,3 _BAR_ -2,9 _BAR_ -53,9 _BAR_
Netto-resultaat 2005 (raming) _BAR_ -8,6 _BAR_ -11,4 _BAR_ -0,4 _BAR_ n.d. _BAR_
Netto-resultaat 2006 (raming) _BAR_ 10,7 _BAR_ -1,5 _BAR_ 0,3 _BAR_ n.d. _BAR_
Netto-resultaat 2007 (raming) _BAR_ 25,8 _BAR_ 5,9 _BAR_ 0,6 _BAR_ n.d. _BAR_
C.Eigen middelen ABX _BAR_ _BAR_ (uitgezonderd Air&Sea) _BAR_ (geconsolideerd) _BAR_ (geconsolideerd) _BAR_
Eigen middelen 2001 _BAR_ _BAR_ -38,3 _BAR_ 1,7 _BAR_ 15,7 _BAR_
Eigen middelen 2002 _BAR_ _BAR_ -127,4 _BAR_ -11,0 _BAR_ -64,0 _BAR_
Eigen middelen 2003 _BAR_ 186,0 _BAR_ -156,3 _BAR_ -18,5 _BAR_ -111,8 _BAR_
Eigen middelen 2004 ( 31.12.2004) vóór herkapitalisering _BAR_ n.d. _BAR_ -143,0 _BAR_ -1,3 _BAR_ -168,0 _BAR_
Eigen middelen na herkapitalisering _BAR_ _BAR_ 14,4 _BAR_ 9,3 _BAR_ _BAR_
(41) Hoewel de omzet van ABX-WW blijft stijgen tot in 2007, daalt de omzet van ABX-D gevoelig en bereikt die van ABX-NL een laagtepunt in 2005.
(42) Uit de tabel blijkt dat het nettoresultaat van ABX-NL in 2006 en van ABX-D en ABX-WW in 2007 weer in evenwicht zal zijn.
(43) Het eigen vermogen van ABX-D en ABX-NL worden weer positief na een bijdrage van eigen middelen door de NMBS.
(44) In de tweede tabel zijn de financiële belangen van de herstructurering weergegeven en zijn de bedragen uit de andere delen van het dossier samengevat:
Miljoen euro _BAR_
_BAR_ ABX-WW _BAR_ ABX-D _BAR_ ABX-NL _BAR_ ABX-F _BAR_ Totale waarde min. _BAR_ Totale waarde max. _BAR_
MBO-scenario vanaf 2005 _BAR_ Afstotingsscenario vanaf 2005 _BAR_
Subsidie NMBS aangemeld op 17.2.03 + rente _BAR_ _BAR_ 53,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Aanvullende subsidie NMBS 14.1.2005 _BAR_ _BAR_ 100,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Rente op reddingshulp _BAR_ _BAR_ 4,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Totaal A. _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 168,0 _BAR_
Totaal B. Benodigde NMBS-bijdrage, afgerond _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 135 _BAR_ 183 _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_
Schuldkwijtschelding _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Totaal C. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Totaal C.+B. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_
Totaal A. _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 168,0 _BAR_ 168,0 _BAR_
Totaal B. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_ 135,0 _BAR_ 183,0 _BAR_
Totaal C. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_ 85,5 _BAR_
Totaal D. = (Totaal C.+ Totaal B. afgerond + Totaal A.) _BAR_ _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 388,5 _BAR_ 436,5 _BAR_
Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX Ierland _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX Portugal _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX Singapore _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Door NMBS gedane omzetting van schulden in kapitaal voor ABX België _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Totaal E _BAR_ 12,1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Totaal Grand E. = Totaal (E.+ Totaal Grand D.) _BAR_ 12,1 _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 400,6 _BAR_ 448,6 _BAR_
Door NMBS in 2001 gedane kapitaalsinjectie in ABX-D _BAR_ 55,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Door NMBS gedane kapitaalsverhoging in ABX-D _BAR_ 17,4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Door NMBS in 2001 gedane kapitaalsverhoging in ABX-NL _BAR_ 12,2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Door NMBS in 2001 gedane kapitaalsverhoging in ABX-F _BAR_ 30,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Totaal F. _BAR_ 114,6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Totaal Grand F. = (Totaal F. + Totaal Grand E.) _BAR_ 126,7 _BAR_ 157,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ 220,5 _BAR_ 268,5 _BAR_ 515,2 _BAR_ 563,2 _BAR_
Totaal G. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 433,8 _BAR_ 433,8 _BAR_
(45) In bovenstaande tabel is de totale financiering van het volledige ABX-dossier uiteengezet.
In rubriek A zijn de bedragen vermeld die nodig zijn voor de herkapitalisering van ABX-D en –NL.
In de rubrieken B en C zijn de bedragen vermeld die nodig zijn om het eigen vermogen van ABX-F op een niveau te brengen dat de MBO van het bedrijf mogelijk maakt, zoals gepland, of om een hypothetisch afstotingsscenario van de niet-internationale activiteiten van ABX-F te financieren.
Vervolgens worden in rubriek D de subsidies opgeteld die de NMBS heeft verstrekt of nog zal verstrekken om de herstructurering van ABX-D, -NL en –F tot een goed einde te brengen (MBO of hypothetische gedeeltelijke afstoting van ABX-F).
Rubriek E bevat de verschillende "parallelle" subsidies die de NMBS heeft verstrekt aan bepaalde entiteiten van de ABX-groep en die, volgens de Belgische autoriteiten, buiten de herstructurering vallen.
Rubriek F bevat de bedragen van de "andere subsidies" die aan ABX-D, -NL en –F zijn uitbetaald.
Rubriek G bevat de kosten die de NMBS tussen 1998 en 2001 heeft gemaakt om ABX te verwerven.
Door de verschillende totalen op te tellen verkrijgt men het totaal van de sommen die de NMBS tussen 1998 en het einde van de herstructurering in ABX heeft geïnvesteerd en nog moet investeren (inclusief de verkoop van een gedeelte van ABX-F, maar zonder de door de NMBS verstrekte garanties en "letters of comfort").
(46) Daaruit blijkt dat de NMBS voornemens is 157,4 miljoen euro te besteden aan de herstructurering van ABX-D en 10,6 miljoen euro aan die van ABX-NL.
Samen met het benodigde bedrag voor de MBO in Frankrijk brengt dit de totale bijdrage op 388,5 miljoen euro.
Door bij dit totaal ook nog de in 2003 aangemelde "parallelle bedragen" op te tellen, komt het bedrag op 400,6 miljoen euro.
Door er de "andere bedragen" aan toe te voegen, komt het bedrag op 515,2 miljoen euro.
(47) Voeg daar nog de kosten van 433,8 miljoen euro aan toe die tussen 1998 en 2001 zijn gemaakt voor de verwerving van ABX en het totaal komt op 949 miljoen euro.
(48) Er zij overigens op gewezen dat in bovenstaande tabel het totaal van de kosten die de NMBS tussen 1998 en 2001 heeft gemaakt voor de verwerving van ABX 433,8 miljoen euro bedraagt, terwijl de Belgische autoriteiten bij het inleiden van de oorspronkelijke procedure [27] in hun officiële informatie een bedrag van 672,4 miljoen euro hadden vermeld.
(49) Dit verschil valt hoofdzakelijk te verklaren door een aantal dubbele boekingen en doordat bepaalde bedragen nu in andere rubrieken van de tabel zijn opgenomen omdat ze geen verband houden met de verwerving.
(50) Van het bedrag van 672,4 miljoen euro moeten de bedragen van 12,0, 85,5, 114,6, 12,1 en 14,4 miljoen euro worden afgetrokken, zoals hieronder uiteengezet, waardoor tussen 1998 en 2001 in totaal nog 433,8 miljoen euro zijn gebruikt voor de verwerving van ABX.
(51) Ten eerste moet volgens de Belgische autoriteiten een dubbele boeking ter waarde van 12 miljoen euro voor de verwerving van ABX-F worden afgetrokken, waardoor het totale door de NMBS in ABX LOGISTICS geïnvesteerde bedrag op 660,4 miljoen euro komt.
(52) In dit bedrag van 660,4 miljoen euro waren ook 85,5 miljoen euro aan schulden begrepen, die de NMBS heeft kwijtgescholden ten gunste van ABX-F (punt C van de tabel).
Ook het bedrag van 114,6 miljoen euro moet worden afgetrokken omdat het in de rubriek "andere subsidies" (punt F) is opgenomen.
Bij het inleiden van de procedure was oorspronkelijk een bedrag van 155 miljoen euro opgenomen.
De Belgische autoriteiten hebben de Commissie echter meegedeeld dat enerzijds dit bedrag moet worden verminderd met 50 miljoen euro, omdat het identiek is aan het bedrag dat uit hoofde van de herstructurering in Duitsland is aangemeld, en dat anderzijds een kapitaalsverhoging van 17,4 miljoen euro moet worden ingehouden voor ABX-D.
Bovendien moet de kapitaalsverhoging van 20 miljoen euro voor ABX-NL met 7,8 miljoen euro worden verminderd tot 12,2 miljoen euro, omdat dit bedrag al in de rubriek van kosten voor de verwerving van ABX-NL is geboekt.
Het bedrag van 12,1 miljoen euro moet worden afgetrokken omdat het in de rubriek "andere subsidies" (punt F) is opgenomen.
Het saldo, 14,4 miljoen euro, is niet in bovenstaande tabel opgenomen omdat het schulden betreft die, volgens de informatie waarover de Commissie beschikt, niet worden kwijtgescholden en dus door ABX moeten worden terugbetaald.
(53) Samenvattend: het verschil tussen 672,4 miljoen euro en 433,8 miljoen euro valt te verklaren door dubbele boekingen en doordat bedragen in andere rubrieken van bovenstaande tabel zijn opgenomen.
3. AANVULLENDE TWIJFELS VAN DE COMMISSIE
(54) Bij dit besluit wordt het op 23.7.2003 ingestelde onderzoek uitgebreid naar de hierboven uiteengezette nieuwe elementen van het dossier, en met name naar de nieuwe bedragen die de NMBS wenst toe te kennen (of al heeft toegekend) aan ABX.
De nieuwe twijfels van de Commissie vormen een aanvulling op die welke zij bij het inleiden van de procedure heeft geuit en welke voortvloeien uit de nieuwe elementen die haar begin 2005 ter kennis zijn gebracht.
3.1.
Twijfels of de aangemelde maatregelen ten gunste van ABX-D en –NL staatssteun betreffen
(55) De Commissie stelt vast dat het bedrag van de geplande financiële steun van de NMBS aan ABX-D en -NL, zoals vastgesteld in de kennisgeving van 17.2.2003, is gewijzigd.
De Commissie is van mening dat de omstandigheden die haar er bij het inleiden van de procedure toe gebracht hebben twijfels te uiten over de afwezigheid van staatssteun, nog steeds van toepassing zijn.
De Commissie herhaalt dan ook dat ze twijfels heeft over de nieuwe bedragen die de NMBS aan ABX-D en ABX-NL wil toekennen.
3.2.
Twijfels of de aangemelde maatregelen ten gunste van ABX-F staatssteun betreffen
(56) De Commissie vraagt zich af of de fondsen die door de NMBS aan ABX zijn verstrekt niet als overheidsmiddelen moeten worden beschouwd, om redenen die vergelijkbaar zijn met de redenen die bij het inleiden van de procedure zijn aangehaald.
De Commissie betwijfelt ook of dit wel een verstandige investering is, gezien de moeilijkheden waarin ABX-F verkeert.
Ten slotte herinnert zij eraan dat de maatregelen die oorspronkelijk niet alleen voor ABX D en -NL, maar ook voor ABX-F zijn aangemeld, tot doel hadden de ABX-groep weer rendabel te maken [28].
De Commissie stelt vast dat dit ook het doel is van de financiële bijdrage in het kader van de MBO in Frankrijk; de steun die de NMBS verleent om de MBO mogelijk te maken, moet derhalve als herstructureringssteun voor de ABX-groep worden beschouwd.
(57) Gezien het voorgaande heeft de Commissie twijfels bij de interpretatie van de Belgische autoriteiten, die beweren dat de MBO van een gedeelte van ABX-F buiten de herstructurering van ABX valt, en bij de bewering dat de door de NMBS genomen beslissingen om de rendabiliteit van ABX-F en van de ABX-groep in het algemeen te herstellen niet zouden zijn toe te schrijven aan de staat.
Aangezien de MBO reeds heeft plaatsgevonden, moet alle daarvoor verleende steun als onrechtmatig worden beschouwd, zonder dat daarmee uitspraak wordt gedaan over de verenigbaarheid van de steun.
(58) Om alle aanvullende twijfels over de te betalen verkoopprijs in het kader van de MBO van ABX-F weg te nemen, worden de Belgische autoriteiten verzocht om aan de hand van een onafhankelijk deskundigenonderzoek aan te geven uit welke elementen blijkt dat de verkoopprijs van de MBO inderdaad overeenstemt met de marktprijs.
(59) Om aan te tonen dat de verkoopprijs geen staatssteunmaatregel is, vergelijken de Belgische autoriteiten de kosten van de uitgevoerde MBO met de kosten die een minnelijke vereffening vereffening met zich mee zou hebben gebracht.
Volgens de berekeningen van de Belgische autoriteiten zou dit scenario 48 miljoen euro meer hebben gekost dan de MBO.
Bij deze berekening, die tot doel heeft aan te tonen dat het beginsel van een investeerder in een markteconomie (hierna "BIM" genoemd) is nageleefd, zijn de Belgische autoriteiten ervan uitgegaan dat de NMBS de verliezen moet dekken die tijdens de onderhandelingen over het sociaal plan door ABX Frankrijk worden geleden.
Het zijn vooral deze door de NMBS te dekken verliezen die tot gevolg hebben dat het vereffeningsscenario duurder uitvalt dan de MBO […].
(60) De Commissie merkt op dat de vergelijking van de MBO met een hypothetische "minnelijke vereffening vereffening" niet noodzakelijk de juiste vergelijking is in deze context.
Als een particuliere investeerder zich in een dergelijke situatie bevond, zou hij de goedkoopste oplossing zoeken en de mogelijkheid van een gedwongen vereffening niet uitsluiten.
Het is immers mogelijk dat dit vanuit economisch oogpunt de interessantste oplossing is.
(61) De Commissie herinnert er ook aan dat een vennootschap als ABX-Frankrijk in principe gebruik maakt van zijn eigen vermogen om zijn verplichtingen na te komen.
De aansprakelijkheid van de aandeelhouders voor de verplichtingen van de vennootschap is normaal beperkt tot het eigen vermogen van de vennootschap.
De aandeelhouders kunnen er niet toe worden verplicht hun eigen patrimonium te gebruiken om deze verplichtingen na te komen.
Bepaalde nationale wetgevingen verlenen derden alleen in uitzonderlijke gevallen en onder zeer strikte voorwaarden de mogelijkheid om de naleving van deze verplichtingen op de aandeelhouders te verhalen.
(62) De Commissie twijfelt aan […] als zou de NMBS […] juridisch aansprakelijk kunnen worden gesteld voor het dekken van de verliezen in kwestie. […].
Maar […] bevat dit dossier geen enkele aanwijzing dat de moedermaatschappij […] beheersfouten heeft begaan.
Volgens het Franse nationale recht moet deze tweede voorwaarde zijn vervuld om de juridische aansprakelijkheid van de moedermaatschappij te kunnen inroepen.
(63) Zelfs in het weinig waarschijnlijke geval dat alle voorwaarden die in de Franse wetgeving zijn gesteld om de aansprakelijkheid […] te kunnen inroepen, zouden zijn vervuld, dient de steun die door de NMBS aan het Franse ABX-filiaal is verstrekt, als staatssteun te worden beschouwd.
In dat geval moeten we er immers van uitgaan dat het overheidsbedrijf zich impliciet, door zijn handelingen, garant heeft gesteld voor zijn filiaal, en dit wordt in principe als een voordeel in de zin van artikel 87, lid 1, van het Verdrag beschouwd.
(64) Op basis van de elementen waarover de Commissie beschikt, is zij in dit stadium van oordeel dat de maatregelen in het kader van de MBO van ABX-Frankrijk staatssteun kunnen betreffen.
In het kader van de onderhavige procedure moet daarom worden nagegaan of deze maatregelen verenigbaar zijn.
3.3.
Twijfels over de gevolgen van de privatisering van ABX-WW
(65) In het geval van privatisering van de holding ABX-WW worden de Belgische autoriteiten eveneens verzocht de nodige informatie te verstrekken waaruit blijkt dat deze privatisering tegen marktprijs plaatsvindt en, behalve de bij de inleiding en de onderhavige uitbreiding van de procedure vastgestelde steunmaatregelen, geen extra staatssteun met zich meebrengt.
Deze informatie is noodzakelijk om alle eventuele twijfels van de Commissie te kunnen wegnemen.
3.4.
Twijfels of er in de andere delen van het dossier sprake is van staatssteun
(66) Wat de andere delen van het dossier betreft, waarvoor de bedragen zijn herzien en die volgens de Belgische autoriteiten niet onder het "herstructureringsplan" vallen, blijft de Commissie bij het standpunt dat zij bij het inleiden van de oorspronkelijke procedure heeft ingenomen.
3.5.
Verenigbaarheid van de steun
3.5.1.
Twijfels over de verenigbaarheid van de veronderstelde steun voor de herstructurering van ABX-D en -NL
(67) De twijfels die de Commissie bij het inleiden van de procedure had over de verenigbaarheid van de steun, gelden ook voor de nieuwe steunbedragen voor de herstructurering van ABX-D en –NL.
3.5.2.
Verenigbaarheid van de MBO
(68) Zoals hierboven uiteengezet, heeft de Commissie aangegeven dat de maatregelen ten gunste van ABX-F als herstructureringssteun kunnen worden beschouwd.
De Commissie moet in dat geval nagaan of de criteria voor de goedkeuring van herstructureringssteun in acht zijn genomen.
Zij beschikt nog niet over voldoende elementen om na te gaan of de duurzame rendabiliteit van de verkochte entiteit met een minimum aan steun, die zo weinig mogelijk concurrentieverstoring veroorzaakt, kan worden gegarandeerd.
(69) Als de MBO niet onder het herstructureringsplan zou vallen, heeft de Commissie twijfels over de verenigbaarheid van de geplande steun.
Wanneer buiten een herstructureringsplan om staatssteun wordt verleend aan een onderneming in financiële moeilijkheden, met het doel deze onderneming op de markt te houden, lijkt het om operationele steun te gaan.
In leden 2 en 3 van artikel 87 van het Verdrag is geen uitzondering op lid 1 van dat zelfde artikel opgenomen voor dit type steun, die buiten een herstructureringsplan om wordt verleend.
Aangezien de steun niet in het kader van een herstructureringsplan wordt verleend, betwijfelt de Commissie of de MBO verenigbaar is met de staatssteunregels.
3.5.3.
Twijfels over de verenigbaarheid van de veronderstelde steun die in het kader van de andere delen van dit dossier wordt verleend
(70) Zoals reeds aangegeven bij het inleiden van de procedure drukt de Commissie haar twijfel uit over de herziene steunbedragen die in het kader van de andere delen van het dossier worden uitgekeerd.
4. CONCLUSIE
(71) Gezien de bovenstaande conclusies betwijfelt de Commissie of de nieuwe maatregelen verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt.
Zij breidt het formele onderzoek dan ook uit naar de nieuwe maatregelen die in dit besluit zijn beschreven, teneinde na te gaan of ze verenigbaar zijn met de gemeenschappelijke markt.
(72) Naar aanleiding van de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie België om in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de ontvangst van dit besluit opmerkingen te maken en alle informatie in te dienen die nuttig is voor de beoordeling van de steunmaatregel.
België wordt verzocht om informatie te verstrekken die de door de Commissie geuite twijfels kan wegnemen.
De Commissie verzoekt de Belgische autoriteiten onverwijld een afschrift van deze brief aan de potentiële begunstigde van de steunmaatregel te doen toekomen.
(73) De Commissie wijst België op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr.
659/1999 van de Raad waarin bepaald is dat iedere onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.
(74) De Commissie wijst België erop dat zij derde belanghebbenden van de brief in kennis zal stellen via een bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Tevens zal zij belanghebbenden in de EVA-landen die partij zijn bij de EER-overeenkomst van de brief in kennis stellen via een bekendmaking in de EER-bijlage bij het Publicatieblad van de Europese Unie en zal zij een kopie van de brief doen toekomen aan de toezichthoudende autoriteit van de EVA.
Alle belanghebbenden zullen worden uitgenodigd hun opmerkingen kenbaar te maken binnen een maand vanaf de datum van de bekendmaking."
[1] Ceci afin de créer un groupe cohérent et autonome (i.), de faciliter la création de synergies entre les entités du groupe (ii.), et de permettre l'ouverture du capital à un investisseur industriel ou financier externe (iii.).
[2] Il s'agissait de la vente de 3 filiales (Rheinkraft, Safety First et Worldpack) représentant 98,5 millions d'euros de chiffre d'affaires (CA), de la fermeture de sites : 7 agences et 3 entrepôts en Allemagne, 4 agences en France et 2 agences au Pays-Bas, et d'opérations de sale & rent-back de bâtiments et d'autres actifs immobilisés.
[3] Ces mesures devaient principalement être effectuées par le biais d'une amélioration de la productivité (avec réduction de personnel correspondante de ~690 ETP pour les 3 pays en restructuration, en ce compris l'impact des fermetures d'agences) (i), par une réduction des coûts (2) et par une renégociation des contrats de bail (3).
[4] Montant qui fut entre temps révisé à 12,1 millions d'euros, voir le chapitre "l'enjeu financier en chiffres".
[5] Les parties figurant entre crochets et marques d'un astérisque se réfèrent à des secrets commerciaux ou à des informations confidentielles qui ont été supprimés.
[6] Montant qui est entre temps révisé à 114,6 millions d'euros, voir l'annexe 1 : "l'enjeu financier en chiffres".
[7] Montant qui est entre temps révisé à 433,8 millions d'euros, voir l'annexe 1 : "l'enjeu financier en chiffres".
[8] Montant qui fut entre temps révisé à 12,1 millions d'euros, voir l'annexe 1 : "l'enjeu financier en chiffres".
[9] Le RES concerne les activités "Road domestic" (messagerie domestique routière) et "Contract Logisitics" subsistant en France après le transfert, fin 2004, des activités internationales d'ABX-F vers le groupe ABX Logisitics (Worldwide) SA.
[10] Pour quelques activités qui ne seront pas reprises, un plan social est en cours d'élaboration.
[11] Selon les autorités belges, une telle liquidation à l'amiable est régie, dans le silence des statuts, par les articles L.237-1 à L.237-13 du Code de commerce français.
[12] […]*.
[13] Il s'agit des considérants (9) tableau no 1 et (38) de l'ouverture de la procédure.
Suite à cette ouverture de procédure, les autorités belges ont d'ailleurs rectifié le chiffre de 672,4 millions d'euros pour raison de double comptage et ont indiqué que toute autre indication n'était pas correcte, notamment celle du considérant (39) de l'ouverture de procédure, qui fait référence à une somme de 1,4 milliards d'euros.
[14] Il est rappelé que la restructuration d'ABX en France, en Allemangne et aux Pays Bas a été notifiée, dans le contexte de la restructuration de l'entièreté du groupe ABX.
La restructuration de ces entités, devenait impérative, notamment en vue de rétablir la situation financière de l'ensemble du groupe.
[15] Met het doel i) een coherente en autonome groep te creëren, ii) samenwerkingsverbanden tussen de entiteiten van de groep te vergemakkelijken en iii) het kapitaal open te stellen voor een industriële investeerder of externe financier.
[16] Het betreft de verkoop van 3 filialen (Rheinkraft, Safety First en Worldpack) met een gezamenlijke omzet van 98,5 miljoen euro, de sluiting van 7 agentschappen en drie pakhuizen in Duitsland, 4 agentschappen in Frankrijk en 2 agentschappen in Nederland, en de "sale & rent back" van gebouwen en andere onroerende activa.
[17] Dit moet met name worden bereikt door i) een verbetering van de productiviteit (gepaard gaande met een personeelsinkrimping met 690 voltijdsequivalenten voor de 3 landen in herstructurering, inclusief de gevolgen van de sluiting van agentschappen), ii) een kostenvermindering en iii) een herziening van de huurovereenkomsten.
[18] Dit bedrag is ondertussen teruggebracht tot 12,1 miljoen euro (zie hoofdstuk "Totale financiële belangen in dit dossier").
[19] Op bepaalde plaatsen in deze tekst werden bedrijfsgeheimen of vertrouwelijke informatie weggelaten; de weggelaten gedeelten zijn aangegeven met vierkante haken en een asterisk.
[20] Dit bedrag is ondertussen teruggebracht tot 114,6 miljoen euro (zie bijlage 1 "Financiële belangen in cijfers").
[21] Dit bedrag is ondertussen teruggebracht tot 433,8 miljoen euro (zie bijlage 1 "Financiële belangen in cijfers").
[22] Dit bedrag is ondertussen teruggebracht tot 12,1 miljoen euro (zie bijlage 1 "Financiële belangen in cijfers").
[23] Deze overname heeft betrekking op de "Road domestic"-activiteiten (binnenlandse wegkoerierdienst) en op "Contract Logistics", een entiteit die na de overheveling zal blijven bestaan in Frankrijk.
[24] Voor enkele activiteiten die niet worden overgenomen, wordt een sociaal plan opgesteld.
[25] Aangezien er in de statuten niets over een minnelijke vereffening vereffening wordt gezegd, wordt een dergelijke vereffening volgens de Belgische autoriteiten geregeld door de artikelen L.237-1 tot en met L.237-13 van de Franse handelswetgeving.
[26] […]*
[27] Het betreft de paragrafen (9) tabel 1 en (38) van de opening van de procedure.
Na deze opening hebben de Belgische autoriteiten overigens het cijfer 672,4 miljoen euro gerectificeerd vanwege een dubbeltelling en aangegeven dat iedere andere indicatie niet correct was, met name in paragraaf (39) van de opening van de procedure, die refereert aan een bedrag van 1,4 miljard euro.
[28] Er wordt aan herinnerd dat de herstructurering van ABX in Frankrijk, Duitsland en Nederland is aangemeld in het kader van de herstructurering van de volledige ABX-groep.
De herstructurering van deze entiteiten was noodzakelijk om de financiële situatie van de groep in zijn geheel te verbeteren.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 90/396/EHS ze dne 29. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se spotřebičů plynných paliv
(2005/C 142/04)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 26:1997Průtokové ohřívače vody s atmosférickými hořáky na plynná paliva pro ohřev užitkové (pitné) vody _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 26:1997/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 18. 7. 2001) _BAR_
EN 26:1997/AC:1998 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-1:1998Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-1: Všeobecné požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 30-1-1:1998/A1:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 30. 9. 1999) _BAR_
EN 30-1-1:1998/A2:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 29. 2. 2004) _BAR_
EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-2:1999Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-2: Bezpečnost – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-3:2003Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-3: Bezpečnost – Spotřebiče se sklokeramickou varnou deskou _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 30-1-3:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-4:2002Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-4: Bezpečnost – Spotřebiče s hořákem nebo více hořáky s automatikou _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-2-1:1998Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-1: Hospodárné využití energie – Všeobecně _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 30-2-1:1998/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 10. 12. 2004) _BAR_
EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-2-2:1999Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-2: Hospodárné využití energie – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 88:1991Regulátory tlaku pro spotřebiče plynných paliv se vstupním přetlakem do 200 mbar _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 88:1991/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 17. 7. 1997) _BAR_
CEN _BAR_ EN 89:1999Zásobníkové ohřívače vody na plynná paliva k přípravě teplé pitné (užitkové) vody _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 89:1999/A1:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 17. 10. 2000) _BAR_
EN 89:1999/A2:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 18. 7. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 125:1991Pojistky plamene pro spotřebiče plynných paliv – Termoelektrické pojistky plamene _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 125:1991/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 17. 7. 1997) _BAR_
CEN _BAR_ EN 126:2004Vícefunkční řídicí přístroje pro spotřebiče na plynná paliva _BAR_ EN 126:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 10. 12. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 161:2001Samočinné uzavírací ventily pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv _BAR_ EN 161:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 5. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-1:1992Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování. Část 1: Všeobecné požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 203-1:1992/A1:1995 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 1996) _BAR_
EN 203-1:1992/A2:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 17. 10. 2000) _BAR_
EN 203-1:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-2:1995Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování. Část 2: Hospodárné využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 257:1992Mechanické regulátory teploty pro spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 257:1992/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 17. 7. 1997) _BAR_
CEN _BAR_ EN 297:1994Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B11 a B11BS s atmosférickými hořáky a s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 297:1994/A3:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 24. 2. 1998) _BAR_
EN 297:1994/A5:1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 12. 1998) _BAR_
EN 297:1994/A2:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 29. 10. 2002) _BAR_
EN 297:1994/A6:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 23. 12. 2003) _BAR_
EN 297:1994/A4:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 298:2003Automatiky hořáků a spotřebičů plynných paliv s ventilátorem a bez ventilátoru _BAR_ EN 298:1993 _BAR_ 30. 9. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 303-3:1998Kotle pro ústřední vytápění – Část 3: Kotle pro ústřední vytápění na plynná paliva – Sestava kotlového tělesa a hořáku s ventilátorem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 303-3:1998/A2:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 377:1993Maziva pro aplikace v přístrojích a zařízeních používajících hořlavé plyny kromě těch, které jsou určeny pro použití v průmyslové výrobě _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 377:1993/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 416-1:1999Závěsné tmavé trubkové zářiče s hořákem na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 416-1:1999/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 18. 7. 2001) _BAR_
EN 416-1:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 416-1:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 419-1:1999Závěsné zářiče na plynná paliva s hořákem bez ventilátoru pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 419-1:1999/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 18. 7. 2001) _BAR_
EN 419-1:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 419-1:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 9. 9. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 437:2003Zkušební plyny – Zkušební přetlaky – Kategorie spotřebičů _BAR_ EN 437:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 23. 12. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 449:2002Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění pro domácnost bez připojení ke kouřovodu (včetně spotřebičů s difúzním katalytickým spalováním) _BAR_ EN 449:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 2. 7. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 461:1999Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění do 10 kW, bez připojení ke kouřovodu, pro všeobecné použití vyjma domácností _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 461:1999/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 10. 12. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 483:1999Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení C s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 483:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 1. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 484:1997Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Varné jednotky včetně varných jednotek s rožněm pro venkovní použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 497:1997Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Víceúčelové vařidlové hořáky pro venkovní použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 498:1997Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Rožně pro venkovní použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 509:1999Dekorační krby na plynná paliva pro tepelnou pohodu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 509:1999/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 12. 2003) _BAR_
EN 509:1999/A2:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 30. 6. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 521:1998Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Přenosné spotřebiče využívající tlaku par zkapalněných uhlovodíkových plynů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 525:1997Ohřívače vzduchu na plynná paliva s přímým ohřevem a nucenou konvekcí o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 549:1994Pryžové materiály pro těsnění a membrány pro spotřebiče plynných paliv a zařízení na plynná paliva _BAR_ EN 279:1991EN 291:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 12. 1995) _BAR_
CEN _BAR_ EN 613:2000Konvekční kamna na plynná paliva _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 613:2000/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 23. 12. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 621:1998Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 621:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 624:2000Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Uzavřené vytápěcí zařízení na zkapalněné uhlovodíkové plyny pro zabudování do vozidel a lodí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 625:1995Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kombinované kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW provozované za účelem přípravy teplé užitkové vody pro domácnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 656:1999Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B s jmenovitým tepelným příkonem nad 70 kW, nejvýše však 300 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 676:2003Hořáky na plynná paliva s ventilátorem a s automatickým řízením _BAR_ EN 676:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 8. 4. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 677:1998Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kondenzační kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 732:1998Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Absorpční chladničky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 751-1:1996Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 1: Anaerobní těsnicí prostředky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 751-2:1996Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 2: Netvrdnoucí těsnicí prostředky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 751-3:1996Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 3: Nespékané pásky z PTFE _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 751-3:1996/AC:1997 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-1:1999Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Sestava D, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-1:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-1:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-1:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-2:1999Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 2: Sestava E, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-2:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-2:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-2:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-3:1999Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 3: Sestava F, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-3:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-3:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-3:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-4:1999Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 4: Sestava H, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-4:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-4:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-4:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 778:1998Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 778:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1020:1997Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1020:1997/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1106:2001Ručně ovládané armatury pro spotřebiče na plynná paliva _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1196:1998Ohřívače vzduchu na plynná paliva pro vytápění prostorů bytových a nebytových objektů – Doplňující požadavky na kondenzační ohřívače vzduchu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1266:2002Konvekční kamna na plynná paliva s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1319:1998Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí a s hořáky s ventilátorem, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1319:1998/A2:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 17. 10. 2000) _BAR_
EN 1319:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1458-1:1999Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1458-2:1999Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 2: Racionální využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1596:1998Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Pojízdné a přenosné ohřívače vzduchu s přímým ohřevem a nucenou konvekcí pro vytápění nebytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1596:1998/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 10. 12. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1643:2000Soustava k hlídání těsnosti samočinných uzavíracích ventilů pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1854:1997Hlídače tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1854:1997/A1:1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 5. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12067-1:1998Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv – Část 1: Pneumatické provedení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12067-1:1998/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 23. 12. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12067-2:2004Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv – Část 2: Elektrnické provedení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12078:1998Nulové regulátory tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12244-1:1998Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12244-2:1998Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12309-1:1999Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12309-2:2000Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 2: Hospodárné využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12669:2000Ohřívače na plynná paliva s ventilátorem a s přímým ohřevem vzduchu pro vytápění skleníků a přídavné vytápění nebytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12752-1:1999Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12752-2:1999Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12864:2001Nízkotlaké, nepřestavitelné regulátory tlaku, s největším výstupním přetlakem do 200 mbar včetně, s průtokem do 4 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12864:2001/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 10. 12. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13278:2003Kamna na plynná paliva s otevřenou spalovací komorou _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13611:2000Bezpečnostní a řídicí přístroje pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv – Všeobecné požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13611:2000/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 30. 6. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13786:2004Automatické přepouštěcí ventily s největším výstupním přetlakem do 4 bar včetně, s průtokem do 100 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 2.1 Nová (nebo pozměněná) norma je stejného rozsahu jako norma nahrazovaná.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
Pozn. 2.2 Nová norma je širšího rozsahu než norma nahrazovaná.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
Pozn. 2.3 Nová norma je užšího rozsahu než norma nahrazovaná.
Od uvedeného data přestává u (částečně) nahrazované normy platit presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u těch produktů, jež spadají do rozsahu nové normy.
Není dotčena presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u produktů, které i nadále spadají do rozsahu (částečně) nahrazované normy, ale nespadají do rozsahu nové normy.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytnutých v souladu s nařízením (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2005/C 142/07)
Podpora č.: XA 10/05
Členský stát: Nizozemsko
Region: Gelderland
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: GLTO Vereniging (sdružení na obranu zájmů podnikatelů v zemědělství) /Vereniging De Dageraad (družstvo chovatelů mléčného skotu)
Právní základ: Subsidieregeling Europese programma's Gelderland (SEpG) artikel 3.1.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 100000 EUR po dobu dvou let
Maximální míra podpory: 50 % celkových způsobilých nákladů nebo částka ve výši 100000 EUR (v souladu s nařízením č. 1/2004, čl. 13 odst. 5)
Datum uskutečnění: 15. březen 2005
Doba trvání režimu podpory nebo trvání jednotlivé podpory: do 31. srpna 2006
Cíl podpory: Podpora zvýšení výroby a uvádění na trh ekologického sýra jako jakostního zemědělského výrobku (sýr s vysokým obsahem CLA).
Ekologičtí chovatelé mléčného skotu (15 zemědělců, jimž byly uděleny certifikáty EKO a DEMETER) ze sdružení "Dageraad" zahájí spolupráci se zpracovatelem mléka Aurora BV a odborným ústavem LBI tak, aby byl konečný sýrový výrobek prokazatelně zdraví prospěšný, čehož by mělo být dosaženo úpravami množství krmiva, pěstováním určitých porostů a maximálním využitím pastvy.
Související činnosti zahrnují: provedení průzkumu trhu ohledně tržních příležitostí sýra s prokazatelně příznivým účinkem na zdraví, tvorba návrhu a design tohoto sýra a příprava osvědčení o zvláštní povaze produktu.
Vychází se z článku 13 nařízení č. 1/2004.
Dotčené hospodářské odvětví (dotčená hospodářská odvětví): Podpora se vztahuje na výrobu, zpracování a na uvádění na trh ekologického sýra.
Režim podpory se týká i pododvětví chovatelů mléčného skotu.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincie Gelderland
EU Programmasecretariaat
Postbus 9090
6800 GX Arnhem
Tel: (31-26) 359 97 16
Internetové stránky: http://gelderland.nl/EUP
Č. podpory: XA 18/05
Členský stát: Francie
Právní základ:
Article L 361.8 du livre III (nouveau) du code rural
Article L 122.7 du code des assurances
Décret no 2005-234 du 14 mars 2005 fixant pour 2005 les modalités d'application de l'article L 361-8 du livre III nouveau) du code rural en vue de favoriser le développement de l'assurance contre certains risques agricoles
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 20 milionů EUR v roce 2005, které pocházejí z národního záručního fondu pro zemědělské katastrofy (FNGCA)
I. Všeobecný případ
a) 7,5 % na smlouvy, které kryjí pouze sklizně ovoce ze stromů a keřů a pouze proti riziku krupobití a na smlouvy, které kryjí pouze sklizně listové nebo plodové zeleniny a pouze proti krupobití, přičemž se tato krytí rozšiřují na riziko větru v souladu se článkem L. 122-7 zákona o pojištění (code des assurances);
b) 25 % na smlouvy, které kryjí pouze sklizně ovoce ze stromů a keřů proti riziku krupobití a zároveň mrazu, přičemž se tato krytí rozšiřují na riziko větru v souladu se článkem L. 122.7 zákona o pojištění (code des assurances);
c) 10 % na smlouvy, které kryjí pouze sklizně vína proti riziku krupobití a zároveň mrazu, přičemž se tato krytí rozšiřují na riziko větru v souladu se článkem L. 122.7 zákona o pojištění (code des assurances);
d) 10 % na smlouvy, které kryjí pouze sklizně jednoročních obilných, olejnatých a bílkovinných plodin proti několika klimatických rizikům současně, alespoň proti krupobití, mrazu, záplavě nebo nadměrnému množství vody, přičemž se tato krytí rozšiřují na riziko větru v souladu se článkem L. 122.7 zákona o pojištění (code des assurances);
e) 35 % pojistného nebo příspěvku bez daní, fakturovaného pojištěnci a týkajícího se záruky, na kterou se vztahuje dotace, ve smlouvách, které kryjí jeden, dva nebo více druhů sklizní proti několika klimatických rizikům současně, alespoň proti suchu, krupobití, mrazu, záplavě nebo nadměrnému množství vody, přičemž se toto krytí rozšiřuje na riziko větru v souladu se článkem L. 122.7 zákona o pojištění (code des assurances).
Pokud jde o tyto smlouvy, k využití dotace je zapotřebí, aby byl jeden druh sklizně způsobilý na celé ploše podniku.
Záruka, na kterou se vztahuje dotace, odpovídá absolutní spoluúčasti 20 % nebo 25 % podle jednotlivých případů.
II. Případ zemědělců, kteří byli příjemci podpory pro zahájení činnosti stanovené v článku R* 343.3 zákona o venkově (code rural) a kteří vykonávají činnost méně než 5 let (mladí zemědělci):
- 10 % na smlouvy podle písm. a)
- 34 % na smlouvy podle písm. b)
- 14 % na smlouvy podle písm. c) a d)
- 40 % na smlouvy podle písm. e)
III. Podpory poskytnuté územní samosprávou
Pokud územní samospráva poskytuje subvence na uzavírání těchto pojistných smluv, celková výše podpor vyplacených státem a územní samosprávou nesmí v žádném případě překročit 50 % pojistného nebo příspěvku bez daně uhrazené pojištěncem.
Datum uskutečnění: 2005
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory: 1 rok
Cíl podpory: Podporovat rozvoj pojištění proti některým rizikům v zemědělství.
Pojistné nebo příspěvky, které se hradí, jsou uvedeny v článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Dotčené(á) odvětví: Sklizně ovoce ze stromů a keřů, sklizně listové nebo plodové zeleniny, sklizně vína, sklizně jednoročních obilných, olejnatých a bílkovinných plodin.
Název a adresa odpovědného orgánu: Ministère de l'agriculture, de l'alimentation, de la pêche et de la ruralité.
Direction des affaires financières.
Bureau du crédit et de l'assurance.
78 rue de Varenne.
F-75349 Paris 07 SP.
Adresa internetových stránek:
www.legifrance.gouv.fr
kolonka "droit français" "les autres textes législatifs et réglementaires"
vyhledat "JO no 64 du 17 mars 2005 page 4542 texte no 17 décret no 2005-234 du 14 mars 2005 fixant pour 2005 les modalités d'application de l'article L. 361-8 du livre II (nouveau) du code rural en vue de favoriser le développement de l'assurance contre certains risques agricoles"
Podpora č.: XA No 20/05
Členský stát: Itálie
Provincie:: Provincia di Mantova
Název režimu podpory: Podpora pro provádění programů, které mají za cíl úsporu energie v zemědělství.
- Delibera di Giunta Provinciale N. 68 del 11/03/2004: "Approvazione del progetto Fo.R.Agri (Fonti Rinnovabili in Agricoltura)";
- Delibera di Giunta Provinciale N. 408 del 09/12/2004: "Accordo volontario territoriale per la promozione del solare termico";
- Delibera di Giunta Provinciale N. 409 del 09/12/2004: "Approvazione dello schema di primo Accordo Quadro di Sviluppo Territoriale (AQST) tra Regione Lombardia e provincia di Mantova Progetto Fo.R.Agri.
Fonti Rinnovabili in Agricoltura in Provincia di Mantova";
- Delibera di Giunta Regionale N. 19389 del 16/12/2004: "Legge Regionale 14 marzo 2003, n.2 .Approvazione dello schema di Accordo Quadro di Sviluppo Territoriale (AQST) Progetto Fo.R.Agri.
Fonti Rinnovabili in Agricoltura in Provincia di Mantova";
- Regolamento (CE) N. 1/2004 della Commissione del 23 dicembre 2003 relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nel settore della produzione, trasformazione e commercializzazione dei prodotti agricoli.
- Deliberazione di Giunta Provinciale n. 87 del 31/03/2005: "Specifica dgp n. 408 del 09/12/2004 inerente l'attuazione dell'accordo volontario per la promozione del solare termico".
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Předpokládá se počáteční uvolnění částky 100000 EUR z rozpočtu na rok 2005, což by se mohlo opakovat i v letech 2006 a 2007.
Maximální míra podpory: Maximální částka podpory na každou způsobilou součást je 5000 EUR.
Datum uskutečnění: Od roku 2005, a to 10 pracovních dní po dni odeslání tohoto formuláře, jak je stanoveno v čl. 19 odst. 1 nařízení ES č. 1/2004.
Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2007.
Cíl podpory Způsobilé investice, na něž se režim vztahuje
Podpora bude udělena na tyto druhy opatření:
- instalace termických solárních panelů pro snížení spotřeby energie
Disponibilita rozpočtu provincie ze dne 31. prosince 2005 na provedení iniciativy je:
- položka 40588 – příspěvek na kapitálový grant 100000 EUR.
Předpokládané investice počítané podle průměrného příspěvku 25 % jsou:
100000 EUR/25 % = investice 400000 EUR.
Dotčené/á odvětví: O podporu mohou žádat jak samostatné zemědělské podniky, tak sdružení s číslem plátce DPH, zapsané v seznamu podniků obchodní komory – zvláštní sekce podnikatelů v zemědělství nebo sekce přímých pěstitelů – a zemědělská družstva zapsaná v sekci III prefektského seznamu.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincia di Mantova
Area Sviluppo Socio Economico
Settore Attività Produttive
Servizio "Osservatorio Tematico sull'Innovazione e Sostenibilità in Agricoltura"
Via P. Amedeo, 30
I-46100 Mantova
Adresa internetových stránek: http://www.provincia.mantova.it/foragri/progetto.htm
Podpora č.: XA 24/05
Členský stát: Spolková republika Německo
Region: Spolková země Sasko
1. k bodu 1: intenzivní poradenství/zaučování,
2. k bodu 3: poradenství v oblasti vnějších ekonomických vztahů,
2. k bodu 4: veletrhy,
ve spojení se směrnicemi Saského ministerstva hospodářství a práce na podporu živnostníků a malých podniků – zlepšení výkonnosti v podnikání – ze dne 14. března 2001 (SächsABl., s.
464), ve znění správního nařízení ze dne 10. prosince 2002 (SächsABl.
2003, s. 74).
Právní základ: §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung – SäHO) in der Fassung der Bekanntmachung vom 10.
April 2001 (SächsGVBl.
01/5, S. 153)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 300000 EUR
Maximální míra podpory: 50 %
Datum uskutečnění: 15. května 2005
Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory: Podpora MSP ve zlepšování jejich výkonnosti, usnadnění využívání vnějších služeb
Dotčená hospodářská odvětví: Zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh, s výjimkou produktů odvětví rybolovu a akvakultury
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Sächsische Aufbaubank
Förderbank
Pirnaische Straße 9
D-01069 Dresden
Internetová adresa: http://www.sachsen.de/de/wu/smwa/wirtschaft/mitthand/mittelstand/foerderung/
Podpora No: XA 25/05
Členský stát: Česká republika
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora poradenství v zemědělství – regionální přenos informací o realizaci Společné zemědělské politiky, zejména požadavků na plnění cross compliance, zajišťovaný prostřednictvím Krajských informačních středisek pro rozvoj zemědělství a venkova (KIS)
Právní základ: Zákon č.
252/1997 Sb., o zemědělství
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:
V roce 2005 je celková vyhrazená roční částka do 6,5 milionu Kč.
V roce 2006 je celková vyhrazená roční částka do 8,0 milionu Kč.
Maximální míra podpory: do 600000,0 Kč ročně na jedno Krajské informační středisko pro rozvoj zemědělství a venkova, které bude dále poskytovat své služby konečnému příjemci, tj. osobě přijímající technickou pomoc
Datum uskutečnění: od 1. května 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: do 31. prosince 2006
- skutečné náklady na organizaci informačních služeb;
- cestovní výdaje;
- honoráře za služby, které nepředstavují trvalou nebo pravidelnou činnost a nesouvisejí s běžnými provozními výdaji podniku.
Dotyčná odvětví: Výroba, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerstvo zemědělství ČR
Těšnov 17
117 05 Praha 1
Česká republika
Adresa internetových stránek: www.mze.cz/Dotace a programy/ Národní podpory/ Zásady poskytování dotací pro rok 2005 – Národní podpory
Další údaje:
Ministerstvo zemědělství ČR deklaruje, že budou dodrženy podmínky podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004, tj. podpora bude směrována na malé a střední podniky a zároveň bude dodržen limit 100 tis. EUR na příjemce /3 roky.
Krajská informační střediska pro rozvoj zemědělství a venkova jsou vybírána v souladu s platnou legislativou, nediskriminačním způsobem, a jsou odměňována v souladu s tržními zásadami.
Údaje o zahájení výběrového řízení, kritéria výběru a osnova projektu byly oznámeny na webové stránce Ministerstva zemědělství ČR.
--------------------------------------------------
Seznam lodí, jimž byl v období od 1. září 2004 do 31. března 2005 odepřen přístup do přístavů Společenství v souladu s článkem 7b směrnice 95/21/ES ze dne 19. června 1995 o státní přístavní inspekci [1]
(2005/C 142/08)
"Členský stát zajistí, aby lodi patřící do některé kategorie přílohy XI oddílu A byl odepřen přístup do jeho přístavů, s výjimkou situací uvedených v čl. 11 odst. 6, pokud tato loď
buď
pluje pod vlajkou státu uvedeného na černé listině zveřejněné ve výroční zprávě Pařížského memoranda a
byla během předchozích 24 měsíců v přístavu signatářského státu Pařížského memoranda zadržena více než dvakrát,
nebo
pluje pod vlajkou státu, který je na černé listině zveřejněné ve výroční zprávě Pařížského memoranda označen za "velmi vysoce rizikový" nebo "vysoce rizikový", a
byla během předchozích 36 měsíců zadržena v přístavu signatářského státu Pařížského memoranda více než jednou.
Odepření přístupu nabývá účinnosti ihned po vydání povolení pro tuto loď k opuštění přístavu, v němž byla zadržena podruhé nebo potřetí."
[2].
Ustanovení čl. 7b odst. 3 stanoví, že Komise zveřejní informace týkající se lodí, kterým byl odepřen přístup do přístavů Společenství, každých šest měsíců.
Níže uvedená tabulka obsahuje seznam lodí, jimž byl v období od 1. září 2004 do 31. března 2005 odepřen přístup do přístavů Společenství.
Jméno lodě _BAR_ Identifikační číslo IMO _BAR_ Typ lodi _BAR_ Vlajka _BAR_
AIN OUSSERA _BAR_ 8220321 _BAR_ Loď přepravující volně ložený náklad _BAR_ Alžírsko (velmi vysoké riziko) _BAR_
HOGGAR _BAR_ 7046821 _BAR_ Osobní loď typu ro-ro _BAR_ Alžírsko (velmi vysoké riziko) _BAR_
HERMES _BAR_ 7420326 _BAR_ Ropný tanker _BAR_ Svatý Vincenc a Grenadiny (vysoké riziko) _BAR_
LONG GUAN _BAR_ 7625720 _BAR_ Loď přepravující volně ložený náklad _BAR_ Svatý Vincenc a Grenadiny (vysoké riziko) _BAR_
ANDREAS K _BAR_ 7632436 _BAR_ Loď přepravující volně ložený náklad _BAR_ Panama (střední stupeň rizika) _BAR_
GOLDEN S _BAR_ 7000243 _BAR_ Tanker na chemikálie _BAR_ Turecko (velmi vysoké riziko) _BAR_
MEDITERRANEAN STAR _BAR_ 7320370 _BAR_ Tanker na chemikálie _BAR_ Panama (střední stupeň rizika) _BAR_
BALABAN I _BAR_ 7507148 _BAR_ Loď přepravující volně ložený náklad _BAR_ Turecko (velmi vysoké riziko) _BAR_
[1] Naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/106/ES ze dne 19. prosince 2001 (Úř. věst.
L 19, 22.1.2002, s. 17.).
[2]
--------------------------------------------------
Výzva k předložení připomínek k předloze nařízení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory de minimis
(změna týkající se dopravy a uhelného průmyslu)
(2005/C 144/02)
Zúčastněné strany mohou předložit své připomínky ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění této předlohy nařízení na adrese:
Commission européenne
Direction de l'énergie et des transports
Unité A4
Bureau DM 28 07/109
B-1049 Bruxelles
Fax (32-2) 296 41 04
E-mail: TREN STATE-AID@cec.eu.int
Předloha nařízení, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis
(úprava "dopravy a uhelného průmyslu")
DŮVODOVÁ ZPRÁVA
1. ÚVOD
1.1 Obecný právní rámec de minimis
Nařízení (ES) č. 994/98 zmocňuje Komisi stanovit nařízením strop, pod kterým je podpora považována za nesplňující všechna kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Mezi 4 kritérii, uvedenými v tomto odstavci, se zejména kritérium narušení hospodářské soutěže a ovlivňování obchodu považuje za nesplněná. Tato veřejná financování nesmí tedy podléhat oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst. 3.
Na základě tohoto zmocnění Komise přijala nařízení (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis.
Tímto nařízením se stanovuje strop podpory 100000 eur na společnost za období tří let, pod kterým může být čl. 87 odst.
1 považován za nepoužitelný. Je zde rovněž uvedeno, že podporou de minimis není dotčena možnost podniků získat státní podporu i na stejný projekt, pokud ji Komise schválí nebo pokud spadá do nařízení o skupinových výjimkách, což má za následek případnou dost silnou kumulaci podpor.
1.2 Situace v odvětví dopravy
Během svého vypracování bylo dohodnuto pokračovat ve vylučování odvětví dopravy z oblasti působnosti nařízení (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis, protože to byl případ předcházejícího právního rámce [1] – společně s odvětvím rybolovu a zemědělství. Hlavním důvodem tohoto zvláštního statutu bylo, že s ohledem na používaná zvláštní pravidla a z důvodu ekonomických zvláštností tohoto odvětví by podpory zvýšené i o malou částku mohly narušovat hospodářskou soutěž mezi přepravními společnostmi a mohly tedy splňovat kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
1.3 Situace v uhelném odvětví
Teprve od 24. července 2002 uhelné odvětví po skončení smlouvy ESUO spadá do oblasti působnosti smlouvy o ES.
Od tohoto data toto odvětví podléhá zvláštním pravidlům [2], která zabraňují použití dalších režimů zproštění [3].
2. DŮVODY
2.1 Situace v odvětví dopravy
Přístup stanovený v roce 2001 je dnes z následujících důvodů považován za zastaralý:
2.1.1 Ekonomická souvislost
Za prvé, postupná liberalizace odvětví dopravy a pozdní porovnání s ostatními hospodářskými odvětvími a strukturální problémy v určitých segmentech připouštějí uplatňování zvláštních pravidel pouze na počátku.
Komise však přesto zjišťuje, že ekonomická souvislost se vyvinula směrem, kde hrozba státní podpory, které by mohly vyvolat silné narušení hospodářské soutěže, není tak vážná.
Proces otevření trhu s dopravou je dnes skutečně ukončen a struktura trhů se stabilizovala, což umožňuje jasné zlepšení finančního zdraví podniků.
Proto orgány veřejné moci již dnes též nepodléhají velkému tlaku při záchraně podniku, který se nachází v obtížné situaci nebo při poskytování nepatřičných výhod.
Vyloučení odvětví dopravy však nedovoluje zproštění od oznamovací povinnosti a ukládá tedy řízení státní podpory u všech poskytnutých částek.
Členské státy se mimo jiné stále více uchylují k opatřením horizontální státní podpory včetně nařízení de minimis, což jasně odpovídá požadavku politiky hospodářské soutěže upustit od poskytování podpory ad hoc nebo úsekové podpory.
Žádný z horizontálních rámců, použitelných v oblasti státních podpor, ať jsou to sdělení [4] nebo nařízení o výjimkách, jiná než de minimis [5], neobsahují opětovně doložky o zproštění pro dopravu.
Aby byla tato situace zlepšena a také aby se zvýšila právní bezpečnost ve prospěch členských států, které se snaží uplatňovat horizontální režimy, by bylo vhodné uvažovat o způsobech usměrnění uplatňování pravidel státní podpory v odvětví dopravy se zproštěním, které využívají další odvětví hospodářství.
Mimo jiné je nutno poznamenat, že podpory malou částkou, oznamované Komisi v průběhu posledních let – včetně schválení listů "doprava" horizontálních režimů de minimis [6] – byly většinou bez větších obtíží posuzovány jako slučitelné s ustanoveními Smlouvy.
Jejich cíle naopak vedly ve směru politiky Společenství: uplatňování plánů modernizace vybavení více než podle norem Společenství [7], pokyn k využívání kombinovaných druhů dopravy a provádění ustanovení, týkajících se životního prostředí [8] nebo pořizování čistých vozidel [9].
Další podobné případy se přezkoumávají [10].
Komise vždy naopak posuzovala jako neslučitelné se Smlouvou pořizování vozového parku společnostmi, zabývajícími se silniční přepravou [11], bez účelnosti k životnímu prostředí nebo bezpečnosti, pokud u takové podpory přetrvává vliv ohrožující situaci hospodářské soutěže mezi společnostmi.
2.1.2 Účinky současného režimu
Až do rozsudku "RENOVE" Komise soudila, že by se zproštění týkalo celého odvětví dopravy.
Ve svých rozhodnutích "RENOVE" ze dne 26. září 2002 (C-351/98) [12] a ze dne 13. února 2003 (C-409/00) o silniční přepravě [13], Soudní dvůr stanovil, že zproštění pravidla de minimis nemohlo být použito na neživnostníky v dopravě, a to proti přístupu Komise, která prohlásila podporu, poskytnutou k pořízení nákladního automobilu bez rozlišování jednotlivých rozdílů forem organizace činnosti v dopravě za neslučitelnou.
Existuje tedy rozdíl v jednání mezi dvěma skupinami podniků.
Na jedné straně podniky, jejichž hlavní činností je doprava, mohou využívat pouze režimy podpory s řádně definovanými cíli (regionální, týkající se životního prostředí, malé a střední podniky, atd.) a které musí být schváleny Komisí i v případě částek nižších než strop.
Naopak jiné podniky, které nenáleží do tohoto odvětví v užším slova smyslu, avšak na vlastní účet provádějí přepravní činnost [14], využívají nařízení de minimis bez výhrad a bez předchozího schválení Komisí.
2.1.3 Úprava pohyblivých aktiv
Pokud se jedná o úpravu pohyblivých aktiv společností v odvětví dopravy (nákup vozidel, lodí a letadel), je příhodné posoudit potenciální vliv na hospodářskou soutěž podpory ve výši 100000 eur na podnik za období každých tří let.
Vzhledem k ceně letadel a lodí pro námořní a říční dopravu může být vliv na strukturu těchto odvětví považován za zanedbatelný.
Naopak v silniční přepravě může být částka podpory 100000 eur za období tří let považována za významnou.
Vzhledem k výjimečné struktuře tohoto odvětví, vysokému počtu malých dopravců (hlavně v některých členských státech) [15] a ceně vozového parku [16] je třeba uznat, že takové částky jsou schopny ovlivňovat obchod a narušit hospodářskou soutěž mezi členskými státy.
Pokud je důvodem podporovaných investic významné snížení nákladů na výměnu vozidel, může taková podpora vytvářet podporu provozu.
Mohly by rovněž zvyšovat park silničních vozidel, což by na trhu, kde je hospodářská soutěž již velmi silná, znamenalo nebezpečí dalšího snížení ziskového rozpětí.
Proto se při pořizování vozového parku (koupě nákladního automobilu) považuje za žádoucí zachovat v odvětví silniční přepravy výjimku.
Přesto však zůstává nebezpečí, že takové zproštění při rozdílné úpravě mezi dopravou na účet třetích osob a dopravou na vlastní účet [17], by mohlo více narušovat hospodářskou soutěž mezi těmito dvěma segmenty při provozování dopravy.
Komise se zavazuje prověřit tento rozvoj a jeho vliv na trh se silniční přepravou.
2.1.4 Použití zdrojů Komise
Nakonec je nutno připomenout, že s přihlédnutím k nezbytně omezeným lidským zdrojům, které má Komise ke svému jednání o státní podpoře k dispozici, by bylo vhodné soustředit jednání Společenství na podporu, jejíž částka a oblast působnosti by nejvíce vedly k vážnému narušení hospodářské soutěže.
Je jich čím dál tím více a Komise, postavená před nárůst oznamování případů státní podpory a rozšíření Evropské unie na 25 členských států, se musí zaměřit na případy, které nejvíce poškozují hospodářskou soutěž.
2.1.5 Závěr
S ohledem na zkušenost, kterou Komise získala v mnoha případech státní podpory v odvětví dopravy v průběhu let nepoužívání pravidla de minimis, lze stanovit, že s výjimkou pořizování vozového parku silničními přepravci, podpora přepravním společnostem, nepřesahující strop ve výši 100000 eur na období tří let neovlivňuje obchod mezi členskými státy a nenarušuje nebo nehrozí narušením hospodářské soutěže.
Komise tedy navrhuje usměrnit situaci zrušením vyloučení dopravy z nařízení de minimis s výjimkou některých přesně stanovených případů (viz bod 2.1.3).
2.2 Situace v uhelném odvětví
Teprve od 24. července 2002 uhelné odvětví po skončení smlouvy ESUO podléhá oblasti působnosti smlouvy o ES.
Od této doby toto odvětví podléhá zvláštním pravidlům [18], která zabraňují použití dalších režimů zproštění [19].
Stanovují, jak dalece se musí pravomoc schválení Komise vykonávat na základě přesné a celkové znalosti opatření, která mají vlády v úmyslu přijmout a jak členské státy hromadným způsobem oznamují Komisi veškeré údaje, týkající se zásahů, které hodlají přímo nebo nepřímo provést ve prospěch uhelného průmyslu….
S ohledem na tato specifika, mohou veškeré částky podpory potenciálně splňovat kritéria čl. 87 odst.
1. Provádění nařízení de minimis se však nejeví jako přípustné.
[1] Sdělení, které se týká podpor de minimis (Úř. věst.
C 68/9, 6.3.1996) a rámec Společenství pro státní podporu malým a středním podnikům (Úř. věst.
C 213/4, 23.7.1996) rovněž vyloučily odvětví dopravy.
[2] Nařízení (ES) č. 1407/2002 o státní podpoře uhelnému průmyslu (Úř. věst.
L 205/1, 2.8.2002).
[3] Čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1407/2002.
[4] ex. Hlavní směry týkající se státní podpory s regionální účelností (Úř. věst.
C 74/9, 10.3.1998), rámec Společenství státních podpor na ochranu životního prostředí (Úř. věst.
C 37/3, 3.2.2001).
[5] Nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (Úř. věst.
L 10/20, 13.1.2001), nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (Úř. věst.
L 10/33, 13.1.2001), nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (Úř. věst.
L 337/3, 13.12.2002) a nařízení Rady "o postupu" (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst.
83/1, 27.3.1999).
[6] ex. Rozhodnutí ze dne 16. října 2002, týkající se případu N 600b/2001 – Španělsko "podpora zaměstnanosti v odvětví dopravy", atd.
[7] ex. Rozhodnutí "Lorenz" ze dne 9. června 2001, týkající se případu N 409/2001 – Španělsko "program ARTE/PYME".
[8] ex. Rozhodnutí ze dne 5. března 2003, týkající se případu N 353/2001 – Francie "Režim podpory ADEME v odvětví dopravy."
[9] ex. Rozhodnutí ze dne 22. května 2002, týkající se případu N 100/2001 – Dánsko "podpora silničním přepravcům".
[10] ex. Případ N 202/2003 – Švédsko "snížení zaměstnavatelských sociálních příspěvků malých a středních podniků".
[11] Rozhodnutí Komise nazvaná "RENOVE": rozhodnutí o státní podpoře C 20/1996 č. 98/693/ES ze dne 1. července 1998 (režim 1994 – 1996) a rozhodnutí o státní podpoře C 65/1998 č. 2001/605/ES (prodloužení režimu v roce 1997); rozhodnutí Komise nazvaná "daňové úvěry": rozhodnutí o státní podpoře C 32/92 č. 93/496/EHS ze dne 9.6.1993 (režim v roce 1992) a rozhodnutí o státní podpoře C 45/95 č. 96/3078 ze dne 22.10.1996 (režim v letech 1993 – 1994).
[12] Věc C-351/98, Španělsko vůči Komisi, rozsudek ze dne 26. září 2002, Renove I, Sbírka I -8031.
[13] Věc C-409/00, Španělsko vůči Komisi, rozsudek ze dne 13. února 2003, Renove II , Sbírka I-1487.
[14] Dvůr v těchto věcech potvrdil, že i když odvětví dopravy pracující na vlastní účet netvoří součást odvětví dopravy, uvažovaného v platných nařízeních, která se týkají podpor de minimis, je toto z důvodu podpory, která přesahuje práh de minimis odvětví nadále v přímé konkurenci s odvětvím živnostenské dopravy.
Nicméně Dvůr konstatoval, že "Komise nemůže zamítat uplatňování pravidla de minimis u podpor poskytovaných podnikům vztahujícím se k odvětvím, která nejsou vyloučena z uplatňování pravidla jednotlivými použitými zněními".
[15] Významné segmenty zvláště silniční přepravy jsou tvořeny četnými malými společnostmi.
Pro tyto mikropodniky mohla podpora částkou nižší než stanovený strop představovat poměrně významný příspěvek na jejich provoz.
V roce 2000 se počet podniků přepravujících zboží ve Španělsku zvýšil na 130141, v Itálii na 112173, v Německu na 32885, ve Spojeném Království na 36819 a v Nizozemsku na 10290 (zdroj: Eurostat).
Analýza průměrného obratu na podnik v roce 2000 opravdu ukazuje velmi nízký průměr ve Španělsku a v Itálii, což značí velký počet malých podniků: 160000 EUR ve Španělsku, 280000 EUR v Itálii, 1350000 EUR v Nizozemsku, 710000 EUR v Německu.
Je nutno poznamenat, že se jedná o průměrná čísla (jsou smíšeny velké podniky a malé s střední podniky).
Podrobnější analýza odvětví by jistě ukázala obrat u rodinných (velmi četných) podniků výrazně nižší než průměry v jednotlivých státech.
Počet osob zaměstnaných společností rovněž vypovídá o velikosti přepravních podniků.
Na úrovni EU čítají podniky v průměru 5 – 6 osob.
Ve Španělsku a v Itálii klesá na méně než tři osoby.
Protože se zde také jedná o průměrné hodnoty, dochází se tímto výsledkem k závěru, že existuje velký počet podniků s jednou placenou sílou.
[16] Mezi 90000 a 120000 EUR za nákladní automobil 40 tun.
[17] Jelikož jsou vztahy mezi podniky v tomto odvětví velmi řídké, zdálo se pravděpodobné, že struktura trhu pohotově reagovala na takové finanční vklady ve smyslu opačném, než je obecný zájem.
[18] Nařízení (ES) č. 1407/2002 o státní podpoře uhelnému průmyslu (Úř. věst.
L 205/1, 2.8.2002).
[19] Čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1407/2002.
--------------------------------------------------
Předloha
nařízení Komise kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory [1], a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
po zveřejnění předlohy nařízení,
po konzultaci s Poradním výborem pro státní podpory,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 994/98 zmocňuje Komisi stanovit nařízením strop, pod kterým jsou opatření podpory považována za opatření nesplňující všechna kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy a nepodléhají tedy oznamovacímu postupu podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(2) Komise použila články 87 a 88 Smlouvy v četných rozhodnutích a zejména blíže objasnila pojem podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Rovněž nakonec v nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis [2], vysvětlila svou politiku s ohledem na strop de minimis, pod kterou může být čl. 87 odst. 1 považován za nepoužitelný.
(3) S ohledem na zvláštní pravidla uplatňovaná v odvětvích zemědělství, rybolovu, akvakultury a dopravy a s ohledem na nebezpečí, že v těchto odvětvích by i podpory v malé výši mohly splňovat kritéria čl. 87 odst.
1 Smlouvy, vyloučila Komise v dané době uváděná odvětví z oblasti působnosti nařízení (ES) č 69/2001. Postupná liberalizace odvětví dopravy a pozdní porovnání s ostatními hospodářskými odvětvími a strukturální problémy v určitých segmentech připouštěly použití zvláštních pravidel pouze na počátku.
(4) Rozsudek Soudního dvora ze dne 26. září 2002 (C-351/98) [3] a ze dne 13. února 2003 (C-409/00) [4] ve věci "Renove I a II", který se týká silniční přepravy, mimo jiné uznala, že pravidlo de minimis prospívá podporám poskytovaným přepravcům činným na vlastní účet.
Skutečně podle Dvora [5] "jestliže je odvětví přepravy, …, úmyslně vyloučeno z oblasti působnosti pravidla de minimis, musí být toto vyloučení předmětem velmi přesného výkladu.
Tudíž by nemohlo být rozšířeno na neživnostníky v dopravě".
Proto podle Dvora [6]"Komise nemůže zamítat uplatňování pravidla de minimis u podpor poskytovaných podnikům vztahujícím se k odvětvím, která nejsou vyloučena z uplatňování pravidla jednotlivými použitými zněními.".
Až do nařízení "Renove" Komise soudila, že by se zproštění týkalo celého odvětví dopravy.
(5) Vzhledem k restrukturalizaci trhů s dopravou prováděné od jejich liberalizace není již dnes nebezpečí narušení hospodářské soutěže odporující společnému zájmu podpor de minimis bezprostřední.
Avšak nastává požadavek zlepšit transparentnost a posílit rovnost jednání ve všech odvětvích hospodářství, včetně dopravy.
(6) Komise dále zjistila, že členské státy obecně vytvářejí obecné režimy horizontálně uplatňované podpory ve všech hospodářských odvětvích, včetně odvětví dopravy, které jsou pod prahovou hodnotou podpory de minimis.
Vzhledem k vyloučení odvětví dopravy ze současného nařízení de minimis musí být tyto režimy oznámeny Komisi jako celek, protože podstatně snižují účinnost jeho použití.
(7) S ohledem na zkušenost, kterou Komise získala v mnoha případech státní podpory v odvětví dopravy v průběhu let nepoužívání pravidla de minimis, lze stanovit, že s výjimkou pořizování vozového parku silničními přepravci, podpora přepravním společnostem, nepřesahující strop ve výši 100000 eur na období tří let neovlivňuje obchod mezi členskými státy a nenarušuje nebo nehrozí narušením hospodářské soutěže.
(8) Vzhledem k výjimečné struktuře tohoto odvětví, vysokému počtu malých dopravců (hlavně v některých členských státech) a ceně vozového parku blízké prahové hodnotě de minimis, je třeba uznat, že takové částky jsou schopny přesto proti společnému zájmu schopny ovlivňovat obchod a narušit hospodářskou soutěž mezi členskými státy.
Proto se při pořizování vozového parku (koupě nákladního automobilu) považuje za žádoucí zachovat v odvětví silniční přepravy výjimku.
(9) Teprve od 24. července 2002 uhelné odvětví po skončení smlouvy ESUO podléhá oblasti působnosti smlouvy o ES.
Od této doby toto odvětví podléhá zvláštním pravidlům [7], která zabraňují použití dalších režimů zproštění [8].
Stanovují, jak dalece se musí pravomoc schválení Komise vykonávat na základě přesné a celkové znalosti opatření, která mají vlády v úmyslu přijmout a jak … členské státy hromadným způsobem oznamují Komisi veškeré údaje, týkající se zásahů, které hodlají přímo nebo nepřímo provést ve prospěch uhelného průmyslu….
S ohledem na tato specifika, mohou veškeré částky podpory potenciálně splňovat kritéria čl. 87 odst.
1. Provádění nařízení de minimis se však nejeví jako přípustné.
(10) Z důvodů právní bezpečnosti je vhodné vyjasnit účinek nařízení o schválené podpoře před jeho vstupem v platnost.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 69/2001 se mění takto:
1. V čl. 1 písm. a) se zrušují slova: "odvětví dopravy" a nahrazují se tímto "uhelné odvětví, jak je definováno nařízením (ES) č. 1407/2002 ze dne 23. července 2002 o státní podpoře uhelnému průmyslu [9]".
2. V článku 1 se doplňují slova "písmeno d) podpora ve prospěch zakoupení vozového parku společností pro silniční přepravu".
V čl. 4 se po odst. 1 vkládá odst. "2. Toto nařízení se použije rovněž na podpory, schválené před vstupem tohoto nařízení v platnost, pokud splňují všechny podmínky stanovené v čl. 1 a 2 tohoto nařízení. Veškerá podpora, která tyto podmínky nesplňuje, bude Komisí přezkoumána podle zařazení, zaměření, předložení a vhodných stanovisek".
V čl. 4 se dosavadní odst. 2 označuje jako 3.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2005/C 146/02)
Podpora č.: XA No 62/04
Členský stát: Itálie
Region: Region Marche
Název režimu podpory: Poskytování příspěvků ve prospěch zemědělských a hospodářských produkčních činností, které byly dne 26. září 1997 poškozeny zemětřesením, prostřednictvím finančních investic na hygienickou a sanitární úpravu prozatímních stájí přeměněných na stálá zařízení
Právní základ: Art.2 Legge regionale n. 21 del 10 dicembre 2003 "Trasformazione in costruzioni a carattere permanente degli alloggi prefabbricati temporanei installati a seguito degli eventi sismici iniziati il 26 settembre 1997".
Delibera giunta regionale n 789 del 13/7/2004
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Celkové výdaje plánované na dvouroční období 2004/05 jsou 1000000 eur.
- 135 EUR/m2 za práce na hygienických a sanitárních úpravách; K této částce se přičtou tyto částky:
- 6 EUR/m2 za technické výdaje v souvislosti s hygienickými a sanitárními úpravami;
- Tato částka se ještě může zvýšit o příslušné daně a poplatky (DPH, Cnpaia – příspěvek na sociální pojištění pro architekty a technické pracovníky), pokud nejsou vymahatelné.
Vzhledem k tomu, že se všechny dotčené stáje nacházejí v obcích, které splňují definici znevýhodněných oblastí podle směrnice 75/268/EHS včetně všech doplnění a změn, uplatní se hrubá míra podpory ve výši 50 %.
Jedná se o oblasti, které jsou uvedeny v příloze 3 a/nebo dekretu 12 DDS/SAR č. 196/04 (dekret útvaru pro rozvoj zemědělství a venkova) týkající se společné přílohy pro nabídková řízení na provádění opatření PSR (plánů regionálního rozvoje).
Datum uskutečnění: Od roku 2004, a to 10 pracovních dní po dni odeslání tohoto formuláře, jak je stanoveno v čl. 19 prvním odstavci nařízení (ES) č. 1/2004.
Doba trvání režimu podpory: Podporu lze poskytovat až do 31. prosince 2005.
Cíl podpory:
Podpora je určena malým a středním zemědělským podnikům nebo sdružením, které splňují kritéria výnosnosti stanovená v PSR pro region Marche a schválená rozhodnutím Komise K(2000) 2726 DEF ze dne 26. září 2000, a na které odkazuje článek 4 nařízení (ES) č. 1/2004.
V souladu s výše uvedeným článkem 4 spočívají sledované cíle ve zlepšení a strukturální přeměně produkce, jakož i v ochraně a zlepšení životního prostředí, hygienických podmínek a dobrých životních podmínek zvířat.
Specifickým cílem regionálního právního předpisu uvedeného v právním základě je ochrana majetku složeného ze stájí a seníků, které jsou nezbytné pro zemědělskou produkční činnost, s cílem předejít značným dopadům na životní prostředí z důvodu náhrady uvedených dřevěných staveb novými stavbami ze železobetonu.
Způsobilé výdaje:
Způsobilé výdaje v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2004 jsou výdaje týkající se stavebních úprav stájí podle platných hygienických a sanitárních norem včetně příslušných hnojišť.
Způsobilost výdajů uplyne dnem poskytnutí podpory.
Dotčené hospodářské odvětví: Režim se vztahuje na malé a střední podniky působící v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: REGION MARCHE – Centro operativo di Muccia e Fabriano
Další informace:
Podpora bude výlučně poskytována malým a středním podnikům v odvětví zemědělské produkce s prokázanou výnosností, které mohou zajistit odbyt svých produktů v současnosti i budoucnosti a jejichž produkční kapacitu, měřenou v případě živočišné produkce na VDJ a v případě rostlinné produkce na pěstební plochy, lze prostřednictvím investic zvýšit o více než 20 %.
Kritéria a způsoby provádění hodnocení a měření s cílem ověřit výše uvedené podmínky (stanovené v čl. 4 odst. 5, 6 a odst. 8 písm. a)) nařízení (ES) č. 1/2004), je třeba stanovit v RSP pro region Marche podle nařízení (ES) č. 1257/1999 schváleném rozhodnutím Komise K(2000) 2726 ze dne 26. září 2000 a zveřejněném na této internetové adrese: www.agri.marche.it
Podpora č.: XA 1/05
Členský stát: Spojené království
Region: Lancashire (včetně samostatných územních celků Blackpool a Blackburn) a distrikty Wigan, Bolton, Bury, Rochdale a Oldham.
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Rural Business Facilitation Service (Lancashire and North Manchester)
Právní základ: Section 5 of the Regional Development Agencies Act 1998
31. ledna 2005 – 31. března 2005 _BAR_ 318670 liber _BAR_
1. dubna 2005 – 31. března 2006 _BAR_ 1314011 liber _BAR_
1. dubna 2006 – 31. března 2007 _BAR_ 1338168 liber _BAR_
1. dubna 2007 – 30. června 2007 _BAR_ 519219 liber _BAR_
Maximální míra podpory:
100 % na předběžné konzultace poskytované Rural Business Facilitation Service.
50 % na hloubkové analýzy poskytované externími poradci.
Datum uskutečnění: Režim podpory bude zahájen dne 31. ledna 2005.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim podpory bude ukončen dne 31. června 2005.
Cíl podpory:
Rozvoj odvětví – cílem režimu podpory je podporovat dlouhodobý rozvoj venkovského hospodářství v Lancashiru poskytováním poradenské činnosti a technické podpory zemědělcům a zemědělským podnikům s cílem zlepšit jejich výkonnost a účinnost.
Způsobilými náklady jsou poradenské služby v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 1/2004.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim podpory se vztahuje na veškeré zemědělské podniky včetně produkce, zpracování a uvádění na trh. Režim podpory je přístupný pro všechna pododvětví.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Lancashire County Council
Environment Directorate
Guild House
Cross Street
Preston
United Kingdom
PR1 8RD
Internetové stránky: www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm.
Klikněte na "Rural Business Facilitation Service (Lancashire and North Manchester)".
Rovněž můžete jít přímo na http://defraweb/farm/state-aid/setup/schemes/rbfs.pdf
Další informace:
Režim podpory bude představovat první kontaktní místo pro všechny zemědělské podniky v Lancashiru a Manchesteru, které mají zájem o prvotní radu jak zlepšit a dále rozvíjet svou činnost.
Poté bude poskytnuto podrobnější poradenství s cílem dále rozvíjet prvotní myšlenky.
V případě, že na místě již existují jiné státem podporované poradenské služby, budou žadatelé odkázáni na ně.
V případě, že na místě neexistuje jiná možnost poradenství, službu poskytnou zaměstnanci RBSF, nebo žadatele odkáží na externí poradce.
Jsou-li zapojeni externí poradci, míra podpory je snížena ze 100 % na 50 % (viz výše).
Podpora bude přístupná pro všechny venkovské podniky, nejen pro zemědělské.
Podpora nezemědělským podnikům bude vyplácena podle nařízení Komise č. 69/2001 o podpoře de minimis.
Podpora č.: XA No 02/05
Členský stát: Itálie
Region: Kraj Umbrie
Název podpory: Zavedení opatření na podporu investic v zemědělsko-potravinářském odvětví
Právní základ: Il regime di aiuti in argomento, avviato a far data dalla pubblicazione del bando pubblico ( 4 novembre 2004), è da considerarsi come riapertura dei termini di presentazione delle domande di aiuto a valere delle Misure 1.1.1. (a), 1.2.1 (g) e 1.2.2.(m) del PSR della Regione Umbria la cui copertura finanziaria è assicurata con risorse regionali, qualora non si rendessero disponibili risorse nazionali aggiuntive sulla dotazione del Piano di Sviluppo Rurale dell'Umbria.
Roční předpokládané náklady: 50 miliónů eur (odhad)
- 40 % investičních nákladů na nemovitý a movitý majetek na jedno určení (investice do zemědělských podniků nebo do odvětví zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh);
- 20 % nákladů na nákup strojů a movitých zařízení (investice do zemědělských podniků);
- až 50 % nákladů na zavedení systémů jakosti podle kritérií stanovených normou ISO 9000 do výše 100000 eur na jeden podnik;
- až 50 % nákladů na zavedení systémů jakosti pro ochranu životního prostředí podle kritérií stanovených normou ISO 14000 do výše 100000 eur na jeden podnik;
- až 50 % u zemědělsko-potravinářských podniků a až 80 % u zemědělských podniků nákladů na uskutečnění plánů hygienicko-sanitární vlastní kontroly podle modelu HACCP do výše 100000 eur na jeden podnik;
- až 60 % u zemědělsko-potravinářských podniků a až 80 % u zemědělských podniků nákladů na zavedení kontrolních systémů zpětné dohledatelnosti potravinářských produktů a certifikace potravinářského řetězce;
- až 80 % způsobilých nákladů na plánování a uskutečňování projektů uvádění na trh jakostních zemědělských produktů;
- až 50 % způsobilých nákladů na přípravu předpisů jakosti, technický výzkum, studie proveditelnosti, projekty, na stanovení vlastností a/nebo normalizaci vlastností produktů a na prezentaci jakostních produktů;
Datum vstupu v platnost: 1. březen 2005
Doba trvání režimu: rok
Cíl podpory: posílení integrace mezi jednotlivými subjekty působícími v rámci zemědělsko-potravinářského řetězce.
Použité články: (4; 7; 13)
Způsobilé náklady podpora výroby (článek 4):
a) výstavba, rekonstrukce, mimořádná údržba zemědělských budov sloužících zemědělským podnikům včetně vnějších doplňkových stavebních děl, jakými jsou například výstavby ploch, výběhů, obor, atd., (náklady na výstavby částí budov zasazených do obytných komplexů vyjma sousedících samostatných jednotek nejsou považovány za způsobilé);
b) výsadba a/nebo obnova zvláštních stromových kultur.
Podpory zakládání nových vinic nebo olivových hájů a obnovy stávajících vinic nejsou považovány za způsobilé.
Obnova olivových hájů je povolena pouze tehdy, pokud zůstává zachován stejný počet stromů;
c) umělé nádrže pro zemědělské, zootechnické a ekologické využití, turistiku, rekreaci a sport z pohledu multifunkčnosti zemědělského podniku a dále příslušná zařízení pro jejich využití a zařízení pro distribuci vody;
d) zakládání a obnova horských luk a pastvin, ohrad pro dobytek, atd.;
e) výstavba a mimořádná údržba vodovodů a cest používaných podnikem;
f) úprava zemědělského vodovodního systému, nivelace, odkamenění, včetně drenážních zákroků a svádění povrchových vod prostřednictvím vodotečí druhého stupně, pokud možno, pomocí zákroků ekologického inženýrství ve výši nepřevyšující 25000,- eur;
g) investice do zpracování a uvádění na trh podnikových nebo oblastních jakostních produktů (včetně investic do jejich přímého prodeje) za podmínky, že produkt, který je určen ke zpracování a k uvádění na trh, vytváří z ekonomického hlediska alespoň 40 % podnikových příjmů vypočtených na základě UDE anebo pokud výroba určená pro zpracování převyšuje absolutní hodnotu 20 UDE.
Ve všech těchto případech musí být zařízení úměrné výrobní kapacitě podniku.
Toto omezení se nepoužije v případě, kdy se jedná o malé zařízení pro zpracování oblastních produktů, produktů získaných ekologickými metodami podle platných normativních ustanovení nebo produktů z prvního zpracování jatečního dobytka ve vlastnictví. Všechny podpory uskutečněné v rámci těchto případů u nových podnikových zařízení v odvětví pěstování vína podléhají podmínce, aby minimální plocha pokrytá vinicemi ve vlastnictví byla rovna 5 ha pro výrobu DOCG (chráněné a zaručené označení původu) a 10 ha pro výrobu DOC (chráněné označení původu) nebo OGT a v odvětví zpracování oliv podmínce, aby počet olivovníků ve vlastnictví byl roven alespoň 5000 kusů;
h) první nabytí zvířat a nákup jakostních plemenných kusů (samců nebo samic), registrovaných v plemenných nebo obdobných knihách;
i) investice do chovu divoké zvěře nebo jeho financování pro potravinářské účely nebo pro rozmnožení s omezením na druhy, kterých se týká Piano Faunistico Venatorio;
j) nákup nových strojů a zařízení za podmínky, že se nenachází v podniku, včetně informačních zařízení (hardware a software) a nástrojů pro zlepšení administrativního a účetního řízení ve výši nepřevyšující 40 % maximální částky investic pro podniky, které lze navýšit na 70 % u družstev, jež poskytují služby svým vlastním členům.
Není povolen nákup náhradních strojů vyjma strojů, které jsou určeny pro zlepšení bezpečnosti a kvality práce ve smyslu minimálně stanovených standardů platnými ustanoveními a za podmínky, že vyměněný stroj byl starší než pět let.
Do 31. prosince 2001 byl nákup náhradních strojů povolen v rámci plánu, který povinně předpokládal i investice do nemovitostí v míře odpovídající alespoň 50 % plánovaného nákladu na celý program;
k) nákup nástrojů pro řízení a zpracování odpadu ze zemědělské a zootechnické výrobní činnosti a pro účely jeho opětovného využití v podniku nebo pro obchodní účely, do omezení podnikové výroby nebo výroby přidružených podniků.
Dále je povolen nákup strojů a zařízení pro výrobu "zeleného kompostu pro zlepšení vlastností půdy" nebo "kompostu z tříděného odpadu pro zlepšení vlastností půdy" s omezením na vytváření objemů podle ploch podniku;
l) režijní náklady v celkové výši nepřekračující 12 % způsobilých nákladů určených zejména na:
- odměny technikům a poradcům za jejich projekční činnost, řízení prací a kontroly, studie proveditelnosti a obchodní plány, nejvýše 8 %, atd.;
- vytváření internetových stránek s cílem obchodovat s produkty a službami (E-commerce);
- poradenství a školení personálu určeného na zavádění kontroly kvality postupů zpracování a na přizpůsobení normám dobrovolného typu (ISO 9000, Eco Label, atd.);
- nákup patentů a licencí;
U podpor nepředstavují způsobilé náklady na nákup:
- pozemků pro pěstební účely;
- jatečního dobytka, kusů pro reprodukci drůbeže a hybridů prasat, pokud nejsou zahrnuty do předpisů pro jakostní produkty;
- výrobních práv;
- vozidel určených pro přepravu osob a věcí;
- na zákroky řádné údržby.
Zpracování a uvádění na trh (článek 7):
a) výstavba, rekonstrukce a modernizace nemovitého majetku;
b) nákup nemovitého majetku vyjma nákupu pozemků, pokud není uvedeno jinak, v omezeních a za podmínek stanovených pravidlem č. 5 přílohy nařízení (ES) č. 1685 ze dne 28. července 2000 do maximální výše 70 % způsobilých nákladů podpory a za podmínky, že takovýto nemovitý majetek bude předmětem rekonstrukce za částku odpovídající alespoň 30 % jeho celkového konečného nákladu;
c) nákup strojů a zařízení včetně výpočetní techniky;
d) náklady na nákup softwaru a poradenství pro zavádění strojů a zařízení, viz předchozí bod;
e) režijní náklady v celkové výši nepřekračující 12 % způsobilých nákladů určených zejména na:
- odměny technikům a poradcům za jejich projekční činnost, řízení prací a kontroly, studie proveditelnosti a obchodní plány, v maximální výši 8 %, atd.;
- vytváření internetových stránek s cílem obchodovat s produkty a službami (E-commerce);
- poradenství a školení personálu určeného na zavádění kontroly kvality postupů zpracování a na přizpůsobení normám dobrovolného typu (ISO 9000, Eco Label, atd.);
- nákup patentů a licencí;
Nezpůsobilé náklady:
- investice do fází následujících po prvním zpracování, kdy v podniku není prováděno první zpracování zemědělských surovin;
- investice do maloobchodu;
- investice do uvádění na trh a zpracování produktů pocházejících ze zemí mimo Společenství.
Ve všech případech nejsou způsobilé investice, které zvyšují výrobní kapacitu v odvětvích, u kterých jsou zavedena specifická omezení v rámci společných tržních organizací, u nichž nejsou zaručena vhodná odbytiště.
Podpora na povzbuzení produkce a uvádění jakostních zemědělských produktů na trh(článek 13):
a) Náklady týkající se kontrol souvisejících s vystavením první certifikace uvedené v nařízeních ES 2081/92, 2082/92, 2092/91 a 1804/99 a dobrovolné certifikace produktů;
b) Náklady na zavedení podnikových systémů jakosti podle kritérií ISO 9000;
c) Náklady na zavedení systémů jakosti pro ochranu životního prostředí podle kritérií norem ISO 14000 nebo EMAS;
d) Náklady na uskutečňování plánů hygienicko-sanitární vlastní kontroly podle modelu HACCP;
e) Náklady na zavedení kontrolních systémů pro monitorování potravinářských produktů a certifikace potravinářského řetězce;
f) Náklady na plánování a uskutečňování marketingových projektů, včetně organizačních zdrojů a nezbytných nástrojů;
g) Náklady na přípravu předpisů jakosti, technický výzkum, studie proveditelnosti, projekty pro stanovení vlastností anebo normalizaci vlastností produktů a pro prezentaci jakostních produktů;
Dotčená odvětví: Tento systém se vztahuje na výrobu, zpracování a/nebo uvádění na trh zemědělských produktů tak, jak jsou určeny v článku 2 nařízení (ES) 1/2004.
Ve všech případech nejsou způsobilých investice, které zvyšují výrobní kapacitu v odvětvích, u kterých jsou zavedena specifická omezení v rámci společných tržních organizací, u nichž nejsou zaručena vhodná odbytiště.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:
Kraj Umbrie – Ředitelství pro výrobní činnosti.
Ústřední ředitelství Fontivegge – I-06100 PERUGIA
E-mailová adresa: fgarofalo@regione.umbria.it
Internetová adresa: www.regione.umbria.it
Podpora č.: XA 03/05
Členský stát: Španělsko
Region: Kastilie a León
Název režimu podpory: Podpory určené na podporu družstevního hnutí v autonomním společenství Kastilie a León.
Právní základ:
Orden AYG.../2005, de ... febrero, de la Consejería de Agricultura y Ganadería, která stanoví podpory určené na podporu družstevního hnutí v autonomním společenství Kastilie a León.
Tento režim podpor využívá vynětí stanovené nařízením Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 a je v souladu s články 10,13 a 14 uvedeného nařízení, které se týkají podpor vyplacených seskupením producentů, podpor určených na podporu na povzbuzení produkce a uvádění jakostních zemědělských produktů na trh zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství.
Roční výdaje plánované v rámci tohoto režimu podpor nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku přijímajícímu podporu: Výše stanovené podpory na rok 2005 je 1200000 EUR.
- Článek 10 nařízení č. 1/2004.
Celková výše podpor nepřekročí 100000 EUR na příjemce.
- Článek 13 nařízení č. 1/2004.
Celková výše podpor nepřekročí 100000 EUR na příjemce na dobu tří let.
- Článek 14 nařízení č. 1/2004.
Celková částka podpor nepřekročí během tříletého období 100000 eur na příjemce nebo 50 % způsobilých nákladů, přičemž se bere v úvahu vyšší částka.
Datum uskutečnění: Vstup režimu podpory v platnost je stanoven na březen 2005.
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory: Režim podpor zůstane v platnosti až do 31. prosince 2006.
Obecný cíl: Posílit zemědělské družstevní hnutí v autonomním společenství Kastilie a León.
- Podpora vytvoření nových sdružení a upevnění jiných subjektů vyšší úrovně vzniklých sloučením a integrací.
- Podpory ve prospěch již vytvořených subjektů, jejichž hodnota produkce uváděné na trh se významným způsobem zvýší (nejméně 30 %).
- Podpora produkce a uvádění jakostních zemědělských produktů na trh.
- Technická pomoc sdružením uskutečňováním auditů a analýzy řízení, životaschopnosti a investic nebo studií trhu a organizováním soutěží, výstav a veletrhů.
- Režim podpor je v souladu s ustanoveními článku 10 nařízení č. 1/2004 o podporách seskupením producentů, s ustanoveními článku 13 o podporách na povzbuzení produkce a uvádění jakostních zemědělských produktů na trh a s ustanoveními článku 14 o zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství.
- Také se zohlední články 17 až 20 kapitoly 3 uvedeného nařízení ("Společná a závěrečná ustanovení").
- Článek 10 nařízení č. 1/2004.
Vytvoření nových sdružení vyšší úrovně vzniklých sloučením a integrací a zlepšení hospodářských a sociálních aspektů zemědělských sdružení, jejichž hodnota produkce uváděné na trh se zvýší o nejméně 30 %.
- Náklady, které vznikly pro novou jednotku při vytvoření, sloučení nebo integraci sdružení, včetně nákladů na zřízení, audit a ověřování, náklady vyplývající z pomoci poskytnuté řídícím pracovníkům a technikům, náklady na studie financování a uvedení na trh, notářské a registrační poplatky, poplatky za zápis a licence.
- Náklady na řízení v průběhu prvních pěti let fungování právě vytvořených subjektů, nebo subjektů, které vznikly ze sloučení nebo integrace: nájem prostor, nákup kancelářského vybavení, včetně počítačového technického i programového vybavení, náklady na zaměstnance ve správě, režijních náklady a právní a správní poplatky.
- V případě rozvoje jsou způsobilé výdaje omezeny na výdaje, které vyplývají pouze z meziročního růstu hodnoty produkce uváděné na trh příjemce ve výši nejméně 30 %.
V případě růstu sdružení tak budou kryty pouze výdaje na tento růst.
Článek 13 nařízení č. 1/2004.
Podpora produkce a uvádění jakostních zemědělských produktů na trh.
- Náklady spojené se zaváděním systémů jakosti a zpětné vysledovatelnosti produktů, jako jsou náklady spojené se studiemi pro přípravu žádostí o uznání jakostních značek, zavedením systému jakosti, s externím poradenstvím, opatření týkající se vydávání osvědčení a školení pracovníků z pohledu použití uvedených systémů.
Článek 14 nařízení č. 1/2004.
Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství.
- Náklady spojené s uskutečňováním auditů a analýz řízení, životaschopnosti a investic a studií trhu, organizováním soutěží, výstav a veletrhů sdruženími.
Dotčené odvětví nebo dotčená odvětví Poznámka: Za nově vytvořená sdružení mohou být považována sdružení, která byla schválena nedávno, ale která k datu vstupu v platnost režimu podpory ještě nepodnikla žádnou akci ani nedodala žádnou službu.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:
Podporu poskytne Rada Kastilie a León (Junta de Castilla y León) a bude ji řídit Generální ředitelství zemědělské industrializace a modernizace zemědělství a chovu hospodářských zvířat (Dirección General de Industrialización y Modernización Agraria de la Consejería de Agricultura y Ganadería).
C/ Rigoberto Cortejoso, 14 – E-47014 Valladolid (España).
Adresa internetových stránek: Úplné znění režimu podpor bude uvedeno na internetové adrese Rady Kastilie a León (Junta de Castilla y León) http://www.jcyl.es/agrocomercializacion.
Různé: Řízení podpor bude předmětem vyhlášky a bude v souladu s ustanoveními článku 18 nařízení pokud jde o kumulaci.
Podpora č.: XA 04/05
Členský stát: Španělsko
Region: Vnitrostátní území
Název režimu podpory nebo jméno podniku přijímajícího jednotlivou podporu: Podpory majitelům mléčných farem, které mají pokrýt náklady na zkoušku mléka.
Právní základ: Real Decreto por el que se regula el control oficial del rendimiento lechero para la evaluación genética en las especies bovina, ovina y caprina.
Roční výdaje plánované v rámci tohoto režimu podpor nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku přijímajícímu podporu: 2500000 eur.
Maximální výše podpory: 70 % nákladů na zkoušku mléka.
Datum uskutečnění: 2005
Doba trvání režimu podpory nebo jednotlivé podpory: do 31. prosince 2006.
Cíl podpory: Podpory určené malým a středním podnikům (vlastníci stád dojnic) jsou určeny na podporu činností týkajících se výběru, udržování a podpory mléčných plemen. Spadají do následujících článků nařízení (ES) č.
1/2004 o státních podporách malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh: Čl. 15 odst. b): podpora až do výše 70 % nákladů na testy prováděné třetími osobami nebo jménem třetích osob za účelem určení genetické jakosti nebo výnosu hospodářských zvířat.
Dotčené odvětví nebo dotčená odvětví: chovatelé skotu, ovcí a koz určených k produkci mléka zapsaných do plemenných knih.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, Dirección General de Ganadería, Alfonso XII, no 62,28014, Madrid.
Internetová adresa: www.mapa.es-Sección Ganadería
Podpora č.: XA 05/05
Členský stát: Francie
Region: Department "La Manche"
Název režimu podpory: Podpory zemědělským družstvům na přístřešky pro zemědělské stroje
- Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises
- Articles L 3231-2 et L 3232-1 du Code général des collectivités territoriales.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 54000 eur podpory ročně (maximum)
Maximální míra podpory: 30 % investic s maximálním limitem 13500 eur na jednu investici
Datum uskutečnění: Od přijetí doručenky potvrzené Evropskou komisí v roce 2005.
Doba trvání režimu podpory: Nejpozději do 31. prosince 2007
Cíl podpory: Cílem opatření je podporovat skupinové investice a snižovat výrobní náklady tím, že usnadní výstavbu, koupi, modernizaci, úpravu nebo rozšíření přístřešků určených k uskladňování strojů zemědělských družstev.
Druhy způsobilých investic: Podle čl. 4 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 jsou způsobilé tyto investice: výstavba, koupě, modernizace, úprava a rozšíření uvedených přístřešků.
Dotčená hospodářská odvětví: Celé odvětví zemědělské produkce
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Monsieur le Président du Conseil général de la MANCHE
Direction des affaires économiques et du développement rural
Service du développement rural
Maison du département
Rond-point de la liberté
F-50008 Saint-Lo CEDEX
Internetové stránky: http: //www.cg50.fr/le guide des aides
Podpora č.: XA 06/05
Členský stát: Maďarsko
Region: Maďarsko
A) Úvěr na investice do zemědělství
B) Úvěr na zpracování zemědělských produktů
C) Úvěr pro mladé zemědělce
- az Agrár Fejlesztési Hitelprogram kidolgozásáról szóló 2318/2004.
(XII.
11.) Korm. határozat;
- a Magyar Köztársaság 2005. évi költségvetéséről szóló 2004. évi CXXXV. törvény 36. § és 39.§
- a program lebonyolításáról szóló kormányrendelet, mely e tájékoztató benyújtását követő 10. munkanapon kerül kihirdetésre (megjelenik a Magyar Közlönyben) [1]
TT částka podpory
Q částka úvěru
i referenční sazba
i' preferenční úroková sazba
P trvání (včetně období poshovění)
F období poshovění
rP r mocnina P
rF r mocnina F
Záruka poskytnutá záručním orgánem, která zahrnuje státní protizáruku ve výši 70 %, může být rovněž spojena s programem úvěrů.
Metoda výpočtu částky podpory, která je součástí záruky na úvěr, byla předána Evropské komisi dne 31. srpna 2004, aby byla zařazena do seznamu stávajících státních podpor. (oznámení č. 82 – 83)
A) Úvěr na investice do zemědělství: podle článku 4 nařízení (ES) č. 1/2004;
B) Úvěr na zpracování zemědělských produktů: podle článku 7 nařízení (ES) č. 1/2004;
C) Úvěr pro mladé zemědělce: podle článku 8 nařízení (ES) č. 1/2004;
V případě kumulace podpory se použije čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1/2004.
Maximální částka podpory nesmí překročit 6 milionů eur a v případě mladých zemědělců 6375000 forintů (25000 eur).
Datum uskutečnění Smlouvy mohou být uzavřeny v rámci programu úvěrů ode dne vstupu v platnost vyhlášky vlády o programu úvěrů do 31. prosince 2006.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory Maximálně 15 let (prosinec 2021)
1) Podpora malých a středních podniků
2) Podpora pro investice určené na modernizaci a rozvoj
Během provádění programu úvěrů na rozvoj zemědělství bude maďarská banka pro rozvoj (Fejlesztési Bank Részvénytársaság) používat příslušný článek nařízení (ES) č. 1/2004.
Podprogramy A, B a C vycházejí z článků 4, 7 a 8 nařízení (ES) č. 1/2004.
Způsobilé náklady se stanoví v souladu s podmínkami podle výše uvedených článků nařízení (ES) č.
1/2004. Podrobné informace o způsobilých nákladech jsou uvedeny v popisu programu banky, který se nachází na níže uvedené internetové stránce.
Dotčená hospodářská odvětví
Zemědělství
Tento program se použije pro produkci a první fázi zpracování zemědělských produktů, jakož i pro služby v odvětví zemědělských produktů.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság (Hungarian Development Bank Inc.) Nádor u.
31., H-1051 Budapest, Hungary
Internetová stránka http://www.fvm.hu/main.php?folderID=1569
Další informace
Kontaktní osoba: Szilvia Németh
e-mail:NemethS@posta.fvm.hu
Podpora č.: XA 7/05
Členský stát: Spojené království
Region: Dorset (včetně samostatných územních celků Bournemouth a Poole)
Název programu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Dorset Agricultural Advisory Service (Dorsetská zemědělská poradenská služba)
Právní základ: Local Government Act 2000 (Part one)
1. března 2005 – 28. února 2006 _BAR_ 69624 GBP _BAR_
1. března 2006 – 28. února 2007 _BAR_ 69224 GBP _BAR_
1. března 2007 – 30. června 2007 _BAR_ 69224 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 208072 GBP _BAR_
Maximální míra podpory: Míra podpory je 100 %.
Datum uskutečnění: Zemědělci a venkovští podnikatelé budou moci získat radu od 10. února 2005 včetně.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim podpory bude ukončen dne 22. června 2007.
Podpora bude vyplácena do 30. června 2007.
Cíl podpory: Cílem podpory je rozvoj odvětví zemědělských podniků na venkově.
Podpora se poskytne podle článku 14 nařízení 1/2004.
Způsobilými náklady jsou poradenské služby.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim podpory se vztahuje na zemědělské podniky zapojené do zemědělské produkce, které zpracovávají a uvádějí na trh své vlastní zemědělské produkty.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Dorset County Council
County Hall
Colliton Park
Dorchester
United Kingdom
DT1 1XJ
Dorset Agricultural Advisory Service
Stinsford Business Centre
Kingston Maurward College
Dorchester
Dorset
United Kingdom
DT1 8PY
Internetová adresa: www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm.
Klikněte na Dorset Agricultural Advisory Services.
Případně můžete jít přímo na www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/schemes/dorset.pdf
Další údaje Graham Collins
Agricultural State Aid Adviser
Defra
8E, 9 Millbank
c/o Nobel House
17 Smith Square
London
United Kingdom
SW1P 3JR
[1] A kormányrendelet szövege megtalálható a megadott Internet címen.
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 146/04)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 205 _BAR_ _BAR_ 23. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 mění nařízení (ES) č. 658/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska a nařízení (ES) č. 132/2001 týkající se uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny _BAR_
KOM(2005) 201 _BAR_ _BAR_ 23. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán o obchodu s některými výrobky z oceli _BAR_
KOM(2005) 130 _BAR_ _BAR_ 5. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy _BAR_
KOM(2005) 158 _BAR_ 1 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_ Návrh Rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Bulharskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 158 _BAR_ 2 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Bulharskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 214 _BAR_ _BAR_ 26. 5. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se opravuje směrnice 2004/18/ES o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby _BAR_
KOM(2005) 215 _BAR_ _BAR_ 26. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 1907/90 o některých obchodních normách pro vejce _BAR_
KOM(2005) 211 _BAR_ _BAR_ 26. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o společném postoji Společenství k předloze rozhodnutí č. 2/2005 smíšeného výboru ustanoveného Dohodou ve formě výměny dopisů mezi Evropským hospodářským společenstvím a Knížectvím Andorry týkajícího se určitých veterinárních otázek _BAR_
KOM(2005) 210 _BAR_ _BAR_ 25. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti odstranění následků znečištění z lodí a o změně nařízení (ES) č. 1406/2002 _BAR_
KOM(2005) 199 _BAR_ _BAR_ 20. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se Komisi vydávají pokyny pro jednání o změnách Úmluvy o fyzické ochraně jaderných materiálů _BAR_
KOM(2005) 246 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2005 _BAR_ Změněný návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/88/ES o některých aspektech úpravy pracovní doby _BAR_
KOM(2005) 227 _BAR_ _BAR_ 27. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice _BAR_
KOM(2005) 188 _BAR_ _BAR_ 12. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě pro přidružení, kterým se provádí článek 67 a 80 Evropsko-středomořské dohody, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé _BAR_
KOM(2005) 220 _BAR_ _BAR_ 30. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1255/96 o dočasném pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro určité průmyslové výrobky a zemědělské produkty _BAR_
KOM(2005) 228 _BAR_ _BAR_ 27. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zavedení některých omezujících opatření vůči Konžské demokratické republice a o zrušení nařízení (ES) č. 1727/2003 _BAR_
KOM(2005) 241 _BAR_ _BAR_ 6. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/95/ES o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních za účelem přizpůsobení její přílohy technickému pokroku _BAR_
KOM(2004) 774 _BAR_ _BAR_ 6. 12. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 2001/507/ES a 2001/509 s cílem zavést jako povinné předpisy EHK/OSN 109 a 108 o obnovených pneumatikách _BAR_
KOM(2005) 159 _BAR_ 1 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 159 _BAR_ 2 _BAR_ 22. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 221 _BAR_ _BAR_ 30. 5. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady o minimálních pravidlech pro ochranu kuřat chovaných na maso _BAR_
KOM(2005) 186 _BAR_ _BAR_ 12. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů o prozatímním používání Protokolu, kterým se na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2010 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Komorskou federativní islámskou republikou o rybolovu při pobřeží Komor _BAR_
KOM(2005) 171 _BAR_ 1 _BAR_ 28. 4. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků _BAR_
KOM(2005) 171 _BAR_ 2 _BAR_ 28. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí Rady 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti _BAR_
KOM(2005) 235 _BAR_ _BAR_ 3. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 2075/92 o společné organizaci trhu se surovým tabákem _BAR_
KOM(2005) 213 _BAR_ _BAR_ 23. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2005/C 147/04)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1], naposledy změněného nařízením Rady (ES) č. 493/2005 [2]
"Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství" [3] se mění následovně:
Na straně 190:
4412 _BAR_ Překližky, dýhované desky a podobné vrstvené dřevo _BAR_
Za dosavadní text se vkládá následující text:
"Mezi překližky, dýhované desky a podobné vrstvené dřevo používané jako podlahové desky (viz zejména čtvrtý odstavec vysvětlivek k HS k tomuto číslu) patří pouze takové desky, které mají vrchní vrstvu dřeva o tloušťce menší než 2,5 mm (tenká dýha).
Příklad typického třívrstvého výrobku:
Pokud má vrchní vrstva dřeva tloušťku 2,5 mm nebo více, takovéto výrobky do tohoto čísla nepatří (položka 4418 30)."
Na straně 191:
44183010 až 44183099 _BAR_ Parketové desky _BAR_
Za první odstavec se vkládá následující text:
"Viz též vysvětlivky k číslu 4412."
[1] Úř. věst.
L 256, 7.9.1987, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 82, 31.3.2005, s. 1.
[3] Úř. věst.
C 256, 23.10.2002, s. 1.
--------------------------------------------------
Potvrzení o přijetí stížnosti č. 2005/4316 – SG(2005)A/3050/2
(2005/C 147/05)
1. Evropská komise zaevidovala stížnost týkající se překročení 24-hodinového limitu hodnoty drobných částic (PM 10) v hodnotě μg/m3 v rakouském městě Graz po více než 35 dní v roce 2005 jako stížnost pod číslem jednacím 2005/4316.
2. Komise obdržela více než 10 kopií této stížnosti na město Graz a také na další rakouské aglomerace (např.
Linec, Klagenfurt). Proto s cílem rychle odpovědět a informovat zúčastněné osoby a zároveň hospodárně využít své správní zdroje zveřejňuje toto potvrzení o přijetí stížnosti
Rozhodnutí Francie o změně závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm Tarbes (Lourdes – Pyrénées) a letištěm Paříž (Orly)
(2005/C 149/02)
(Text s významem pro EHP)
Na základě čl. 4 odst.
1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla Francie změnit ode dne 1. června 2005 závazky veřejné služby uložené na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm Tarbes (Lourdes – Pyrénées) a letištěm Paříž (Orly) zveřejněné
Rozhodnutí Francie o uložení závazků veřejné služby v pravidelné letecké dopravě mezi letišti Grenoble (Saint Geoirs) a Paříž (Orly)
(2005/C 149/03)
(Text s významem pro EHP)
1. Na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla Francie uložit závazek veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu mezi letištěm Grenoble (Saint Geoirs) a Paříž (Orly).
2. Jedná se o tyto závazky veřejné služby:
Minimální četnost
Služby musí být zajištěny po celý rok alespoň jako dva zpáteční lety denně od pondělí do pátku, kromě svátků.
Služby musí být provozovány bez mezipřistání mezi letištěm Grenoble (Saint Geoirs) a Paříž (Orly).
Minimální kapacity
Služby zajišťují dvoumotorová proudová letadla nebo turbovrtulová letadla s dvěma motory a minimální kapacitou 45 míst.
Letový řád
Letové řády musí umožnit cestujícím, kteří cestují ze služebních důvodů, vykonat během dne zpáteční let s pobytem nejméně osmi hodin v místě určení, ať se jedná o Grenoble nebo o Paříž.
Prodej letů
Lety musejí být prodávány nejméně jedním počítačovým rezervačním systémem.
Kontinuita služeb
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených za rok z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce, překročit 3 % stanovených letů.
Kromě toho smí dopravce provozování dopravy přerušit pouze po předchozím oznámení učiněným s předstihem nejméně 6 měsíců.
Dopravcům Společenství se sděluje, že nedodržování závazků veřejné služby při provozování dopravy může vést ke správním a/nebo soudním sankcím.
3. Mimo to je uvedeno, že na letišti
Rozhodnutí Francie o změně závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi metropolitní Francií na jedné straně a Guadeloupem, Guyanou, Martinikem a Réunionem na straně druhé
(2005/C 149/04)
(Text s významem pro EHP)
1. Na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla Francie změnit ode dne 1. července 2005 závazky veřejné služby uložené na pravidelnou leteckou dopravu provozovanou mezi všemi letišti metropolitní Francie na straně jedné a Guadeloupem, Guyanou, Martinikem a Réunionem na straně druhé, zveřejněné v Úředním věstníku Evropských společenství C 243 ze dne 9. srpna 1997 a doplněné zveřejněním v Úředním větsníku Evropské Unie C 69 ze dne 22. března 2003.
2. Závazky veřejné služby, které musí počínaje 1. července 2005 dodržovat každý letecký dopravce provozující pravidelné letecké služby na zmíněných trasách, zejména vzhledem k ostrovní povaze a vzdálenosti příslušných regionů, jsou následující:
2.1 Letový řád
Mezi všemi letišti metropolitní Francie a ostatními zámořskými departementy:
Služby musejí být zajištěny celoročně.
Musí být provozován nejméně jeden let týdně mezi letišti v metropolitní Francii a zámořskými departementy.
Navíc v jedné letecké sezóně musí průměrná týdenní kapacita nabízená během čtyř týdnů s nejmenší kapacitou tvořit nejméně čtvrtinu průměrné týdenní kapacity nabízené během čtyř týdnů s největší kapacitou.
Nabízená kapacita musí být přizpůsobena poptávce, zejména vzhledem ke školním prázdninám a svátkům.
Pokud by se zdálo, že kombinovaná nabídka všech dopravců působících na těchto trasách není uzpůsobena poptávce, zejména v období dopravních špiček, vyhrazují si francouzské orgány možnost změnit nebo upřesnit stávající závazky veřejné služby tři měsíce předem, po konzultaci příslušných dopravců a v souladu s článkem 4 nařízení (EHS) č. 2408/92.
V případě výrazného a podstatného snížení nabídky plynoucího z přerušení služeb dopravce bez ohledu na lhůtu stanovenou v bodě 2.4 a vážně ohrožujícího návaznost služeb přijmou dopravci provozující tuto trasu potřebná opatření, aby svou nabídku v co nejkratší lhůtě přizpůsobili.
Podrobný letový řád (zahrnující zejména časy, typy a kapacitu letadel, jakož i týdenní nabídku) pro každou leteckou sezónu musí být předán ke schválení ministrovi pověřenému civilním letectvím nejméně jeden měsíc před zahájením provozu a/nebo každé letecké sezóny na tuto adresu:
Direction générale de l'Aviation civile
Direction de la Régulation économique
50, rue Henry Farman
F-75720 Paris Cedex 15
Kapacita služeb, jež musí být celkově nabídnuta všemi dopravci mezi letištěm Paris (Orly) a každým ze čtyř zámořských departementů, se musí stanovit nejméně na dvě po sobě jdoucí sezóny a musí odpovídat alespoň tomuto počtu sedadel:
- 1100000 pro spojení Guadeloupu,
- 183000 pro spojení Guyany,
- 1000000 pro spojení Martiniku,
- 660000 pro spojení Réunionu.
Oznamuje se, že letištní časy jsou na letišti Paris (Orly) vyhrazeny pro spojení čtyř zámořských departementů, a to v souladu s článkem 9 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství.
Všechny informace týkající se těchto letištních časů mohou dopravci zajímající se o tyto trasy získat od koordinátora pařížských letišť.
2.2 Tarify
Tarify nabízené cestujícím musí být zveřejněny.
Dětem mladším dvou let musí být bez omezení poskytnuta sleva ve výši 90 %, dětem od dvou do dvanácti let ve výši 33 % a dětem od dvanácti do osmnácti let sleva ve výši 20 % vzhledem k tarifům použitelným za stejných podmínek pro dospělé osoby na příslušné trase, ať už cestují samy či ne.
Osobám, jež se musejí přepravit naléhavě z důvodu úmrtí osoby příbuzné v sestupné či vzestupné linii prvního stupně, musí být dopravce nápomocen, aby získaly přednostní přístup k prvnímu možnému letu.
Po předložení kopie úmrtního oznámení požívají tyto osoby nejlepšího tarifu, který pro daný let existuje; jiné podmínky pro tento tarif nemusí být splněny.
Letečtí dopravci jsou informováni o tom, že francouzské orgány stanovily pro některé kategorie cestujících přidělení sociální podpory.
2.3 Přeprava nemocných a zraněných osob a přeprava v případě katastrofy
Za všech podmínek musí být nástup nemocných a zraněných osob zajištěn přednostně před nástupem cestujících na prvním spoji, který odlétá.
Všeobecné podmínky platné pro tento druh dopravy jsou upřesněny v příloze.
Kromě toho musejí v případě katastrofy dopravci vyvinout veškeré úsilí, aby co nejrychleji obnovili spojení a upravili jej potřebám dopravy.
2.4 Rušení letů
Jakékoliv zrušení letu musí být předem úřední cestou oznámeno generálnímu ředitelství civilního letectví.
Kromě případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených z důvodů přímo přičitatelných dopravci překročit v jedné letecké sezóně IATA 10 % z počtu letů stanovených ve schváleném letovém řádu.
Služby mohou být dopravcem přerušeny pouze na základě oznámení podaného nejméně šest měsíců předem.
2.5 Sledování a kontrola
Letečtí dopravci předávají každý měsíc generálnímu ředitelství civilního letectva za každou provozovanou trasu realizovaný letový řád, jakož i podrobné týdenní statistiky: nabídka míst, uskutečněná přeprava, počet dětí a počet dětí cestujících bez doprovodu, s rozdělením dětí podle věkových skupin (děti do dvou let, od dvou do dvanácti let a děti od dvanácti do osmnácti let).
Kromě toho společnosti poskytnou čtvrtletní statistiky o rozdělení nabídky dopravy podle tarifních tříd, jakož i o bilanci, včetně udání počtu přepravených osob, použití zvláštních tarifů, o jejich obchodní politice ve prospěch přepravy nemocných, zdravotně postižených nebo zraněných osob, jejich doprovodu, jakož i osob cestujících z důvodu úmrtí blízké osoby.
V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. j) nařízení (EHS) č. 2408/92 může letecký dopravce přikročit k "prodeji míst" (to znamená přímému prodeji míst veřejnosti leteckým dopravcem nebo schváleným zástupcem či nájemcem, s výjimkou jakékoliv jiné přidružené služby, jako je ubytování), pouze pokud daný druh dopravy splňuje všechny požadavky závazku veřejné služby.
Stávajícím závazkům veřejné služby nepodléhají:
- pronajaté lety, jejichž všechna místa jsou prodána paušálně,
- lety určené výhradně pro nákladní dopravu,
- lety s menšími než dvacetimístnými letadly.
Dopravci Společenství jsou informováni, že provoz při neznalosti stávajících závazků veřejné služby může vést k sankcím stanoveným platnými předpisy.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o přezkumu závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi městy Ajaccio, Bastia, Calvi a Figari na jedné straně a Marseille a Nice na straně druhé
(2005/C 149/05)
(Text s významem pro EHP)
1. Na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství a v souladu s rozhodnutím korsických územních orgánů ze dne 31. března 2005 rozhodla Francie přezkoumat počínaje dnem 30. října 2005 závazky veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě provozované mezi městy Ajaccio, Bastia, Calvi a Figari na jedné straně a Marseille a Nice na straně druhé, zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 9 ze dne 15. ledna 2003.
2. Nové závazky veřejné služby, zejména vzhledem k ostrovnímu charakteru Korsiky, jsou následující:
2.1 Minimální četnost, letový řád, typy používaných strojů a nabízené kapacity
a) Mezi Marseille a Ajacciem
- Četnosti jsou následující:
i) nejméně tři zpáteční lety denně, od pondělí do pátku s výjimkou svátků; na jedné straně, ráno a večer, aby cestujícím bylo umožněno cestujícím vykonat zpáteční let v průběhu jednoho dne s pobytem nejméně 8 hodin v Ajacciu a nejméně 11 hodin v Marseille, a na straně druhé v polovině dne;
ii) nejméně tři zpáteční lety denně, pravidelně rozložené na celý den, v sobotu a v neděli.
Služby musí být mezi Ajacciem a Marseille provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) od pondělí do pátku musí být nabízená kapacita v obou směrech, ráno i večer, nejméně 135 míst;
ii) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální týdenní kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 5000 míst týdně, z toho 700 míst denně, v sobotu i v neděli;
- k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 2500 míst týdně,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 1500 míst týdně;
iii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (zejména svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin, atd.) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem:
- v průběhu zimního období IATA: 6000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 6000 míst pro dané období,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 6000 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné minimální kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
b) Mezi Marseille a Bastií
- Četnosti jsou následující:
i) nejméně tři zpáteční lety denně, od pondělí do pátku s výjimkou svátků; na jedné straně, ráno a večer, aby cestujícím bylo umožněno cestujícím vykonat zpáteční let v průběhu jednoho dne s pobytem nejméně 8 hodin v Bastii a nejméně 11 hodin v Marseille, a na straně druhé v polovině dne;
ii) nejméně tři zpáteční lety denně, pravidelně rozložené na celý den, v sobotu a v neděli.
Služby musí být mezi Bastií a Marseille provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) od pondělí do pátku musí být nabízená kapacita v obou směrech, ráno i večer, nejméně 135 míst;
ii) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální týdenní kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 5000 míst týdně, z toho 700 míst denně, v sobotu i v neděli;
- k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 2500 míst týdně,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 1500 míst týdně;
iii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (zejména svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin, atd.) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem:
- v průběhu zimního období IATA: 6000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 6000 míst pro dané období,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 6000 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné minimální kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
c) Mezi Marseille a Calvi
- Četnosti jsou následující:
i) nejméně jeden zpáteční let denně v průběhu zimního období IATA, s pobytem od 7 do 10 hodin v Marseille od pondělí do pátku, s výjimkou svátků, v závislosti na omezeních spojených s otevřením letiště v Calvi;
ii) nejméně dva zpáteční lety denně, v sobotu, neděli a ve svátcích;
iii) nejméně dva zpáteční lety denně v průběhu letního období IATA, s pobytem od 7 do 10 hodin v Marseille od pondělí do pátku, s výjimkou svátků, v závislosti na omezeních spojených s otevřením letiště v Calvi.
Služby musí být mezi Marseille a Calvi provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální týdenní kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 900 míst týdně, zvýšená na 1400 míst v průběhu letního období IATA,
- k této základní kapacitě se v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září přidá: 500 míst týdně;
ii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (zejména svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin, atd.) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem:
- v průběhu zimního období IATA: 1000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 3800 míst pro dané období,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 5200 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné minimální kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
d) Mezi Marseille a Figari
- Četnosti jsou následující:
i) nejméně dva zpáteční lety denně, od pondělí do pátku s výjimkou svátků, ráno a večer, aby cestujícím bylo umožněno cestujícím vykonat zpáteční let v průběhu jednoho dne s pobytem nejméně 10 až 13 hodin v Marseille a nejméně 7 hodin ve Figari;
ii) nejméně dva zpáteční lety denně, v sobotu, neděli a ve svátcích.
Služby musí být mezi Marseille a Figari provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální týdenní kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 1400 míst týdně, zvýšená na 1600 míst týdně v průběhu letního období IATA,
- k této základní kapacitě se v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září přidá: 1200 míst týdně;
ii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (zejména svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin, atd.) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem:
- v průběhu zimního období IATA: 1000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 3800 míst pro dané období,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 5200 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné minimální kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
e) Mezi Nice a Ajacciem
- Četnosti jsou následující:
i) nejméně tři zpáteční lety denně, od pondělí do pátku s výjimkou svátků; na jedné straně, ráno a večer, aby cestujícím bylo umožněno cestujícím vykonat zpáteční let v průběhu jednoho dne s pobytem nejméně 8 hodin v Ajacciu a nejméně 11 hodin v Nice, a na straně druhé v polovině dne;
ii) nejméně celkem šest zpátečních letů od soboty do neděle.
Služby musí být mezi Ajacciem a Nice provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) od pondělí do pátku musí být nabízená kapacita v obou směrech, ráno i večer, nejméně 60 míst;
ii) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální týdenní kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 2500 míst týdně,
- k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 900 míst týdně,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 400 míst týdně;
iii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (zejména svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin, atd.) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem:
- v průběhu zimního období IATA: 1500 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti týdnů (od konce června do začátku září): 4000 míst pro dané období,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 3000 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné minimální kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
f) Mezi Nice a Bastií
- Četnosti jsou následující:
i) nejméně tři zpáteční lety denně, od pondělí do pátku s výjimkou svátků; na jedné straně, ráno a večer, aby cestujícím bylo umožněno cestujícím vykonat zpáteční let v průběhu jednoho dne s pobytem nejméně 8 hodin v Bastii a nejméně 11 hodin v Nice, a na straně druhé v polovině dne;
ii) nejméně celkem šest zpátečních letů za sobotu a neděli.
Služby musí být mezi Bastií a Nice provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) od pondělí do pátku musí být nabízená kapacita v obou směrech, ráno i večer, nejméně 60 míst;
ii) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální týdenní kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 2500 míst týdně,
- k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 500 míst týdně,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 250 míst týdně;
iii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (zejména svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin, atd.) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem:
- v průběhu zimního období IATA: 1500 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 3000 míst pro dané období,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 3000 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné minimální kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
g) Mezi Nice a Calvi
- Četnosti jsou následující: nejméně jeden zpáteční let denně.
- Služby musí být mezi Nice a Calvi provozovány bez mezipřistání.
- Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální týdenní kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 550 míst týdně,
- k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 1300 míst týdně,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 350 míst týdně;
ii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (zejména svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin, atd.) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem:
- v průběhu zimního období IATA: 1000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 1500 míst pro dané období,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 2200 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné minimální kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
h) Mezi Nice a Figari
- Četnosti jsou následující: nejméně jeden zpáteční let denně.
- Služby musí být mezi Nice a Figari provozovány bez mezipřistání.
- Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální týdenní kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 550 míst týdně,
- k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 1300 míst týdně,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 350 míst týdně;
ii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (zejména svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin, atd.) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem:
- v průběhu zimního období IATA: 1000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 2500 míst pro dané období,
- v průběhu letního období IATA (s výjimkou uvedených deseti týdnů): 2200 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné minimální kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
2.2 Tarify
Následující tarify nezahrnují náklady spojené s distribucí a daně a poplatky, které vybírá na každého cestujícího stát, územní samosprávy a letištní orgány a které jsou jako takové uvedeny na letence:
- Obvyklá cena za jednosměrnou letenku na trasách Marseille – Korsika nesmí být vyšší než 102 EUR, zvýšená na 107 EUR v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září; na trasách Nice – Korsika nesmí být vyšší než 99 EUR, zvýšená na 104 EUR v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září.
- Cestující, kteří mají hlavní bydliště na Korsice a uskutečňují zpáteční lety z Korsiky s letenkami zakoupenými na Korsice, jejichž platnost je omezena na dobu pobytu mimo ostrov kratší než 40 dní, s výjimkou studentů rezidentů mladších než 27 let, musejí mít možnost využívat v průběhu celého roku na všech letech bez omezení kapacity na trasách Marseille – Korsika jednotné ceny 42 EUR za jeden let a na trasách Nice – Korsika jednotné ceny 39 EUR za jeden let.
- Následující kategorie cestujících musejí mít možnost využívat na trasách Marseille – Korsika jednotné ceny za jeden let 45 EUR, zvýšené na 50 EUR v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září a na trasách Nice – Korsika za jeden let 42 EUR, zvýšené na 47 EUR v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září.
i) mládež (méně než 25 let);
ii) starší osoby (od 60 let);
iii) studenti mladší než 27 let;
iv) rodiny (nejméně dvě osoby jedné rodiny, které cestují společně);
v) invalidní osoby.
Uvedeným kategoriím musejí dopravci umožnit přístup bez jakýchkoli omezení až do posledního volného místa do nejvýše 50 % kapacity denně a pro směr na každou trasu.
Pro tyto kategorie cestujících i pro rezidenty může dopravce požádat o vydání a uhrazení letenky ve lhůtě úměrné délce rezervace, podle tabulky, kterou je třeba vytvořit.
V případě neobvyklého a nepředvídatelného zvýšení, které nezávisí na vůli dopravce, nákladů, které mají vliv na provozování leteckých tras budou moci být tyto maximální ceny zvýšeny v poměru se zjištěným navýšením.
Takto upravené maximální ceny budou oznámeny dopravcům, kteří provozují tyto služby a které se použijí ve lhůtě dle okolností; mimo jiné budou bezodkladně předány Evropské komisi, aby byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
2.3 Kontinuita služby
S výjimkou případů vyšší moci nesmí počet letů zrušených za období IATA z důvodů, za které je přímo odpovědný dopravce, překročit 1 % počtu letů stanovených v programu provozování, bez započtení dodatečných letů.
V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení (EHS) č. 2408/92 musí každý dopravce, který hodlá provozovat dopravu na jedné z těchto tras, zaručit její provoz po dobu nejméně dvanácti na sebe navazujících měsíců.
Dopravce smí provozování dopravy přerušit pouze první den zimního období IATA po předchozím oznámením učiněném s předstihem nejméně šest měsíců.
Dopravci Společenství jsou vyrozuměni, že nedodržování závazků veřejné služby při provozování dopravy může mít za následek mimo stanovených správních a/nebo soudních sankcí jejich vyloučení na dobu nejméně pěti let z jakéhokoli nabídkového řízení, které spadá do pravomocí korsických územních orgánů.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Francie o přezkumu závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi městy Ajaccio, Bastia, Calvi et Figari na jedné straně a letištěm Paříž (Orly) na straně druhé
(2005/C 149/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství a v souladu s rozhodnutím korsických územních orgánů ze dne 31. března 2005 rozhodla Francie přezkoumat počínaje dnem 30. října 2005 závazky veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě provozované mezi Paříží (Orly) na jedné straně a městy Ajaccio, Bastia, Calvi a Figari na straně druhé, zveřejněné v Úředním věstníku Evropských společenství C 85 ze dne 9. dubna 2002.
V souladu s článkem 9 nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství rozhodly francouzské orgány o rezervaci určitých letištních časů na letišti Orly pro provozování výše uvedených služeb.
2. Nové závazky veřejné služby, zejména vzhledem k ostrovnímu charakteru Korsiky, jsou následující:
2.1 Minimální četnost, letový řád, typy používaných strojů a nabízená kapacita
a) Mezi Paříží (Orly) a Ajacciem
Četnosti jsou následující:
i) od pondělí do pátku s výjimkou svátků, nejméně tři zpáteční lety denně, letový řád musí umožnit vykonat během jednoho dne zpáteční let s pobytem nejméně 10 hodin v Paříži a 7 hodin v Ajacciu;
ii) nejméně tři zpáteční lety denně, pravidelně rozložené na celý den, v sobotu, neděli a ve svátcích.
Služby musí zajišťovat proudová letadla.
Služby musí být mezi Paříží (Orly) a Ajacciem provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) kapacita nabízená v jednom směru musí být nejméně 160 míst v letním období podle IATA (může být snížena na nejméně 140 míst v zimním období podle IATA), v následujících případech:
- od pondělí do pátku, s výjimkou svátků, v obou směrech, ráno i večer po 18.00 hodině,
- v neděli, s výjimkou případu, kdy je v pondělí svátek, po 18.00 hodině ve směru Korsika – Paříž,
- v případě prodloužených víkendů, kdy před sobotou či nedělí nebo po ní je svátek, poslední pracovní den prodlouženého víkendu po 18.00 hodině ve směru Korsika – Paříž,
- pokud je svátek samotný v týdnu od úterý do čtvrtka, v tento svátek od 18.00 hodiny ve směru Korsika – Paříž;
ii) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je minimální základní kapacita 850 míst denně,
- k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 1200 míst denně,
- od konce března do konce října (mimo deset uvedených týdnů): 600 míst denně;
iii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem, a to takto:
- první a poslední dny školních prázdnin,
- pro samotný svátek od úterý do čtvrtku, v tento svátek a den před tímto svátkem,
- v případě prodloužených víkendů, kdy před sobotou či nedělí nebo po ní je svátek, den před prodlouženým víkendem a poslední den prodlouženého víkendu.
Jedná se o tyto minimální dodatečné kapacity:
- v průběhu zimního období IATA: 12000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti letních týdnů (od konce června do začátku září): týdně 2800 míst, ke kterým se přidá podle letů přizpůsobených každému roku 10000 míst na dané období, aby se usnadnily přesuny na začátku července, v polovině července, koncem července a začátkem srpna, v polovině srpna a na konci srpna a při začátku školy,
- v průběhu zbývajícího letního období IATA, s výjimkou deseti týdnů v létě: 33000 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
b) Mezi Paříží (Orly) a Bastií
Četnosti jsou následující:
i) od pondělí do pátku s výjimkou svátků, nejméně tři zpáteční lety denně, letový řád musí umožnit vykonat během jednoho dne zpáteční let s pobytem nejméně 10 hodin v Paříži a 7 hodin v Bastii;
ii) nejméně tři zpáteční lety denně, pravidelně rozložené na celý den, v sobotu, neděli a ve svátcích.
Služby musí zajišťovat proudová letadla.
Služby musí být mezi Paříží (Orly) a Bastií provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) kapacita nabízená v jednom směru musí být nejméně 160 míst v letním období podle IATA (může bát snížena na nejméně 140 míst v zimním období podle IATA), v následujících případech:
- od pondělí do pátku, s výjimkou svátků, v obou směrech, ráno i večer po 18.00 hodině,
- v neděli, s výjimkou případu, kdy je v pondělí svátek, po 18.00 hodině ve směru Korsika – Paříž,
- v případě prodloužených víkendů, kdy před sobotou či nedělí nebo po ní je svátek, poslední pracovní den prodlouženého víkendu po 18.00 hodině ve směru Korsika – Paříž,
- pokud je svátek samotný v týdnu od úterý do čtvrtka, v tento svátek od 18.00 hodiny ve směru Korsika – Paříž;
ii) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je minimální základní kapacita 850 míst denně,
- k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září: 800 míst denně,
- od konce března do konce října (mimo deset uvedených týdnů): 250 míst denně;
iii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem, a to takto:
- první a poslední dny školních prázdnin,
- pro samotný svátek od úterý do čtvrtku, v tento svátek a den před tímto svátkem,
- v případě prodloužených víkendů, kdy před sobotou či nedělí nebo po ní je svátek, den před prodlouženým víkendem a poslední den prodlouženého víkendu.
Jedná se o tyto minimální dodatečné kapacity:
- v průběhu zimního období IATA: 10000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti letních týdnů (od konce června do začátku září): týdně 2000 míst, ke kterým se přidá podle letů přizpůsobených každému roku 10000 míst na dané období, aby se usnadnily přesuny na začátku července, v polovině července, koncem července a začátkem srpna, v polovině srpna a na konci srpna a při začátku školy,
- v průběhu zbývajícího letního období IATA, s výjimkou deseti týdnů v létě: 33000 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
c) Mezi Paříží (Orly) a Calvi
Četnosti jsou následující:
i) v průběhu zimního období IATA nejméně pět zpátečních letů týdně, z toho tři od pátku do neděle a jeden uprostřed týdně, aby v uvedených dnech bylo možno přepravit v každém směru nejméně 140 cestujících:
ii) v průběhu letního období IATA nejméně jeden zpáteční let denně, aby bylo možno přepravit nejméně 140 cestujících.
Služby musí zajišťovat proudová letadla.
Služby musí být mezi Paříží (Orly) a Calvi provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 1400 míst týdně,
- od konce března do konce října musí minimální kapacita umožnit přepravit nejméně 140 cestujících v průběhu odpoledne v následujících případech:
- v pátek ve směru Paříž – Calvi,
- v neděli, s výjimkou případu, kdy je v pondělí svátek, ve směru Calvi – Paříž,
- v případě prodloužených víkendů, kdy před sobotou či nedělí nebo po ní je svátek, den před prodlouženým víkendem ve směru Paříž – Calvi a poslední den prodlouženého víkendu ve směru Calvi – Paříž,
- den před svátkem ve směru Paříž – Calvi i v tento svátek ve směru Calvi – Paříž, pokud je tento svátek samotný v týdnu od úterý do čtvrtka;
k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září, týdně: 2800 míst,
- od konce března do konce října (mimo deset uvedených týdnů), týdně: 650 míst;
ii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem, a to takto:
- první a poslední dny školních prázdnin,
- pro samotný svátek od úterý do čtvrtku, v tento svátek a den před tímto svátkem,
- v případě prodloužených víkendů, kdy před sobotou či nedělí nebo po ní je svátek, den před prodlouženým víkendem a poslední den prodlouženého víkendu.
Jedná se o tyto minimální dodatečné kapacity:
- v průběhu zimního období IATA: 2000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti letních týdnů (od konce června do začátku září): týdně 1900 míst, ke kterým se přidá podle letů přizpůsobených každému roku 7300 míst na dané období, aby se usnadnily přesuny na začátku července, v polovině července, koncem července a začátkem srpna, v polovině srpna a na konci srpna a při začátku školy,
- v průběhu zbývajícího letního období IATA, s výjimkou uvedených deseti týdnů: 15000 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
d) Mezi Paříží (Orly) a Figari
Četnosti jsou následující:
i) v průběhu zimního období IATA nejméně pět zpátečních letů týdně, z toho tři od pátku do neděle, aby v uvedených dnech bylo možno přepravit v každém směru nejméně 140 cestujících;
ii) v průběhu letního období IATA nejméně sedm zpátečních letů týdně, aby v uvedených dnech bylo možno přepravit v každém směru nejméně 140 cestujících.
Služby musí zajišťovat proudová letadla.
Služby musí být mezi Paříží (Orly) a Figari provozovány bez mezipřistání.
Nabízená kapacita musí splňovat následující podmínky:
i) ve zveřejněných letových řádech musí být uvedeny následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech):
- po celý rok je základní kapacita 1490 míst týdně,
- v průběhu celého roku musí minimální kapacita umožnit přepravit nejméně 160 cestujících po 18.00 hodině v následujících případech:
- v pátek ve směru Paříž – Figari,
- v neděli, s výjimkou případu, kdy je v pondělí svátek, ve směru Figari – Paříž,
- v případě prodloužených víkendů, kdy před sobotou či nedělí nebo po ní je svátek, den před prodlouženým víkendem ve směru Paříž – Figari a poslední den prodlouženého víkendu ve směru Figari – Paříž,
- den před svátkem ve směru Paříž – Figari i v tento svátek ve směru Figari – Paříž, pokud je tento svátek samotný v týdnu od úterý do čtvrtka;
k této základní kapacitě se přidá:
- v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září, týdně: 2800 míst,
- od konce března do konce října (mimo deset uvedených týdnů), týdně: 650 míst;
ii) vzhledem k rozdělení špiček dopravy podle dat školních prázdnin a svátků (svátek Všech svatých, Vánoce, Velikonoce, Nanebevstoupení, prodloužené víkendy a odjezdy na letní prázdniny a návraty z letních prázdnin) musejí být po výslovném a předem uděleném souhlase přidány následující minimální kapacity (součet kapacit v obou směrech) dohodnuté pro každé období IATA s Korsickým dopravním úřadem, a to takto:
- první a poslední dny školních prázdnin,
- pro samotný svátek od úterý do čtvrtku, v tento svátek a den před tímto svátkem,
- v případě prodloužených víkendů, kdy před sobotou či nedělí nebo po ní je svátek, den před prodlouženým víkendem a poslední den prodlouženého víkendu.
Jedná se o tyto minimální dodatečné kapacity:
- v průběhu zimního období IATA: 2000 míst rozdělených do špiček provozu daného období,
- v průběhu deseti letních týdnů (od konce června do začátku září): týdně 1900 míst, ke kterým se přidá podle letů přizpůsobených každému roku 7300 míst na dané období, aby se usnadnily přesuny na začátku července, v polovině července, koncem července a začátkem srpna, v polovině srpna a na konci srpna a při začátku školy,
- v průběhu zbývajícího letního období IATA, s výjimkou deseti týdnů v létě: 15000 míst rozdělených do špiček provozu daného období.
Tyto dodatečné kapacity musejí být dány do prodeje nejméně dva měsíce před dotyčnými lety.
2.2 Tarify
Tyto tarify nezahrnují náklady spojené s distribucí, daně a poplatky, které vybírá na každého cestujícího stát, územní samosprávy a letištní orgány a které jsou jako takové uvedeny na letence, a zahrnují daň z přidané hodnoty (DPH) za pevninskou část letu:
- Obvyklá cena na trasách Paříž (Orly) – Korsika nesmí být vyšší než 136 EUR, zvýšená na 167 EUR v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září.
- Cestující, kteří mají hlavní bydliště na Korsice a uskutečňují zpáteční lety s letenkami zakoupenými na Korsice, jejichž platnost je omezena na dobu pobytu mimo ostrov kratší než 40 dní, s výjimkou studentů rezidentů mladších než 27 let, musejí mít možnost využívat v průběhu celého roku na všech letech bez omezení kapacity na trasách Paříž (Orly) – Korsika jednotné ceny 136 EUR za zpáteční letenku.
- Následující kategorie cestujících musejí mít možnost využívat na všech letech na trasách Paříž (Orly) – Korsika jednotné ceny 75 EUR, zvýšené na 86 EUR v průběhu deseti týdnů od konce června do začátku září.
i) mládež (méně než 25 let);
ii) starší osoby (od 60 let);
iii) studenti mladší než 27 let;
iv) rodiny (nejméně dvě osoby jedné rodiny, které cestují společně);
v) invalidní osoby.
Uvedeným kategoriím musejí dopravci umožnit přístup bez jakýchkoli omezení až do posledního volného místa do nejvýše 50 % kapacity denně a pro směr na každou trasu.
Pro tyto kategorie cestujících i pro rezidenty může dopravce požádat o vydání a uhrazení letenky ve lhůtě úměrné délce rezervace, podle tabulky, kterou je třeba vytvořit.
V případě neobvyklého a nepředvídatelného zvýšení, které nezávisí na vůli dopravce, nákladů, které mají vliv na provozování leteckých tras budou moci být tyto maximální ceny zvýšeny v poměru se zjištěným navýšením.
Takto upravené maximální ceny budou oznámeny dopravcům, kteří provozují tyto služby a které se použijí ve lhůtě dle okolností; mimo jiné budou bezodkladně předány Evropské komisi, aby byly zveřejněny
Rozhodnutí Francie o zrušení závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu mezi Korsikou na jedné straně a Lyonem a Montpellier na straně druhé
(2005/C 149/07)
(Text s významem pro EHP)
Na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství uložila a v souladu s rozhodnutím korsických územních orgánů ze dne 31. března 2005 rozhodla Francie o zrušení závazků veřejné služby ode dne 30. října 2005 pro tuto pravidelnou leteckou dopravu:
- mezi Lyonem na jedné straně a městy Ajaccio, Bastia, Calvi a Figari na straně druhé, zveřejněné
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 151/04)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
Sumář
NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2081/92
"MONTES DE GRANADA"
č. CE: ES/00169/ 8.11.2000
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací.
Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO, získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni nebo od úřadů Evropské komise. [1]
1. Zodpovědný úřad v členském statu
Název: _BAR_ Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada – Dirección General de Alimentación – Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España _BAR_
Adresa: _BAR_ Infanta Isabel, 1, E-28071 Madrid _BAR_
Tel.: _BAR_ (34-91) 347 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34-91) 347 54 10 _BAR_
2. Skupina
2.1Název: _BAR_ ASOCIACIÓN PARA LA CALIDAD DEL ACEITE DE OLIVA VIRGEN DE LOS MONTES DE GRANADA _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ c/Doctor López Font, Bajo 7, E-18004 Granada _BAR_
Tel.: _BAR_ 958 – 52 26 16 _BAR_
Fax: _BAR_ 958 – 53 52 45 _BAR_
2.3Složení: _BAR_ producent/zpracovatel (X) jiný ( ) _BAR_
3. Typ produktu
EXTRA PANENSKÝ OLIVOVÝ OLEJ. Třída 1.5-Tukové výrobky.
4. Specifikace:
(souhrn požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Montes de Granada"
Popis:
Extra panenský olivový olej získaný ze zdravých a zralých plodů olivovníku (Olea europea) ze základních (Picual, Lucio y Loaime) i druhotných (Escarabajuelo, Negrillo de Iznalloz, Hojiblanca y Gordal de Granada) odrůd ve vymezené oblasti.
Oleje se získávají společným mletím základních a druhotných odrůd, proto jsou víceodrůdové, obohacené o vlastnosti jednotlivých odrůd.
Podle jejich organoleptických vlastností převládá svým výrazně silným charakterem odrůda Picual (zelená barva, středně až silně hořká a ovocné vůně), který se zjemňuje přidáváním odrůd Lucio, Loaime i druhotných odrůd, jež vytvářejí čerstvou vůni připomínající různé druhy ovoce, sladkou příchuť a zlatavější barvu.
Celkově vzato, extra panenské olivové oleje vyráběné v dané oblasti mají ovocnou vůni i příchuť, která připomíná čerstvě rozemleté nebo zralé olivy, mají lehce nahořklou příchuť, jejíž intensita se mění podle zralosti použitých oliv.
Kyselost olejů je nízká a jejich barvy se mění v odstínech zelené barvy od velice intenzivní zelené až po žlutavě zelenou barvu.
Pokud se týče lipidického profilu olejů, vyniká vysoký obsah kyseliny olejové, který se normálně pohybuje v hodnotách více než 80 %, často až 83 %.
Oleje také mají vysoký obsah kyselin mononenasycených/polynenasycených (12 až 20) a proto mají vysokou dietetickou hodnotu.
Vyznačují se velkou chemickou stabilitou, která je dána především díky složkám vytvářejícím hořkou příchuť, která je činí odolnějšími proti oxidaci, v porovnání s jinými druhy panenských olivových olejů.
Zeměpisná oblast: Zeměpisná oblast je ohraničena přírodními hranicemi pohoří Montes de Granada, které se nachází v provincii Granada, a zahrnuje následující obce: Alamedilla, Alfacar, Alicún de Ortega, Benalúa de las Villas, Calicasas, Campotéjar, Cogollos Vega, Colomera, Darro, Dehesas de Guadix, Deifontes, Diezma, Fonelas, Gobernador, Guadahortuna, Güevéjar, Huélago, Iznalloz, na severu od hranic La Peza k řece Fardes, Montejícar, Montillana, Morelábor, Nívar, Pedro Martínez, Piñar, Torrecardela y Villanueva de las Torres, od hranic Moclin celá východní oblast až po přírodní ohraničení řekou Velillos, a od hranic Albolote y Atarfe, celá severní oblast ohraničená řekami Cubillas a Colomera až po jejich soutok.
Důkaz původu Zápis do rejstříku Regulační rady
Olivy pocházejí z plantáží olivových hájů zapsaných v příslušném rejstříku Regulační rady a umístěných ve vymezené zeměpisné oblasti.
Olej se získává v lisovnách oleje, zapsaných v příslušném rejstříku Regulační rady a umístěných ve vymezené zeměpisné oblasti. Stejně tak je olej stáčen ve stáčírnách zapsaných v příslušném rejstříku Regulační rady a umístěných ve vymezené zeměpisné oblasti.
Žádost o zápis se podává dobrovolně a může ji podat každá fyzická nebo právnická osoba, jejíž plantáže, lisovny oleje nebo stáčírny jsou umístěny ve vymezené zeměpisné oblasti.
Regulační rada bude žadatele informovat o jeho právech a povinnostech a předá mu podrobný popis požadavků a potřebných technických podmínek.
Po předání písemné žádosti se vykoná vstupní inspekce plantáží nebo zařízení žadatele, při které se kontroluje že ustanovení obsažená ve specifikaci a v příslušném předpise jsou řádně plněna.
Definitivní zápis do příslušného rejstříku je proveden Regulační radou po předložení žádosti k níž je přiložena zpráva ze vstupní inspekce a ostatní požadovaná dokumentace.
Certifikace
Olivové plantáže, lisovny oleje nebo stáčírny zapsané do rejstříku Regulační rady jsou podrobovány pravidelným kontrolám, aby se mohlo sledovat a ověřovat plnění ustanovení obsažených ve specifikaci a v nařízení.
Zapsaná lisovna oleje nebo stáčírna předloží žádost o certifikaci šarže.
Za tím účelem provede Regulační rada odběr příslušných vzorků a ty budou po uložení zapečetěny až do stočení nebo hromadného prodeje oleje.
Aby šarže mohla obdržet certifikát, musí splňovat administrativní, technické a normativní požadavky stanovené ve specifikaci, v nařízení a v Příručce kvality.
Regulační rada rozhodne o udělení nebo neudělení certifikace pro danou šarži, s ohledem na obsah zápisů z dozorových návštěv, na výsledky analýzy a s ohledem na jiné archivní dokumenty.
Po obdržení certifikace se šarže upraví pod dohledem Regulační rady, výhradně v zařízeních zapsaných v příslušném rejstříku a umístěných ve vymezené zeměpisné oblasti.
Na obalech bude umístěno označení udávající označení původu (Denominación de Origen), na němž bude, kromě názvu "Montes de Granada" a loga, také vytisknuto příslušné a jedinečné číslo, přidělené pro každou šarži.
Způsob produkce Pěstování oliv
Zahájení pěstování se obvykle provádí s využitím podmínek v období dešťů podzim-zima, tak, že se sazenice zasadí do 50 cm hlubokých jamek v zemi.
Rozloha výsadby se mění podle jejího stáří, existují výsadby s rozlohou 12 m čtverečních nebo šachovitě uspořádané výsadby s délkou jedné strany 8 m, na kterých připadají 2, 3 nebo 4 výhonky na sazenici.
Nejčastěji používané plantáže jsou čtvercové, s délkou strany 5 m a s jediným výhonkem na sazenici.
Postupy pěstování během roku jsou následující:
- Orání půdy: provádí se za účelem odstranění plevele, také pro odstranění puklin v zemi a škraloupů, za účelem zabránění ztrátám vlhkosti a za účelem celkové úpravy půdy.
Také se provádí pěstování s jiným vegetačním porostem, známé jako pěstování bez orby, avšak méně často.
- Hnojení a použití fytosanitárních výrobků: jsou postupy, které závisí na druhu půdy a na četnosti různých škůdců a/nebo chorob v závislosti na klimatických podmínkách.
- Zavlažování: obecně se olivové háje v této oblasti pěstují z 95 % na suché půdě.
Po předcházejících létech sucha (1995) byl na některých výsadbách zaveden systém zavlažování kropením s cílem regulovat produkci a tento systém se používá od března do září, podle naměřených dešťových srážek.
- Prořezávání: spočívá v odstranění neplodných větví a výhonků (haluzí) aby bylo možno regulovat vegetativní růst olivovníku.
- Sběr a přeprava: sběr oliv ve stadiu jejich optimální zralosti nastává začátkem nebo v polovině prosince, v závislosti na je jejich zralosti.
Metody, používané pro sběr oliv využívají jednak tradičního ručního systému sklizně česáním ze stromu nebo třepání a sběru ze země, jakož i stejného systému pomocí mechanizace, vibracemi, které nepoškodí plody.
Olivy ze země se sesbírají a samostatně se přepraví k dalšímu nezávislému zpracování, protože nejsou vhodné k výrobě oleje chráněnému značkou Označení původu.
Přeprava oliv do lisovny oleje se provádí opatrně a vždy ve stejný den, kdy byl proveden sběr.
Získání panenského olivového oleje
Olivy, sklizené česáním i sběrem ze země se zpracovávají nezávisle ve všech fázích celého procesu:
- Příjem, čištění, vážení a mytí oliv: všechny tyto činnosti mají za cíl roztřídit plody a odstranit zbytky listí, stonků, prachu a případně i jiných částeček..
- Rozemletí a míchání: má za cíl rozdrtit olivy a zlepšit těžbu oleje z buněčných struktur, které se nacházejí uvnitř olivových plodů.
- Oddělení pevných a tekutých částí a získání tekuté části: účelem této činnosti je oddělit olej od zbytku komponentu olivových plodů.
- Uskladnění oleje ve sklepě: olej, který již byl vytěžen se uloží ve sklepě, v nádobách z nerezové oceli a v podmínkách, za kterých může být řízeno osvětlení a teplota ve sklepě. Olej je takto uskladněn až do okamžiku stáčení.
- Balení: balení se musí provádět na místě původu. Tento požadavek má jasný cíl: zajistit nejlepší kvalitu a pravost výrobku a, následně, pověst značky Označení původu, jejíž hodnověrnost příjemci naprosto a společně uznávají.
Není pochyby o tom, že kontroly prováděné v oblasti výroby týkající se odpovědnosti za umístění značky Označení původu jsou velice pečlivé a systematické a že jsou prováděny profesionály s odbornými znalostmi o vlastnostech výrobku.
Je obtížně proveditelné, aby potřebné kontroly, které je nutno provést pro záruku kvality, mohly být účinně prováděny mimo oblast výroby.
Souvislosti Historie
Historický vývoj lze odvodit na základě zbytků archeologických nálezů v dané oblasti a na základě bibliografických odkazů týkajících se názvu, oblasti a výrobku.
První nalezený odkaz, který se zmiňuje o "horských oblastech" a o "pěstování oliv" v oblasti Montes de Granada, je datován do XVI. století.
V dokumentu nazvaném "Příkaz o rozdělení" se objevuje poznámka, která říká "... každému obyvateli připadla také část porostu olivovníků, která ...."
(PEINADO SANTAELLA, 1989; La repoblación de la tierra de Granada: Los Montes, Universidad de Granada).
V XVII. století, následkem různých faktorů, avšak především díky snížení počtu venkovského obyvatelstva po vypuzení Maurů, se snížilo i množství pěstovaných obilovin a bylo nahrazeno pěstováním vína a oliv, jak je uvedeno v kronice Granady od HENRIQUEZ DE JORQUERA.
Ze stejného století pochází jiná bibliografická zmínka, která je z roku 1634.
V ní se mluví o "Značkových olivách", s odkazem na stromy velkého vzhledu, které poskytly velice kvalitní úrodu (LIBRO DE APEOS DE COGOLLOS VEGA, Real Chancillería de Granada).
Jsou zmiňovány také stromy, jejichž stáří je více než 500 let, které odpovídají druhu Loaime, jež jsou arabského původu (MARTINEZ ROBLES, 1833; COLMEIRO, 1865; PATAC et al., 1954; MINISTERIO DE AGRICULTURA, 1976 b; BARRANCO y RALLO, 1984).
Z XVIII. století se dochovala dokumentace, která uvádí žádost provincie Granada odeslanou Radě Kastilie o vymýcení celkem 5749 hektarů, k níž se přidaly další stejné anonymní žádosti o vymýcení celkové plochy 14103 hektarů.
Mezi plodinami, jejichž pěstování bylo na těchto nových pozemcích zahájeno, je výrazné rozšíření olivových hájů, zejména v oblasti Los Montes, tím Granada dosáhla, s 120600 centy v roce 1799, devátého místa ve výrobě olejnin (LICERAS RUIZ, 1993).
Z poloviny XIX. století lze zvýraznit jednu důležitou historickou zmínku (DICCIONARIO GEOGRAFICO ESTADISTICO E HISTORICO, PASCUAL MADOZ, 1845. nově vydal BOSQUE MAUREL, 1987) která komentuje výtečnost olivových hájů v této oblasti a existenci oleje z jejich oliv, v níž se doslova uvádí: "MONTES DE GRANADA ... a třebaže pitné vody je nedostatek, používá se voda z řek Cubillas, Benalúa a Moclín k zavlažování některých pozemků na jejich březích a tato voda přispívá k pěstování všech druhů obilovin, velice čistého a skvělého oleje, vína a všech druhů semínek..." .
Tyto odkazy od Benalúa a Moclín, společně s objevy v oblasti poblíž lokality Colomera, naznačují, že v průběhu zmiňovaného století, existovaly obce s rozvinutějším pěstováním oliv a také s rozvinutou výrobou panenského olivového oleje, pokud můžeme usuzovat podle historických mlýnů v oblasti, které byly zřízeny v XVIII. a XIX. století.
V lokalitě Colomera se zachoval i mlýn v Galenos, jehož systém lisování je na principu kola, poháněného lidskou silou, dále mlýn v La Puente využívající vodopád a mlýn v Las Niñas poháněný zvířaty (na cestě Ruta del Legado Andalusí).
Konečně v období 1913 až 1933 byla takzvaná "zlatá éra španělských olivových hájů", kdy nastal největší nárůst výsadby a kdy došlo ke zkvalitnění pěstování za účelem získání mimořádně kvalitního panenského oleje z oliv.
V tomto století se olivové háje v Montes de Granada také nacházely v neustálém procesu rozšiřování, který svým tempem předčil rozvoj zbytku provincií v Andalusii.
Také v období občanské války ve Španělsku se olivové háje v této oblasti rozvíjely a zvětšily svoji plochu o 50 %, a tak v současné době má mnoho olivových hájů věk 40 – 50 roků.
V roce 1957 byl oznámen výnos, ve kterém byl deklarován národní zájem o zachování ploch olivových hájů, protože to přispívá k zachování zemědělské půdy.
V 60. létech se plocha olivových hájů v Granadě zdvojnásobila z 62202 na 118365 hektarů a tím plocha zemědělské půdy v oblasti Montes de Granada, vyčleněná pro tuto produkci představuje 77,5 % z celkové zemědělské půdy pokryté olivovými háji.
Přírodní podmínky
Protože orografické, edafologické, klimatické a hydrografické rysy oblasti jsou výjimečné a extrémní, jak je podrobněji uvedeno níže, jsou olivové háje nejlépe přizpůsobeny těmto obtížným podmínkám.
Oblast představuje krajinu s převažujícím středohořím, s poklesy do výšky od 750 m do 900 m orientace pohoří je východ-západ, maximální výšky vrcholů se mění od 1400do 2000 metrů.
Průměrná výška obydlených středisek je 900 m nad mořem.
Všeobecně krajina předvádí velice strmé srázy ve vápenatých masívech, a to spolu s dalšími tvary, které odpovídají členitému reliéfu, spočívajícímu ve vápencových hřbetech a pahorcích.
Postupujeme-li směrem na východ, má krajina sklon zjemnit se a vytvořit náhorní pošinu s nadmořskou výškou 1200 m, která se láme ve východním maximu oblasti do údolí řeky Fardes a tvoří přírodní hranici oblasti na východu, od které se mění tvárnost krajiny s tvarem hor typickým pro krajinu na jihovýchodě Španělska.
Edafologie hor představuje význačnou typologickou komplexnost půdy, což způsobuje, že není jasně dáno složení dané půdy, která se skládá z různých typů zemin.
Převládá půda vzniklá rozkladem některých druhů vápence, půda je bohatá na materiály vzniklé erozí vápencových hornin, proto obsahuje zvýšené množství uhličitanu vápenatého (většinou až 40 %) a později byla pozměněna trvalým přimícháváním svrchní zemědělské půdy.
Klimatické rysy krajiny odpovídají středomořskému kontinentálnímu podnebí. Přitom je nutno podtrhnout výrazné změny teploty, kdy nastávají velké rozdíly mezi maximální a minimální teplotou ve dne a v noci nebo v létě a v zimě.
Průměrné roční srážky se pohybují od 400 do 600 mm, a to včetně suchých roků.
Zimy jsou dlouhé a studené, s častým sněžením a námrazami, léta jsou dlouhá a horká, s extrémními teplotami až 40 °C.
Název: _BAR_ CONSEJO REGULADOR DE LA DENOMINACION DE ORIGEN "MONTES DE GRANADA". _BAR_
Adresa _BAR_ Plaza de la Constitución, 4, – E-18550 Iznalloz – Granada _BAR_
Tel: _BAR_ 958 – 39 70 07 _BAR_
Fax: _BAR_ 958 – 39 70 07 _BAR_
Kontrolní orgán:
Regulační rada pro udělení označení původu "Montes de Granada" splňuje požadavky normy EN 45011.
Označování: V označení je povinná věta "Denominación de Origen Montes de Granada". Etiketa je schválena Regulační radou.
Každé balení se označí očíslovanou etiketou, vydanou Regulační radou.
- Zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince, Pravidla pro vinice, víno a pro alkohol.
- Vyhláška č. 835/1972 ze dne 23. března, kterou se schvaluje prováděcí úprava zákona č. 25/1970.
- Nařízení ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje souvislost mezi španělskými právními předpisy a nařízením EHS č 2081/92, ve věci označení původu a zeměpisných údajů zemědělských a potravinářských výrobků.
- Královská vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října, kterým se upravuje postup vyřizování žádosti o zápis do rejstříku Společenství o chráněném označení původu a o chráněných zeměpisných údajích.
[1] Evropská komise – Generální ředitelství – zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 151/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 26/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ VDL JONCKHEERE BUS & Coach NVSchoolstraat 50B-8800 Roeselare _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,09 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Výroba autobusů _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 30/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ CORUS ALUMINIUM NVA.
Stockletlaan 87B-2570 Duffel _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,2 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Hlíníkové desky _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XT 35/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Území celého státu _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Podpora pro vzdělávání pracovníků _BAR_
Právní základ _BAR_ Regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio del 21.6.99 recante disposizioni generali sui Fondi strutturali;Regolamento (CE) n. 1784/1999 del Parlamento europeo e del Consiglio del 12.7.99 relativo al Fondo sociale europeo;Regolamento (CE) n. 1159/2000 relativo alle azioni informative e pubblicitarie a cura degli Stati membri sugli interventi dei Fondi strutturali;Regolamento (CE) n. 438/2001 della Commissione del 2 marzo 2001 recante modalità di applicazione del Regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio per quanto riguarda i sistemi di gestione e di controllo dei contributi concessi nell'ambito dei Fondi strutturali e le modifiche apportate dal Regolamento (CE) n. 2355/2002;Regolamento (CE) n. 448/2004 della Commissione del 10 marzo 2004 che modifica il Regolamento (CE) n. 1685/2000 recante disposizioni di applicazione del Regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio per quanto riguarda l'ammissibilità delle spese concernenti le operazioni cofinanziate dai Fondi strutturali e che revoca il Regolamento (CE) n. 1145/2003;Comunicazione della Commissione europea n. C(2000) 853 del 14.4.2000 che stabilisce gli orientamenti dell'Iniziativa Comunitaria EQUAL, relativa alla cooperazione transnazionale per promuovere nuove pratiche di lotta alle discriminazioni e alle disuguaglianze di ogni tipo in relazione al mercato del lavoro;Comunicazione della Commissione europea n. C(2003) 840 del 30.12.2003 che definisce gli orientamenti per la seconda fase dell'Iniziativa Comunitaria EQUAL, relativa alla cooperazione transnazionale per promuovere nuovi mezzi di lotta contro tutte le forme di discriminazioni e di disparità connesse al mercato del lavoro;Decisione della Commissione C(2001) 43 del 26.03.01 recante approvazione del programma di iniziativa comunitaria per la lotta contro le discriminazioni e le disuguaglianze in relazione al mercato del lavoro (EQUAL) in Italia;Documento Unico di Programmazione, approvato dal Comitato di Sorveglianza nella riunione del 12 marzo 2004 ed inviato alla Commissione europea per l'approvazione definitiva;Deliberazione n. 67 del 22 giugno 2000 del CIPE ("Definizione delle aliquote di cofinanziamento pubblico nazionale per i programmi di iniziativa comunitaria EQUAL, INTERREG III, LEADER + e URBAN II, relativi al periodo 2000-2006"). _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 3,5 milionů EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ Ne _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 10. května 2004 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu _BAR_ Ano _BAR_
Omezeno na konkrétní odvětví _BAR_ Ne _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Veškerá zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Lodní stavitelství _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Jiná zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Veškeré služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Námořní doprava _BAR_ _BAR_
Jiné dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Jiné služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Jméno:MINISTERO DEL LAVORO E DELLE POLITICHE SOCIALI – UFFICIO CENTRALE FORMAZIONE PROFESSIONALE DEI LAVORATORI – DIV.
IV _BAR_
Adresa:Via Fornovo, 8I-00192 Roma _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ Ne _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 36/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celé území státu _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program podpory vzdělávání týkající se některých daňových úlev _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 48 § 1 pkt 1 i 2 i art.
67 § 1 ustawy z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa (Dz.
U. Nr 137, poz.
926 z późn. zm.)Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 21 kwietnia 2004 r. w sprawie szczegółowych warunków udzielania pomocy na szkolenia w zakresie niektórych ulg podatkowych (Dz.
U. Nr 95, poz.
955), _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 10,39 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. května 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ne _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:Daňové orgány:1.vedoucí finančního úřadu, vedoucí celního úřadu, vedoucí místní samosprávy, starosta (primátor), vedoucí okresního úřadu, maršálek vojvodství jako orgán prvního stupně,2.vedoucí oblastní daňové správy a vedoucí oblastní celní správy – jako:a)odvolací orgán pro rozhodnutí vydaná vedoucím daňového úřadu nebo vedoucím celního úřadu,b)orgán prvního stupně na základě zvláštních ustanovení,c)odvolací orgán pro rozhodnutí vydaná takovým orgánem prvního stupně,3.odvolací výbor místní samosprávy jako odvolací orgán pro rozhodnutí vydaná vedoucím místní samosprávy, starostou (primátorem), vedoucím okresního úřadu, maršálkem vojvodství.4.příslušný ministr veřejných financí je daňovým orgánem jako:a)orgán prvního stupně v případech prohlášení o neplatnosti rozhodnutí, obnovení řízení, změn nebo zrušení rozhodnutí nebo prohlášení o pozbytí platnosti z titulu své funkceb)odvolací orgán pro rozhodnutí vydaná v případech uvedených v písm. a). _BAR_
Adresa:Celá země _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 41/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Bavorsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Torhauswerkstatt GmbH _BAR_
Právní základ _BAR_ BayHO, VO (EG) Nr. 1260/1999, VO (EG) Nr. 1784/1999, EPPD zu Ziel 3, Programmergänzung zu Ziel 3 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 118163, 00 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15.6 června 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Bayerisches Landesamt für Versorgung und Familienförderung _BAR_
Adresa:Hegelstraße 4, D-95447 Bayreuth _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 45/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Estonsko _BAR_
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Jednotný programový dokument na léta 2004 – 2006 "Estonský národní plán rozvoje zavádějící strukturální fondy EU"; Opatření 1.2 "Rozvoj lidských zdrojů v podnicích za účelem zvýšení hospodářské konkurenceschopnosti", oddíl "Vzdělávání" _BAR_
Právní základ _BAR_ Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrus 15.06.2004.a nr 154 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Estonsko: 0,32 milionu EUR;ERDF: 0,96 milionu EUR;Celkem: 1,28 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. července 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ Ne _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ Ne _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus _BAR_
Adresa: oosikrantsi 11, EE-10119 Tallinn, Eesti Vabariik _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 53/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchod Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ The Welding Institute Ltd (TWI) Joining Forces North East Training 4 _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 11 (1) of the Industrial Act 1982 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 67257 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. ledna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ne _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Government Office for the North EastEuropean Programmes Secretariat _BAR_
Adresa:Wellbar HouseGallowgateNewcastle upon TyneNE1 4TD(Od 9. srpna 2004 platí následující adresa:CitygateGallowgateNewcastle upon TyneNE1 4WH) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 54/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Estonsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Estonský národní plán rozvoje pro využívání strukturálních fondů Evropské unie jednotný programový dokument na léta 2004 – 2006, opatření 1.3 "Rovné příležitosti na trhu práce" _BAR_
Právní základ _BAR_ Sotsiaalministri määrus nr 89 ( 07.07.2004) RAK meetme 1.3 "Võrdsed võimalused tööturul" tingimused ja toetuse seire läbiviimise eeskiri _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 8 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. července 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Tööturuamet _BAR_
Adresa:Luha 1610129 TallinnEstonsko _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 82/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Francie _BAR_
Region _BAR_ Akvitánie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Nařízení, které má podnítit vzdělávání zaměstnanců v podnicích _BAR_
Právní základ _BAR_ Règlement 68/2001 du 12 janvier 2001 de la commission européenne sur les aides à la formationRèglement d'intervention sur la formation des salariés du Conseil régional d' Aquitaine du 26 mars 2001, actualisé le 24 mars 2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,65 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 26. března 2001 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Automobilový průmysl _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Monsieur le Préfet de région _BAR_
Adresa:4B, Esplanade Charles de GaulleF-33077 Bordeaux Cedex _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 152/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 5/01 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Sársko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program "Produktivita jako cíl učení" _BAR_
Právní základ _BAR_ Richtlinien zur Umsetzung des Programms LERNZIEL PRODUKTIVITÄT _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 4,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ 50 % pro účastníky/ účastnice z velkých podniků70 % pro účastníky/ účastnice z malých a středních podniků _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. června 2001 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Získání kvalifikace pro pracovníky různých podniků _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerium für Wirtschaft des Saarlandes _BAR_
Adresa:Referat D/6Am Stadtgraben 6-8D-66111 Saarbrücken _BAR_
Další informace _BAR_ Klaus Richard Antes _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XT 12/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Ligurie _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Veřejné oznámení regionu Ligurie o opatřeních na podporu plánů vzdělávání na podnikové, odvětvové a lokální/regionální úrovni a na podporu rozvoje dalšího vzdělávání v roce 2003. _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 9 legge 19 luglio 1993 n. 236;Art. 48, legge 23/12/2000 n. 388;Decreto del Ministero del Lavoro e delle Politiche sociali n. 296 del 28/10/2003;Provvedimento del Ministero del Lavoro e delle Politiche sociali del 21 luglio 2003P.O.R. FSE Obiettivo 3 – Regione Liguria approvato dalla Commissione Europea con decisione n. C(2000) 2072 del 21 settembre 2000 – Misura D1 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 1885000 eur _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 13. února 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Předpokládá se do 31. prosince 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Regione Liguria Servizio Politiche Attive del Lavoro _BAR_
Adresa:Via Fieschi 15I-16121 GenovaTel.
010/54851 Fax 010/5485932 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje poskytnutí podpor nebo poskytnutí podpor musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milion eur. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 14/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ PTA Productivity Training – Dupont SA (UK) Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 639000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 30. března 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby/chemikálie _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:ONE NorthEast _BAR_
Adresa:Stella HouseNewburn RiversideNewcastle upon TyneNE15 8NY _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1 milion EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č.: _BAR_ XT 18/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Programy celoživotního vzdělávání pro podniky a jejich zaměstnance připravované velšskou národní radou pro vzdělání a vzdělávání _BAR_
Právní základ _BAR_ Learning and Skills Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 12 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 v souladu s platným nařízením může být platba provedena do 6 měsíců po tomto datu. _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ne _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:Welsh Assembly Government _BAR_
Adresa:Crown Buildings, Cathays Park,Cardiff, CF103NQKontaktní osoba: Keith Jones _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, jestliže částka poskytnutá jednomu podniku na konkrétní projekt vzdělávání překročí 1 mil. eur. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 21/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ BOMBARDIER TRANSPORTATION BELGIUM NVVaartdijkstraat 5B-8200 Brugge _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,7 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Výroba kolejových vozidel pro železnice a tramvajové dráhy _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 24/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ INALFA NVNobelstraat 2B-3930 Hamont-Achel _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Dodavatel _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 37/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Spojené království _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Strategie pro širší provedení HACCP v britských cateringových podnicích (rozšíření XT42/03) _BAR_
Právní základ _BAR_ Food Standards Act 1999 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,6 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. května 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 1. května 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby:cateringové malé a střední podniky _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:Food Standards Agency _BAR_
Adresa:Aviation House125 KingswayLondonWC2B 6NH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Shrnutí rozhodnutí Společenství o registraci léčivých přípravků ode dne 10. května 2005 do dne 15. června 2005
(Rozhodnutí přijatá podle článku 34 směrnice 2001/83/ES [1] nebo článku 38 směrnice 2001/82/ES [2])
(2005/C 153/04)
— Vydání, zachování nebo změna vnitrostátní registrace
Datum rozhodnutí _BAR_ Název (názvy) léčivého přípravku _BAR_ Držitel (Držitelé) registrace _BAR_ Dotyčný členský stát _BAR_ Datum oznámení _BAR_
10. 5. 2005 _BAR_ Regividon _BAR_ Viz příloha I _BAR_ Viz příloha I _BAR_ 24. 5. 2005 _BAR_
Viz příloha
[1] Úř. věst.
L 311, 28.11.2001, s. 67.
[2] Úř. věst.
L 311, 28.11.2001, s. 1.
--------------------------------------------------
Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2005/C 153/06)
Podpora č.: XA 11/05
Členský stát: Španělsko
Region: La Rioja
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Rámec pro udělení podpory na rozvoj zemědělskopotravinářského průmyslu poskytnutím kapitálových subvencí v rámci hospodářské soutěže a ve formě příspěvků na úroky z půjček určených na financování investic do stálých aktiv.
Právní základ: Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja de 11 de febrero de 2005 por la que se aprueban las Bases Reguladoras para el Fomento de la Industria Agroalimentaria, de la concesión de subvenciones de capital, en régimen de concurrencia competitiva, y en forma de bonificación de intereses de préstamos destinados a financiar inversiones en activos fijos.
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti: Plánovaný roční výdaj: 2464272 EUR.
Maximální míra podpory: 40 % způsobilých investic
Datum uskutečnění: od 1. dubna 2005
Doba trvání režimu podpory: Předpokládá se, že tento režim podpory bude trvat do 31. prosince 2006.
- Založení nových podniků.
- Vytvoření a/nebo udržení pracovních míst.
- Podpořit dosažení vyšší přidané hodnoty v primárním sektoru díky zpracování produktů.
- Zlepšení kvality: hygienických podmínek, úpravy a prezentace produktů.
- Zlepšení úrovně bezpečnosti a sledovatelnosti, které jsou nutným přídavným kritériem na zvýšení přidané hodnoty těchto produktů uváděných na trh.
- Diverzifikace produktů a zaměření na výrobu v souladu s vývojem trhu.
- Zlepšení nebo racionalizace obchodních sítí.
- Zlepšení a přeorientování na zpracovatelské postupy přispívající ke snížení nákladů na produkci.
- Používání nových technologií.
- Ochrana životního a přírodního prostředí.
- Zachování a posílení životaschopné sociální struktury ve venkovských oblastech.
- Posílení hodnotového řetězce mezi produkcí zemědělských surovin v oblasti La Rioja a zpracovatelským průmyslem a přispění k diverzifikaci zemědělských činností.
- Výstavba, nabytí nebo zlepšení stavu nemovitého majetku.
- Nákup nebo nákup na splátky nových strojů a zařízení, včetně počítačového programového vybavení (software) do výše tržní hodnoty produktu.
- Obecné náklady, jako honoráře pro architekty, inženýry, realizační studia nebo nákup patentů a licencí až do výše 8 % výdajů uvedených v předchozích odrážkách.
Dotčená hospodářská odvětví: Režim podpory se vztahuje na odvětví zpracování především zemědělskopotravinářských produktů a jejich uvádění na trh.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja.
C/ Muro de la Mata 13-14
E-26071-Logroño
España
Adresa internetových stránek: více informací na: www.ader.es
Podpora č.: XA 12/05
Členský stát: Spojené království
Region: Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Conservation Advice Programme (program poradenství v oblasti zachování přírody) – Practical Advice for Land Managers (praktické rady pro vedoucí pracovníky v zemědělství) (Anglie)
Právní základ: Režim není stanoven zákonem.
The Agriculture Act 1986 (oddíl 1) stanoví právní základ pro poskytování vládního poradenství spojeného s jakoukoliv zemědělskou činností.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku 04/05 – 224120 GBP
05/06 – 902496 GBP
06/07 – 812846 GBP
07/08 – 523705 GBP
Maximální míra podpory: Míra podpory je 100 %.
Datum uskutečnění: Zemědělci se budou moci přihlašovat od 4. dubna 2005. První zasedání se uskuteční po tomto datu.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Tento režim bude otevřen pro nové účastníky po celou dobu trvání. Činnosti financované v rámci tohoto režimu se uskuteční po 4. dubnu 2005 a do 30. června 2007.
Cíl podpory:
Rozvoj odvětví.
Jedná se o program pro vedoucí pracovníky v zemědělství.
Cílem programu, který se skládá z řady konferencí, workshopů, prohlídek zemědělských podniků, schůzí svépomocných skupin, školicích seminářů a dalších akcí, je pomoci vedoucím pracovníkům v zemědělství porozumět stávajícím otázkám, které mohou mít dopad na jejich podniky, jako je např. zavedení nových režimů správy životního prostředí a co tyto režimy znamenají z hlediska požadavků na řízení.
To přispěje ke zvýšení profesionality v odvětví.
Podpora bude placena v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 1/2004 a způsobilými náklady budou náklady na pořádání a poskytnutí vzdělávacích programů.
Dotčená hospodářská odvětví: Tento režim platí pouze pro podniky působící v oblasti produkce zemědělských produktů.
Tento režim je otevřen pro podniky produkující jakýkoliv typ zemědělských produktů.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Department for Environment, Food and Rural Affairs
Farm Advice Unit
Rural Development Service
Area 4A, Ergon House
Horseferry Road
London
United Kingdom
SW1P 2AL
Adresa internetových stránek:
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm.
Klikněte na "Conservation Advice Programme – Practical Advice for Land Managers".
Případně můžete jít přímo na
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/schemes/conservadvice.pdf.
Další údaje:
Tento režim bude k dispozici všem vedoucím pracovníkům v zemědělství, nejenom zemědělcům.
Podpora nezemědělským podnikům bude vyplacena s ohledem na nařízení Komise č. 69/2001 o podpoře de minimis.
Příjemci si nebudou moci vybírat poskytovatele služby.
Poskytovatelem služby budou ADAS Consulting Ltd., které byly vybrány v nabídkovém řízení.
Podpora č.: XA 15/05
Členský stát: Spojené království
Region: Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: "Environment Sensitive Farming" (zemědělství šetrné k životnímu prostředí) – "Practical Advice for Land Managers Programme" (program praktického poradenství pro vedoucí pracovníky v zemědělství (Anglie)
Právní základ: Tento režim není stanoven zákonem.
The Agriculture Act 1986 (oddíl 1) stanoví právní základ poskytování vládního poradenství spojeného s jakoukoli zemědělskou činností.
Výdaje plánované v rámci režimu podpory 04/05 – 468685 GBP
05/06 – 774736 GBP
06/07 – 739315 GBP
07/08 – 545631 GBP
Maximální míra podpory: Míra podpory je 100 %.
Datum uskutečnění: Zemědělci se budou moci přihlašovat od 4. dubna 2005.
První zasedání se uskuteční po tomto datu.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Tento režim bude otevřen pro nové účastníky po celou dobu trvání.
Činnosti financované v rámci tohoto režimu se uskuteční po 4. dubnu 2005 a do 30. června 2007.
Cíl podpory:
Rozvoj odvětví.
Cílem programu, který se skládá z řady konferencí, workshopů, prohlídek zemědělských podniků, poradenských návštěv, schůzí skupin a seminářů, je pomoci zemědělcům a jiným vedoucím pracovníkům v zemědělství porozumět účinkům jejich zemědělské praxe na životní prostředí v širším slova smyslu.
To přispěje ke zvýšení profesionality v odvětví.
Podpora bude vyplacena v souladu s článkem 14 nařízení č. 1/2004 a způsobilými náklady budou náklady na pořádání a poskytnutí vzdělávacích programů.
Dotčená hospodářská odvětví: Tento režim platí pouze pro podniky působící v oblasti produkce zemědělských produktů.
Tento režim je otevřen pro podniky produkující jakýkoliv typ zemědělských produktů.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Department for Environment, Food & Rural Affairs
Farm Advice Unit
Rural Development Service
Area 4A, Ergon House
Horseferry Road
London
United Kingdom
SW1P 2JR
Adresa internetových stránek:
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm.
Klikněte na Environment Sensitive Farming – Practical Advice for Land Managers Programme (Anglie).
Případně můžete jít přímo na
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/schemes/envsensitive.pdf.
Další údaje:
Tento režim bude k dispozici všem vedoucím pracovníkům v zemědělství, nejenom zemědělcům.
Podpora nezemědělským podnikům bude vyplacena s ohledem na nařízení Komise č. 69/2001 o podpoře de minimis.
Příjemci si nebudou moci vybrat poskytovatele služby.
Poskytovatelem služby budou ADAS Consulting Ltd., které byly vybrány v nabídkovém řízení.
Podpora č.: XA-21/05
Členský stát: Nizozemsko
Region: Provincie Severní Brabantsko
Název režimu podpory: Technická podpora pro nadaci Agro & Co
Právní základ: Subsidieverordening Economische Zaken en arbeidsmarktbeleid Provincie Noord-Brabant
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Celková částka ročního rozpočtu činí 500000 EUR.
- poradenské služby (malým a středním) podnikům (s výjimkou zemědělství, rybolovu a akvakultury i logistiky);
Maximální výše či míra podpory pro uvedené podniky je stanovena nařízeními č. 69/2001 a č.
70/2001. V souladu s příslušným nařízením budou o uvedených formách podpory samostatně poskytnuty souhrnné údaje.
Datum poskytnutí podpory: 15. května 2005.
Doba trvání režimu podpory: Od 15. května do prosince 2007 včetně [1]
- hlavní cíl: podpora malých a středních podniků v zemědělství
- vedlejší cíl: technická podpora v souvislosti s poradenskými službami, které nejsou stálé či pravidelně se opakující, ani nejsou součástí běžných výdajů podniku.
Dotčená hospodářská odvětví: Podpora se vztahuje na všechna dotčená odvětví, která vyrábějí, zpracovávají nebo uvádějí na trh zemědělské produkty.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincie Severní Brabantsko
Brabantlaan 1
Postbus 90151
5200 MC 's-Hertogenbosch
Internetové stránky: www.brabant.nl
Podpora č.: XA-26/05
Členský stát: Česká republika
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora poradenství v zemědělství – zpracování optimalizace hospodaření zemědělského podniku
Právní základ: Zákon č.
252/1997 Sb., o zemědělství
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: do 6 mil. Kč
Maximální míra podpory: do 80 % způsobilých nákladů, maximálně 20000 Kč/příjemce
Datum uskutečnění: od 1. května 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: do 31. prosince 2006
Cíl podpory:
Podpora malých a středních podniků zaměřená na ekonomické poradenství.
Jedná se o posouzení reálnosti podnikatelského záměru včetně provázanosti na různé druhy podpor z veřejných zdrojů.
Výstupem je doporučení útlumu některých odvětví výroby či návrh na zavedení nových činností.
Tato podpora je v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci Společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (Hlava II, kapitola 3, čl. 13 a další).
V rámci nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 se použije čl.14 "Zajištění technické pomoci v odvětví zemědělství".
Způsobilými náklady jsou honoráře za poskytnutou poradenskou službu, které nepředstavují trvalou nebo pravidelnou činnost a nesouvisejí s běžnými provozními výdaji podniku.
Dotyčná odvětví: Výroba, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerstvo zemědělství ČR
Těšnov 17
117 05 Praha 1
Česká republika
Adresa internetových stránek: www.mze.cz/Dotace a programy/Národní podpory/Zásady poskytování dotací pro rok 2005 Národní podpory
Další údaje:
Ministerstvo zemědělství ČR deklaruje, že budou dodrženy podmínky podle nařízení Komise (ES) č. 1/2004, tj. podpora bude směrována na malé a střední podniky a současně bude dodržen limit 100 tis. EUR na příjemce /3 roky.
Ministerstvo zemědělství ČR, se v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1782/2003 zaměřilo na podporu služeb v oblasti ochrany vod, welfare a ekologického zemědělství.
Navrhovaná podpora je rozšířením nabídky poradenských služeb o zpracování ekonomické optimalizace zemědělského podniku.
Podpora č.: XA 28/05
Členský stát: Spojené království
Region: Cumbria
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Junction 38 Partnership
Právní základ: Section 5 of Regional Development Agencies Act 1998
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celková částka podpory udělená na partnerství dosáhne výše 243200 GBP.
Celá částka podpory bude vyplacena v rozpočtovém roce 2005/06.
Maximální míra podpory: 40 %
Datum uskutečnění: První platba bude provedena po 18. květnu 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Podpora bude vyplácena v měsíčních splátkách zpětně po předložení formuláře žádosti a prokázání dosaženého pokroku.
Poslední splátka bude provedena do 31. března 2006
- výstavba, nabytí nebo zkvalitnění nemovitého majetku;
- zakoupení/finanční pronájem nových strojů a zařízení, včetně programového vybavení;
- všeobecné náklady (na architekty, odborné techniky a poplatky za poradenství).
Dotčené hospodářské odvětví/dotčená hospodářská odvětví: Podpora se poskytuje na zpracování hovězího, jehněčího nebo vepřového masa.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Rural Regeneration Cumbria
Hackthorpe Business Centre
Hackthorpe
Cumbria
United Kingdom
CA10 2HX
Internetová adresa:
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm.
Klikněte na "Junction 38 Partnership". Případně se můžete obrátit přímo na
http://defraweb/farm/state-aid/setup/schemes/junction38.pdf.
[1] Režim i všechna jednotlivá opatření vycházející z uvedeného režimu, jejichž doba trvání přesáhne 31. prosinec 2006, budou pozměněna v souladu s nařízením č. 1/2004.
Povinnost se vztahuje též na oznámení úprav provedených v souladu s nařízením č. 1/2004 nebo jeho změnami Evropské komisi.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 153/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS 21/02
Členský stát: Itálie
Region: Veneto
Název režimu podpory: Zvýhodnění investic v oblastech organizační a obchodní inovace
- Legge 27. 10. 1994, n. 598, art.11
- Decreto legislativo 31. 3. 98, n. 123
- Legge 23. 12. 1999, n. 488, art.54 comma 3
- Decreto legislativo 31. 3. 98, n.112, art.19
- Delibera di Giunta della Regione Veneto del 31. 12. 02, n. 3971 e relative schede allegate
2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_
10 _BAR_ 10 _BAR_ 10 _BAR_ 10 _BAR_ 10 _BAR_
- 7,1 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé a střední podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES;
- 5,7 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky ve zbývajících oblastech regionu;
- 2,8 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky ve zbývajících oblastech regionu.
Úrokový grant se vypočte pomocí amortizačního plánu financování s konstantními splátkami kapitálu.
Datum uskutečnění: 9. února 2002
Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory: Podpora a rozvoj využívání technologií v malých a středních podnicích pomocí financování investic do organizační a obchodní inovace
- těžba uhlí;
- zpracovatelská odvětví;
- výroba a rozvod elektrického proudu;
- stavebnictví;
- informační technika a související oblasti;
- likvidace pevného odpadu, odpadních vod atd.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Direzione Industria
Corso del Popolo, 14
I-30172 Mestre (VE)
Podpora č.: XS35/03
Členský stát: Spojené království
Region: Hrabství Gwynedd, Wales
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Gwynedd Business Development Package
Právní základ: Section 2 (1) of the Local Government Act 2000
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:
2003 – 384870,00 GBP
2004 – 532870,00 GBP
2005 – 545260,00 GBP
Tyto finanční prostředky podpoří nejvýše 203 malých a středních podniků, které splňují definici v příloze 1 blokové výjimky pro malé a střední podniky.
Maximální míra podpory:
Maximální míra podpory je 50 %.
Pro většinu žádostí činí maximální grant 5000 GBP; o grantu až do výše 50000 GBP se bude uvažovat ve výjimečných případech, jestliže grantovou podporu nelze získat z jiných zdrojů.
Grant je určen pro investiční náklady (čl. 87 odst.
3 písm. a) – 35 % + 15 %) s výjimkou podnikatelského plánování a uvádění výrobků na trh, v těchto případech se smí pokrýt náklady za poradenské služby.
Datum uskutečnění: 1. únor 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Listopad 2005
Cíl podpory: Cílem podpory je zlepšit konkurenceschopnost malých a středních podniků v Gwynedd a jejich schopnost vytvářet pracovní příležitosti (oblast podle čl. 87 odst.
3 písm. a)) tím, že se vyvinou nové produkty a zlepší obchodní procesy. Cílů se dosáhne podporou poradenských služeb a investicemi do kapitálu.
Režim se zaměří na podporu 160 stávajících malých a středních podniků a na pomoc při založení 63 nových malých a středních podniků, a tím pádem se vytvoří 200 nových pracovních příležitostí a zajistí se 256 stávajících pracovních příležitostí.
- Těžby uhlí
- Ocelářství
- Stavby lodí
- Syntetických vláken, textilních a oděvních výrobků
- Motorových vozidel
- Zemědělství
- Zpracování potravin
- Maloobchodu
- Domovů důchodců a domů s pečovatelskou službou
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Colin Morris
Planning and Economic Development Department
Gwynedd Council
Council Offices
CAERNARFON
Gwynedd LL55 1SH
Podpora č.: XS 51/03
Členský stát: Belgie
Region: Flandry
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Poradenské šeky – podpora na pomoc externím poradenským službám pro vlámské malé a střední podniky.
Právní základ: Besluit van de Vlaamse regering van 14 februari 2003 betreffende de adviescheques.
Dit besluit valt onder het toepassingsgebied van de Verordening (EG) nr.
70/2001 van de Commissie van 12 januari 2001 betreffende de toepassing van artikel 87 en 88 van het EG-Verdrag op staatssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen, en eventuele latere wijzigingen van deze verordening.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celkový rozpočet přidělený na opatření "poradenské šeky" pro všechna způsobilá odvětví činí 5 milionů EUR ročně.
Maximální míra podpory:
Maximální míra podpory pro malé a střední podniky činí 50 % celkové částky poradenských šeků.
V rámci dostupných rozpočtových prostředků mohou malé a střední podniky v kalendářním roce vyhradit maximálně 820 poradenských šeků v nominální hodnotě 30 EUR za šek; nebo poradenské šeky v maximální hodnotě 24600 EUR.
Datum uskutečnění: 5. březen 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Počáteční fáze režimu bude trvat tři roky, poté se provede hodnocení opatření.
Ministr poté může rozhodnout, zda režim prodlouží, upraví nebo ukončí, a to podle účinnosti opatření, politických priorit a dostupných rozpočtových prostředků.
Cíl podpory:
Opatření je určeno na podporu dostupných a vysoce kvalitních externích poradenských služeb pro malé a střední podniky.
Tyto podniky se v praxi často drží zpátky při využívání externích poradců, protože se obávají vysokých cen, dále se domnívají, že poradenství nebude zohledňovat jejich potřeby, nebo jednoduše protože si neuvědomují, že tyto služby jsou k dispozici.
Za účelem zaručení kvality poradenských služeb vydává nezávislý subjekt (Raad voor Advies en Consultancy) osvědčení o kvalitě.
Vlámská vláda uznává poradenské subjekty, které mají takové osvědčení o kvalitě.
Seznam uznaných poradenských subjektů lze nalézt na internetové stránce vlámské vlády.
Společnosti se samy rozhodnou, na jaký poradenský subjekt se chtějí obrátit.
Společnosti si rovněž mohou poradenské šeky o hodnotě 30 EUR za šek objednat u vlámské vlády.
Na nákladech se rovnou měrou podílejí společnost a vlámská vláda.
Společnost může každý rok nakoupit 820 poradenských šeků, které platí 14 měsíců od data vydání.
Protože se jedná o opatření v rámci elektronické správy (e-gov), musejí se šeky objednat prostřednictvím internetu.
Dotčená hospodářská odvětví: Toto rozhodnutí spadá do oblasti působnosti nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap
Afdeling Economisch Ondersteuningsbeleid
Cel Adviescheques
Markiesstraat 1
B-1000 Brussels
Číslo podpory: XS 64/01
Členský stát: Itálie
Region: Piemont
Název režimu podpory: Jednotný programový dokument 2000 – 2006, Region Piemont – Opatření 2.2 "Finanční a konzultační systémy pro rozvoj a zakládání podniků" – položka 2.2.b "Opatření finančního inženýrství prostřednictvím participačních úvěrů"
a) Atto deliberativo della Giunta Regionale n. 12-3626 del 31 luglio 2001 Reg.
1260.
Ob.
2. DOCUP Regione Piemonte, periodo di programmazione 2000/2006.
Approvazione progetti di aiuto in esenzione ai sensi del Reg.
Ce 70/2001 – Allegato 4 – 2.2.b Interventi di ingegneria finanziaria tramite prestiti partecipativi.
b) Determina Dirigenziale n. 149 dell' 8 ottobre 2002 in Bollettino Ufficiale della Regione Piemonte n. 42 del 17 ottobre 2002, p. 59 e ss.
Rok _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_
Výdaje (v eurech) _BAR_ 7000000 _BAR_ 4200000 _BAR_ 2800000 _BAR_
Maximální míra podpory 7,5 % hrubého pro střední podniky;
15 % hrubého pro malé podniky;
Příspěvky pro oblasti dle čl. 87 odst. 3 písm. c) se nepoužijí.
Datum uskutečnění: 18. listopad 2002
Trvání režimu: 30. června 2007
Účel podpory:
Podpora na investice.
V rámci jednotného programového dokumentu 2000 – 2006 pro region Piemont, hlavní priorita 2 "Kvalifikace a podpora systému", opatření 2.2 "Finanční a konzultační systémy pro rozvoj a zakládání podniků" je cílem položky b) posílit finanční strukturu malých a středních podniků, aby se podpořily investice do výrobních zařízení, přispívat k rozvoji a zakládání podniků a vytvořit základ pro konsolidaci podnikatelského a výrobního odvětví, což má pomoci zachovávat a vytvářet pracovní místa.
Dotčená hospodářská odvětví Poznámky:
Režim se použije pro malé a střední podniky, které se působí ve zpracovatelském průmyslu, stavebním průmyslu, řemeslnictví, cestovním ruchu a službách, jak je uvedeno v příloze I nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (Úř. věst. L 10, 13.1.2001) a které jsou umístěny v oblasti cíle 2, v oblasti přechodné podpory a/nebo v oblasti dle čl. 87 odst. 3 písm. c) (ale bez předpokládaných příspěvků).
Režim předpokládá založení revolvingového fondu pro poskytování participačních úvěrů finančně stabilním malým a středním podnikům s dobrou perspektivou na expanzi, jejichž akcionáři schválili, avšak ještě nesplatili zvýšení základního kapitálu ve výši od 50000 eur do 1000000 eur.
Míra podpory nesmí překročit 7,5 % ČEP v případě středních podniků a 15 % ČEP v případě malých podniků.
Zvýšení základního kapitálu musí být spojeno s investičním programem zaměřeným na technologické inovace, expanzi a rozvoj podniku; objem tohoto programu musí přinejmenším odpovídat veřejným prostředkům poskytnutým v rámci jednotného programového dokumentu.
Navýšení kapitálu musí být schváleno zvláštní rezolucí na mimořádné valné hromadě akcionářů podniku žádajícího podporu.
Cílem režimu je podpořit přísun nových likvidních aktiv do podniků.
Proto navýšení kapitálu dle článků 2440 a 2442 občanského zákoníku (vklady ve formě nepeněžního plnění a vklady v hotovosti a převod rezervních fondů na vlastní kapitál) není přípustné; přípustné není ani navýšení kapitálu prostřednictvím rezerv nebo stávajících položek rozvahy.
Podporu nelze kombinovat s jinou veřejnou podporou na stejné opatření.
Přípustné žádosti se musí týkat dosud nezahájených opatření: navýšení kapitálu splacené před podáním žádosti proto nejsou přípustná.
Ve fázi technické způsobilosti, provádění a podávání závěrečné zprávy musí realizační orgán kromě jiného přezkoumat, zda schválené navýšení kapitálu je výhradně spojeno s plánovanými investicemi (a že poskytnuté financování je zpětně vymahatelné, pokud navýšení není v souladu s cíly a požadavky stanovenými v položce) a že přípustné výdaje jsou v souladu s čl. 2 odst. c) a d) a čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 70/2001.
Region Piemont se zavázal, že nepřekročí míru podpory stanovenou v nařízení (ES) č. 70/2001, tj.
7,5 % ČEP pro střední podniky a 15 % ČEP pro malé podniky, tím že vložil do položky "omezující ustanovení": takové ustanovení je zahrnuto v jednotném programovém dokumentu, programovém dodatku a nabídkovém řízení.
Podpora bude poskytnuta aniž jsou dotčena nařízení, směrnice a zásady Smlouvy o ES, jimiž se udělení státní podpory ve zvláštních odvětvích řídí ve smyslu čl. 1 nařízení (ES) č. 70/2001. Pokud žádosti o podporu podají podniky z odvětví, která se řídí zvláštními předpisy Společenství o státní podpoře, realizační orgán je přezkoumá v souvislosti s použitelnými pravidly a bude dodržovat jejich požadavky.
Název a adresa orgánu schvalujícího podporu Regione Piemonte,
Direzione Industria,
Via Pisano n. 6,
I-10152 Torino
Další informace Kontaktní osoba:
Dott.
Giuseppe Benedetto,
Via Pisano, 6
Torino
Tel.
011/432 31 95
Fax 011/432 34 83
E-mail: direzione16@regione.piemonte.it
Podpora č.: XS 119/03
Členský stát: Itálie
Region: Toscana
Název režimu podpory: Automatické daňové pobídky na podporu výrobní základny
- Art. 1 legge 341/95 e s.m. e i. di cui alla legge 266/97
- Decreto legislativo 112/98, art.
19
- Decreto legislativo 123/98
- Decreto Giunta regionale n. 6108/03
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 20 milionů eur
Maximální míra podpory:
Měřeno podle celkových investičních nákladů činí míra podpory na jednotlivý podnik nejvýše 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky.
V podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES činí maximální míra podpory 18 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 14 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky.
Datum uskutečnění: Listopad 2003 (datum doručení formuláře Komisi)
Doba trvání režimu podpory: 2003 až 2006
Cíl podpory: Daňové zvýhodnění výdajů v souvislosti s budováním nových výrobních zařízení, popř. s rozšířením, modernizací, restrukturalizací, přestavbou, znovuzprovozněním nebo přemístěním stávajících výrobních jednotek.
- Sekce C – "Těžba nerostných surovin"
- Sekce D – "Zpracovatelský průmysl"
- Sekce F – "Stavebnictví"
- Sekce K 72 – "Výpočetní technika a související činnosti"
- Sekce K 74 – "Ostatní podnikatelské činnosti a činnosti vykonávané jako svobodné povolání"
- Sekce I 63 – "Vedlejší a pomocné činnosti v dopravě"
Výroba, zpracování a uvádění na trh produktů ve smyslu přílohy I Smlouvy o ES včetně stavby lodí jsou vyloučeny z poskytování podpory.
Zvýhodněné podniky musí být po finanční a hospodářské stránce zdravé.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Toscana,
via di Novoli 26,
I-50127 Firenze
Další informace:
Režim podpory neplatí pro činnosti související s vývozem, tj. nestanoví žádné podpory, které přímo souvisí s vyváženým množstvím, se vytvořením a provozováním distribuční sítě nebo s jinými běžnými náklady souvisejícími s vývozní činností; stejně tak nestanoví žádné podpory podmíněné používáním domácích výrobků na úkor dovezených.
Způsobilé jsou výlučně náklady, které vzniknou po podání žádosti o podporu.
V případě poradenské služby smí být podporovány pouze takové služby, které nemají charakter stálé nebo pravidelné činnosti a ani nesouvisí s obvyklými provozními náklady podniku.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 90/385/EHS ze dne 20. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se aktivních implantabilních zdravotnických prostředků
(2005/C 153/08)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 550:1994Sterilizace zdravotnických prostředků – Validace a průběžná kontrola sterilizace ethylenoxidem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 552:1994Sterilizace zdravotnických prostředků – Validace a průběžná kontrola sterilizace zářením _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 554:1994Sterilizace zdravotnických prostředků – Validace a průběžná kontrola sterilizace vlhkým teplem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-1:2001Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 1: Požadavky na zdravotnické prostředky sterilizované v konečném obalu _BAR_ EN 556:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-2:2003Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 2:Požadavky na zdravotnické prostředky vyrobené za aseptických podmínek _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 868-1:1997Obalové materiály a systémy balení zdravotnických prostředků určených ke sterilizaci – Část 1: Všeobecné požadavky a zkušební metody _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 980:2003Grafické značky pro označování zdravotnických prostředků _BAR_ EN 980:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 10. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1041:1998Informace výrobce zdravotnických prostředků _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1174-1:1996Sterilizace zdravotnických prostředků – Odhad populace mikroorganismů na předmětu – Část 1: Požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1174-2:1996Sterilizace zdravotnických prostředků – Odhad populace mikroorganismů na předmětu – Část 2: Návod _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1174-3:1996Sterilizace zdravotnických prostředků – Odhad populace mikroorganismů na předmětu – Část 3: Pokyny pro postupy validace mikrobiologických technik _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-1:2003Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 1: Hodnocení a zkoušení (ISO 10993-1:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-4:2002Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 4: Výběr zkoušek na interakce s krví (ISO 10993-4:2002) _BAR_ EN 30993-4:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 30. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-5:1999Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 5: Zkoušky cytotoxicity in vitro (ISO 10993-5:1999) _BAR_ EN 30993-5:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 30. 11. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-9:1999Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 9: Obecné zásady pro kvalitativní a kvantitativní stanovení potenciálních degradačních produktů (ISO 10993-9:1999) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-10:2002Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 10: Zkoušky na dráždivost a přecitlivělost oddáleného typu (ISO 10993-10:2002) _BAR_ EN ISO 10993-10:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-11:1995Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 11: Zkoušky systémové toxicity (ISO 10993-11:1993) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-12:1996Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 12: Příprava vzorků a referenční materiály (ISO 10993-12:1996) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-12:2004Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 12: Příprava vzorků a referenční materiály (ISO 10993-12:2002) _BAR_ EN ISO 10993-12:1996 _BAR_ 31. 5. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-13:1998Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 13: Kvalitativní a kvantitativní stanovení degradačních produktů z prostředků zdravotnické techniky vyrobených z polymerních materiálů (ISO 10993-13:1998) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-16:1997Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 16: Plán toxikokinetické studie degradačních produktů a vyluhovatelných látek (ISO 10993-16:1997) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10993-17:2002Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 17: Stanovení přípustných limitů pro vyluhovatelné látky (ISO 10993-17:2002) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13485:2003Zdravotnické prostředky – Systémy managementu jakosti – Požadavky pro účely předpisů (ISO 13485:2003) _BAR_ EN ISO 13488:2000 _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13824:2004Sterilizace zdravotnických prostředků – Aseptické zpracování kapalných zdravotnických prostředků – Požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14155-1:2003Klinické hodnocení zdravotnických prostředků pro humánní účely – Část 1: Všeobecné požadavky (ISO 14155 1:2003) _BAR_ EN 540:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 8. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14155-2:2003Klinické hodnocení zdravotnických prostředků pro humánní účely – Část 2: Klinické zkušební plány (ISO 14155-2:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14971:2000Zdravotnické prostředky – Aplikace řízení rizika na zdravotnické prostředky (ISO 14971:2000) _BAR_ EN 1441:1997 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 2004) _BAR_
EN ISO 14971:2000/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 30993-6:1994Biologické hodnocení prostředků zdravotnické techniky – Část 6: Zkoušky lokálních účinků po implantaci (ISO 10993-6:1994) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 45502-1:1997Aktivní implantabilní zdravotnické prostředky – Část 1: Všeobecné požadavky na bezpečnost, značení a informace poskytované výrobcem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 45502-2-1:2004Aktivní implantabilní zdravotnické prostředky – Část 2-1: Zvláštní požadavky na aktivní implantabilní zdravotnické prostředky určené pro léčbu bradyarytmií (kardiostimulátory) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Rozhodnutí Francie o změně závazků veřejné služby v pravidelné letecké dopravě mezi městy La Rochelle a Lyon a mezi městy Poitiers a Lyon
(2005/C 153/09)
(Text s významem pro EHP)
1. Na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla Francie změnit závazky veřejné služby uložené v pravidelné letecké dopravě mezi letišti v La Rochelle (Ile de Ré) a v Lyonu (Saint-Exupéry) na jedné straně a letišti v Poitiers (Biard) a v Lyonu (Saint-Exupéry) na straně druhé počínaje dnem 1. listopadu 2005. Tyto závazky nahrazují závazky zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 79 ze dne 30. března 2004 pro letiště v La Rochelle (Ile de Ré) a C 299 ze dne 4. prosince 2004 pro letiště v Poitiers (Biard).
2. Počínaje dnem 1. listopadu 2005 jsou závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi letišti v La Rochelle (Ile de Ré) a v Lyonu (Saint-Exupéry) na jedné straně a letišti v Poitiers (Biard) a v Lyonu (Saint-Exupéry) na straně druhé tyto:
Minimální četnost
Služby musí být zajištěny alespoň takto:
- dva zpáteční lety denně, ráno a večer, od pondělí do pátku včetně, kromě svátků, 220 dní v roce,
- jeden zpáteční let v neděli, 44 krát za rok.
Služby musí být provozovány na trase mezi La Rochelle (Ile de Ré) – Poitiers (Biard) – Lyon (Saint-Exupéry) a naopak.
Typy používaných letadel
Služby musí zajišťovat dvoumotorová turbovrtulová letadla nebo dvoumotorová proudová letadla s přetlakovou kabinou s minimální kapacitou 40ti míst.
Letový řád
Letové řády musí během týdne umožnit cestujícím, kteří cestují ze služebních důvodů, vykonat během dne zpáteční let s časovým rozpětím nejméně pěti hodin v místě určení, ať už se jedná o La Rochelle (Ile de Ré) a Poitiers (Biard), nebo o Lyon (Saint-Exupéry).
Letové řády musí umožnit nabídku vnitrostátních a/nebo mezinárodních spojení tranzitním cestujícím na letišti
Rozhodnutí Francie o zrušení závazků veřejné služby v pravidelné letecké dopravě mezi Le Havre – Rouen – Strasbourg, Saint-Brieuc – Paříž a Saint-Brieuc – Nantes
(2005/C 153/10)
(Text s významem pro EHP)
Francie rozhodla zrušit závazky veřejné služby uložené v pravidelné letecké dopravě na trasách mezi:
1. Le Havre – Rouen – Strasbourg, zveřejněné
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 153/12)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XT86/02
Členský stát: Německo
Region: Bavorsko
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Perspektive e.V., gemeinnütziger Verein (Print), Mnichov
Právní základ Bayerische Haushaltsordnung (BayHO)
VO (EG) Nr. 1784/1999
EPPD zu Ziel 3
Ergänzendes Programmplanungsdokument Ziel 3
Celkové způsobilé náklady: _BAR_ 479201 eur _BAR_
ESF: _BAR_ 90397 eur _BAR_
Maximální míra podpory: 80 %
Datum uskutečnění: Říjen/listopad 2002
- Poslední platba pravděpodobně v červnu 2004
- Délka projektu: 1. ledna 2002 až 31. prosince 2003
Cíl podpory: Jedná se o opatření obecného vzdělávání pro nezaměstnané duševně nemocné a duševně postižené osoby s cílem zařadit je profesně na obecný trh práce.
Plánováno je získání kvalifikace v profesních oblastech tiskárenské a kancelářské práce.
V rámci opatření se získají přenositelné kvalifikace a podstatně se tak zvýší schopnost profesního zařazení účastníka.
Opatření vychází z rámcové koncepce obecných profesních kvalifikačních opatření pro postižené a duševně nemocné osoby v bavorských integrační firmách/svépomocných firmách ze dne 18. července 2001.
Dotčená hospodářská odvětví: Ostatní služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regierung von Oberbayern
Integrationsamt
D-80534 München
Podpora č.: XT5/03
Členský stát: Spojené království
Region: Skotsko (podle zvláštního přechodného programu pro oblast Highlands and Islands a programu cíle 3 pro oblast Lowland)
- Lowland Scotland Objective 3 Programme
- Highlands and Islands Special Transitional Programme
- Western Scotland Objective 2 Programme
- European Council Regulation laying down the general provisions on the structural funds (1260/1999)
- European Council Regulation on the European Social Fund (1784/1999)
Roční výdaje plánované v rámci režimu:
Pro opatření 1.3 programu cíle 2 pro oblast Western Scotland je pro podporu vyhrazeno 25,722 mil. EUR na období 2000 – 2006.
Pro opatření 4A1, 4A2 a 4A3 programu cíle 3 pro oblast Lowland Scotland je pro podporu vyhrazeno 82,074 mil. EUR na období 2000 – 2006.
Pro opatření 3.3 a 2.4 zvláštního přechodného programu pro oblast Highlands and Islands je pro podporu vyhrazeno 24,973 mil. EUR na období 2000 – 2006.
Velké podniky mimo podporované oblasti: _BAR_ specifické vzdělávání: _BAR_ 25 % _BAR_
obecné vzdělávání: _BAR_ 50 % _BAR_
Velké podniky v oblastech podle čl. 87 odst. 3 písm. c): _BAR_ specifické vzdělávání: _BAR_ 30 % _BAR_
obecné vzdělávání: _BAR_ 55 % _BAR_
Malé a střední podniky mimo oblasti podpory: _BAR_ specifické vzdělávání: _BAR_ 35 % _BAR_
obecné vzdělávání: _BAR_ 70 % _BAR_
Malé a střední podniky v oblastech podle čl. 87 odst. 3 písm. c): _BAR_ specifické vzdělávání: _BAR_ 40 % _BAR_
obecné vzdělávání: _BAR_ 75 % _BAR_
Příplatek pro znevýhodněné pracovníky [2]: +10 %
Datum uskutečnění: Leden 2003
Doba trvání: Do 31. prosince 2006
- vzdělávání zaměřené na informační technologii (např. Evropský počítačový řidičský průkaz) pro zaměstnance malých a středních podniků z několika odvětví;
- řídící odborné způsobilosti pro skupinu vlastníků/řídících pracovníků společností v rámci konkrétní geografické oblasti;
- vysokoškolské moduly vzdělávání pro vedoucí pracovníky malých a středních podniků v oblasti personálních dovedností;
- jazykové vzdělávání pro zaměstnance pracující v odvětvích souvisejících s cestovním ruchem.
- kvalifikace pro podnikové poradce uznaná v průmyslu;
- vzdělávání zaměřené na provoz specifických strojů významných v konkrétním průmyslu;
- mezinárodní program uvádění výrobků na trh/vývozní program pro skupinu malých a středních podniků;
- projekt na rozvoj strategií elektronického obchodu a vzdělávání řídících pracovníků malých a středních podniků zaměřené na rozvoj webových stránek.
Dotčená hospodářská odvětví:
Všechna odvětví tak, jak se uvádí v konkrétních programových dokumentech k režimu a jak je schválila Evropská komise: skotský operační program cíle 3 na období 2000 – 2006, zvláštní přechodný program pro oblast Highlands and Islands na období 2000 – 2006 a program cíle 2 pro oblast Western Scotland na období 2000 – 2006.
K veškerým závazkům a omezením týkajícím se pomoci na vzdělávání budou dodrženy tehdy, jestliže se pomoc poskytne pro projekt patřící do jednoho z citlivých odvětví Společenství.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:
Scottish Executive, Victoria Quay, Edinburgh EH6 6QQ
Kontaktní osoba: Deborah Smith (Tel.: (44-131) 244 07 03)
Číslo podpory: XT25/01
Členský stát: Itálie
Region: Lombardie
Název režimu podpory: Podpora pro vzdělání
- legge 236/93 del 19.3.1993, art.
9
- legge 845 del 21.12.1978
- quadro comunitario di sostegno per l'obiettivo 3 FSE – 2006
- programma operativo regione Lombardia relativo all'utilizzo del FSE, ob.
3 2000/2006 approvato dalla Commissione con decisione n. C(2000)20070 CE 21 settembre 2000
- legge 16 aprile 1987 n. 183 art.
5
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 730000 EUR
Maximální míra podpory: Maximální míry stanovené v nařízení budou stanoveny v závislosti na cílech podpory, velikosti podniků, typu příjemců a geografické oblasti, v níž jsou podniky umístěny.
Datum uskutečnění: červen 2001
Trvání režimu: červen 2001 – červen 2006
- zapojení několika podniků;
- převoditelnost dovedností;
- regionální certifikace.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví
Název a adresa orgánu schvalujícího podporu: Giunta regionale della regione Lombardia
Podpora č.: XT29/03
Členský stát: Spojené království
Region: Region Severovýchod
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem podpory: OneNorthEast Accelerate Programme
Právní základ: Regional Development Agency Act 1998
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory 840000 GBP ve finančním roce 2002/03
3360000 GBP ve finančním roce 2003/04
3360000 GBP ve finančním roce 2004/05
2758000 GBP ve finančním roce 2005/06
953000 GBP ve finančním roce 2006/07
714000 GBP ve finančním roce 2007/08
Celkové výdaje: 11985000 GBP
- 25 % velkým podnikům pro specifické vzdělávání
- 35 % malým a středním podnikům pro specifické vzdělávání
- 50 % velkým podnikům pro obecné vzdělávání
- 70 % malým a středním podnikům pro obecné vzdělávání
Dalších 5 % se udělí v podporovaných oblastech podle čl. 87 odst. 3 písm. c).
Jednotlivá podpora nepřekročí 1000000 EUR na příjemce a na projekt.
Datum uskutečnění: 30. dubna 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 30. června 2007 v souladu se platnými předpisy.
Poté se režim bude řídit aktuálně platnými předpisy.
- Vzdělávání zaměřené na rozvoj dodavatelského řetězce uvnitř regionu Severovýchod a vzdělávání s cílem zlepšit míru účasti na mezinárodním obchodě.
- Vzdělávání v oblasti přenosu technologie a znalostí, inovace a zlepšení výzkumu a vývoje.
- Pozvednout základ výrobních znalostí v regionu Severovýchod.
Program OneNorthEast umožní společnostem, aby dosáhly tohoto cíle tím, že založí fondy pro financování vzdělávání.
Vzdělávání bude šířeno ve prospěch dodavatelského řetězce.
Výše míry budou poměrně nízké a v rámci povolených mezí a budou se posuzovat případ od případu.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví (včetně služeb), aniž jsou dotčena zvláštní pravidla nařízení a směrnic týkající se státní podpory v některých odvětvích podle Smlouvy o ES.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Fergus Mitchell, State Aid Co-ordinator, OneNorthEast, Great North House, Newcastle upon Tyne, NE1 8ND 0191 204 22 21
Další informace: Různé části tohoto programu budou provedeny na univerzitách regionu a podle programu OneNorthEast.
Podpora č.: XT31/03
Členský stát (region): Spojené království (West Midlands)
Název: Zlepšení základních dovedností na pracovišti
Právní základ: Regional Development Agencies Act 1998
2002/03 _BAR_ 250000 GBP _BAR_
2003/04 _BAR_ 175000 GBP _BAR_
2004/05 _BAR_ 175000 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 600000 GBP _BAR_
Rozpočet:
Režim slouží podpoře malým a středním podnikům, které splňují definici malých a středních podniků a velkých společností podle práva ES.
Míra nebo částka podpory:
Financování projektu až do výše 70 % se poskytne mimo rámec podporovaných oblastí s cílem pomoci obecnému vzdělávání určenému malým a středním podnikům.
Dalších 5 % se udělí podporovaným oblastem podle čl. 87 odst.
Financování projektu až do výše 50 % se poskytne mimo rámec podporovaných oblastí s cílem pomoci obecnému vzdělávání určenému velkým společnostem.
Dalších 5 % se udělí podporovaným oblastem podle čl. 87 odst.
Datum uskutečnění: Květen 2003
Doba trvání: 3 roky
Cíl [sektor]: Základní dovednosti, vzdělávání zaměstnanců společností v Black Country ve čtení, psaní a počítání.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Rita Davey
Advantage West Midlands
3 Priestly Wharf
Holt Street
Birmingham
B7 4BN
Číslo podpory: XT 39/03
Členský stát: Itálie
Region: (Kampánie, Puglia, Basilikata, Kalábrie, Sicílie, Sardinie) Cíl 1
Název režimu podpory: Opatření III.6 – Podpora účasti žen na pracovním trhu.
- Complemento di programmazione approvato dal Comitato di sorveglianza dell' 11.12.2001.
- Avviso 4391/2001 pubblicato sulla GURI n. 202 del 31.8.2001 – Supplemento ordinario n. 222.
- Decreto direttoriale n. 800/RIC/2001 del 30.7.2001 – Cofinanziamento mediante l'utilizzo delle risorse comunitarie assicurate dal Fondo sociale europeo (FSE) – Programma operativo nazionale "Ricerca scientifica, sviluppo tecnologico ed alta formazione" per l'obiettivo 1 – di interventi formativi per soggetti occupati, compresi i titolari di PMI, delle imprese localizzate sul territorio obiettivo 1.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 280952,55 eur na období červenec 2002 – prosinec 2003.
Velké podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Oblasti podpory ve smyslu čl. 87 odst. 3) písm. a) _BAR_ 35 _BAR_ 60 _BAR_
Malé a střední podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Oblasti podpory ve smyslu čl. 87 odst. 3) písm. a) _BAR_ 45 _BAR_ 80 _BAR_
Maximální míra podpory:
Výše uvedené míry podpory se zvyšují o 10 procentních bodů, pokud vzdělávání, pro které je poskytnuta podpora, je určeno pro znevýhodněné zaměstnance, jak je uvedeno v čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 68/2001 a přesněji vymezeno v D.D. 800/RIC/2001.
Datum uskutečnění: 10. červenec 2002
Doba trvání režimu: Do 31. prosince 2006
Účel podpory: Režim podpory se vztahuje na obecné a specifické vzdělávání. Obecné vzdělávání ve smyslu čl.
2 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001 zahrnuje vzdělávání, které není použitelné pouze nebo výhradně pro současné nebo budoucí pracovní místo v podniku, který je příjemcem podpory, ale které poskytuje kvalifikace, které jsou do velké míry přenosné do dalších podniků a pracovních oborů, a tím podstatně zlepšují zaměstnavatelnost zaměstnance.
Pro účel provádění tohoto režimu podpory "obecné vzdělávání" znamená: vzdělávání, jehož se účastní více podniků, tj. vzdělání organizované společně různými nezávislými podniky nebo vzdělávání, kterého se mohou účastnit zaměstnanci různých podniků.
Dotčená hospodářská odvětví Poznámky: Režim podpory se týká všech odvětví dle nařízení (ES) č. 68/2001.
Nevztahuje se na podporu vzdělávání nebo rekvalifikace zaměstnanců v podnicích v nesnázích ve smyslu obecných zásad Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (Úř. věst.
C 288, 9.10.1999), v rámci opatření na záchranu a restrukturalizaci financovaných z veřejných zdrojů (podpora na záchranu a/nebo restrukturalizace).
Taková podpora bude přezkoumána v souvislosti s těmito zásadami.
Režim podpory se nepoužije, pokud podpora poskytnutá jednomu podniku na jeden vzdělávací projekt přesáhne 1 milion eur; v takovém případě musí být jednotlivá podpora oznámena Komisi, která ji musí schválit.
Název a adresa orgánu schvalujícího podporu Ministero dell'Istruzione, dell'Università e della Ricerca
Servizio per lo Sviluppo ed il potenziamento dell'attività di ricerca
Ufficio IV
Piazza Kennedy, 20 – I-00144 Roma
Podpora č.: XT 53/02
Členský stát: Spojené království
Region: Anglie
Název režimu podpory: Expansion of Young Large Goods Vehicle (LGV) Drivers Training Scheme.
- Název: Appropriation Act 2002
- An Appropriation Act is enacted every year which authorises the use of funds for carrying out the Department's objectives including "promoting modern, integrated and safe transport...."
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory 2002/03: 1,5 milionu GBP
2003/04: 1,8 milionu GBP
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory nepřekročí 50 % nákladů na vzdělávání.
Žádný z grantů nepřekročí 2000 GBP na osobu.
Datum uskutečnění: 12. dubna 2002
Doba trvání režimu: Do 31. března 2004
Cíl podpory:
Cílem režimu vzdělávání mladých řidičů těžkých nákladních vozidel (LGV) je náprava zaznamenaného selhání trhu poskytnutím programu strukturovaného vzdělávání a rozvoje pro mladé řidiče ve věku do 21 let na počátku jejich kariéry v silniční dopravě a distribuci.
Mladí řidiči se účastní strukturovaného vzdělávacího programu k dosažení kvalifikace úrovně 2 národní odborné kvalifikace (National Vocational Qualification) pro řízení nákladních vozidel nebo silniční přepravu zboží.
Odvětví silniční dopravy a distribuce čelí v současnosti obtížím s náborem dostatečného počtu řidičů těžkých nákladních vozidel a postupnému stárnutí pracovníků.
Financování rozšířeného režimu pro mladé řidiče kamionů po dobu dvou let má být stimulem vedoucím ke zvýšení počtu mladých řidičů najatých a vyškolených v rámci stávajícího režimu.
V současnosti se režimu účastní každoročně asi 100 mladých řidičů, což je počet, který naprosto nepostačuje současným ani budoucím potřebám zaměstnavatelů.
Forma vzdělávání v rámci tohoto režimu je obecná, poskytující kvalifikaci (National Vocational Qualifications), která je uznávaná i jinými zaměstnavateli a která podstatně zvyšuje zaměstnatelnost pracovníka.
Užitek ze vzdělávání mohou mít zaměstnanci různých podniků a vzdělávání a kvalifikace jsou uznávány a ověřovány příslušnými ministerstvy Spojeného království (Department for Education and Skills a Department for Transport).
Dotčená hospodářská odvětví: Dopravní služby (Režim je otevřen všem nákladním dopravcům.)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Judith Ritchie
Freight Logistics Division
Department for Transport
Zone 2/24
Great Minster House
76 Marsham Street
London
SW1P 4DR
E-mail: _BAR_ judith.ritchie@dft.gsi.gov.uk _BAR_
Tel.: _BAR_ +44 (0)2079442765 _BAR_
Fax: _BAR_ +44 (0)2079442928 _BAR_
Číslo pomoci: XT72/04
Členský stát: Itálie
Region: Obchodní, průmyslová, řemeslná a zemědělská komora provincie Reggio Emilia (Region Emilia-Romagna)
Název režimu podpory: Podpora je určena na vzdělávací aktivity pro zemědělské podniky v provincii Reggio Emilia.
Právní základ: Deliberazione della Giunta della Camera di Commercio di Reggio Emilia n. 62/2004
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 70000 EUR
Maximální míra podpory: 70 %
Datum uskutečnění: 6. července 2004 (Lhůta pro podání žádostí: 30. září 2004)
Trvání režimu: 30. června 2005
- zlepšení odborných znalostí podnikatelů v zemědělství a pracovníků v zemědělství vzhledem ke kvalitativnímu přeorientování produkce, používání postupů produkce, jež jsou v souladu s ochranou životního prostředí, se zušlechťováním krajiny, hygienickými normami a dobrými životními podmínkami zvířat;
- poskytnutí podnikatelům v zemědělství a pracovníkům v zemědělství znalosti, jež jsou nezbytné pro vedení ziskového podnikání.
Dotčená hospodářská odvětví: Zemědělství
Název a adresa orgánu Camera di Commercio, Industria, Artigianato e
Agricoltura di Reggio Emilia
Piazza della Vittoria
I-42100 Reggio Emilia
Podpora č.: XT79/04
Členský stát: Itálie
Region: Lombardie
Název režimu podpory: Titul "Master" na ekonomii a řízení turistických a hotelových služeb "Jak přijmout hosta a ubytovat jej" ROK 2004/05
Právní základ: Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241, Deliberazione camerale n. 236 del 18.11.2003, Deliberazione camerale n. 48 del 23.3.2004, Determinazione dirigenziale n. 63/AV del 18.6.2004
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 60000,00 EUR
Maximální míra podpory: 50 % vynaložených nákladů
Datum uskutečnění: 16. února 2004
Doba trvání režimu podpory: Od 16. února 2004 do 3. března 2005
Cíl podpory: Vzdělávací kurs určený k upevnění manažerských a podnikatelských schopností pracovníků, kteří působí v podnicích zabývajících se turistikou a hotelovými službami a v subjektech, které mají zájem na územním rozvoji v této oblasti
Dotčená hospodářská odvětví: Turistika, služby a zemědělství (podnikatelé v oblasti agroturistiky)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: CAMERA DI COMMERCIO INDUSTRIA ARTIGIANATO E AGRICOLTURA DI BRESCIA – VIA ORZINUOVI N. 3 I-25125 BRESCIA ITALIA – TEL.
0303514335 E-mail: buriani@bs.camcom.it
Podpora č.: XT 82/02
Členský stát: Spojené království
Region: Yorkshire and The Humber
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Víceúčelové dovednosti WYL/4E/OB2
Právní základ: C (2001) 796 – 23 March 2001 Local Government Act 2000
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku Celková částka: GBP 6254484
2002: GBP 3132242
2003: GBP 3122242
Maximální míra podpory:
Maximální míra podpory je 70 % nebo 80 % pro znevýhodněné skupiny.
max. 5000 GBP pro malý/střední podnik
Datum uskutečnění: 1. říjen 2002
Trvání režimu: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory: Obecné vzdělávání pro malé a střední podniky existující déle než 3 roky
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla nařízení a směrnic týkajících se státní podpory v některých odvětvích.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Pan E I Dockrat
Learning and Skills Council West Yorkshire
4 Mercury House
Manchester Road
Bradford
West Yorkshire
BD5 0QL
[2] "Znevýhodněný pracovník" musí odpovídat definici obsažené v nařízení Komise 68/2001 a nedávno aktualizované v nařízení Komise č. 2204/2002.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 154/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS44/03
Členský stát: Spojené království
Region: Wales – oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a)
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Partnerství pro emise s nízkým obsahem uhlíku
Právní základ: Welsh Development Agency Act 1975
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:
Celkové výdaje ve výši 3499200 GBP do dobu trvání režimu, tj. 3 let.
Režim funguje na základě blokových výjimek pro malé a střední podniky a blokových výjimek de minimis.
Použití blokové výjimky pro malé a střední podniky závisí na požadavcích podporovaných malých a středních podniků.
Výše uvedené financování vyjadřuje celkové financování na základě obou blokových výjimek.
Předpokládaná roční podpora pro výdaje činí přibližně 1166400 GBP, ale vlastní výdaje závisí na poptávce.
Maximální míra podpory: Kapitálové investice – maximálně 50 % celkových způsobilých investičních nákladů v oblastech podle čl. 87 odst. 3 písm. a).
Datum uskutečnění: 7. března 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 3 roky
1. zjištěním potenciálních úspor z hlediska energetické účinnosti v malých a středních podnicích (financováno pomocí výjimky de minimis); a
2. montáží zařízení na snížení obsahu uhlíku v emisích pro malé a střední podniky (případně financováno z podpory na základě blokové výjimky de minimis nebo blokové výjimky pro malé a střední podniky).
Jediná podpora poskytovaná podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 je investiční podpora týkající se montáže zařízení na snížení obsahu uhlíku v emisích; všechny ostatní podpory se udělují jako podpora de minimis.
Odhaduje se, že podpora podle režimu se udělí až 200 podnikům v souvislosti s náklady na montáž zařízení na snížení obsahu uhlíku v emisích a přibližně dalších 800 malých a středních podniků zaplatí z této částky první a/nebo plný energetický audit.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví s výjimkou těch odvětví, kterým nebylo uděleno povolení na základě blokové výjimky pro malé a střední podniky podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 a/nebo na základě blokové výjimky de minimis podle nařízení Komise (ES) č. 69/2001.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Welsh Development Agency
QED Centre
Main Avenue
Treforest Centre
Pontypridd
Wales
CF37 5YR
Kontaktní osoba: Dr Alastair Davies
Další informace:
Tento režim je financován Evropským fondem pro regionální rozvoj.
Předpokládá se, že výsledkem používání energeticky účinného zařízení, instalovaného díky režimu, bude snížení emisí dioxidu uhličitého přibližně o 286000 tun za deset let od uskutečnění režimu.
Podpora č.: XS 52/03
Členský stát: Německo
Region: Brandenburg an der Havel
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Úrokový grant
Právní základ: Haushaltsplan der Stadt Brandenburg an der Havel, Gemeindeordnung für das Land Brandenburg, nařízení Komise (ES) č. 70/2001
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:
V rozpočtovém roce 2003 je k dispozici 35000 eur.
V následujících letech se plánuje vyhrazení srovnatelných prostředků.
Úrokový grant na podnik nejvýše 7500 eur
Maximální míra podpory: 7500 eur, popř. 35 % hrubého grantového ekvivalentu s připočtením 15 % hrubého grantového ekvivalentu
Datum uskutečnění: Po nabytí platnosti směrnice s rozhodnutím městské rady ze dne 29. května 2002 a zveřejnění v Úředním věstníku města Brandenburg an der Havel dne 10. června 2002 rozhodla městská rada dne 27. listopadu 2002 o prodloužení směrnice.
Jedná se o prodloužení stávajícího programu.
Zaručuje se, že dosud nebyly vyplaceny žádné částky.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: V závislosti na disponibilních rozpočtových prostředích do konce platnosti nařízení (ES) č. 70/2001, tj. do 31. prosince 2006.
Cíl podpory: Podpora investičních opatření malých podniků pro účely posílení jejich hospodářské aktivity a vytvoření, resp. zajištění pracovních míst.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna zpracovatelská odvětví a ostatní služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Stadtverwaltung Brandenburg an der Havel
Amt für Wirtschaftsförderung Friedrich-Franz-Straße 19
D-14770 Brandenburg an der Havel,
Tel.: (49-3381) 38 20 01
E-mail: wirtschaftsfoederung@stadt-brandenburg.de
Kontaktní osoba:
paní Brandt
Podpora č.: XS 80/02
Členský stát: Spoková republika Německo
Region: Bavorsko
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Technologie- und Wissenstransfer AG, Schachenmeierstraße 35, D-80636 München.
Právní základ: Zuwendungsbescheid vom 20.08.2002 i. V. m. Art. 44, 23 Bayerische Haushaltsordnung
Celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 123000 EUR
Maximální míra podpory: 14,7 % (investičních nákladů).
Datum uskutečnění: 20. srpna 2002
Doba trvání poskytování jednotlivé podpory: do 31. prosince 2004
Cíl podpory: Investiční podpora je určena pro malý podnik a slouží na "transfery vědomostí a technologií".
Dotčená hospodářská odvětví: Služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Verkehr und Technologie, Prinzregentenstraße 28, D-80538 Munich
Podpora č.: XS80/03
Členský stát: Německo
Region: Dolní Sasko (město Oldenburg)
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Směrnice města Oldenburg (Oldb) o podpoře produktivních investic jednotlivých provozů malých a středních podniků (MSP)
Právní základ: § 108 der Niedersächsischen Landkreisordnung (NLO) in der Fassung vom 22.08.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 365) i. V. mit § 65 der Niedersächsischen Gemeindeordnung (NGO) in der Fassung vom 22.08.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 382)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 100000 EUR
- u malých podniků až 15 %,
- u středních podniků až 7,5 %;
způsobilých investičních výdajů.
Zohledňují se pravidla o kumulaci podpory.
Datum uskutečnění: Od 1. června 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 1. června 2003 až 31. prosince 2006
- zřízení provozovny;
- rozšíření provozovny nebo prodloužení jejího provozu ve městě Oldenburg, jestliže se zvýší počet stálých pracovních míst o 15 % ve srovnání se stavem před začátkem běhu investice;
- racionalizace, diverzifikace nebo modernizace provozovny, jestliže to poslouží trvání provozu a zajištění převážné části pracovních míst;
- nabytí provozovny ohrožené uzavřením nebo již uzavřené provozovny, pokud nabytí odpovídá tržním podmínkám.
Pomoc se poskytuje formou investičních grantů.
Způsobilé pro státní podpory jsou veškeré odpisovatelné statky základního jmění, které se týkají hmotného a nehmotného investičního majetku.
Dotčená hospodářská odvětví: K podání žádosti jsou oprávněny podniky činné v oblasti průmyslu, řemesel, obchodu, stavebnictví, dopravy, hotelnictví a další podniky poskytující služby.
Vyloučeny jsou gastronomické a zemědělské provozy včetně podniků zaměřených na volný čas a zábavu.
Podpora podniků z citlivých odvětví je vyloučena.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Stadt Oldenburg
Markt 1
D-26122 Oldenburg
Další informace Pan Jörg Triebe
tel.: 0441-235-2625
email:triebe.j@stadt-oldenburg.de
Podpora č.: XS98/03
Členský stát: Spojené království
Region: County Borough of Conwy, Wales
Název režimu podpory: Conwy Business Development Grant
Právní základ: Local Government Act 2000
Roční výdaje 2003 – 72000 GBP
2004 – 216000 GBP
2005 – 240000 GBP
2006 – 156000 GBP
2007 – 12000 GBP
Všechno bude uhrazeno malým a středním podnikům formou přímých plateb z grantu.
Maximální míra podpory: 50 % zjištěných způsobilých nákladů až do výše maximálního stropu 20000 GBP; obvyklý provozní strop GBP 5000.
Správní území hrabství Borough of Conwy patří do oblasti cíle 1.
Míra podpory proto činí 35 % s přičtením 15 procentních bodů pro podporované oblasti podle čl. 87 odst.
Datum uskutečnění: 11. srpen 2003
Doba trvání: Do 31. března 2007.
Všechny granty budou pravděpodobně uděleny do 31. prosince 2006, zbývající období se využije k provedení plateb a ke kontrolní činnosti.
Cíl podpory: Podpora investic zaměřená na malé podniky za účelem povzbuzení růstu o rozvoje.
Cílem je zlepšit konkurenceschopnost a schopnost malých a středních podniků vytvářet pracovní příležitosti v rámci správního území a to tak, že budou podporovány investice do vybavení a provozních prostor za účelem růstu.
Podpora se také zaměřuje na zlepšení environmentální účinnosti a zvýšení využívání IKT (informačních a komunikačních technologií).
Dotčená hospodářská odvětví: Veškerá odvětví s výjimkou odvětví vyňatých v nařízení č. 70/2001
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:
FAO Sheila Potter, Head of Regeneration Services
Conwy County Borough Council, Bodlondeb, Bangor Rd, CONWY, LL32 8DU, Wales
Další informace: Tento režim je částečně financován Evropským fondem pro regionální rozvoj, a sice z programu cíle 1 West Wales & the Valleys.
Podpora číslo: XS 113/02
Členský stát: Itálie
Region: Lombardia
Název režimu podpory:
Priorita 1: "Rozvoj konkurenceschopnosti hospodářského systému v Lombardii".
Opatření 1.10: "Podpora zahraniční činnosti podniku"
Dílčí opatření A: "Podpora partnerství na mezinárodní úrovni"
Právní základ:
Docup Obiettivo 2 2000-2006 Lombardia
Approvato con decisione C(2878) del 10. 12. 2001
Cíl 2 _BAR_ Phasing out _BAR_
2001: _BAR_ 296111,50 eur _BAR_ 3639,50 eur _BAR_
2002: _BAR_ 347638,00 eur _BAR_ 40109,00 eur _BAR_
2003: _BAR_ 353917,00 eur _BAR_ 33134,00 eur _BAR_
2004: 3 _BAR_ 31497,00 eur _BAR_ 22670,00 eur _BAR_
2005: _BAR_ 336874,50 eur _BAR_ 15307,00 eur _BAR_
2006: _BAR_ 342258,00 eur _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory:
15 % pro malé podniky
7,5 % pro střední podniky
Navýšení vždy o 10 % v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES:
Poskytnutá částka nesmí v žádném případě překročit 30 % nákladů.
Datum uskutečnění: Od 28. srpna 2002
Doba trvání režimu podpory: 31. prosince 2006
Cíl podpory:
Zastoupení na mezinárodních trzích se podporuje tím, že se rozvíjí schopnost podniků uzavírat ujednání o spolupráci v oblasti technologické a komerční výroby.
Podpory neslouží ani k podpoření činností souvisejících s vývozem, a nejsou tedy podporami vývozu, ani k podpoření vybudování a provozování distribuční sítě pro činnosti související s vývozem.
Podpory nejsou podmíněné spoluprácí s domácími výrobci na úkor nabízejících subjektů z ostatních členských států EU.
Opatření spadají pod články 2 a 5 nařízení (ES) č. 70/2001.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Lombardia
Struttura Interventi per la promozione estera
D.G. Industria PMI Cooperazione e Turismo
Via Taramelli 20
I–Milano
Podpora č.: XS 143/03
Členský stát: Itálie
Region: Veneto
Název režimu podpory: Podpora jednotného programového dokumentu cíl 2 na období 2000 – 2006, opatření 4.4 "Podpory pro podniky za účelem ochrany životního prostředí"
Právní základ DGR n. 3025 del 9. 11. 2001 concernente il Complemento di Programmazione
DGR n. 368 del 14. 2. 2003 di approvazione del bando pubblico per la concessione degli aiuti
DGR n. 1860 del 13. 6. 2003 di approvazione graduatoria delle ditte ammesse a finanziamento
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: V rozpočtovém plánu na finanční rok 2003 jsou pro podporu cíle 2 vyhrazeny finanční prostředky ve výši 2057782 eur a pro přechodnou podporu je vyhrazeno 927370 eur.
Maximální míra podpory: Státní podporu lze poskytnout na 15 % nákladů u malých podniků a 7,5 % nákladů u středních podniků.
Datum uskutečnění: Den zveřejnění v úředním věstníku regionu (BURV) č. 28 ze dne 14. března 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Celková délka plánového programu podle jednotného programového dokumentu na období 2000 – 2006, až do 31. prosince 2006
- zpřísnění limitů stanovených v platných zákonných předpisech o ochraně životního prostředí;
- využití odpadů jako surovin;
- získání certifikace ochrany životního prostředí;
- asanace znečištěných oblastí podle zásady "znečišťovatel platí".
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:
Direzione regionale per la Tutela dell'Ambiente
Calle Priuli – Cannaregio, 99 – I-30121 Venezia
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky
(2005/C 154/08)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení"), ve kterém se uvádí, že dovozy zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčená země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podala dne 13. května 2005 Britská konfederace kožedělného průmyslu (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby zámiše ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem považovaným za dumpingový je zámiš a kombinace zámiše, též vystřižený do tvaru, včetně poločiněného (crust) zámiše a kombinace zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kodů KN 41141010 a 41141090.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d).
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu a na jím prodaná množství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům na celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje tímto šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený ve čtverečních stopách týkající se prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený ve čtverečních stopách týkající se prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [2] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem vyjádřený ve čtverečních stopách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení, jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení dovozců uvedenému v podnětu a orgánům dotčené země vývozu.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří žádají o individuální rozpětí s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení musejí předložit vyplněný dotazník ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii). Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tito účastníci by si však měli být vědomi skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všichni účastníci řízení se vyzývají, aby oznámili svá stanoviska, předložili kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytli příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení budou za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou pravděpodobně vybrány Spojené státy americké. Účastníci řízení se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřili své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle tiskopisy žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice, kteří byli zařazeni do vzorku nebo uvedeni v podnětu, a jakémukoli sdružení vývozců/výrobců uvedenému v podnětu, stejně jako orgánům Čínské lidové republiky.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž uvedou konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro účastníky za účelem vyžádání dotazníku nebo dalších tiskopisů žádostí
Všichni účastníci řízení by si měli vyžádat dotazník a další tiskopisy co nejdříve, avšak nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro účastníky za účelem přihlášení se, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Mají-li být při šetření zohledněny námitky účastníků řízení, musí se všichni tito účastníci přihlásit Komisi a předložit jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebylo-li uvedeno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se účastník řízení přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všichni účastníci řízení mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření budou možná chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Spojených států amerických, které budou, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d), pravděpodobně použity jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti účastníků řízení musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla účastníka řízení.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež účastníci řízení poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [4] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79, 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05.
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst. 1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] O individuální rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností, které nejsou součástí vybraného vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: pro přiznání individuálního zacházení je nutná žádost podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a pro přiznání statusu tržního hospodářství je nutná žádost podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[3] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[4] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Sdělení Komise týkající se odvětví cukru
(2005/C 156/02)
Komise upozorňuje zúčastněné strany na své legislativní návrhy
- reformy společné organizace trhu (SOT) v odvětví cukru,
- zavedené dočasného fondu na restrukturalizaci hospodářského odvětví cukru ve Společenství a
- zařazení přímé podpory příjmu pěstitelů cukrové řepy do režimu jednotných plateb.
Tyto návrhy jsou obsaženy v dokumentu KOM(2005) 263, který lze nalézt na internetové stránce Komise http://europa.eu.int/comm/agriculture/index.htm.
Podle návrhu by se nová společná organizace trhu v odvětví cukru a nařízení o dočasném restrukturalizačním fondu měly začít používat od hospodářského roku 2006/07, jehož začátek je naplánován na 1. července 2006.
Pokud jde o přímou podporu příjmu bylo navrženo zahrnout podporu příjmu pěstitelů cukrové řepy do režimu jednotných plateb od roku 2006.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 156/08)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 9/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Midlands _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ GKN Hardy-Spicer, Erdington, Birmingham a místní dodavatelský řetězec _BAR_
Právní základ _BAR_ Employment Act 1973, Section 2(1) and 2(2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998Learning and Skills Act 2000Regional Development Agencies Act 1998, Section 5 & 6 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 169764 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 4. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Omezeno na konkrétní odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla – dodavatelský řetězec _BAR_ Ano _BAR_
Jiná zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název Patrick CrossBirmingham and Solihull LSC _BAR_
Adresa:Chaplin Court, 80 Hurst Street, Birmingham, B5 4TG _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1 milion EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č.: _BAR_ XT 13/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Midlands _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ LDV Training Pilot _BAR_
Právní základ _BAR_ Training: Employment Act 1973 Section 2(1) and 2 (2) as substantiated by Section 25 of the Employment and Training Act 1998 and the Industrial Development 1982, Section 11. LSC 2000 Act _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 600000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. září 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:The Learning and Skills Council,Birmingham and Solihull _BAR_
Adresa:Chaplin House80 Hurst StreetBirminghamB5 4TG _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, jestliže částka poskytnutá jednomu podniku na konkrétní projekt vzdělávání překročí 1 mil. eur. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č.: _BAR_ XT 15/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Melinar Productivity Training – Dupont SA (UK) Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 394000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 30. března 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby/chemikálie _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:ONE NorthEast _BAR_
Adresa:Stella HouseNewburn RiversideNewcastle upon TyneNE15 8NY _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1 milion EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č.: _BAR_ XT 16/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region: _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Řízení obecně – Dupont SA (UK) Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 667000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 30. března 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Námořní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby/chemické látky _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:ONE NorthEast _BAR_
Adresa:Stella HouseNewburn RiversideNewcastle upon TyneNE15 8NY _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, jestliže částka poskytnutá jednomu podniku na konkrétní projekt vzdělávání překročí 1 mil. eur. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 22/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ PAUWELS TRAFO BELGIUM NVAntwerpsesteenweg 167B-2800 Mechelen _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,8 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Stavba transformátorů _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č.: _BAR_ XT 43/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ UK _BAR_
Region: _BAR_ UK _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Automotive Academy _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 5 of Science and Technology Act 1965 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,4 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 24. května 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Včetně komponent _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Department of Trade & Industry _BAR_
Adresa:151 Buckingham Palace Road, London SW1W 9SS _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 156/09)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS 57/02
Členský stát: Německo
Region: Branibursko
Název režimu podpory: "Směrnice ministerstva práce, sociálních věcí, zdraví a žen o poskytování podpory na vypracování a realizaci inovačních a modelových řešení zaměřených na vytvoření bezpečných pracovišť a technologií" (Vytvoření bezpečných pracovišť a technologií – SiGAT – část A (Evropský fond pro regionální rozvoj): Podpora investic na vytvoření lidsky únosné techniky)
Právní základ: Landeshaushaltsordnung des Landes Brandenburg (LHO) § 44 und die dazugehörigen Verwaltungsvorschriften
- 2001 až 2005 ročně:
- 920321 EUR z Evropského fondu pro regionální rozvoj a
- 920320 EUR z prostředků spolkové země
2006:
1380488 EUR z Evropského fondu pro regionální rozvoj a
1380488 EUR z prostředků spolkové země
Maximální míra podpory: Nejvýše 200000 EUR
Datum uskutečnění: Směrnice byla zveřejněna v Úředním věstníku spolkové země Braniborsko č. 19 ze dne 8. května 2002, s. 506
Doba trvání režimu podpory: Do 30. dubna 2006
Cíl podpory:
Malé a střední podniky hrají rozhodující roli při vytváření pracovních míst a představují jeden z pilířů sociální stability a dynamiky hospodářství, a proto si zaslouží podporu.
Kvůli nedostatečným zdrojům jim částečně chybí informace v tak důležitých oblastech, jako jsou technologie, získávání nových trhů nebo preventivní bezpečnost při práci.
Cílem podpory je zvyšování hospodářské účinnosti a udržení dlouhodobě stabilní zaměstnanosti vytvářením bezpečných a zdravotně nezávadných pracovních podmínek v malých a středních podnicích ve spolkové zemi Braniborsko.
Investice do udržení a vytváření konkurenceschopných pracovních míst za současného zabezpečení provádění práce v souladu s bezpečností a ochranou při práci pomáhají vytvářet předpoklady pro růst produktivity.
Tyto předpoklady vycházejí z účinných pracovních postupů, snížení absencí, plynulé výroby a rovněž ze zvýšené motivace a výkonnosti zaměstnanců.
Podporu získají jen opatření, která přesahují rámec nového právního předpisu o bezpečnosti práce (zákon o bezpečnosti práce "Arbeitsschutzgesetz"), která inovačním způsobem řeší otázky vytváření zdravotně nezávadných pracovních prostředků, pracovišť a postupů. Opatření musí být slučitelná s ustanoveními čl. 2 písm. c) a čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001.
Dotčená hospodářská odvětví:
Veškerá hospodářská odvětví
Podpora podniků, které vyvíjejí činnosti související s výrobou, zpracováním nebo uváděním na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy, je vyloučena stejně jako je vyloučeno poskytnutí podpor na činnosti související s vývozem a podpor, které jsou podmíněné používáním domácích výrobků na úkor dovezených.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Investitionsbank des Landes Brandenburg
Steinstraße 104 – 106
D-14480 Potsdam
Podpora č.: XS 66/04
Členský stát: Itálie
Region: Lombardie
Název režimu podpory: Podpora poskytnutá řemeslným podnikům města Brescia působícím v odvětví dopravy na pokrytí výdajů za poradenské služby a/nebo znalecké posudky, jež byly zadány za účelem zápisu do seznamu společností nakládajících s odpady – za rok 2004/05
Právní základ: Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241, Deliberazione camerali n. 236 del 18.11.2003 e n. 9 del 9.2.2004 – Determinazione dirigenziale n. 15/AV del 25.2.2004
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 20000,00 EUR
- minimální výše způsobilých nákladů: 1400,00 EUR (bez DPH)
- podpora v procentech: 50 % nákladů s maximální částkou 1500,00 EUR na každý podnik
Datum uskutečnění: 1. března 2004
Doba trvání režimu podpory: Do 28. února 2005
Cíl podpory: Podpora na výdaje, které musí podniky v odvětví dopravy uhradit za zapsání do seznamu společností nakládajících s odpady (čl.
30 písm. d) zákona 22/1997 a článek 8 vyhlášky ministra životního prostředí č. 406/1998)
Dotčená hospodářská odvětví: Odvětví dopravy
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Camera di Commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Brescia
Via Orzinuovi N. 3
I-25125 Brescia
Tel: 0303514335
E- mail: buriani@bs.camcom.it
Podpora č.: XS 67/04
Členský stát: Itálie
Region: Lombardie
Název režimu podpory: Podpora řemeslným podnikům města Brescia působícím v odvětví dopravy na propojení s logistickými platformami v oblasti informačních technologií, jež jsou nezbytné pro to, aby se plně využívaly dopravní prostředky – rok 2004/05
Právní základ: Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241, Deliberazione camerali n. 236 del 18.11.2003 e n. 9 del 9.2.2004 – Determinazione dirigenziale n. 15/AV del 25.2.2004
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 50000,00 EUR
- minimální výše způsobilých nákladů: 2500,00 EUR (bez DPH)
- podpora v procentech: 15 % nákladů s maximální částkou 800,00 EUR na každý podnik
Datum uskutečnění: 1. března 2004
Doba trvání režimu podpory: Do 28. února 2005
Cíl podpory: Podpora pro zakoupení a instalaci patřičného počítačového vybavení (hardware a/nebo software), jež je nezbytné pro informační a telematické propojení s logistickými platformami nebo specifickými databankami s cílem podpořit plné využití dopravních prostředků, aby byly naloženy zbožím i na zpáteční cestě
Dotčená hospodářská odvětví: Odvětví dopravy
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Camera di Commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Brescia
Via Orzinuovi N. 3
I-25125 Brescia
Tel: 0303514335
E- mail: buriani@bs.camcom.it
Podpora č.: XS 69/04
Členský stát: Itálie
Region: Sardínie
Název režimu podpory: Příspěvky na vybudování fotovoltaických zařízení na Sardínii v rámci programu "Tetti Fotovoltaici"
Právní základ:
Delibera di Giunta. 7/30 del 26.02.2004
Decreti Ministero Ambiente e della Tutela del Territorio 24 luglio 2002 e 11 aprile 2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 1406877,46 EUR
Maximální míra podpory:
HEP(15 %) + ČEP(<35 %)
(HEP + ČEP) < 50 % investičních nákladů
Datum uskutečnění: Od 19. července 2004
Doba trvání režimu podpory: Do 17. října 2004
Cíl podpory: Dosažení cílů v oblasti rozvoje obnovitelných zdrojů energie, které umožní snížit znečištění životního prostředí na území kraje, se zvláštním zřetelem k cílům, jež jsou na celosvětové úrovni stanoveny Kjótským protokolem a které jsou stanoveny ustanoveními Evropské unie, a které díky podporám umožní uskutečnit politiky společenského a hospodářského rozvoje dotčených oblastí se zvláštním důrazem na míru zaměstnanosti, na růst a konkurenceschopnost průmyslu v tomto odvětví, přičemž existují široké možnosti pro zhodnocení místních zdrojů.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví kromě činností spojených s výrobou, zpracováním a uváděním na trh výrobků uvedených v příloze 1 Smlouvy.
Poznámky: Podpora se uděluje výhradně malým a středním podnikům, jak jsou definovány v doporučení Evropské komise 96/280/ES, jejich konsorciím a společnostem.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Autonoma della Sardegna
Assessorato dell'Industria – Servizio Energia
Viale Trento n. 69 – I-09123 Gagliari
Podpora č.: XS 89/03
Členský stát: Řecko
Region: Celé území státu
Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora malým a středním podnikům (tak, jak je definuje doporučení Komise ze dne 3. dubna 1996) na vybudování/rozšíření zařízení na zpracování a/nebo využití odpadu
Právní základ: ΠΔ 93/97 (ΦΕΚ 92/Α/16-5-97) "Όροι και διαδικασίες για την ένταξη και χρηματοδότηση έργων του ιδιωτικού τομέα σε προγράμματα ή τμήματά του Υπουργείου Ανάπτυξης τα οποία αναφέρονται στους τομείς βιομηχανίας, ενέργειας, έρευνας και τεχνολογίας"
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celkový rozpočet (veřejné a soukromé výdaje) ve výši 25385179 EUR do roku 2006.
V roce 2003 bylo zveřejněno první oznámení týkající se tohoto opatření s rozpočtem ve výši 11 milionů EUR (veřejné a soukromé výdaje). Očekává se, že v roce 2004 dojde ke zveřejnění nového oznámení.
Maximální míra podpory: Podpora v maximální výši 40 % (toto procento nepřekračuje maximální limity stanovené pro regionální podpory, které byly pro Řecko schváleny, plus 15 % pro malé a střední podniky)
Datum uskutečnění: První oznámení v červenci 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 2003 – 2006
Cíl podpory: Cílem opatření je vzbudit zájem podniků o oblast zpracování/využití odpadů, čelit na místní úrovni závažným problémům v oblasti životního prostředí a velkou měrou pokrýt nedostatek zařízení na zpracování průmyslových a jiných odpadů v zemi.
Dotčená hospodářská odvětví: Nakládání s průmyslovými odpady, zpracování a využití průmyslového odpadu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerstvo pro místní rozvoj
Generální sekretariát pro průmysl
Ředitelství pro plánování průmyslu a životního prostředí
Ředitel: Ioannis Patiris
Telefon: 210-696 92 68
Fax: 210-696 92 43
Další informace: Podpora se vztahuje k opatření 2.9.4 operačního programu Konkurenceschopnost, spolufinancovaného ze strukturálních fondů
Podpora č.: XS 90/03
Členský stát: Spojené království
Region: Severovýchodní Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Hoults Estates Ltd
Právní základ: Section 2 Local Government Act 2000
Newcastle City Council- TWEDCO _BAR_ 2003 _BAR_ 33252 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 9657 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 42909 GBP _BAR_
Newcastle City Council (financování de minimis) _BAR_ 2003 _BAR_ 60000 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem _BAR_ 60000 GBP _BAR_
Hoults Estates _BAR_ 2003 _BAR_ 405523 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 135196 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 540719 GBP _BAR_
Kapitál _BAR_ 2003 _BAR_ 166258 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 48284 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 214542 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 2003 _BAR_ 665033 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 193137 _BAR_
Celkem _BAR_ 858170 _BAR_
Celkový součet _BAR_ 858170 GBP _BAR_
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory je 30 % (podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. c) 20 % pro Newcastle upon Tyne + 10 % k dosažení maximální míry podpory 30 %)
Datum uskutečnění: 14. červenec 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 30. červen 2005
Cíl podpory:
Projekt se zabývá zásadní přestavbou stavby z 19. století, která v současné době není obývána.
V rámci přestavby budou vytvořeny nové moderní jednotky pro malé a střední podniky založené před více než 36 měsíci.
Projekt se netýká nepatrné přestavby pro účely vytvoření těchto jednotek.
Projekt mapuje poptávku po těchto podnikatelských inkubátorech v oblasti, kde stávající moduly potřeby poukazují na tržní chyby.
Investice v Hoults představují klíčovou činnost, jak malým a středním podnikům poskytnout podnikatelské jednotky.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna způsobilá průmyslová odvětví (aniž jsou dotčena zvláštní pravidla týkající se státní podpory v určitých odvětvích – článek 1 odst. 2 nařízení o blokových výjimkách pro malé a střední podniky)
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Kontaktní osoba (Evropský fond pro regionální rozvoj):
Ann Beavers
European Programme Secretariat
Government Office North East
Wellbar House
Gallowgate
NEWCASTLE UPON TYNE
NE1 4TD
Kontaktní osoba (sponzor):
Pan Fred Hoult
Hoults (Cumberland) Limited
Ford Depositories
Walker Road
NEWCASTLE UPON TYNE
NE6 2HL
Podpora č.: XS 99/03
Členský stát: Spojené království
Region: Wales
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Nurturing Competitive enterprises
Právní základ: Local Government Act 2000
2003: 60000 GBP
2004: 125000 GBP
2005: 125000 GBP
2006: 65000 GBP
Celkem: 375000 GBP
- grant pro zaměstnaní poradců ke zjištění proveditelnosti;
- grant pro uvádění výrobků na trh za účelem pomoci financovat náklady podniků při počáteční účasti na veletrzích a výstavách.
Datum uskutečnění: 1. září 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do prosince 2006
1. Pomoc malým a středním podnikům při provádění strategií uvádění na trh a nových strategických činností pro projekty zaměřené na povzbuzení obchodu v UK.
2. Pomoc malým a středním podnikům při využívání odborných externích konzultací ohledně získávání prostředků pro budoucí projekty zaměřené na rozšíření nebo při přezkoumání proveditelnosti nových projektů.
3. Grant pro zaměstnaní poradců ke zjištění proveditelnosti.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna způsobilá odvětví, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla týkající se státní podpory v určitých odvětvích – čl. 1 odst. 2 nařízení o blokové výjimce pro malé a střední podniky
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Paní Rachel Moxey
Business Services
Blaenau Gwent County Borough Council
Business Resource Centre
Tafarnaubach Industrial Estate
Tredegar NP22 3AA
UK
Podpora č.: XS 104/03
Členský stát: Nizozemsko
Region: Severní Nizozemsko (Frísko, Groningen a Drente)
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Stichting Industrie- en handelsgebouwen Groningen (SIG Real Estate)
Právní základ: Besluitvorming dd 19 juni 2003 van de Bestuurscommissie Economische Zaken van het Samenwerkingsverband Noord-Nederland, zijnde een openbaar lichaam op grond van de Wet Gemeenschappelijke Regelingen.
De subsidieverleningsbeschikking is nog niet naar de indiener verstuurd, aangezien deze nog aanvullende informatie aan dient te leveren alvorens een subsidieverleningsbeschikking naar de indiener verstuurd kan worden.
Celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Rozhodnutí výkonné rady Sdružení pro spolupráci severní Nizozemsko se týká poskytnutí částky ve výši 233690 EUR z prostředků programu EZ/Kompas na pokrytí investičních nákladů projektu (tj. přibližně 3,1 % celkových způsobilých nákladů dosahujících 7631176 EUR) a 996262 EUR z prostředků programu EFRO/Kompas (tj. přibližně 13,1 % celkových způsobilých nákladů).
Rozhodnutí bylo přijato v rámci provádění programu oblastně hospodářského rozvoje pro severní Nizozemsko pro roky 2000 – 2006.
Celkový státní příspěvek na pokrytí investičních nákladů projektu je 1229952 EUR (tj. přibližně 16,1 % celkových způsobilých nákladů).
Maximální míra podpory: 16,1 %
Datum uskutečnění: Datum uskutečnění musí být teprve stanoven.
Rozhodnutí o poskytnutí subvence dosud nebylo žadateli zasláno vzhledem k tomu, že chybí požadované doplňující informace (musí být předloženo prohlášení, ve kterém se žadatel zavazuje, že nájemce pro Helpmancentrale nalezne v cílové skupině (začínajících) dynamických komerčních malých a středních podniků v oblasti nových médií a informačních a komunikačních technologií).
Doba poskytování jednotlivé podpory: Datum, kdy se očekává vyplacení poslední splátky: únor 2005
Cíl podpory: Poskytnutí podpory na investování přestavby charakteristické staré elektrárny ("Helpmancentrale") subjektem SIG Real Estate na budovu pro řadu podniků zabývajících se činnostmi v oblasti mediálních a širokopásmových technologií.
Podle standardních podmínek, které se připojují k rozhodnutí o poskytnutí subvence, musí být po dobu pěti let od konečného stanovení subvence zachována dohodnutá funkce budovy.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Samenwerkingsverband Noord-Nederland
c/o Postbus 779
9700 AT Groningen
Další informace: Toto opatření se týká podpory ad hoc určené na investice do hmotných aktiv malým, nezávislým podnikem podle definice v příloze I nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům.
Podpora č.: XS 109/02
Členský stát: Itálie
Region: Lombardia
Název režimu podpory:
Priorita 1 "Posílení konkurenceschopnosti hospodářství v Lombardii".
Opatření 1.3 "Podněty k modernizaci a obnově turistického ubytování".
- Docup ob.
2 2000/2006 Lombardia
- Decisione 2001 (CE) 2878 del 10.12.2001
- Regolamento 70/2001
_BAR_ Cíl 2 _BAR_ Phasing out _BAR_
2002 _BAR_ EUR 1000000,00 _BAR_ EUR 125000,00 _BAR_
2003 _BAR_ EUR 1400000,00 _BAR_ EUR 125602,00 _BAR_
2004 _BAR_ EUR 2200000,00 _BAR_ EUR 375000,00 _BAR_
2005 _BAR_ EUR 2400000,00 _BAR_ EUR 300000,00 _BAR_
2006 _BAR_ EUR 1000000,00 _BAR_ _BAR_
- 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky (8 % čistého grantového ekvivalentu + 10 % hrubého grantového ekvivalentu pro oblasti, na které se vztahuje úprava o výjimce podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES);
- 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky (8 % čistého grantového ekvivalentu + 6 % hrubého grantového ekvivalentu pro oblasti, na které se vztahuje úprava o výjimce podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES);
- 50 % hrubého grantového ekvivalentu.
Poskytnutý grant nesmí celkově nikdy přesáhnout 30 % způsobilých nákladů.
Datum uskutečnění: 28. srpna 2002
Doba trvání režimu podpory: 31. prosince 2006
Cíl podpory: Opatřením se má zkvalitnit, posílit a zpestřit nabídka cestovního ruchu zejména v souvislosti s integrovanými programy regionálního rozvoje za účelem rozšíření turistické nabídky v těchto oblastech.
Opatření podporuje programy pro výstavbu a opětovné vybudování včetně rozšíření, modernizace a zlepšení turistického ubytování a dalších zařízení, dále programy pro rozvoj technického vybavení a doplňujících služeb na podporu a doplnění cestovního ruchu, programy pro využívání síťových technologií a pro zavedení procesu certifikace v oblasti kvality životního prostředí.
Odvětví:: Turistika
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Regione Lombardia
Podpora č.: XS 110/03
Členský stát: Spojené království
Region: Oblast programu cíle 1 West Wales and the Valleys
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Creating Lean Enterprises
Právní základ: Industrial Development Act 1982, Sections 7 & 11.
2003: 84000 GBP
2004: 335000 GBP
2005: 302000 GBP
2006: 77000 GBP
Maximální míra podpory: Maximálně 50 % jednorázových nákladů na poradenské služby
Datum uskutečnění: 31. říjen 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 3 roky
Cíl podpory: Mnoho malých a středních podniků v oblasti cíle 1 při výrobních postupech nerealizuje nejlepší praxi.
Náklady na přístup k příslušným odborným znalostem mohou vyvolat znemožňující účinek a působit jako překážka v rozvoji.
Tento režim podpory umožní využívat poradenských služeb týkajících se štíhlých metodologických postupů, čímž se zlepší účinnost, výkonnost a udržitelnost malých a středních podniků.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna způsobilá průmyslová odvětví, přičemž zůstávají zachována zvláštní pravidla týkající se státní pomoci v určitých odvětvích. Čl.
1 odst. 2 nařízení o blokových výjimkách pro malé a střední podniky.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Helen Usher
Welsh European Funding Office
Cwm Cynon Business Park
Mountain Ash
CF45 4ER
Podpora č.: XS 112/03
Členský stát: Spojené království
Region: Severozápadní Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: West Lancashire "Investing in Business" regeneration programme
Právní základ:
Section 33, Local Government and Housing Act 1989
Section 2, Local Government Act
2003/04: 233370 GBP
2004/05: 786774 GBP
2005/06: 2323548 GBP
2006/07: 3483548 GBP
2007/08: 1023548 GBP
2008/09: 149212 GBP
Celkem: 8000000 GBP
Vlastní částka na jednotlivý rok se může trochu lišit, ale celková částka je pevná.
Maximální míra podpory: West Lancashire je oblast podle čl. 87 odst.
3 písm. c), která má nárok na regionální investiční podporu ve výši 20 %. Dalších 10 % je k dispozici pro malé a střední podniky, čímž maximální míra podpory celkem dosahuje 30 %.
Datum uskutečnění: 7. listopad 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do června 2007 v souladu s platnými právními předpisy.
Poté bude program ve shodě s aktuálně platnými právními předpisy.
Cíl podpory:
Podpora se poskytne pro podnikatelské záměry malých a středních podniků, které pomohou splnit cíle strategie NWDA "Regional Economic Strategy 2003" a strategie "West Lancashire Local Strategic Partnership's Community Strategy".
Patří sem využívání obchodního růstového potenciálu, zlepšení konkurenceschopnosti a produktivity podniků, rozvoj zdravého trhu práce a zabezpečení hospodářské integrace.
Cíl podpory spočívá ve zlepšení konkurenceschopnosti, produktivity a schopnosti malých a středních podniků vytvářet pracovní příležitosti ve West Lancashire tím, že se vyvinou nové produkty, nové a rozšířené obchodování a zlepší se podnikové procesy.
Cíle budou splněny pomocí kapitálových investic do pozemků, staveb, strojů a vybavení a pomocí přenosu technologií v souvislosti s rozšířením současného podniku nebo vytvořením nového podniku.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna způsobilá průmyslová odvětví, aniž by byla dotčena zvláštní pravidla týkající se státní pomoci v určitých odvětvích – čl. 1 odst. 2 nařízení o blokové výjimce pro malé a střední podniky.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Gary S. Jones
Regeneration Manager, West Lancashire District Council
Technology Management Centre
White Moss Business Park, Moss Lane View
Skelmersdale, Lancs.
WN8 9TN
Číslo podpory: XS 127/03
Členský stát: Itálie
Region: Kalábrie
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory: Podpora na budování nového vysoce kvalitního ubytování v rámci místních turistických sítí a systémů, které nabízejí malé a střední podniky v oblasti turistiky – opatření 4.4. akce b) operativní regionální program Kalábrie 2000 – 2006
- L.R. 7/2001 art.
31 quater
- Decisione C.E. dell' 8 agosto 2000 n. 2345
- D.G.R. n. 398 del 14.05.2002
- Typ 4.4.b.1 (nově klasifikované hotelové a nehotelové ubytování): 80 milionů eur;
- Typ 4.4.b.2 (přeměna budov vysoké historické a umělecké hodnoty na kvalitní ubytování) 3 miliony eur.
Předpokládané náklady 2003: 16600000 eur
Předpokládané náklady 2004: 22200000 eur
Předpokládané náklady 2005: 22200000 eur
Předpokládané náklady 2006: 22000000 eur
Maximální míra podpory: Finanční podpora ve výši 50 % způsobilých nákladů, avšak nejvýše 75 % čisté hodnoty investic.
Datum uskutečnění: 1. říjen 2003
Trvání režimu:: 31. prosinec 2006
Účel podpory:
Účelem podpory je modernizace zařízení cestovního ruchu v regionu Kalábrie vybudováním vysoce kvalitního ubytování s důrazem na podporu místního architektonického dědictví.
Finanční opatření se provádějí v rámci místních sítí a systémů, kde je skutečná poptávka, kterou nelze kvalitativně a/nebo kvantitativně uspokojit.
U opatření způsobilých k podpoře se musí jednat o komplexní a operačně nezávislé programy, které jsou schopny splnit cíle týkající se produktivity, hospodářství a politiky zaměstnanosti.
Dotčená hospodářská odvětví: Cestovní ruch s výjimkou opatření v agroturismu a venkovském turismu, které jsou financovány z EAGFL.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Calabria (sede legale)
Via Massara, n. 2
I-88100 Catanzaro
Číslo podpory: XS 128/03
Členský stát: Itálie
Region: Kalábrie
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory: Podpora investic podniků působících v oblasti informační technologie a telematika, textilního průmyslu, kožedělného a kožařského průmyslu – opatření 4.2 akce c) regionálního operačního programu Kalábrie 2000 – 2006 ("Attrazione di iniziative imprenditoriali strategiche per lo sviluppo regionale e sviluppo della cooperazione produttiva interregionale").
- Legge regionale n. 7/2001 art.
31 quater
- Decisione C.E. dell' 8 agosto 2000 n. 2345
- Deliberazioni di Giunta regionale 23.05.2001, n. 439 e 31.05.2001, n. 470, integrate con Deliberazioni 08.01.2002, n. 14 e 29.01.2002, n. 63.
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti:
Celkový rozpočet: 54932200 eur
Předpokládané náklady 2003: 10 milionů eur
Předpokládané náklady 2004: 13 milionů eur
Předpokládané náklady 2005: 13 milionů eur
Předpokládané náklady 2006: 18932000 eur
Maximální míra podpory: Finanční příspěvek s maximální mírou podpory odpovídá 50 % ČEP + 15 % HEP investičních nákladů.
Datum uskutečnění: Od 1. října 2003
Trvání režimu podpory nebo poskytnutí jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2006
Účel podpory:
Účelem podpory je přitáhnout strategické podnikatelské iniciativy k regionálnímu rozvoji a rozvoji meziregionální spolupráce v oblasti výroby pomocí projektů v daných odvětvích.
Podpora předpokládá dva druhy intervencí: jednu k podpoře podnikatelských strategických iniciativ pro regionální rozvoj (střední podniky); ostatní k realizaci projektů na spolupráci jednotlivých podniků a skupin podniků v oblasti výroby (malé podniky).
Dotčená hospodářská odvětví: Informační technologie a telematika, textilní průmysl, kožařský a kožedělný průmysl
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Calabria (sede legale)
Via Massara, n. 2
I-88100 Catanzaro
Číslo podpory: XS 129/03
Členský stát: Itálie
Region: Friulsko – Julské Benátsko
Název režimu podpory: Poskytování finančních prostředků řemeslným podnikům na výzkum, vývoj a transfery technologií
Právní základ: Decreto del Presidente della Regione n. 0362/Pres.
Del 10/10/2003
Roční plánované výdaje:
2004: 800000 eur
2005: 800000 eur
2006: 800000 eur
- na získání patentů, obchodních značek, práv na užívání nových technologií pro výrobní cykly, včetně zvyšování jakosti výrobků, jejich distribuce a ochrany životního prostředí: 15 % HEP pro malé podniky a 7,5 % HEP pro střední podniky; na investice v oblastech vyňatých podle článku Article 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o EU: 8 % ČEP + 10 % HEP pro malé podniky; 8 % ČEP + 6 % HEP pro střední;
- za účelem vypracování studie proveditelnosti a výzkumných projektů, které se předkládají státu nebo Evropské unii, aby podnik mohl požádat o podporu na výzkum a vývoj: 50 % nákladů na služby poskytnuté konzultanty mimo podnik, a to do maximální výše 5000 eur.
Datum uskutečnění: Od vstupu nařízení v platnost dne 5. listopadu 2003
Trvání režimu: Do 31. prosince 2006 s možností prodloužení o šestiměsíční přechodné období podle článku 10 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům.
Účel podpory:
Podpora řemeslných malých a středních podniků s cílem podpořit technické inovace a výzkum udělením podpor na nehmotné investice a služby poskytované externími poradními firmami.
Příjemci: řemeslné firmy, jejich konsoria a konsorční společnosti také ve formě družstev podle definice malých a středních podniků uvedené v příloze I nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. února 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům.
Ode dne 1. ledna 2005 platí nová definice mikropodniků, malých a středních podniků dle doporučení Komise ze dne 6. května 2003 (Úř. věst. L 124, 20.5.2003).
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví s výjimkou podniků, které provádějí činnosti související s výrobou, zpracováním a uváděním na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o EU a v takzvaných citlivých odvětví.
Název a adresa orgánu schvalujícího podporu Via Giulia 75/1
I-34100 Trieste
Telefon: 040-377 48 22
Fax: 040-377 48 10
e-mail: dir.art.coop@regione.fvg.it
Další informace:
Režim je v souladu s nařízením (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001.
Regionální orgány se zavazují změnit definici malých a středních podniků s účinností od 1. ledna 2005 dle doporučení Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst.
L 124, 20.5.2003).
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 158/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: _BAR_ XS 2/04 _BAR_
Členský stát: _BAR_ Německo _BAR_
Region: _BAR_ Dolní Sasko (město Bremervörde) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: _BAR_ Směrnice města Bremervörde ze dne 16. prosince 2003 o spolufinancování příspěvků na podporu jednotlivých provozů v rámci dolnosaského programu cíle 2 v období 2000 – 2006 _BAR_
Právní základ: _BAR_ § 108 der Niedersächsischen Landkreisordnung (NLO) in der Fassung vom 22.08.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 365) i. V. mit § 65 der Niedersächsischen Gemeindeordnung (NGO) in der Fassung vom 22.08.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 382) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 400000 eur _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. prosince 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2005 _BAR_
Cíl podpory: _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví: _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: _BAR_ Název:Stadt Bremervörde _BAR_
Adresa:Rathausplatz 1D-27432 Bremervörde _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu se článkem 6 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi, že existuje záměr poskytnout podpory, _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
a)jestliže celková výše způsobilých nákladů celého projektu je nejméně 25 mil. eur ahrubá míra podpory činí nejméně 50 % nebov oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 mil. eur brutto. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XS15/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Veneto _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Opatření 1.7, akce b): pobídky na využívání struktur, jež jsou vhodné pro výzkumné práce, malými a středními podniky. _BAR_
Právní základ _BAR_ Docup obiettivo 2, 2000-2006;Dgr n. 3025 del 9 novembre 2001;Dgr n. 2633 del 8 agosto 2003 (bando) _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 2600000 EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ Ne _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. března 2004 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu pro malé a střední podniky _BAR_ _BAR_
Omezeno na konkrétní odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Veškerá zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Lodní stavitelství _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Jiná zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Veškeré služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Jiné služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Regione Veneto _BAR_
Adresa:Direzione IndustriaCorso del Popolo, 14I-30174 Mestre Venezia _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízeníOpatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno,a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá intenzita podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 %; nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č.: _BAR_ XS59/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region: _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Allendale Estates _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agencies Act 1998Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 187186 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 19. července 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. prosince 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ne _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa:Wellbar HouseGallowgateNewcastle upon TyneNE1 4TD _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory,a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů eur. _BAR_ — _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejněné v souladu s ustanoveními čl. 3a odst. 2 směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání, pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 97/36/ES
(2005/C 158/04)
Opatření přijatá Belgickým královstvím v souladu s ustanoveními čl. 3 odst. 1 směrnice a oznámená Komisi v souladu s postupem podle čl. 3a odst. 2 jsou uvedena v následujících výňatcích z předpisů přijatých vlámským a potažmo francouzským společenstvím, zveřejněných v Úředním věstníku Belgie:
- Pro francouzské společenství vyhláškou ze dne 27. února 2003 o televizním vysílání (Úř. věst. Belgie č. 137, 17.4.2003) a výnosem ze dne 8. června 2004 (Úř. věst. Belgie č. 318, 6.9.2004);
- Pro vlámské společenství vyhláškou ze dne 25. ledna 1995 (Vyhláška vlámského společenství č. 1995-01-25/38) a výnosem ze dne 28. května 2004 (Úř. věst. Belgie č. 295, 19.8.2004).
Konsolidovaný seznam událostí vyšší důležitosti pro Belgii je rovněž uveden v úmluvě uzavřené mezi francouzským společenstvím a vlámským společenstvím ze dne 28. listopadu 2003.
FRANCOUZSKÉ SPOLEČENSTVÍ
1. Vyhláška o televizním vysílání
[…]
Čl. 4. odst. 1
Po obdržení stanoviska Vrchní rady pro audiovizuální média může vláda sestavit seznam událostí, které považuje za události vyššího zájmu pro francouzské společenství.
Tyto události nemohou být předmětem výkonu výhradních práv poskytovatele služeb televizního vysílání nebo Belgické frankofonní televize (RTBF) tak, že by velká část tohoto společenství byla zbavena přístupu k těmto událostem prostřednictvím volně dostupného televizního vysílání.
Vláda stanoví, zda se události budou vysílat v přímém přenosu nebo ze záznamu, v nezkrácené verzi nebo v sestřihu.
Čl. 4. odst. 2
Událost je považována za událost vyššího zájmu pro francouzské společenství, pokud splňuje alespoň dvě z následujících kritérií:
1. událost má zvláštní ohlas u francouzského společenství obecně a ne u veřejnosti, která obvykle takovou událost sleduje;
2. událost má kulturní význam všeobecně uznávaný francouzským společenství a podněcuje její kulturní identitu;
3. události se účastní národní osobnost nebo družstvo v rámci významné mezinárodní soutěže nebo události;
4. událost je tradičně předmětem přenosů v rámci programu volně dostupného televizního vysílání ve francouzském společenství a dotýká se široké veřejnosti.
Vláda po obdržení stanoviska Vrchní rady pro audiovizuální média stanoví způsob dosažitelnosti výše uvedených událostí.
Čl. 4 odst. 3
Televizní vysílání je považováno za volně dosažitelné, pokud je šířeno ve francouzském jazyce a může ho přijímat 90 % domácností vybavených zařízením na příjem televizního vysílání, které se nacházejí ve frankofonní oblasti nebo v bilingvní oblasti hlavního města Bruselu.
Kromě nákladů na technické služby nemůže být tato služba zatížena dalšími poplatky, s výjimkou případné paušální ceny základní nabídky služby kabelového rozvodu.
Čl. 4 odst. 4
Poskytovatelé služeb televizního vysílání a Belgická frankofonní televize (RTBF) nebudou vykonávat výhradní práva, která případně získali po 30. červenci 1997, takovým způsobem, jímž by velké části veřejnosti členského státu Evropské unie znemožnily dosažitelnost událostí vyššího zájmu, jejichž seznam byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropských společenství, prostřednictvím volně dostupného televizního vysílání.
Přijímají zvláštní podmínky stanovené u příležitosti zveřejnění výše jmenovaných seznamů, jež se týkají dostupnosti v přímém přenosu, v záznamu, v nezkrácené verzi nebo v sestřihu.
2. Výnos stanovující události vyššího zájmu a způsob jejich dosažitelnosti
Článek 1
V mezích stanovených tímto výnosem je dosažitelnost událostí pro francouzské společenství zajištěna v přímém přenosu, ze záznamu, v nezkrácené verzi nebo v sestřihu, a to v souladu s přílohou tohoto výnosu.
Článek 2
Poskytovatel služeb televizního vysílání pocházející z francouzského společenství, jež má zájem mít výhradní právo přenosu, které získal pro událost vyššího zájmu, je povinen tuto událost vysílat v programu služby volně dosažitelného televizního vysílání a v souladu s přílohou tohoto výnosu.
Článek 3
Poskytovatel služeb televizního vysílání, který získal právo na vysílání události v přímém přenosu a v nezkrácené verzi, může odložit vysílání této události v programu služby volně dosažitelného televizního vysílání v následujících případech:
- událost probíhá v tomto rozmezí: 0.00 až 8.00 hodin belgického času,
- událost probíhá v době vysílání všeobecného informačního zpravodajství, obvykle vysílaného týmž poskytovatelem,
- událost se skládá ze současně probíhajících částí.
Článek 4
Tento výnos nezakládá žádnou povinnost pro vysílání Belgické frankofonní televize (RTBF) a poskytovatelů služeb televizního vysílání francouzského společenství.
Článek 5
Provedením tohoto výnosu je pověřen ministr odpovědný za audiovizuální média.
Statistické údaje ohledně technických předpisů oznámených v roce 2004 v rámci procedury upravované směrnicí 98/34/ES
Informace poskytované komisí podle článku 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES stanovující postup při poskytování informací na poli technických norem a předpisů a pravidel pro služby informační společnosti [1]
(2005/C 158/05)
(Text s významem pro EHP)
I. TYPY REAKCÍ ZASLANÝCH ČLENSKÝM STÁTŮM ES VE VZTAHU K NÁVRHŮM, KTERÉ JEDNOTLIVÉ ZEMĚ OZNAMOVALY
Členský stát _BAR_ Oznámení _BAR_ Připomínky _BAR_ Podrobná vyjádření _BAR_ Návrhy na akty Společenství _BAR_
Členský stát _BAR_ Komise _BAR_ ESVO _BAR_ Členský stát _BAR_ Komise _BAR_ Čl. 9 odst. 3 _BAR_ Čl. 9 odst. 4 _BAR_
Belgie _BAR_ 18 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Dánsko _BAR_ 40 _BAR_ 8 _BAR_ 19 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Německo _BAR_ 99 _BAR_ 40 _BAR_ 46 _BAR_ _BAR_ 19 _BAR_ 13 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Španělsko _BAR_ 24 _BAR_ 4 _BAR_ 13 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Finsko _BAR_ 21 _BAR_ 10 _BAR_ 11 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Francie _BAR_ 37 _BAR_ 6 _BAR_ 12 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Řecko _BAR_ 34 _BAR_ 7 _BAR_ 33 _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Irsko _BAR_ 6 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Itálie _BAR_ 28 _BAR_ 20 _BAR_ 10 _BAR_ 1 _BAR_ 10 _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Nizozemí _BAR_ 54 _BAR_ 12 _BAR_ 17 _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Rakousko _BAR_ 50 _BAR_ 8 _BAR_ 10 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Švédsko _BAR_ 23 _BAR_ 6 _BAR_ 8 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Spojené království _BAR_ 52 _BAR_ 16 _BAR_ 16 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 6 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_
Lotyšsko _BAR_ 13 _BAR_ 11 _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Malta _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Kypr _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Česká republika _BAR_ 14 _BAR_ 7 _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Mad'arsko _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Litva _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Estonsko _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Slovinsko _BAR_ 12 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Polsko _BAR_ 8 _BAR_ 5 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Slovensko _BAR_ 6 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
EU Celkem _BAR_ 557 _BAR_ 178 _BAR_ 229 _BAR_ 1 _BAR_ 60 _BAR_ 66 _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_
II. ROZPIS NÁVRHŮ OZNÁMENÝCH ČLENSKÝMI STÁTY EU PODLE SEKTORŮ
Sektor _BAR_ BE _BAR_ DK _BAR_ DE _BAR_ ES _BAR_ FI _BAR_ FR _BAR_ GR _BAR_ IE _BAR_ IT _BAR_ LU _BAR_ NL _BAR_ AT _BAR_ PT _BAR_ SE _BAR_ UK _BAR_ LT _BAR_ MT _BAR_ CY _BAR_ CZ _BAR_ HU _BAR_ LV _BAR_ EE _BAR_ SI _BAR_ PL _BAR_ SK _BAR_ EU celkem _BAR_
Stavebnictví _BAR_ 2 _BAR_ 6 _BAR_ 23 _BAR_ 3 _BAR_ 10 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 26 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 10 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 97 _BAR_
Potraviny a zemědělské produkty _BAR_ 6 _BAR_ 5 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 1 _BAR_ 10 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 13 _BAR_ 1 _BAR_ 11 _BAR_ 7 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 17 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 110 _BAR_
Chemikálie _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 21 _BAR_
Léčiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 13 _BAR_
Domácí a rekreační vybavení _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 9 _BAR_
Strojní zařízení _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 28 _BAR_
Energie, rudy, dřevo _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 20 _BAR_
Životní prostředí, obaly _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 8 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 38 _BAR_
Zdravotnictví, zdravotnické zařízení _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_
Doprava _BAR_ 1 _BAR_ 14 _BAR_ 7 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ 16 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 66 _BAR_
Telekomunikace _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 45 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 7 _BAR_ 30 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 102 _BAR_
Různé produkty _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 26 _BAR_
Služby informační společnosti _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 21 _BAR_
Celkem na členský stát _BAR_ 18 _BAR_ 40 _BAR_ 99 _BAR_ 24 _BAR_ 21 _BAR_ 37 _BAR_ 34 _BAR_ 6 _BAR_ 28 _BAR_ 3 _BAR_ 54 _BAR_ 50 _BAR_ 3 _BAR_ 23 _BAR_ 52 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 14 _BAR_ 4 _BAR_ 13 _BAR_ _BAR_ 12 _BAR_ 8 _BAR_ 6 _BAR_ 557 _BAR_
III. PŘIPOMÍNKY VZTAHUJÍCÍ SE K NÁVRHŮM OZNÁMENÝM ISLANDEM, LICHTENŠTEJNSKEM, NORSKEM [7] A ŠVÝCARSKEM [8]
Země _BAR_ Oznámení _BAR_ Připomínky ES _BAR_
Island _BAR_ 11 _BAR_ 4 _BAR_
Lichtenštejnsko _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_
Norsko _BAR_ 23 _BAR_ 13 _BAR_
Švýcarsko _BAR_ 15 _BAR_ 9 _BAR_
Celkem _BAR_ 52 _BAR_ 28 _BAR_
IV. ROZPIS NÁVRHŮ OZNÁMENÝCH ISLANDEM, LICHTENŠTEJNSKEM, NORSKEM A ŠVÝCARSKEM PODLE SEKTORŮ
Sektor _BAR_ Island _BAR_ Lichtenštejnsko _BAR_ Norsko _BAR_ Švýcarsko _BAR_ Celkem na sektor _BAR_
Stavebnictví _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
Potraviny a zemědělské produkty _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_ 14 _BAR_
Chemikálie _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 6 _BAR_
Léčiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
Domácí a rekreační vybavení _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_
Strojní zařízení _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_
Životní prostředí, obaly _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_
Energie, rudy, dřevo _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
Doprava _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 9 _BAR_ 2 _BAR_ 13 _BAR_
Telekomunikace _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_
Různé produkty _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_
Služby informační společnosti _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem na stát _BAR_ 11 _BAR_ 3 _BAR_ 23 _BAR_ 15 _BAR_ 52 _BAR_
V. TABULKA ROZDĚLENÍ PROJEKTŮ OHLÁŠENÝCH TURECKEM PODLE SEKTORŮ A POZNÁMKY K TĚMTO PROJEKTŮM
Turecko _BAR_ Sektory _BAR_ Poznámky EU _BAR_
_BAR_ Potravinářské a zemědělské výrobky _BAR_ 1 _BAR_
_BAR_ Telekomunikace _BAR_ 1 _BAR_
_BAR_ Různé výrobky; textil _BAR_ 1 _BAR_
Celkem _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
VI. TABULKA ROZDĚLENÍ PROJEKTŮ OHLÁŠENÝCH NOVÝMI ČLENSKÝMI STÁTY PŘED ROZŠÍŘENÍM 1. KVĚTNA 2004 PODLE SEKTORŮ A POZNÁMKY K TĚMTO PROJEKTŮM
Stát _BAR_ Sektory _BAR_ Poznámky EU _BAR_
Malta _BAR_ Energie; elektřina _BAR_ 1 _BAR_
Celkem _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
VII. STATISTICKÉ ÚDAJE O PROCEDURÁCH APLIKOVANÝCH PŘI PORUŠENÍ PŘEDPISŮ, KTERÉ PROBÍHALY V ROCE 2004 A KTERÉ BYLY INICIOVÁNY PODLE ČLÁNKU 226 SMLOUVY O ES VE VZTAHU K NÁRODNÍM TECHNICKÝM PŘEDPISŮM PŘIJATÝM V ROZPORU S USTANOVENÍMI SMĚRNICE 98/34/ES
(Celkem na členský stát) _BAR_
Země _BAR_ Počet _BAR_
Belgie _BAR_ 2 _BAR_
Německo _BAR_ 1 _BAR_
Španělsko _BAR_ 1 _BAR_
Francie _BAR_ 1 _BAR_
Irsko _BAR_ 1 _BAR_
Itálie _BAR_ 4 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 1 _BAR_
Nizozemí _BAR_ 1 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 2 _BAR_
EU celkem _BAR_ 14 _BAR_
[1] Směrnice 98/34/ES ze dne 22. června 1998 (Úř. věst.
L 204, 21.7.1998) konsoliduje směrnici 83/189/EHS ve znění novelizovaném hlavně směrnicemi 88/182/EHS a 94/10/ES.
Směrnice 98/34/ES byla novelizována směrnicí 98/48/ES ze dne 20. července 1998 (Úř. věst.
L 217, 5.8.1998), jež rozšířila její působnost tak, aby zahrnovala i služby informační společnosti.
Vstoupila v platnost dne 5. srpna 1999.
[7] Smlouva o Evropském hospodářském prostoru (viz poznámka 4) požaduje, aby země ESVO, které jsou smluvními stranami této smlouvy, oznamovaly Komisi návrhy technických předpisů.
[8] Na základě neformální smlouvy o výměně informací na poli technických předpisů (viz poznámka 4) poskytuje Švýcarsko Komisi své návrhy technických předpisů.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 158/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS 48/03
Členský stát: Itálie
Region: Veneto
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Cíl 2 SPD 2000 – 2006, priorita 3, opatření 3.1 Turistická zařízení a podpůrné struktury: Podpory pro podniky ke zlepšení, modernizaci a aktualizaci turistické nabídky
Právní základ:
Docup ob.
2 2000 – 2006 – approvato con Decisione
C (2001) n. 2889 del 26. 11. 2001
DGR 3217 dell' 8. 11. 2002 (approvazione bando)
DGR 4141 del 30. 12. 2002 (integrazione alla DGR 3217 dell' 8. 11. 2002)
2001: _BAR_ 1262998,88 eur _BAR_
2002: _BAR_ 1639391,34 eur _BAR_
2003: _BAR_ 1704541,33 eur _BAR_
2004: _BAR_ 1742959,91 eur _BAR_
2005: _BAR_ 1792693,38 eur _BAR_
2006: _BAR_ 1857415,15 eur _BAR_
- 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky;
- 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky.
Podpory pro propagační činnosti a pro činnosti v oblasti marketingu, pro organizaci a účast na veletrzích a výstavách a rovněž osvědčování jakosti a dopadu na životní prostředí. 50 % hrubého grantového ekvivalentu.
Podpory malým a středním podnikům v obcích v podporovaných oblastech: maximální míra podpory podle mapy podporovaných oblastí.
Datum uskutečnění: 15. listopadu 2002
Doba trvání režimu podpory: Od 15. listopadu 2002 do 30. září 2003; jestliže uvolněné částky nebudou zcela vyčerpány, mohu být podány další žádosti.
Cíl podpory: Zlepšení turistické nabídky v rámci integrovaných regionálních projektů uvolněním prostředků pro malé a střední podniky činné v cestovním ruchu.
Dotčená hospodářská odvětví: Cestovní ruch
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione del Veneto – Direzione Turismo
Cannaregio, 168
I-30121 Venezia
Veneto Sviluppo SpA
via Ca' Marcello, 67/2
I-30172 Mestre Venezia
Podpora č.: XS54/02
Členský stát: Nizozemsko
Region: Severní Nizozemsko
Název režimu podpory: Sport en Recreatiecentrum Thialf B.V. (příjemce podpory) (Samenwerkingsverband Noord – Nederland)
Poskytnutí podpory _BAR_ Datum _BAR_ Částka v EUR _BAR_
Obec Heerenveen _BAR_ 11. 7. 2001 a 10. 9. 2001 _BAR_ 185100 _BAR_
Provincie Frísko _BAR_ 1. 11. 2001 _BAR_ 562995 _BAR_
Samenwerkingsverband Noord-Nederland _BAR_ 9. 10. 2001 _BAR_ 984120 _BAR_
Ministr zdraví, sociální péče a sportu _BAR_ 25. 10. 2001 a 26. 10. 2001 _BAR_ 521850 _BAR_
_BAR_ Celkem _BAR_ 2254065 _BAR_
Právní základ:
N.B. Het besluit van het Samenwerkingsverband betreft het, in het kader van de uitvoering van het Ruimtelijk – Economisch Ontwikkelingsprogramma voor Noord-Nederland 2000-2006, beschikbaar stellen van een bijdrage uit de zogenaamde EZ/Kompas – middelen.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Jednorázová částka 2254065 EUR
Maximální míra podpory: 29,2 % celkové investice
Datum uskutečnění: 1. listopad 2001
Doba trvání režimu podpory: Podpora ad hoc
Cíl podpory:
Poskytnutí podpory s cílem urychlit rozšíření a technickou obnovu bruslařského centra Thialf v Heerenveen.
Cílem projektu je vytvořit sportovní zařízení, jehož veřejná povaha bude zaručena pomocí ustanovení o automatickém převodu na pětileté období po konečném stanovení podpory.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Postbus 779
9700 AT GRONINGEN
Další informace: Toto opatření se týká podpory ad hoc určené na investice do fixního kapitálu malým, nezávislým podnikem podle definice v příloze I nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům.
Podpora č.: XS 60/02
Členský stát: Itálie
Region: Friuli-Venezia Giulia
Název režimu podpory: Půjčka za výhodných podmínek malým a středním podnikům z oblasti průmyslu a služeb a sdružením těchto podniků
Právní základ: DPR n. 0118/PRES. del 2 maggio 2002 di approvazione del "Regolamento per l'utilizzo della provvista mista di cui all'articolo 6, commi da 1 a 7, della legge regionale 12 settembre 2001, n. 23"
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Plánované roční výdaje: 12911,42 eur financované podle platných právních předpisů.
Maximální míra podpory: 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky a 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky; v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES: 8 % čistého grantového ekvivalentu, popř. 10 % čistého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 8 % čistého grantového ekvivalentu, popř. 6 % čistého grantového ekvivalentu pro střední podniky
Datum uskutečnění: Od 5. června 2002
Doba trvání režimu podpory: 30. červen 2007
Cíl podpory: Podpora financování malých a středních podniků, včetně jejich sdružení, působících v oblasti zpracovatelského průmyslu a služeb se zvláštním přihlédnutím k podnikům mladistvých a žen
Dotčená hospodářská odvětví: Řemeslné provozovny a podniky poskytující služby ve výrobní oblasti
Poznámky:
Podpora se poskytuje, aniž by byla dotčena nařízení a směrnice týkající se poskytování státní podpory v určitých hospodářských odvětvích, které byly vydány podle Smlouvy o ES.
Seznam oblastí, pro které platí určitá omezení podle rámce Společenství, je součástí nařízení.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Autonoma Friuli-Venezia Giulia
Direzione regionale dell'Industria
Via Trento, 2
I-34132 Trieste
Tel.: (40) 377 24 22
Fax: (40) 377 24 63
E-mail: s.svil.ind.@regione.fvg.it
Podpora č.: XS 100/03
Členský stát: Itálie
Region: Friuli-Venezia Giulia
Název režimu podpory: Poradenské služby externích poradců pro malé a střední podniky
Právní základ:
DPR n. 152 del 23/5/2003.
Regolamento di attuazione per la concessione di contributi finalizzati all'affidamento di studi di fattibilità e predisposizione di progetti di ricerca da presentare alla U.E. ai sensi dell'articolo 21, comma 4, dalla LR.
N. 47 del 3/6/1978.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Plánované roční výdaje: 25000 eur, ročně financováno prostřednictvím zákona o rozpočtu
Maximální míra podpory: 50 % výdajů za poradenské služby s maximální hranicí ve výši 5000 eur
Datum uskutečnění: Od data zveřejnění v Úředním věstníku regionu.
První opatření nebudou uskutečněny před srpnem 2003.
Doba trvání režimu podpory: 30. červen 2007
Cíl podpory: Cílem je umožnit malým a středním podnikům, aby se seznámily s evropskými programy výzkumu a vývoje a využívaly je.
Dotčená hospodářská odvětví: Malé a střední průmyslové podniky a výzkumná střediska. Poznámky: Nařízení a směrnice, které byly schváleny podle Smlouvy o ES a upravují přidělování státní podpory v určitých hospodářských odvětvích, zůstávají nedotčeny.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia
Direzione regionale dell'Industria
Via Trento, 2
I-34132 Trieste
Tel.: (40) 344 24 22
Fax: (40) 377 24 63
e-mail: s.svil.ind@regione.fvg.it
Podpora č.: XS118/02
Členský stát: Německo
Region: Dolní Sasko (okres Peine)
Název režimu podpory: Směrnice okresu Peine na podporu malých a středních podniků v obcích Hohenhameln, Ilsede, Lahstedt a Lengede v souvislosti s podporou poskytovanou Evropskou unií, cíl 2
Právní základ: § 108 der Niedersächsischen Landkreisordnung (NLO) in der Fassung vom 22.8.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 365) i. V. mit § 65 der Niedersächsischen Gemeindeordnung (NGO) in der Fassung vom 22.8.1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 382)
Roční plánované výdaje: 200000 EUR
- v případě malých podniků až do 15 %
- v případě středních podniků až do 7,5 % způsobilých investičních výdajů.
Pravidla kumulace jsou dodržena.
Datum uskutečnění: od 1. listopadu 2002
Doba trvání režimu podpory: do 31. prosince 2005
- založení nového podniku
- rozšíření podniku, pokud se zvýší počet pracovníků zaměstnaných dlouhodobě na stálý úvazek o 15 % oproti stavu před zahájením investic
- racionalizace, diverzifikace nebo modernizace podniku, pokud slouží k dalšímu zachování provozu a zajištění převážné části pracovních míst
- převzetí podniku, jemuž hrozí uzavření, pokud převzetí probíhá za tržních podmínek
Podpora se uděluje ve formě investiční dotace.
Způsobilé pro státní podpory jsou veškerá dlouhodobá aktiva, která lze odpisovat a patří k hmotnému a nehmotnému investičnímu majetku.
Dotčená hospodářská odvětví: K podání žádosti jsou oprávněné malé a střední podniky působící v odvětví výroby, řemeslné výroby, obchodu, hoteliérství, ostatní podniky v odvětví služeb a osoby ve svobodném povolání působící v příbuzných odvětvích se sídlem v uvedených obcích okresu Peine.
Podpora nesmí být udělena podnikům v citlivých odvětvích.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Landkreis Peine
Burgstr.
1
D-31224 Peine
Další informace:
Pan Kolloch
Tel.: 40 12 88 71 66 06
Fax: 05171/401686
Číslo podpory: XS130/03
Členský stát: Itálie
Region: Friulsko-Julské Benátsko
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory: Poskytnutí prostředků za účelem získání patentů nebo práv na užívání nových výrobních technologií určených pro výrobní cyklus.
Právní základ: D.P.R. no0382/Pres. del 17 ottobre 2003 di approvazione del "Regolamento di attuazione per la concessione di contributi finalizzati all'acquisizione di brevetti o di diritti di utilizzazione di nuove tecnologie produttive finalizzati al ciclo produttivo".
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti: Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 500000 eur.
Maximální míra podpory: Do maximální výše 7,5 % skutečných způsobilých nákladů pro střední podniky a 15 % pro malé podniky, kromě navýšení příspěvku v oblastech spadajících pod odchylku dle čl. 87 odst. 3) písm. c) Smlouvy o ES.
Datum uskutečnění: Ode dne zveřejnění v regionálním úředním věstníku (BUR č.
48 ze dne 26. listopadu 2003).
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: do 30. června 2007
Účel podpory: Zvýšení technické úrovně malých a středních podniků, tím že se jim umožní získat patenty a práva na užívání nových výrobních technologií.
Dotčená hospodářská odvětví: Malé a střední průmyslové podniky
Poznámky: S výhradou nařízení nebo směrnic přijatých podle Smlouvy o ES o státních podporách v některých odvětvích.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Autonoma Friuli-Venezia Giulia
Via Trento, 2
I-34132 Trieste
Tel.
040/377 24 22
Fax 040/377 24 63
e-mail: s.svil.ind@regione.fvg.it
--------------------------------------------------
Oznámení producentům banánů
(2005/C 158/07)
V rámci režimu vyrovnávací podpory pro producenty banánů stanoveném v článku 12 nařízení Rady (EHS) č. 404/93 a s ohledem na ceny banánů v producentských regionech Komise zvažuje od 1. července 2005 pozastavení režimu záloh podle nařízení Komise (EHS) č. 1858/93 s cílem chránit hospodářské zájmy Společenství a zamezit v budoucnosti povinnosti, aby producenti byly nuceni vracet prostředky vyplacené v rámci záloh v roce 2005.
--------------------------------------------------
Oznámení týkající se platného antidumpingového cla, pokud jde o dovoz do Společenství některých plochých za tepla válcovaných výrobků z nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Rumunska: změna názvu společnosti, která je předmětem individuální celní sazby
(2005/C 159/03)
Dovoz některých plochých za tepla válcovaných výrobků z nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Rumunska je předmětem konečného antidumpingového cla uloženého rozhodnutím Komise č.
1758/2000/ESUO [1] (dále jen "rozhodnutí") naposledy pozměněným rozhodnutím č. 979/2002/ESUO [2].
Je třeba připomenout, že vzhledem k ukončení platnosti Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli ze dne 23. července 2002, rozhodla Rada nařízením (ES) č. 963/2002 [3], že antidumpingová řízení zahájená podle rozhodnutí Komise č. 2277/96/ESUO [4], která zůstávají v platnosti, budou pokračovat a budou se s účinkem od 24. července 2002 řídit ustanoveními nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen "základní nařízení") [5]. Základním nařízením jsou od 24. července 2002 stejně tak řízena i všechna antidumpingová opatření vyplývající z probíhajících antidumpingových šetření.
Společnost Sidex S.A se sídlem v Rumunsku, jejíž vývoz některých plochých za tepla válcovaných výrobků z nelegované oceli do Společenství podléhal individuální antidumpingové celní sazbě ve výši 5,7 % změnila v roce 2002 podle rozhodnutí název na Ispat Sidex S.A. Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku v roce 2002 [6] bylo rozhodnuto, že změna názvu nijakým způsobem neovlivnila závěry rozhodnutí a že odkaz na společnost Sidex S.A. v čl.
1 odst. 2 rozhodnutí by měl být považován za odkaz na společnost Ispat Sidex S.A. Společnost Ispat Sidex S.A. nyní oznámila Komisi, že změnila název na Mittal Steel Galati S.A. Změna názvu vstupuje v platnost dnem 7. února 2005, tedy dnem, kdy byla změna názvu zapsána do úředního rejstříku Rumunska.
Společnost uvedla, že změna názvu neovlivňuje její právo využívat individuální celní sazby, které jí byly přiděleny pod jejím předchozím názvem Ispat Sidex S.A.
Komise předloženou informaci prověřila a došla k závěru, že změna názvu společnosti v žádném případě neovlivní závěry rozhodnutí č. 1758/2000/ESUO naposledy pozměněného rozhodnutím č. 979/2002/ESUO. Odkaz na společnost Sidex S.A. v čl. 1 odst. 2 rozhodnutí č. 1758/2000/ESUO by proto měl být považován za odkaz na společnost Mittal Steel Galati S.A.
Doplňkový kód Taric A069, původně přidělený společnosti Ispat Sidex S.A., se použije pro společnost Mittal Steel Galati S.A.
[1] Úř. věst.
L 202, 10.8.2000, s. 21.
[2] Úř. věst.
L 150, 8.6.2002, s. 36.
[3] Úř. věst. L 149, 7.6.2002, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1310/2002 (Úř. věst. L 192, 20.7.2002, s. 9).
[4] Úř. věst.
L 308, 29.11.1996, s. 11.
[5] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[6] Úř. věst.
C 227, 24.9.2002, s. 8.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů karbidu křemíku pocházejícího z Rumunska
(2005/C 159/04)
Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 461/2004 [2], obdržela Komise podnět, ve kterém se uvádí, že dovozy karbidu křemíku pocházejícího z Rumunska (dále jen "dotčená země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podalo dne 17. května 2005 CEFIC (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících 100 % celkové výroby karbidu křemíku ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem, který je údajně předmětem dumpingu, je karbid křemíku pocházející z Rumunska (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódu KN 28492000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Rumunska vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho vývozu do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Rumunska celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Dále se rovněž uvádí, že kromě jiných dopadů mají objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon, finanční situaci a zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda dotčený výrobek pocházející z Rumunska je předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem (v tunách) a hodnotu (v eurech) dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Rumunska do Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005;
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
ii) Závěrečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise zamýšlí provést konečný výběr vzorku poté, co záležitost projedná s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorku musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivý, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství, jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Rumunsku, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení dovozců uvedenému v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
Všechny tyto zúčastněné strany by měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) faxem kontaktovat Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu a aby si případně vyžádaly dotazník, s ohledem na to, že se lhůty stanovené v odst.
6 písm. a) bodě ii) vztahují na všechny tyto zúčastněné strany.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všichni účastníci řízení, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě i) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl projednat záležitost s dotčenými účastníky, kteří vyjádřili souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě ii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, které byly zařazeny do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byli zařazeni do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti účastníků řízení musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla účastníků řízení.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež účastníci řízení poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [4]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Evropské komise, ředitelství B generálního ředitelství pro obchod:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05.
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl.
6 odst.
9 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některé obuvi s ochrannou špičkou pocházející z Čínské lidové republiky a Indie
(2005/C 159/05)
Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 461/2004 [2], obdržela Komise podnět, ve kterém se uvádí, že dovozy některé obuvi s ochrannou špičkou pocházející z Čínské lidové republiky a Indie (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podala dne 17. května 2005 Evropská konfederace obuvnického průmyslu (CEC) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 30 %, na celkové výrobě některé obuvi s ochrannou špičkou ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový je některá obuv se svrškem z pryže nebo plastů (s výjimkou nepromokavé obuvi s podešví a svrškem z pryže nebo plastů, jejíž svršek není k podešvi připevněn ani s ní spojen šitím, přinýtováním, přibitím hřebíčky, přišroubováním, přibitím dřevěnými floky nebo podobným způsobem) nebo se svrškem z přírodní usně nebo kompozitní usně, jež má ochrannou špičku pocházející z Čínské lidové republiky a Indie (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódů KN 64023000, 64034000, ex64021900, ex64029100, ex64029910, ex64029931, ex64029939, ex64029950, ex64029991, ex64029993, ex64029996, ex64029998, ex64031900, ex64033000, ex64035111, ex64035115, ex64035119, ex64035191, ex64035195, ex64035199, ex64035911, ex64035931, ex64035935, ex64035939, ex64035950, ex64035991, ex64035995, ex64035999, ex64039111, ex64039113, ex64039116, ex64039118, ex64039191, ex64039193, ex64039196, ex64039198, ex64039911, ex64039931, ex64039933, ex64039936, ex64039938, ex64039950, ex64039991, ex64039993, ex64039996, ex64039998, ex64051000, ex64059010 a ex64059090.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Indie vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho vývozu do Společenství.
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d) tohoto oznámení.
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro obě dotčené země.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Indie celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým důsledkům, zejména zhoršování finanční situace výrobního odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje tímto šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky a Indie předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice a Indii
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v párech prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v párech prodaného na domácím trhu za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá uplatnit individuální dumpingové rozpětí [3] (individuální dumpingová rozpětí mohou uplatnit pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti týkající se výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkající se dotčeného výrobku,
- objem vyjádřený v párech a hodnotu (vyjádřenou v eurech) dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indie na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
S cílem umožnit Komisi vybrat vzorek se žádají všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkající se výroby dotčeného výrobku,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v párech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v párech za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivý, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice a Indii zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení dovozců uvedenému v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice a Indii, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení uplatňují individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bude za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou pravděpodobně vybrána Brazílie. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro výrobce v Čínské lidové republice, kteří tvrdí, že podnikají v podmínkách tržního hospodářství, a poskytnou pro to dostatečné důkazy, tj. že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Výrobci, kteří hodlají předložit řádně doložené žádosti, tak musejí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d) tohoto oznámení. Komise zašle formuláře žádostí všem výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a jakémukoli sdružení vývozců/výrobců uvedenému v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si co nejdříve měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí, a to nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv stanovených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) tohoto oznámení by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl projednat záležitost s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace významné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Brazílie, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Řádně doložené žádosti o status tržního hospodářství, jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e) tohoto oznámení, a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení musí Komise obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e -mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [5] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Evropské komise, ředitelství B generálního ředitelství pro obchod:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Je-li zjištěno, že kterákoli zúčastněná strana předložila nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[3] Individuální dumpingová rozpětí lze uplatnit podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro společnosti, které nejsou součástí vybraného vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení pro společnosti, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a o status tržního hospodářství je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[4] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie a Thajska
(2005/C 159/06)
Komise obdržela podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), podnět, ve kterém se uvádí, že dovozy některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie a Thajska (dále jen "dotčené země") jsou subvencované, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podalo dne 18. května 2005 třicet evropských výrobců některých plastových pytlů a sáčků (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby uvedených plastových pytlů a sáčků ve Společenství.
2. Výrobek
Údajně subvencovaným výrobkem jsou některé plastové pytle a sáčky o obsahu polyethylenu nejméně 20 % a o tloušťce nepřesahující 100 mikrometrů, pocházející z Malajsie a Thajska (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódů KN ex39232100, ex39232910 a ex39232990.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o subvencování
Výrobci dotčeného výrobku v Malajsii údajně těží z řady subvencí poskytovaných vládou Malajsie.
Tyto subvence zahrnují postavení pionýrského odvětví, osvobození od dovozního cla a osvobození od daně z prodeje, program refinancování vývozních úvěrů, úlevu na průmyslové budovy, dvojí odpočet pro podporu vývozů a daňovou úlevu na investice.
Výše uvedené režimy jsou údajně subvence, protože zahrnují finanční příspěvek od vlády Malajsie a poskytují příjemcům, tj. vývozcům/výrobcům některých plastových pytlů a sáčků, výhodu.
Tyto režimy jsou údajně závislé na vývozní výkonnosti nebo jsou omezeny na specifické společnosti, a proto jsou specifické a napadnutelné.
Výrobci dotčeného výrobku v Thajsku údajně těží z řady subvencí poskytovaných vládou Thajska.
Tyto subvence zahrnují osvobození od cla nebo snížení cla z dovozů strojních zařízení, osvobození od daně z příjmu právnických osob, osvobození od cla z dovozu surovin a základního materiálu, poskytování elektřiny za méně než úměrnou odměnu a dvojí odpočet nákladů na dopravu a veřejné služby pro daň z příjmu.
Výše uvedené režimy jsou údajně subvence, protože zahrnují finanční příspěvek od vlády Thajska a poskytují příjemcům, tj. vývozcům/výrobcům některých plastových pytlů a sáčků, výhodu.
Tyto režimy jsou údajně závislé na vývozní výkonnosti nebo jsou omezeny na specifické společnosti, a proto jsou specifické a napadnutelné.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Malajsie a Thajska celkově zvýšily jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dováženého dotčeného výrobku údajně mají kromě jiných důsledků negativní dopad na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a jím účtované ceny, což má závažný nepříznivý vliv na celkovou výkonnost výrobního odvětví Společenství a na jeho finanční situaci.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existuje dostatek důkazů pro zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 10 základního nařízení.
5.1 Postup pro zjištění subvencování a újmy
Šetřením se zjistí, zda je výrobek popsaný v bodě 2, pocházející z Malajsie a Thajska, subvencován a zda toto subvencování způsobuje újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně vysoký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 27 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Malajsii a Thajsku
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. b) podbodě i) a ve formátu uvedeném v bodě 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství v roce 2004, vyjádřený v metrických tunách,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu v roce 2004, vyjádřený v metrických tunách,
- informace o tom, zda společnost hodlá požádat o individuální subvenční sazbu (o individuální subvenční sazby mohou požádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [2], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly při výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. b) podbodě i) a ve formátech uvedených v bodě 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti v roce 2004 v eurech,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se dotčeného výrobku,
- objem (vyjádřený v metrických tunách) a hodnotu (vyjádřenou v eurech) dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Malajsie a Thajska na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství v roce 2004,
- názvy veškerých společností ve spojení, jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly při výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
Aby mohla Komise vybrat vzorek, žádají se všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. b) podbodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti v roce 2004 v eurech,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství v roce 2004, vyjádřenou v eurech,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství v roce 2004, vyjádřenou v metrických tunách,
- objem výroby dotčeného výrobku v roce 2004, vyjádřený v metrických tunách,
- názvy veškerých společností ve spojení, jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly při výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což znamená vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. b) podbodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily ochotu být zařazeny do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. b) podbodě iii) vyplnit dotazník a musejí v rámci šetření spolupracovat.
Nebude-li spolupráce dostatečná, může Komise podle čl. 27 odst.
4 a článku 28 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v bodě 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Malajsii a Thajsku zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, všem sdružením dovozců uvedeným v podnětu, a orgánům dotčených zemí vývozu.
Vývozci/výrobci v Malajsii a Thajsku, kteří s ohledem na možnost použití čl. 27 odst. 3 a čl. 15 odst. 3 základního nařízení požadují individuální subvenční sazbu, musejí vyplněný dotazník předložit ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. a) podbodě ii) tohoto oznámení. Musejí si tedy dotazník vyžádat ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. a) podbodě i). Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nevypočíst pro ně individuální subvenční sazbu, pokud je počet vývozců/výrobců tak vysoký, že by individuální přezkoumání znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a konání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Tyto informace a podpůrné důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. a) podbodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a prokáží, že existují konkrétní důvody, proč by jim mělo být poskytnuto slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. a) podbodě iii).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 31 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o subvencování a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antisubvenčních opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v bodě 6 písm. a) podbodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. a) podbodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody, proč by jim mělo být poskytnuto slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 31 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro zúčastněné strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jakýchkoliv jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv stanovených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v bodě 6 písm. b) podbodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v bodě 5.1 písm. a) podbodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily ochotu být zařazeny do vzorku, při jeho závěrečném výběru ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku, uvedené v bodě 5.1 písm. a) podbodě iv), musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla dané zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytly na bázi důvěrnosti, se označí poznámkou "Limited" ("Omezený okruh adresátů") [3] a v souladu s čl.
29 odst. 2 základního nařízení je doprovází verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties" ("K nahlédnutí pro zúčastněné strany").
Korespondenční adresa Evropské komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 28 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje vůbec nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění proto podle článku 28 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 11 odst. 9 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 13 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 12 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky, Malajsie a Thajska
(2005/C 159/07)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), ve kterém se uvádí, že dovozy některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky, Malajsie a Thajska (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podalo dne 17. května 2005 třicet evropských výrobců některých plastových pytlů a sáčků (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby těchto plastových pytlů a sáčků ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem považovaným za dumpingový jsou některé plastové pytle a sáčky obsahující nejméně 20 % polyethylenu a o tloušťce nejvýše 100 mikrometrů pocházející z Čínské lidové republiky, Malajsie a Thajska (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódů KN ex39232100, ex39232910 a ex39232990.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Malajsie a Thajska vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho vývozu do Společenství.
S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě početně zjištěné běžné hodnoty v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d). Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené země vývozu.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky, Malajsie a Thajska celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a na jím stanovované ceny, což vede k závažným nepříznivým důsledkům na celkový výkon a finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky, Malajsie a Thajska předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran, kterých se toto řízení týká, může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice, Malajsii a Thajsku
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v metrických tunách týkající se prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Společenství za rok 2004,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v metrických tunách týkající se prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu za rok 2004,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [2] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti za rok 2004 vyjádřený v eurech,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,
- objem vyjádřený v metrických tunách a hodnotu vyjádřenou v eurech týkající se dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Malajsie a Thajska na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za rok 2004,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení, jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
S cílem umožnit Komisi vybrat vzorek se žádají všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti za rok 2004 vyjádřený v eurech,
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- hodnotu prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství za rok 2004 vyjádřenou v eurech,
- objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Společenství za rok 2004 vyjádřený v metrických tunách,
- objem výroby dotčeného výrobku za rok 2004 vyjádřený v metrických tunách,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení, jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- informace o tom, zda společnost nebo společnosti souhlasí se zařazením do vzorku, což obnáší vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejich odpovědí přímo na místě.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice, Malajsii a Thajsku zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení dovozců uvedenému v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, Malajsii a Thajsku, kteří žádají o individuální rozpětí s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení, musejí předložit vyplněný dotazník ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení budou za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou pravděpodobně vybrány Spojené státy americké. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřili své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a jakémukoli sdružení vývozců/výrobců uvedenému v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím působené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž uvedou konkrétní důvody pro takové slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, avšak nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření budou možná chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Spojených států amerických, které budou, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d), pravděpodobně použity jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e -mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [4] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Kancelář J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst. 1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] O individuální rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností, které nejsou součástí vybraného vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a o status tržního hospodářství je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[3] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[4] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
L 145, 31.5.2001, s. 43).
Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2005/C 159/09)
(Text s významem pro EHP)
Číslo podpory: XE 04/03
Členský stát: Itálie
Region: Kampánie
Název režimu podpory: Regionální nařízení o podpoře zaměstnanosti
Právní základ: Deliberazione della Giunta regionale della Campania n. 1448 dell' 11.4.2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory:
Režim se bude provádět prostřednictvím prostředků vyčleněných pro regionální operační program pro Kampánii, cíl 1, opatření 1.11, 2.3, 3.4, 3.9, 3.11, 3.12, 3.13, 3.14, 4.4, 5.3 a 6.4; přidělené částky na podporu zaměstnanosti budou stanoveny v oznámeních schválených usnesením regionální správy
Prostředky, které mají být použity na financování uvedeného režimu, činí 110000000 eur.
Další rozpočtové položky k financování režimu budou schváleny regionální správou a oznámeny Komisi ve výroční zprávě.
Typ podpory _BAR_ Maximální míra podpory _BAR_
Podpora na vytváření pracovních míst, která není spojena s investicemiPodpora na vytváření pracovních míst spojená s investicemi _BAR_ Míry podpory jsou stanoveny v mapě regionální podpory, tj.:pro velké podniky, 35% čistého;pro malé a střední podniky 35% v čistého plus 15% hrubého.Zvýšení o 15% hrubého je pro malé a střední podniky přípustné pouze tehdy, když celková čistá míra podpory nepřekročí 75% a když účastnický příspěvek příjemce není nižší než 25% obdržených finančních prostředků a když pracovní místa zůstávají v regionu.V případě podpor na vytváření pracovních míst udělovaných na základě těchto typů podpor lze udělit další podporu ve výši 50% hrubých mzdových nákladů na jeden rok, pokud se vytváření pracovních míst týká znevýhodněných pracovníků ve smyslu čl. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 2204/2002 nebo 60% hrubých mzdových nákladů na jeden rok, pokud se vytváření pracovních míst týká zdravotně postižených pracovníků ve smyslu čl. 2 písm. g) stejného nařízení. _BAR_
Podpora na přijetí znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků do zaměstnání _BAR_ Maximální míra podpory vypočtená jako procentní poměr mzdových nákladů vzniklých v roce po přijetí do zaměstnání nesmí překročit 50% hrubého v případě znevýhodněných pracovníků a 60% hrubého v případě zdravotně postižených pracovníků. _BAR_
Podpora spojená s vícenáklady na přijímání zdravotně postižených pracovníků do zaměstnání _BAR_ Veškeré vícenáklady a výdaje vzniklé během období, ve kterém zdravotně postižená osoba pracuje pro podnik, jež je příjemcem podpory na:přizpůsobení prostorů;pracovní dobu, kterou odpovědné osoby věnují výhradně pomoci zdravotně postiženým osobám;náklady na přizpůsobení a pořízení zařízení, které používají zdravotně postižení pracovníci. _BAR_
Datum uskutečnění: březen 2003
Doba trvání režimu: do prosince 2006
Cíl podpory: V souladu s bodem 7 odůvodnění nařízení (ES) č. 2204/2002, Evropskou strategií zaměstnanosti a strategií operačního regionálního programu pro Kampánii, cíl 1 je cílem režimu podpora vytváření pracovních míst, přijímání znevýhodněných a zdravotně postižených osob do zaměstnání a zaměstnávání zdravotně postižených osob, aniž by tím byly ovlivněny obchodní podmínky v míře odporující společnému zájmu.
Dotčená hospodářská odvětví: Podpora na zaměstnávání stanovená v tomto režimu může být poskytnuta všem podnikům působícím v oblasti Kampánie, kromě podniků působících v dopravě (avšak podpora je možná v případě znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků), lodním stavitelství a opravě lodí, a uhelném průmyslu.
Název a adresa orgánu schvalujícího podporu Regione Campania
Area Generale di Coordinamento Istruzione, Educazione, Formazione, Politiche Giovanili e del Forum Regionale
Ormel – Centro Direzionale
Isola A/6 80141 – Napoli.
Tel.
081/7966303
Fax 081/7966045
E-mail c.neri@regione.campania.it
Další informace: Režim podpory je v rámci regionálního operačního programu pro Kampánii pro období 2000/06 spolufinancován ESF, schváleno rozhodnutím Komise K(2000) 2347, které bylo přijato dne 8. srpna 2000 a dne 12. prosince 2000 bylo oznámeno a v září 2000 zveřejněno
Rozhodnutí Itálie o pozastavení závazků veřejné služby uložených na osmnáct tras mezi letišti Sardinie a hlavními vnitrostátními italskými letišti, zveřejněných dne 10. prosince 2004 v Úředním věstníku Evropské unie C 306 [1]
(2005/C 161/06)
(Text s významem pro EHP)
Na základě rozhodnutí Regionálního správního soudu Lazio (Tribunal administratif régional du Lazio) ze dne 17. března 2005 rozhodla Itálie od tohoto data pozastavit uložení závazků veřejné služby zveřejněných dne 10. prosince 2004
Souhrnné údaje sdělené členskými státy týkající se státní podpory poskytované na základě nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2005/C 162/03)
Podpora č.: XA 13/05
Členský stát: Spojené království
Region: Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Cross Compliance Advice Programme – Practical Advice for Land Managers (England)
Právní základ: Tento režim není stanoven zákonem.
The Agriculture Act 1986 (oddíl 1) stanoví právní základ poskytování vládního poradenství spojeného s jakoukoli zemědělskou činností.
2004/05 _BAR_ 431998,23 GBP _BAR_
2005/06 _BAR_ 657929,00 GBP _BAR_
2006/07 _BAR_ 538305,00 GBP _BAR_
2007/08 _BAR_ 378820,00 GBP _BAR_
Maximální míra podpory: Míra podpory je 100 %.
Datum uskutečnění: Zemědělci se budou moci přihlašovat od 4. dubna 2005 a první akce se budou konat po tomto datu.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Tento režim bude otevřen pro nové účastníky po celou dobu trvání.
Činnosti financované v rámci tohoto režimu se uskuteční po 4. dubnu 2005 a do 30. června 2007.
Cíl podpory:
Rozvoj odvětví.
Tento program je zaměřen na činné zemědělce a jiné zúčastněné podniky.
Cílem programu, který se skládá z řady zemědělských workshopů, prohlídek zemědělských podniků, informační telefonické linky a internetové stránky, je poskytnout zemědělcům a jiným vedoucím pracovníkům v zemědělství jasné a cílené informace o tom, co to jsou Statutory Management Requirements (SMR) (základní požadavky na řízení podniku) a Good Agricultural and Environmental Condition requirements (GAEC) (požadavky na dobrý zemědělský a environmentální stav) a jaký je jejich význam pro požadované vedení hospodářství.
To přispěje ke zvýšení profesionálnosti v odvětví.
Podpora bude vyplacena v souladu s článkem 14 nařízení č. 1/2004 a způsobilými náklady budou náklady na pořádání a poskytnutí vzdělávacích programů a poradenských služeb.
Dotčená hospodářská odvětví: Tento režim platí pouze pro podniky působící v oblasti výroby zemědělských produktů.
Tento režim je otevřen pro podniky produkující jakýkoliv typ zemědělských produktů.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Department for Environment, Food & Rural Affairs
Farm Advice Unit
Rural Development Service
Area 4A, Ergon House
Horseferry Road
London
United Kingdom
SW1P 2AL
Adresa internetových stránek:
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm.
Klikněte na "Cross Compliance Advice Programme – Practical Advice for Land Managers".
Případně můžete jít přímo na:
www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/schemes/cross-compliance.pdf.
Další údaje:
Tento režim bude k dispozici všem podnikům na venkově, nejenom zemědělským podnikům.
Podpora nezemědělským podnikům bude vyplacena s ohledem na nařízení Komise č. 69/2001 o podpoře de minimis.
Příjemci si nebudou moci vybrat poskytovatele služby.
Poskytovatelem služby bude společnost Momenta, který byl vybrán v nabídkovém řízení.
Podpora č.: XA 14/05
Členský stát: Lotyšsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Režim podpory pro snížení rizik v odvětvích zemědělského průmyslu
Právní základ: Ministru kabineta 2005. gada 25. janvāra noteikumi Nr. 70 "Noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai 2005. gadā un tā piešķiršanas kārtība" 10. pielikums
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytované podniku: Celkové výdaje na režim podpory v roce 2005: 506250 LVL (720329 EUR).
Maximální míra podpory: Podpora se poskytuje na náklady na pojistné pro pojištění pěstovaných rostlin a užitkových zvířat.
Podpora se poskytuje ve výši 50 % u dohod uzavřených mezi pojišťovnami a pojistníky, ale není vyšší než 25 LVL na jednotku (hektar nebo dobytčí jednotka), 50 LVL u brambor a zeleniny a 150 LVL u ovocných stromů a keřů bobulovin.
Datum uskutečnění: 1. prosince 2005
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 30. prosince 2005
Cíl podpory: Cílem podpory je snížit rizika při produkci spojená s pěstováním rostlin a chovem hospodářských zvířat částečnou kompenzací ztrát vzniklých zemědělcům.
Dotyčná hospodářská odvětví:
Podpora je určena pro malé a střední podniky zapojené do zemědělské práce.
Podpora je určena pro průmyslová odvětví spojená s pěstováním rostlin a chovem hospodářských zvířat.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Lotyšské ministerstvo zemědělství
Riga, LV-1981 – Lotyšsko
Adresa internetových stránek:
www.zm.gov.lv
http://www.zm.gov.lv/data/n0195_5p12.doc
--------------------------------------------------
Státní podpora
(Ustanovení článků 87 až 89 Smlouvy o založení Evropského společenství)
Sdělení Komise podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES určené ostatním členským státům a dalším zúčastněným osobám
Státní podpora C4/2004 (ex N55/2003) – podpora na ochranu životního prostředí pro společnost Wagner GmbH, Sársko – Německo
(2005/C 163/05)
(Text s významem pro EHP)
V níže uvedeném dopise ze dne 2. února 2005 Komise sdělila Německu své rozhodnutí ukončit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
"V dopise ze dne 15. ledna 2003 Německo oznámilo záměr poskytnout podporu společnosti Wagner.
V dopisech datovaných 7. února 2003 a 14. února 2003 Německo sdělilo další informace.
Komise požadovala více údajů v dopisech ze dne 27. února 2003, 6. června 2003, 9. září 2003 a 10. prosince 2003, na které Německo odpovědělo písemně dne 26. března 2003, 2. dubna 2003, 28. července 2003, 30. října 2003 a 22. prosince 2003.
Zástupci Komise a Německa se sešli dne 20. října 2003.
Rozhodnutím ze dne 18. února 2004 Komise zahájila řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES v souvislosti s oznámeným opatřením. Toto rozhodnutí bylo Německu sděleno písemnou formou dne 19. února 2004.
Dne 24. března 2004 k němu Německo zaujalo písemné stanovisko a kromě toho prohlásilo, že předpokládaná podpora bude podstatně vyšší než oznámená částka.
Na základě této informace dne 7. května 2004 Komise rozhodla řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES rozšířit a sdělila to Německu v dopise datovaném 11. května 2004.
Dne 8. června 2004 se Německo k rozhodnutí písemně vyjádřilo.
Dopisem z 15. října 2004 si Komise vyžádala další informace.
Rozhodnutí Komise byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie ve dnech 7. dubna 2004 a 21. srpna 2004 [1].
Komise neobdržela žádná stanoviska zúčastněných stran.
V dopise ze dne 6. prosince 2004 informovalo Německo Komisi o tom, že společnost upustila od investičního záměru, v souvislosti nímž byla oznámena podpora.
Dopisem ze dne 6. ledna 2005 Německo potvrdilo zpětvzetí oznámení.
Komise shledala, že podle článku 8 nařízení Rady č. 659/99 [2] členský stát může vzít oznámení zpět, pokud Komise dosud nepřijala rozhodnutí.
V případech, kdy Komise již zahájila formální vyšetřovací řízení, toto řízení ukončí.
Z tohoto důvodu Komise rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření, protože Německo vzalo oznámení zpět."
[1] Úř. věst.
C 87, s. 5 a Úř. věst.
C 211, s. 8.
[2] Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článku 88 Smlouvy o ES), Úř. věst.
L 83, 27.3.1999, s. 1.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení ochranného šetření podle nařízení Rady (ES) č. 3285/94 a 519/94 v souvislosti s dovozem zmrazených jahod
(2005/C 165/02)
Komise obdržela od polských orgánů žádost o zahájení ochranného šetření podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 3285/94 [1] a 519/94 [2].
Žádost se týká jahod, též vařených ve vodě nebo v páře, zmrazených, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel (dále jen "dotčený výrobek").
Komise provedla rozbor, zda jsou splněny podmínky pro zahájení šetření stanovené v nařízeních Rady (ES) č. 3285/94 a 519/94.
1. Žádost
Ve své žádosti Polsko informovalo Komisi, že s ohledem na vývoj dovozu zmrazených jahod je nezbytné přijmout ochranná opatření, a poskytlo důkaz v souladu s kritérii stanovenými v článku 10 nařízení (ES) č. 3285/94 a v článku 8 nařízení (ES) č. 519/94.
2. Dotčený výrobek
Dotčeným výrobkem jsou jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel (dále jen "dotčený výrobek").
Dotčený výrobek je v současnosti zařazen do kódů KN 08111011, 08111019 a 08111090.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Nárůst dovozu a újma
Podle podnětu jsou výrobci obdobného nebo přímo soutěžícího výrobku ve Společenství usazeni převážně v Polsku a pouze malá část je usazena v jiných členských státech Společenství.
Obdobnými nebo přímo soutěžícími výrobky by se pro účely tohoto oznámení měly rozumět jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel.
Polsko poskytlo důkaz, že se dovoz dotčeného výrobku do Společenství značně zvyšuje, a to jak v absolutní hodnotě, tak ve srovnání s produkcí a spotřebou ve Společenství, a že se dovoz zvýšil z přibližně 47000 tun v roce 2001 na přibližně 63000 tun v roce 2002, 104000 tun v roce 2003 až na 93000 tun v roce 2004.
Objemy dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně negativní vliv na ceny obdobných nebo přímo soutěžících výrobků ve Společenství a na podíl, který zaujímají výrobci ve Společenství na trhu, na množství, která prodávají, a na ceny, které účtují [3], v důsledku čehož vzniká výrobcům ve Společenství vážná újma.
4. Postup
Komise v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 3285/94 a článkem 5 nařízení (ES) č. 519/94 konzultovala poradní výbory zřízené podle článku 4 nařízení (ES) č. 3285/94 a 519/94. Po ukončení konzultace dospěla Komise k závěru že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení šetření, a šetření tedy v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 3285/94 a článkem 5 nařízení (ES) č. 519/94 zahájila.
4.1 Rozsah šetření
Šetřením se určí, zda jsou ochranná opatření podle nařízení Rady (ES) č. 3285/94 a 519/94 odůvodněná. Šetřením se zejména určí, zda je dotčený výrobek v důsledku nepředvídaného vývoje dovážen do Společenství v natolik zvýšeném množství a/nebo za takových podmínek, že tím výrobcům Společenství vzniká nebo hrozí vážná újma.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky známým výrobcům obdobných nebo přímo soutěžících výrobků ve Společenství a jakémukoli sdružení takových výrobců ve Společenství; známým vývozcům/výrobcům a dovozcům dotčeného výrobku, jakémukoli známému sdružení vývozců/výrobců a dovozců dotčeného výrobku.
Všechny zúčastněné strany by v každém případě měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. a) tohoto oznámení, prostřednictvím faxu kontaktovat Komisi a případně si dotazník vyžádat.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy.
Komise musí tyto informace a důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. b) tohoto oznámení.
Komise kromě toho vyslechne zúčastněné strany, pokud o to požádají a prokáží, že mohou být výsledkem šetření skutečně dotčeni a že existují zvláštní důvody pro jejich slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. c) tohoto oznámení.
4.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
Zjistí-li se, že je výrobek dovážen do Společenství v natolik zvýšeném množství nebo za takových podmínek, že tím výrobcům Společenství vzniká nebo hrozí vážná újma, která je důvodem k přijetí ochranných opatření, je při rozhodování, zda je přijetí opatření v zájmu Společenství, vhodné celkově posoudit veškeré zájmy, včetně zájmů tuzemského průmyslu a uživatelů a spotřebitelů.
Ve snaze vytvořit dobrý základ, který by Komisi umožnil zohlednit při rozhodování o tom, zda je uložení těchto opatření v zájmu Společenství, veškerá hlediska a informace, se mohou výrobci Společenství, dovozci, sdružení, která je zastupují, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. c) tohoto oznámení přihlásit a poskytnout Komisi informace.
Zúčastněné strany, které se ve stanovené lhůtě přihlásily, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 5 písm. c) tohoto oznámení rovněž požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré předložené informace budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
5. Lhůty
a) Dotazníky
Zúčastněné strany, které si přejí obdržet dotazník, by si ho měly vyžádat co nejdříve, a to nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
b) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit tak, že se obrátí na Komisi a předloží jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebylo-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv stanovených v nařízení Rady (ES) č. 3285/94 a nařízení Rady (ES) č 519/94 závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
c) Slyšení
Podle čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 3285/94 a čl. 5 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 519/94 mohou všechny zúčastněné strany rovněž požádat Komisi o slyšení ve lhůtě 21 dní od zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
6. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré příslušné informace musejí být sděleny Komisi.
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak), a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
7. Nedostatečná spolupráce
Nejsou-li informace předloženy v příslušné lhůtě nebo pokud jsou šetření závažným způsobem kladeny překážky, lze pozitivní nebo negativní zjištění učinit na základě dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
8. Časový rozvrh šetření
Podle článku 7 nařízení (ES) č. 3285/94 a článku 6 nařízení (ES) č. 519/94 bude šetření, pokud možno, ukončeno do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 166/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS 15/02
Členský stát: Itálie
Region: Basilicata
Název režimu podpory: Podpory ve smyslu nařízení o výjimce
Právní základ: Legge Regionale del 4 gennaio 2002 n. 4, pubblicata sul Bollettino ufficiale della Regione Basilicata dell' 8 gennaio 2002.
2002 _BAR_ 13000000 eur _BAR_
2003 _BAR_ 29000000 eur _BAR_
2004 _BAR_ 29000000 eur _BAR_
2005 _BAR_ 37000000 eur _BAR_
2006 _BAR_ 45000000 eur _BAR_
Maximální míra podpory:
Maximální míra podpory, kterou lze poskytnout, nesmí překročit 75 % způsobilých investičních nákladů.
Modality výpočtu pro počáteční investice jsou stanoveny v mapě podporovaných oblastí v regionu Basilicata a rovnají se 35 % čistého grantového ekvivalentu + 15 % hrubého grantového ekvivalentu.
V případě vytvoření nových pracovních příležitostí v souvislosti s provedením počátečních investic činí celková čistá míra podpory 35 % hrubého grantového ekvivalentu + 15 % hrubého grantového ekvivalentu.
V případě nákupu služeb nesmí hrubá podpora překročit 50 % nákladů na služby.
Datum uskutečnění: 28. leden 2002
Doba trvání režimu podpory: Režim podpory i režim jednotlivé podpory končí dnem 31. prosince 2006.
Cíl podpory Iniciativy, které je možné financovat
Investiční záměry, jejichž provádění nebylo zahájeno před podáním žádosti o podporu, za účelem realizace
1. nových výrobních zařízení nebo opatření pro modernizaci, rozšíření, restrukturalizaci, přeměnu, opětovné zprovoznění a přeložení stávajících výrobních zařízení;
2. nových přijímacích struktur a doplňujících zařízení s významem pro cestovní ruch nebo opatření pro rozšíření, modernizaci, obnovu a zhodnocení stávajících zařízení a struktur cestovního ruchu.
1. všechna zpracovatelská odvětví
2. služby
a) podniky nabízející služby v užším smyslu;
3. stavební firmy;
4. podniky působící v oblasti cestovního ruchu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Basilicata
via Anzio,44
I-85100 Potenza
Podpora č.: XS20/03
Členský stát: Spojené království
Region: West Midlands
Název režimu podpory: West Midlands Collaborative Market Place
Právní základ: Industrial and Development Act 1982, Sections 7 and 11, and Industrial Development Act 1988, Section 8
2003 _BAR_ 600000 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 225000 GBP _BAR_
2005 _BAR_ 375000 GBP _BAR_
Celkem _BAR_ 1200000 GBP _BAR_
Maximální míra podpory:
Maximální míra podpory je 50 % pro náklady za konzultační služby.
Žádný z malých a středních podniků neobdrží více než 100000 GBP.
Financování pomůže malým a středním podnikům, které odpovídají definici v příloze 1 nařízení (ES) č. 70/2001 týkající se blokové výjimky pro malé a střední podniky.
Datum uskutečnění: 1. březen 2003
Trvání režimu: Do 31. prosince 2005
Cíl podpory: Poskytnout podporu při konzultačních službách za účelem pomoci strojírenským malým a středním podnikům zapojit se a účastnit se elektronického obchodu.
Vyžaduje se to, protože malé a střední podniky mají nedostatečné znalosti a dovednosti pro řádné využívání možností elektronického obchodu.
Dotčená hospodářská odvětví: Další zpracovatelská odvětví: strojírenské malé a střední podniky, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla nařízení a směrnic týkajících se státní podpory v některých odvětvích.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Phil Howard
Government Office for the West Midlands
77 Paradise Circus
Queensway
Birmingham B1 2DT
0121 212 5068
Další informace Kontaktní osoba: Dave Mullins
Warwick Manufacturing Group
University of Warwick
Coventry, CV4 7AL, UK
(44-24) 76 52 39 49
Podpora č.: XS26/01
Členský stát: Itálie
Region:
Tuto podporu poskytuje ústřední vláda.
Opatření se používají v oblastech způsobilých k udělení výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. a) (cíl 1) a čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, v oblastech cíle 2, v oblastech přechodné podpory cíle 1 a cíle 2 (phasing-out) a ve znevýhodněných oblastech uvedených ve vyhlášce ministra práce a sociálních věcí ze dne 14. března 1995, zveřejněné v italském úředním věstníku č. 138 dne 15. června 1995, ve znění pozdějších předpisů.
1. Opatření na podporu zahájení nové podnikatelské činnosti ve výrobě zboží a poskytování služeb pro podniky;
2. Opatření na podporu zahájení nové podnikatelské činnosti v odvětví služeb;
3. Opatření na podporu sociálních družstev.
1. Decreto legislativo n. 185 del 21.4.2000 adottato in attuazione della delega conferita dall'articolo 45, comma 1, della legge 17 maggio 1999, n. 144 [limitatamente al titolo I, con esclusione dell'intero capo III e delle disposizioni dei capi I e IV relative ai progetti nel settore agricolo]
2. Regolamento di attuazione recante i criteri e le modalità di concessione delle agevolazioni previste dal titolo I del decreto legislativo
Tutte le misure previste dal decreto, che non rientrano nel campo di applicazione del regolamento di esenzione n. 70/2001, ed in particolare quelle connesse alla produzione, trasformazione o commercializzazione dei prodotti agricoli sono oggetto di separata notifica ai sensi dell'articolo 88 paragrafo 3 del trattato.
Il regime di aiuti contiene esplicito riferimento al regolamento (CE) n. 70/2001 della Commissione e tutti gli aiuti accordabili nell'ambito dello stesso soddisfano le condizioni previste dal regolamento medesimo.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 206582759,64 EUR (400 miliard ITL) ročně
- 2582284,50 EUR na výrobu zboží a poskytování služeb pro podniky (kapitola I);
- 516456,90 EUR na poskytování služeb (kapitola II);
- 516456,90 EUR na nové iniciativy a 258228,45 EUR na rozvoj a konsolidaci již prováděných opatření, pro sociální družstva (kapitola IV).
1. 50 % čistého grantového ekvivalentu + 15 % hrubého grantového ekvivalentu v regionu Calabria, jehož celé území je způsobilé pro udělení výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. a);
2. 35 % čistého grantového ekvivalentu + 15 % hrubého grantového ekvivalentu v regionech Basilicata, Campania, Puglia, Sicílie, Sardinie, jejichž celé území je způsobilé pro udělení výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. a);
3. 20 % čistého grantového ekvivalentu + 10 % hrubého grantového ekvivalentu v oblastech způsobilých k udělení výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. c) v regionech Abruzzo a Molise;
4. 8 % čistého grantového ekvivalentu + 10 % hrubého grantového ekvivalentu v oblastech způsobilých k udělení výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. c) v ostatních regionech.
V oblastech uvedených v bodech 1 a 2 nepřekročí celková čistá míra podpory 75 %.
V oblastech uvedených v bodech 3 a 4 nepřekročí celková čistá míra podpory 30 %.
V oblastech, které nespadají do italské mapy regionální podpory, v oblastech cíle 2 nebo v oblastech přechodné podpory cíle 1 a 2 (phasing-out) se podpora poskytne v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 70/2001, tedy 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky.
Podle druhé možnosti mohou příjemci požádat o grant až do výše 100000 EUR na období tří let za přísného dodržení pravidel Společenství o podpoře de minimis stanovených v nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis.
Ve znevýhodněných oblastech uvedených ve vyhlášce ministra práce a sociálních věcí ze dne 14. března 1995, ve znění pozdějších předpisů, nejsou-li tyto oblasti již zahrnuty do italské mapy regionální podpory, nebo v oblastech cíle 1 nebo 2, včetně oblastí přechodné podpory, se podpora bude udělovat podle pravidla de minimis nebo podle čl. 4 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 70/2001.
Podpora se poskytuje pod podmínkou, že se investice udrží v příslušném regionu nejméně pět let od zahájení dané činnosti. Režim zahrnuje také kontrolu, která zajistí dodržování této podmínky.
Jestliže ji příjemci nedodrží, bude okamžitě zahájeno řízení o zrušení a vrácení veškeré již vyplacené podpory.
Podíl příjemce musí představovat alespoň 25 % částky, kterou obdržel.
Na stejné způsobilé náklady nelze získat podporu z různých opatření režimu.
Na stejné způsobilé náklady též nelze získat podporu poskytovanou za jakýmkoli účelem z jakéhokoli jiného režimu podpor.
Pro účely použitelného limitu zahrnuje celková výše podpory veškerou podporu získanou z jakéhokoli režimu a za jakýmkoli účelem, bez ohledu na její původ (Společenství, státní, regionální nebo jakkoli veřejná podpora). Odpovědný orgán bude režim kontrolovat, aby zajistil dodržování pravidel kumulace podpory.
Datum uskutečnění: Podpory v rámci tohoto režimu lze poskytovat ode dne, kdy vstoupí v platnost nařízení, kterým se stanoví pravidla pro poskytování pobídek na podporu podnikání.
Doba trvání režimu podpory: Režim skončí dne 31. prosince 2006.
a) podpořit vytváření a rozvoj podnikání, též ve formě družstev;
b) usnadnit přístup k úvěrům těm podnikům, které řídí nebo v nichž mají většinový vlastnický podíl mladí lidé;
c) podporovat podniky, které řídí nebo v nichž mají většinový vlastnický podíl mladí lidé, v částech výrobních odvětví s největší mírou inovací;
d) podpořit vytváření a rozvoj "podniků sociálního hospodářství";
e) podpořit přístup podniků sociálního hospodářství uvedeným v čl. 1 odst. 1 písm. b) zákona č. 381 ze dne 8. listopadu 1991 k úvěrům;
Opatření se týkají malých podniků definovaných v doporučení Komise ze dne 3. dubna 1996 (Úř. věst.
L 107, 30.4.1996) a nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům.
Pouze v případech stávajících sociálních družstev uvedených v čl. 35 odst. 3 předlohy nařízení se smí opatření týkat i středních podniků podle definice doporučení Komise č. 96/280/ES ze dne 3. dubna 1996 a přílohy I nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům. V tomto případě se použijí limity stanovené v nařízení (ES) č. 70/2001 pro malé a střední podniky.
Žádosti o podporu musejí být předloženy před zahájením plánované investice.
- produkce zboží v odvětví řemesel nebo průmyslu nebo poskytování služeb podnikům v jakémkoli odvětví;
- poskytování služeb v následujících odvětvích: využívání kulturních aktiv, cestovní ruch, údržba inženýrských a průmyslových struktur, technologická inovace, ochrana životního prostředí, zemědělství a zpracování zemědělských produktů a jejich uvádění na trh.
Poskytování služeb v odvětví zemědělství spadá do působnosti nařízení (ES) č. 70/2001 spíše než do působnosti Pokynů Společenství pro státní podporu v odvětví zemědělství, protože představuje poskytování služeb (např. ověřování jakosti, technické poradenství), soukromým a veřejným zákazníkům (konsorcia, horské obce, podnikatelé atd.).
Dopravní prostředky a vybavení jsou vyloučeny ze způsobilých investičních nákladů u projektů, které se týkají poskytování služeb především v odvětví dopravy.
Podpora se netýká ocelářství, stavby lodí, odvětví syntetických vláken nebo motorových vozidel.
Opatření v žádném případě nepředstavují podporu podmíněnou používáním domácích výrobků na úkor dovezených.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Ministero dell'economia e delle finanze – Via XX settembre 97 Roma
Další informace:
Italská vláda bude uchovávat podrobné záznamy o podpoře udělené v rámci tohoto režimu po dobu deseti let ode dne poskytnutí podpory.
Italská vláda bude rovněž uchovávat záznamy o režimu podpory mezi svými podrobnými záznamy o režimech, které jsou vyňaty z nařízení (ES) č. 70/2001, po dobu deseti let ode dne, kdy byla v rámci daného režimu udělena poslední jednotlivá podpora.
Italská vláda Komisi zašle výroční zprávu o uplatňování nařízení (ES) č. 70/2001 na tiskopise pro pravidelnou zprávu, který tvoří přílohu uvedeného nařízení.
Podpora č.: XS 81/03
Členský stát: Německo
Region: Dolní Sasko (okres Cloppenburg)
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Směrnice k podpoře investic jednotlivých provozů malých a středních podniků (MSP)
Právní základ: § 108 der Niedersächsischen Landkreisordnung (NLO) in der Fassung vom 22. 8. 1996 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 365) i.V. mit § 65 der Niedersächsischen Gemeindeordnung (NGO) in der Fassung vom 22. 8. 1998 (Niedersächsisches Gesetz- und Verordnungsblatt S. 382)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 100000 eur
- u malých podniků až 15 %;
- u středních podniků až 7,5 %;
investičních výdajů způsobilých pro státní podpory.
Přihlíží se k pravidlům pro sčítání pomoci.
Datum uskutečnění: 1. června 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 1. června 2003 až 31. prosince 2006
- zřízení provozovny;
- rozšíření provozovny, jestliže se zvýší počet stálých pracovních míst o 15 % ve srovnání se stavem před začátkem investice;
- přemístění provozovny, jestliže se zvýší počet stálých pracovních míst o 15 % ve srovnání se stavem před začátkem investice;
- nabytí provozovny ohrožené zastavením nebo již zastavené provozovny, pokud nabytí odpovídá tržním podmínkám.
Pomoc se poskytuje formou investičních grantů.
Způsobilé pro státní podpory jsou veškeré statky dlouhodobých aktiv, které lze odpisovat a patří k hmotnému a nehmotnému investičnímu majetku.
- provozy, které vyvíjejí zemědělskou činnost, s výjimkou dodavatelů provozujících činnost na základě živnostenského oprávnění,
- společnosti poskytující úvěry a pojišťovací společnosti,
- svobodná povolání.
Podpora podniků z citlivých odvětví je vyloučena.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Landkreis Cloppenburg
Eschenstraße 29
D-49644 Cloppenburg
Další informace Paní Derben
Tel.: (4471) 152 72
Fax: (4471) 856 97
E-mail: wirtschaft@Ikalp.de
Číslo podpory: XS 82/03
Členský stát: Itálie
Region: Ligurie
Název režimu podpory: Revolvingový fond pro rozvoj malých a středních podniků v rámci Fondu pro regionální investice dle článku 8 regionálního zákona č. 20/2002, který je určen pro podporu projektů realizovaných podniky působícími v oblasti cestovního ruchu a hoteliérství a pohostinství.
- Legge regionale 7 maggio 2002, n. 20 – art.
8.
- Deliberazione del Consiglio regionale n. 44 del 7 agosto 2002.
- Deliberazione del Consiglio regionale n. 1032 del 24 settembre 2002.
- Deliberazione del Consiglio regionale n. 1518 del 13 dicembre 2002.
- Deliberazione del Consiglio regionale n. 585 del 30 maggio 2003.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 9 milionů eur
Maximální míra podpory: Podpora zpětně splatná bez úroků: maximální míra podpory je 15 % ČEP pro malé podniky a 7,5 % ČEP pro střední podniky.
Datum uskutečnění: 1. července 2003
Trvání režimu: prosinec 2004
Účel podpory: Fond je určen na podporu modernizace a rozvoje turistických zařízení v Ligurii prostřednictvím podpory investic malých a středních podniků působících v oblasti cestovního ruchu.
- hotely a motely, turistické ubytování hotelového typu, kempy a turistické vesnice;
- restaurace;
- lázeňská zařízení.
Název a adresa orgánu schvalujícího podporu FILSE – Finanziaria Ligure per lo Sviluppo Economico
Via Peschiera, 16
I-16122 Genova
Podpora č.: XS 84/02
Členský stát: Itálie
Region: Lazio
Název režimu podpory:
Dílčí podpora IV.2.1 – Předinvestiční fondy
DOCUP Obiettivo 2 2000 – 2006 Lazio
- DOCUP Obiettivo 2 2000 – 2006 Lazio e
Complemento di Programmazione Obiettivo 2 Lazio
- Misura IV.2 – Strumenti finanziari per l'innovazione
- Sottomisura IV.2.1 – Fondo di pre-investimento
_BAR_ Cíl 2eur _BAR_ Phasing outeur _BAR_ Celkemeur _BAR_
2001 _BAR_ 888131 _BAR_ 256486 _BAR_ 1144617 _BAR_
2002 _BAR_ 1079123 _BAR_ 285442 _BAR_ 1364565 _BAR_
2003 _BAR_ 1098608 _BAR_ 235800 _BAR_ 1334408 _BAR_
2004 _BAR_ 1029007 _BAR_ 161337 _BAR_ 1190344 _BAR_
2005 _BAR_ 1045712 _BAR_ 108937 _BAR_ 1154649 _BAR_
2006 _BAR_ 1062418 _BAR_ — _BAR_ 1062418 _BAR_
Celkem _BAR_ 6202999 _BAR_ 1048002 _BAR_ 7251001 _BAR_
Maximální míra podpory: 50 % hrubého grantového ekvivalentu investic, které jsou způsobilé pro státní podporu, s maximální hranicí 103291,38 eur
Datum uskutečnění: Podporu lze poskytnout po zveřejnění nabídkového řízení v Úředním věstníku regionu Lazio.
Doba trvání režimu podpory: 31. prosince 2006
Cíl podpory: Pomocí specifického předinvestičního fondu pro malé a střední podniky v regionu cíle 2 Lazio umožnit financování nákupu poradenských služeb od odborníků, výsledků průzkumu trhu a studií proveditelnosti.
Dotčená hospodářská odvětví: Veškerá hospodářská odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu FILAS SpA
Piazza della Libertà, 20
I-00192 Roma
Podpora č.: XS 88/02
Členský stát: Itálie
Region: Molise
Název režimu podpory: Zákon 598/94: zvýhodněné úroky a zlevnění kapitálu na obnovu provozních struktur a postupů
- Legge 27. 10. 1994, n. 598, art. 11 come modificato ed integrato da:
- Legge 8.8.1995, n. 341, art.
3
- Legge 23. 12. 1999, n. 488, art. 54
- Legge 5. 3. 2001, n. 57, art. 15
Decreto legislativo 31. 3. 98, n. 112, art. 19
Decreto legislativo 31. 3. 98, n. 123
Delibera di Giunta della Regione Molise del 5 giugno 2001, n. 653
Delibera di Giunta della Regione Molise dell' 8 luglio 2002, n. 953
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 1 mil. eur (až do roku 2006)
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory činí 20 % čistého grantového ekvivalentu s připočtením 10 % hrubého grantového ekvivalentu pro podporované oblasti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Pro všechny ostatní oblasti platí míra podpory ve výši 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky, resp. 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky.
Datum uskutečnění: 7. srpen 2002 (Nebude vyplacena žádná podpora před zasláním tohoto informačního přehledu Komisi)
Doba trvání režimu podpory: 31. prosince 2006
- stavební práce;
- stroje a zařízení;
- počítačové programy a patenty týkající se nových technologií pro výrobky a výrobní postupy;
- poradenské služby.
Dotčená hospodářská odvětví:
Malé a střední podniky z oblastí těžby uhlí a řemesel, na které se vztahují odstavce C a D klasifikace Italského statistického úřadu ISTAT z roku 1991 týkající se ekonomické činnosti, s výjimkou omezení pro železářský a ocelářský průmysl, stavbu lodí, průmysl syntetických vláken, průmysl motorových vozidel a oblast dopravy stanovených právem Společenství.
Činnosti související s výrobou, zpracováním a uváděním na trh, uvedené v příloze I Smlouvy o ES nejsou přípustné.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Molise
Assessorato alle Attività produttive
Settore Industria
Via Roma, 84
I-86100 Campobasso
Tel.: (87) 442 95 82 – (87) 442 98 40
Fax: (87) 442 96 33 – (87) 442 98 54
a) celkové náklady záměru, které mohou být uhrazeny z podpory, činí alespoň 25 mil. eur a
i) v regionech, ve kterých nesmí být poskytovány žádné regionální podpory, představuje hrubá míra podpory alespoň 50 % maximální hranice z 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky;
ii) v regionech, ve kterých smí být poskytovány podpory, představuje čistá míra podpory alespoň 50 % maximální míry vykázané v mapě podporovaných oblastí pro dotčenou oblast; nebo
b) celkový objem podpory činí nejméně 15 mil. eur brutto.
- novost a jedinečnost znalostí, které se mají získat;
- užitek těchto znalostí pro inovační výrobky a inovační postupy, které zvýší konkurenceschopnost a posílí rozvoj;
- shoda a relevance nákladů vypočítaných na realizaci projektu;
- splnitelnost hospodářských účinků projektu uvedených žadatelem.
Způsobilé poradenské služby nemají charakter stálé nebo pravidelné činnosti ani nesouvisí s obvyklými provozními náklady podniku .
Nezbytným předpokladem k vyplacení grantu dále je, aby investici zpracovala banka a následně potvrdila kredibilitu a perspektivy růstu podniku.
Podpora č.: XS120/02
Členský stát: Francie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Režim podpory ADEME pro racionální využívání energie
Právní základ: Délibération du Conseil d'administration de l'ADEME du 12 mai 2001 et suivantes
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 10 milionů eur
Maximální míra podpory: 7,5 nebo 15 % (s připočtením oblastních zvýšení, která činí 5 procentních bodů v průmyslových oblastech spadajících pod subvence regionálního rozvoje a 10 procentních bodů v zámořských departementech)
Datum uskutečnění: 16. listopadu 2001
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory: Investiční podpory malým a středním podnikům určená malým a středním podnikům
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví vyjma: rybolovu, akvakultury
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie (ADEME)
27, rue Louis Vicat
F-75737 Paris Cedex 15
Podpora č.: XS122/02
Členský stát: Francie
Region: Francie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Režim podpory ADEME "Air-sources fixes"
Právní základ: Délibération du Conseil d'administration de l'ADEME du 16 novembre 2001
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Nejvýše 33,53 milionů eur
Maximální míra podpory: 7,5 nebo 15 % (s připočtením oblastních zvýšení, která činí 5 procentních bodů v průmyslových oblastech spadajících pod subvence regionálního rozvoje a 10 procentních bodů v zámořských departementech)
Datum uskutečnění: 16. listopadu 2001
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory: Investiční podpory malým a středním podnikům za účelem zabránění emisím ze stacionárních zařízení a jejich snížení
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví vyjma: rybolovu, akvakultury
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Agence de l'Environnement et de la Maîtrise de l'Energie (ADEME)
27, rue Louis Vicat
F-75737 Paris Cedex 15
Podpora č.: XS 132/03
Členský stát: Itálie
Region: Toscana
Název režimu podpory: Podpory pro náklady na studie proveditelnosti a využití odborných poradenských služeb v souvislosti s fúzí podniků
Právní základ: Delibera di Giunta Regione Toscana n. 32 del 20. 1. 2003 Progetto pilota integrato moda asse 3 azione 14 "Aiuti alle spese per studi di fattibilità e consulenze specialistiche per fusioni e accorpamenti tra imprese"
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 500000 eur
Maximální míra podpory: 50 % výdajů na využití externích poradenských služeb
Datum uskutečnění: Říjen 2003 (datum doručení formuláře)
Doba trvání režimu podpory: 2003 – 2005
Cíl podpory: Podpora malých a středních podniků, které si chtějí nechat externě poradit ve věci fúze podniků. Nejedná se ani o pomoc v podobě stálé nebo pravidelné činnosti ani o služby, které souvisí s obvyklými provozními náklady podniku .
- DB Industrie tessili dell'abbigliamento (oděvní průmysl)
- DC Industrie conciarie, fabbricazione di prodotti in cuoio, pelle e similari (koželužství, výroba koženého zboží a další)
- DN 36.2 Gioielleria e oreficeria (klenotnický průmysl a zlatnické práce).
Podniky musí být po finanční a hospodářské stránce zdravé.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Toscana
Via di Novoli, 26
I-50127 Firenze
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některé obuvi se svrškem z kůže pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu
(2005/C 166/06)
Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 [2], obdržela Komise podnět, ve kterém se uvádí, že dovozy některé obuvi se svrškem z kůže pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podala dne 30. května 2005 Evropská konfederace obuvnického průmyslu (CEC) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 40 % na celkové výrobě některé obuvi se svrškem z kůže ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem považovaným za dumpingový je obuv se svrškem z kůže nebo kompozitní usně jiná než: obuv, která je určena k provádění sportovní činnosti a je nebo může být opatřena špičkami, hřeby, kolíky, sponkami, pružinami apod., bruslařská obuv, lyžařská obuv, bežkařská obuv, obuv pro snowboard, zápasnická obuv, boxerská obuv a cyklistická obuv, pantofle a jiná domácí obuv a obuv s ochranou špičkou pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódů KN: 64032000, ex64033000, ex64035111, ex64035115, ex64035119, ex64035191, ex64035195, ex64035199, ex64035911, ex64035931, ex64035935, ex64035939, ex64035991, ex64035995, ex64035999, ex64039111, ex64039113, ex64039116, ex64039118, ex64039191, ex64039193, ex64039196, ex64039198, ex64039911, ex64039931, ex64039933, ex64039936, ex64039938, ex64039991, ex64039993, ex64039996, ex64039998 a ex64051000.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku a Vietnam na základě ceny v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d) tohoto oznámení.
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro obě dotčené země.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Vietnamu celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dováženého dotčeného výrobku mají údajně kromě jiných důsledků negativní dopad na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a jím účtované ceny, což má závažný nepříznivý vliv na celkovou výkonnost, finanční situaci a zaměstnanost výrobního odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje tímto šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice a Vietnamu
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v párech vyvezeného nebo prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v párech prodaného na tuzemském trhu za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá uplatnit individuální dumpingové rozpětí [3] (individuální dumpingová rozpětí mohou uplatnit pouze vyvážející výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci tuzemského trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým možným zařazením do vzorku.
Pokud je společnost vybrána do vzorku, znamená to vyplnění dotazníku a souhlas s přezkoumáním jejích odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost oznámí, že nesouhlasí s možným zařazením do vzorku, bude to považováno za nespolupráci při šetření.
Důsledky nespolupráce jsou uvedeny níže v bodě 8.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedený podnět, hodlá Komise provést šetření újmy výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
Výběr vzorku bude založen na největším reprezentativním objemu výroby a prodeje ve výrobním odvětví Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán.
Komise se kromě toho obrátí na sdružení výrobců ve Společenství a/nebo jednotlivé výrobce ve Společenství, s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku výrobců ve Společenství za nezbytné.
Jednotliví výrobci ve Společenství, zejména ti, kteří nejsou členy sdružení, mohou také vyjádřit souhlas se zařazením do vzorku.
Tito výrobci by se měli přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi ve lhůtě uvedené v odst. 6 písm. b) bodě i).
iii) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8 tohoto oznámení.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice a Vietnamu, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům, všem sdružením dovozců uvedených v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice a Vietnamu, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bude za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou a Vietnamem pravděpodobně vybrána Brazílie. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřili své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status země s tržním hospodářstvím
Pro ty výrobce v Čínské lidové republice a Vietnamu, kteří tvrdí, že podnikají v podmínkách tržního hospodářství, a poskytnou pro to dostatečné důkazy, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Výrobci, kteří hodlají předložit náležitě opodstatněné žádosti, tak musejí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d) tohoto oznámení. Komise zašle formuláře žádostí všem výrobcům v Čínské lidové republice a Vietnamu uvedeným v podnětu a všem sdružením vývozců/výrobců uvedeným v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky a Vietnamu.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody, proč by jim mělo být poskytnuto slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádosti
Všechny zúčastněné strany by si co nejdříve měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádosti, a to nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv stanovených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) tohoto oznámení by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl projednat záležitost s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 30 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Brazílie, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou a Vietnamem.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Řádně doložené žádosti o status tržního hospodářství, jak je uvedeno v odst. 5.1. písm. e) tohoto oznámení, a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení musí Komise obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Veškerá písemná podání včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [5] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Evropské komise, ředitelství B generálního ředitelství pro obchod:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Je-li zjištěno, že kterákoli zúčastněná strana předložila nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[3] Individuální dumpingová rozpětí lze uplatnit podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro společnosti, které nejsou součástí vybraného vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení pro společnosti, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, zatímco o status země s tržním hospodářstvím je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[4] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Oznámení uživatelům regulovaných látek v Evropské unii povolených k základnímu použití ve Společenství v roce 2006 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 o "Látkách, které poškozují ozonovou vrstvu" [1]
(2005/C 168/03)
Toto oznámení se týká těchto látek:
- chlorfluoruhlovodíků (CFC) 11, 12, 113, 114 a 115
- jiných plně halogenovaných chlorfluoruhlovodíků
- tetrachlormethanu
- halonů
- 1,1,1 trichlorethanu
- hydrobromfluoruhlovodíků (HBFC)
- bromchlormethanu
Toto oznámení je určeno uživatelům, kteří mají v úmyslu:
1. používat výše uvedené látky v rámci Společenství na výrobu inhalátorů odměřených dávek,
2. pořizovat výše uvedené látky za účelem laboratorního a analytického použití přímo od výrobce nebo dovozem do Společenství, a nikoliv od distributora látek uvnitř Společenství.
Regulované látky pro základní použití je možné pořizovat od výrobce v rámci Společenství a, v případě nutnosti, dovozem ze zdrojů mimo Společenství.
Rozhodnutí IV/25 smluvních stran Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, stanoví kritéria a postup pro vymezení "základních použití", u nichž je i po zahájení postupného odstraňování těchto látek povolena další výroba a spotřeba.
Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2037/2000, ve znění nařízení (ES) č. 2038/2000, vyžaduje, aby se stanovila množství pro základní použití výše uvedených regulovaných látek, která mohou být v roce 2006 ve Společenství povolena, v souladu s rozhodnutím IV/25 smluvních stran Montrealského protokolu.
Smluvních stran Montrealského protokolu mohou v prosinci 2005 učinit rozhodnutí, kterým se na rok 2006 povolí maximální úrovně výroby a spotřeby nutné k uspokojení základních použití CFC k výrobě inhalátorů odměřených dávek používaných při léčbě astmatu a chronických obstruktivních plicních chorob, jak jsou uvedeny v příloze I, za podmínek stanovených na setkání smluvních stran v odstavci 2 rozhodnutí VII/28.
V souladu s rozhodnutím X/19 smluvních stran Montrealského protokolu by měla být ryzost regulovaných látek pro laboratorní účely nejméně 99,0 % u 1,1,1-trichlorethanu a 99,5 % u CFC a tetrachlormethanu.
Tyto vysoce ryzí látky a směsi obsahující regulované látky se musejí dodávat pouze v uzavíratelných nádobách či vysokotlakých válcích o objemu menším než tři litry nebo v desetimililitrových nebo menších skleněných ampulích jasně označených jako látky poškozující ozonovou vrstvu, vyhrazené k laboratornímu použití a k analytickým účelům, na nichž je zároveň uvedeno, že použité nebo nadbytečné látky je třeba shromažďovat a recyklovat, je-li to účelné.
Pokud recyklace účelná není, je třeba dotčený materiál zneškodnit pomocí postupů popsaných v čl.
16 odst. 1 nařízení.
Rozhodnutí XV/8 smluvních stran Montrealského protokolu povoluje výrobu a spotřebu nutnou k uspokojení základních použití regulovaných látek uvedených v přílohách A, B a C (látky skupiny II a III) Montrealského protokolu pro laboratorní a analytické použití podle přílohy IV zprávy ze sedmého zasedání smluvních stran, na kterou se vztahují podmínky stanovené v příloze II zprávy ze šestého zasedání smluvních stran.
V současnosti v Montrealském protokolu neexistují výjimky pro laboratorní a analytické použití methylbromidu, a proto nejsou všechna použití methylbromidu v Evropském společenství v souladu s nařízením.
Od plánovaných uživatelů se vyžaduje, aby pro získání dalších informací zkontaktovali Komisi na níže uvedené adrese nebo se obrátili na webovou stránku věnovanou látkám, které poškozují ozonovou vrstvu: http://europa.eu.int/comm/environment/ods/home/home.cfm pod názvem "Laboratorní a analytické použití methylbromidu".
Postupy přidělování množství regulovaných látek výše uvedeným alternativám základních použití provedené podle nařízení (ES) č. 2037/2000 a nařízení (ES) č. 2038/2000 jsou následující:
1. Podnik, kterému v roce 2005 nebyla udělena kvóta a který Komisi žádá o zvážení možnosti přidělení kvóty pro základní použití na období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006, by měl Komisi (Ochrana ozónové vrstvy, generální ředitelství pro životní prostředí, oddělení ENV.C.4 – průmyslové emise, BU9 6/137) informovat nejpozději do 2. září 2005:
Ozone Layer Protection
European Commission
Directorate-General Environment
Unit ENV.C.4 – Industrial Emissions
BU9 6/137
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 299 87 64
Email: env-ods@cec.eu.int
2. Žádosti týkající se základního použití může podat kterýkoliv uživatel látek uvedených v úvodu tohoto oznámení.
V případě CFC používaných k výrobě inhalátorů odměřených dávek by měl každý žadatel poskytnout informace požadované v tabulce, která je k dispozici na webové stránce věnované látkám poškozujícím ozonovou vrstvu http://europa.eu.int/comm/environment/ods/home/home.cfm.
V případě laboratorního použití by měl každý žadatel poskytnout informace požadované na formuláři, který je rovněž dostupný na této webové stránce.
Kopii žádosti je třeba zaslat také příslušnému orgánu členského státu (viz příloha I, kde je uvedena příslušná adresa).
3. Komise bude postupem podle článku 18 nařízení (ES) č. 2037/2000 posuzovat pouze žádosti, které obdrží do 2. září 2005.
4. Komise těmto uživatelům přidělí kvóty a oznámí jim, pro jaké použití jim uděluje povolení, které látky smějí používat a jaká jsou jejich množství dotčených regulovaných látek.
5. V souladu s výše uvedeným postupem Komise na základě rozhodnutí oznámí žadatelům množství regulovaných látek povolených ve Společenství pro rok 2006, pro něž bude povolena výroba a dovoz regulovaných látek.
6. Uživatelé, kterým byla pro rok 2005 přidělena kvóta pro základní použití některé regulované látky, budou moci prostřednictvím webové stránky věnované látkám poškozujícím ozonovou vrstvu podat žádost adresovanou výrobci ve Společenství nebo, v případě potřeby, požádat Komisi o udělení dovozní licence pro regulovanou látku až do výše svého kvótního limitu.
Výrobce musí být schválen příslušným orgánem členského státu, v němž se dotčená výroba regulované látky, která má uspokojit povolenou poptávku, uskutečňuje.
O takovém povolení musí příslušný orgán členského státu Komisi s dostatečným předstihem informovat.
[1] Úř. věst. L 244, 29.9.2000, s.
1, naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2077/2004, Úř. věst.
L 359, 4.12.2004, s. 28.
--------------------------------------------------
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2005/C 168/05)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1]
"Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství" [2] se mění následovně:
Strana 227
61044100až61044900 _BAR_ Šaty _BAR_
Za druhou větu ve vysvětlivkách se vkládá následující text:
"Tento výraz rovněž zahrnuje průhledné šaty."
Strana 232
Za vysvětlivku k podpoložkám "61121100 až 61121900" se vkládá následující text:
"61123110až61124990 _BAR_ Pánské nebo chlapecké plavkyaDámské nebo dívčí plavky _BAR_
Viz vysvětlivky k HS k číslu 6112, písm. C), kde je uvedeno, že do čísla 6112, inter alia, patří pánské koupací šortky a plavky, též z elastického materiálu.
Koupací šortky jsou oděvy, které vzhledem k jejich celkovému vzhledu, střihu a druhu textilie jsou určeny k nošení výhradně nebo hlavně jako plavky a ne jako šortky čísla 6103 nebo 6104.
Většinou jsou zcela nebo převážně vyrobeny z chemických vláken.
Koupací šortky musí mít všechny následující charakteristiky:
- mít vnitřní spodky nebo slipy všité do oděvu nebo alespoň vnitřní podšívku v přední části nebo v rozkroku
- být těsné v pase (např. mít stahovací šňůrku nebo zcela pružný pás)
Koupací šortky mohou mít kapsy za předpokladu, že
- vnější kapsy mají pevné zapínání (např. musí mít zapínání na zdrhovadlo nebo zapínání na suchý zip pro úplné zapnutí kapsy, tj. nesmí být zapínány v úsecích),
- vnitřní kapsy mají stejné pevné zapínání jako výše zmíněné vnější kapsy.
Jsou-li však vnitřní kapsy připevněny k pasu, mohou mít pouze překryté zapínání, pokud toto zapínání zajistí úplné uzavření kapsového otvoru.
Koupací šortky nesmí mít žádnou z následujících charakteristik:
- rozepínání vepředu, i když je uzavíratelné zapínáním,
- rozepínání v pase, i když je uzavíratelné zapínáním."
Strana 239
Za text u čísla "6211" se vkládá následující text:
"62111100až62111200 _BAR_ Pánské nebo chlapecké plavkyaDámské nebo dívčí plavky _BAR_
Viz vysvětlivky k HS k číslu 6211, první odstavec.
Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložkám 61123110 až 61124990."
[1] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 493/2005 (Úř. věst. L 82, 31.3.2005, s. 1.).
[2] Úř. věst.
C 256, 23.10.2002, s. 1.
--------------------------------------------------
Oznámení určené v roce 2006 v Evropské unii navrženým vývozcům regulovaných látek, které poškozují ozonovou vrstvu [1], podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 o "Látkách, které poškozují ozonovou vrstvu"
(2005/C 168/06)
Toto oznámení je určeno podnikům, které hodlají z Evropské unie v období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006 vyvážet tyto látky:
Skupina I _BAR_ chlorfluoruhlovodíky (CFC) 11, 12, 113, 114 nebo 115 _BAR_
Skupina II: _BAR_ jiné plně halogenované chlorfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina III: _BAR_ halon 1211, 1301 nebo 2402 _BAR_
Skupina IV: _BAR_ tetrachlormethan _BAR_
Skupina V: _BAR_ 1,1,1 trichlorethan _BAR_
Skupina VI: _BAR_ methylbromid _BAR_
Skupina VII: _BAR_ hydrobromfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina VIII: _BAR_ hydrochlorfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina IX: _BAR_ bromochlormethan _BAR_
Vývoz chlorfluoruhlovodíků, jiných plně halogenovaných chlorfluoruhlovodíků, halonů, tetrachlormethanu, 1,1,1-trichlorethanu a hydrobromfluoruhlovodíků a bromchlormethanu nebo výrobků a zařízení jiných než pro osobní účely, jež obsahují tyto látky nebo jejichž trvalá funkčnost závisí na dodávkách těchto látek, je zakázán.
Tento zákaz se nevztahuje na vývozy:
- regulovaných látek vyrobených podle čl. 3 odst. 6 pro uspokojení základních vnitřních potřeb smluvních stran jednajících na základě čl. 5 odst. 1 Montrealského protokolu;
- regulovaných látek vyrobených podle čl. 3 odst. 7 pro uspokojení základních nebo kritických použití;
- výrobků a zařízení obsahujících regulované látky vyrobené podle čl. 3 odst. 5 nebo dovezené podle čl. 7 písm. b) uvedeného nařízení;
- výrobků a zařízení obsahujících HCFC, které se mají vyvézt do zemí, v nichž je použití HCFC v takových výrobcích stále povoleno, v souladu s čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení;
- znovuzískaných, recyklovaných a regenerovaných halonů skladovaných pro kritická použití v zařízeních schválených příslušným orgánem nebo jím provozovaných pro uspokojení kritických použití uvedených v příloze VII, a to do dne 31. prosince 2009, a dále výrobků a zařízení obsahujících halony pro kritická použití uvedená v příloze VII;
- regulovaných látek, které se používají jako vstupní suroviny a jako technologická činidla;
- použité výrobky a zařízení obsahující tvrdé pěnové hmoty nebo izolační pěny s hladkým povrchem, které byly vyrobeny za použití chlorfluoruhlovodíků.
Toto nařízení se nepoužije na:
- chladicí a klimatizační zařízení a výrobky;
- chladicí a klimatizační zařízení a výrobky, které jsou součástí jiných zařízení a výrobků a obsahují chlorfluoruhlovodíky nebo jejich trvalá funkčnost závisí na dodávkách chlorfluoruhlovodíků používaných jako chladicí látky;
- pěnu a výrobky pro izolaci budov.
podle čl. 4 odst. 2 je výroba a dovoz methylbromidu pro jiná použití než pro použití v karanténě a před odesláním zakázána.
podle čl.11 odst. 2 je vývoz:
- methylbromidu do jakéhokoliv státu, který není smluvní stranou protokolu, zakázán.
podle čl.11 odst. 3 je vývoz:
- hydrochlorfluoruhlovodíků do jakéhokoliv státu, který není smluvní stranou protokolu, od 1. ledna 2004 zakázán, pokud smluvní strana nesplní kritéria stanovená rozhodnutím XV/3 Montrealského protokolu.
Článek 12 vyžaduje, aby pro vývozy látek uvedených ve skupinách I až IX v příloze I tohoto oznámení (srov. také příloha 1 uvedeného nařízení) bylo vydáváno povolení.
Taková vývozní povolení by měla vydávat Evropská komise po ověření souladu s článkem 11 [2].
Pro účely uvedeného nařízení se množství udávají v kilogramech potenciálu poškozování ozonu a odrážejí tak potenciál poškozování ozonu dané látky [3].
Uživatel, který by chtěl regulované látky uvedené ve skupinách I až IX v příloze 1 tohoto oznámení vyvážet v období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006, by měl nejlépe do 2. září 2005 danou skutečnost oznámit Evropské komisi (Ochrana ozonové vrstvy, Evropská komise, generální ředitelství pro životní prostředí, BU9 6/137, oddělení ENV.C.4 – průmyslové emise).
Ozone Layer Protection
European Commission
Directorate-General Environment
BU9 6/137
Unit ENV.C.4 – Industrial Emissions
B –1049 Brussels
Fax: (32-2) 299 87 64
Email: env-ods@cec.eu.int
Jiní žadatelé, kterým bylo vývozní povolení vydáno již v roce 2005, by měli na webové stránce věnované látkám poškozujícím ozonovou vrstvu: http://europa.eu.int/comm/environment/ods/index.htm podle svého vývozního povolení vyplnit a odeslat příslušný(é) formulář(e), aby obdrželi číslo vývozního povolení.
Kopie žádosti by zároveň měla být zaslána příslušnému orgánu členského státu (viz příloha II).
Pokud žádost splňuje kritéria pro přidělení čísla vývozního povolení, bude toto číslo přiděleno a žadatel o tom bude informován.
Uživatel může regulované látky uvedené v příloze I tohoto oznámení v průběhu roku 2006 vyvážet pouze tehdy, pokud mu Evropská komise přidělila číslo vývozního povolení.
Evropská komise si vyhrazuje právo odmítnout přidělit číslo vývozního povolení, pokud jí nebyly poskytnuty uspokojivé informace.
[1] Úř. věst. L 244, 29.9.2000, s.
1, naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2077/2004, Úř. věst.
L 359, 4.12.2004, s. 28.
[2] Ve znění nařízení (ES) č. 1804/2003, vyhlášeném
Oznámení určené dovozcům v Evropské unii, kteří navrhují, že v roce 2006 budou dovážet regulované látky, které poškozují ozonovou vrstvu [1], v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 o "Látkách, které poškozují ozonovou vrstvu"
(2005/C 168/07)
I. Toto oznámení je určeno podnikům, které hodlají dovážet do Evropského společenství ze zdrojů mimo Evropské společenství v období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006 tyto látky:
Skupina I _BAR_ chlorfluoruhlovodíky (CFC) 11, 12, 113, 114 nebo 115 _BAR_
Skupina II: _BAR_ jiné plně halogenované chlorfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina III: _BAR_ halon 1211, 1301 nebo 2402 _BAR_
Skupina IV: _BAR_ tetrachlormethan _BAR_
Skupina V: _BAR_ 1,1,1 trichlorethan _BAR_
Skupina VI: _BAR_ methylbromid _BAR_
Skupina VII: _BAR_ hydrobromfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina VIII: _BAR_ hydrochlorfluoruhlovodíky _BAR_
Skupina IX: _BAR_ bromchlormethan _BAR_
II. Podle článku 7 nařízení (ES) č. 2037/2000 je nutné stanovit množstevní omezení a přidělit výrobcům a dovozcům kvóty na období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006 postupem podle čl. 18 odst. 2 pro dovoz látek vyjmenovaných ve skupinách I až IX přílohy I tohoto oznámení [2].
Kvóty se přidělí pro:
a) methylbromid, pro použití v karanténě a před odesláním, jak bylo definováno smluvními stranami Montrealského protokolu, a uživatelům pro kritická použití v souladu s rozhodnutími IX/6, ExI/3, ExI/4 a jakýmikoliv dalšími příslušnými kritérii, na kterých se smluvní strany Montrealského protokolu dohodly, a s čl. 3 odst. 2 bodem ii) uvedeného nařízení; pro použití v karanténě a před odesláním a pro kritická použití schválená Komisí podle článku 18 uvedeného nařízení;
b) hydrochlorfluoruhlovodíky (HCFC);
c) základní použití podle kritérií, jež jsou stanovena v rozhodnutí smluvních stran Montrealského protokolu IV/25 a čl. 3 odst.
1 uvedeného nařízení a jak jsou schválena Komisí podle článku 18 uvedeného nařízení. O základních použitích bylo zveřejněno samostatné oznámení;
d) použití jako vstupní suroviny, jako regulované látky přeměněné v procesu, jehož výsledkem je zcela jiné složení než složení původní;
e) technologická činidla, jako regulované látky používané jako chemická technologická činidla ve stávajících zařízeních s nevýznamnými emisemi;
f) zneškodnění, jako regulované látky, které mají být zneškodněny technologií schválenou smluvními stranami Montrealského protokolu, jejímž výsledkem je trvalá přeměna nebo rozklad celkového množství látky nebo jeho významné části.
Množstevní limit, který mohou výrobci a dovozci umístit na trh a/nebo použít pro vlastní potřebu v Evropském společenství v roce 2006, se vypočítá:
- u methylbromidu podle použití v karanténě a před odesláním v období 1996 – 1998 (průměr), v souladu s čl. 4 odst. 2 bodem iii);
- v souladu s čl. 4 odst. 4 je uvádění na trh a používání methylbromidu povoleno, aby byly splněny žádosti o licenci pro kritické použití podané uživateli určenými v souladu s čl. 3 odst. 2;
- u HCFC v souladu s čl. 4 odst. 3 bodem i) písm. e).
III. Dovozem HCFC se mohou zabývat následující podniky:
- dovozci, kteří dováželi v roce 1999, chtějí uvádět HCFC na trh Evropského společenství a nejsou zapojeni do produkce HCFC, nebo
- výrobci z Evropského společenství, kteří v roce 1999 sami dováželi dodatečné HCFC s cílem uvádět je na trh Evropského společenství.
IV. Na množství dovážená v období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006 se vztahují dovozní licence.
V souladu s článkem 6 uvedeného nařízení mohou podniky dovážet regulované látky, pouze pokud vlastní dovozní licenci vydanou Komisí.
V. Článek 22 uvedeného nařízení zakazuje dovoz nové látky uvedené v příloze II uvedeného nařízení, s výjimkou použití takové látky jako vstupní suroviny.
VI. Pro účely uvedeného nařízení se množství látek měří podle jejich potenciálu poškozování ozonu [3].
VII. Komise tímto oznamuje podniku, který nemá kvótu na rok 2005 a chce požádat Komisi o udělení dovozní kvóty na období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2006, aby tuto skutečnost Komisi (Ochrana ozónové vrstvy, Evropská komise, generální ředitelství pro životní prostředí, oddělení ENV.C.4 – průmyslové emise, BU9 6/137) sdělil nejpozději do 2. září 2005.
Ozone Layer Protection
European Commission
Directorate-General Environment
Unit ENV.C.4 – Industrial Emissions
BU9 6/137
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 299 87 64
Email: env-ods@cec.eu.int
VIII. Podniky, kterým byla v roce 2005 přidělena kvóta, by měly učinit prohlášení vyplněním a odesláním příslušného(ých) formuláře(ů) na stránce http://europa.eu.int/comm/environment/ozone/ods.htm internetového serveru EUROPA.
Komise se bude zabývat pouze žádostmi, které obdrží do 2. září 2005.
Kopie žádosti by zároveň měla být zaslána příslušnému orgánu členského státu (viz příloha II).
IX. Jakmile Evropská komise obdrží žádosti, posoudí je a po konzultaci s řídícím výborem postupy podle článku 18 nařízení stanoví dovozní kvóty pro každého dovozce a výrobce.
Přidělené kvóty budou uvedeny na stránkách věnovaných látkám poškozujícím ozonovou vrstvu http://europa.eu.int/comm/environment/ozone/ods.htm a všem žadatelům bude rozhodnutí doručeno poštou.
X. Aby mohl podnik, kterému byla přidělena kvóta, dovážet v roce 2006 regulované látky, musí požádat Komisi o udělení dovozní licence prostřednictvím žádosti o dovozní licenci, která se nachází na stránkách věnovaných látkám poškozujícím ozonovou vrstvu.
Pokud útvary Komise shledají, že žádost odpovídá povolené kvótě a splňuje požadavky nařízení (ES) č. 2037/2000, vydají dovozní licenci.
Komise si vyhrazuje právo odebrat dovozní licenci v případě, že se látka, která má být dovezena, neshoduje s látkou, která byla popsána, nebo nemůže být použita pro povolené účely nebo nemůže být dovezena v souladu s uvedeným nařízením.
XI. Výrobci, kteří dovážejí znovuzískané nebo regenerované látky, pokud takový případ nastane, musejí předložit ke každé žádosti o licenci dodatečné informace týkající se zdroje a určení látky i budoucího zpracování.
Rovněž může být požadováno osvědčení o analýze.
Dovozci jsou povinni disponovat zařízením na zneškodňování, a proto se očekává, že vlastník zařízení na zneškodňování požádá o licenci k dovozu látek, které poškozují ozonovou vrstvou, za účelem jejich zneškodnění.
[1] Úř. věst.
L 244, 29.9.2000, s. 1, naposledy pozměněné nařízením (ES) 2077/2004, Úř. věst.
L 359, 4.12.2004, s. 28.
[2] Z rozsahu působnosti tohoto oznámení jsou vyloučeny regulované látky nebo směsi dovážené ve vyrobeném produktu (jiném než kontejneru použitém pro dopravu nebo skladování látky).
[3] Pro směsi: do udávaného množství potenciálu poškozování ozonu je třeba zahrnout pouze množství regulované látky obsažené v dané směsi.
1,1,1-trichlorethan je na trh uváděn vždy spolu se stabilizátory.
Dovozci by od svých dodavatelů měli vyžadovat informace o procentním podílu stabilizátoru, který před výpočtem vážené tonáže potenciálu poškozování ozonu odečtou.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Spojené království
Státní podpora č. C 16 /2005 (ex N232/2004)
Zamýšlený prodej subjektu Tote konsorciu Racing Trust
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 168/09)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 1. června 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Spojenému království své rozhodnutí zahájit řízení podle v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně zmíněného opatření.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření, o němž Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Registry
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou předány Spojenému království.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
Dopisem ze dne 27. května 2004 oznámila vláda Spojeného království zamýšlený prodej subjektu Horserace Totalisator Board (dále jen "Tote") konsorciu britského dostihového sportu (dále jen "Racing") v souladu s čl. 88 odst.
3 Smlouvy o ES. Toto oznámení bylo několikrát doplněno, naposledy dopisem ze dne 15. března 2005.
Popis opatření
Tote má za úkol poskytovat takzvané poolové sázkové služby (jakožto zákonem vytvořený monopol), ale vyvíjí podnikatelskou činnost i na takzvaném trhu sázek s pevně určenou pravděpodobností (v soutěži s ostatními sázkaři).
V rámci návrhu na otevření trhu poolových sázkových služeb ostatním soutěžitelům zamýšlí vláda Spojeného království zrušit současný zákonem vytvořený monopol a provést privatizaci subjektu Tote.
Vzhledem k neobvyklé situaci, že Tote nemá konkrétního vlastníka, bude obchodní jmění Tote před prodejem převedeno na nový subjekt ve vlastnictví státu, který Tote posléze prodá cestou uzavřeného postupu společnosti Racing.
Novému Tote bude na přechodné období sedmi let udělena výlučná licence k provozování poolových sázkových služeb.
Při nabytí nového Tote nezaplatí Racing kupní cenu odpovídající tržní hodnotě Tote, ale pouze 50 % takzvané "spravedlivé hodnoty" ("fair value"), kterou Tote pro Racing představuje.
Spravedlivá hodnota by byla stanovena nezávislým znalcem bezprostředně před uskutečněním prodeje.
Posouzení
Na základě údajů předložených britskou vládou má Komise pochybnosti o slučitelnosti zamýšleného prodeje se Smlouvou o ES.
Podle zavedené praxe Komise lze prodej veřejných podniků považovat za prodej prostý podpor buďto tehdy, předchází-li prodeji otevřený, průhledný a bezpodmínečný postup, anebo tehdy, jestliže prodejní cena odpovídá tržní hodnotě stanovené nezávislým znalcem nebo tuto hodnotu převyšuje.
V daném případě nelze vyloučit, že se jedná o podporu, neboť Racing nabude Tote za 50 % "spravedlivé hodnoty", místo aby zaplatil plnou "tržní hodnotu".
Vláda Spojeného království tvrdila, že je podpora slučitelná s čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy o ES. Komise pochybuje o nutnosti a přiměřenosti podpory.
Komise má pochybnosti o slučitelnosti podpor pro odvětví koňských dostihů se Smlouvou, jelikož vláda Spojeného království neprokázala, které činnosti vyžadují státní podporu, ani skutečnost, že se podpora poskytovaná tomuto odvětví omezuje na nezbytně nutnou míru.
Podpora by mohla navíc přispět i na sázkové činnosti Tote a vést tak k narušení hospodářské soutěže na trhu sázek.
Také v tomto ohledu má Komise pochybnosti o slučitelnosti se Smlouvou, neboť vláda Spojeného království neprokázala, že je podpora nutná k udržení přiměřené úrovně poolových sázkových činností.
Vláda Spojeného království rovněž tvrdila, že je podpora slučitelná s čl. 87 odst.
3 písm. d) Smlouvy o ES. Komise však pochybuje o tom, zda podpora, která by měla vyplynout z zamýšleného prodeje, může být považována za opatření na pomoc kultuře.
Podpora není v první řadě zaměřena na produkt nebo projekt v oblasti kultury.
Komise má proto v současné fázi řízení pochybnosti o slučitelnosti plánovaného prodeje se Smlouvou o ES.
Komise proto rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst.
Podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy nesmí být opatření provedeno, dokud Komise nepřijme ve věci konečné rozhodnutí. Navíc může být podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 požadováno od příjemce vrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities on the measures referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.
I. PROCEDURE
(1) By letter registered on 27 May 2004, the UK authorities notified the envisaged sale of the Horserace Totalisator Board (the "Tote") to a consortium of British racing interests ("Racing"), pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty.
The Commission requested additional information on the notified transaction by letter of 29 June 2004.
Following an extension of the deadline, the UK Government submitted additional information by letter registered on 9 September 2004.
(2) After a meeting between the UK authorities and the Commission took place on 23 September 2004, the UK authorities announced, by letter of 24 September, that they would submit additional information.
This information was finally submitted by letter registered on 15 March 2005.
By letter dated 13 April 2005, the UK Government agreed to extend the deadline for adopting a decision on the notified transaction.
II. DESCRIPTION OF THE MEASURE
(3) The UK Government is currently in the process of modernising the British gambling industry.
To this end, the UK government has brought forward the Horserace Betting and Olympic Lottery Act, which gained Royal Assent on 28 October 2004.
One of the objectives of the overall reform is to open up the pool betting sector to competition.
In this context, the UK Government is seeking to transfer ownership of the Tote (a public law betting operator) to the private sector and to abolish the Tote's current monopoly for pool betting on horseracing.
The Tote would cease to exist and all assets and liabilities would be vested into a new company limited by shares wholly owned by the UK authorities.
In order to ensure a smooth transition to full competition, the current statutory monopoly will be replaced with a 7-year exclusive licence for this successor company [1].
(4) The UK authorities envisage selling the successor company in a closed sale transaction to the Racing Consortium ("Racing"), which represents the various constituent parts (mainly trade associations) of the horseracing sector.
Among the various sales options, the Government rejected the sale by competitive auction, which — while likely to maximise proceeds — would probably lead to a break-up of the Tote's business and might have resulted in a reduction in the Tote's contributions to Racing over time.
(5) In order to ensure that Racing will pay a fair price, the UK authorities have instructed an independent consultancy to carry out a valuation of the Tote, including the exclusive licence, on the basis of a well established, commonly-used methodology [2].
According to the UK authorities, the evaluation as well as the sales transaction itself needed to take into account the various objectives pursued by the Government, namely that the Tote was to be sold as a single entity, that the sale should not impede Tote's commercial development, that the sale should not reduce horsebetting opportunities, that the financial interests of both the taxpayers and Racing were safeguarded and that the sale should reduce uncertainty over Tote's future.
(6) The thus determined "fair value of the Tote to Racing" was estimated by PriceWaterhouseCoopers (in May 2004) as being between […] [3] and […] (or including an increase due to possible synergies: […]).
The UK authorities recognised that the market value of the Tote which could be achieved in an open tender would probably be 10-30 % higher (i.e. in the range between […] and […] million, based on a calculation in May 2004).
However, there are indications that the market is willing to pay substantially more (i.e. around GBP 500 million).
(7) For reasons explained in more detail below (cf. para.
21 and 22), the Government plans to sell the Tote to Racing at 50 % of the "fair value" as established by the independent expert in the course of a final valuation nearer the time of the sale.
In this context, the UK Government also explained that Racing would not and could not pay the full market value.
III. BACKGROUND INFORMATION
A. Parties involved in the envisaged transaction
1. The Tote
(8) The Tote (Horserace Totalisator Board) was established in 1928 as a statutory corporation with no equity shares (i.e. no owner).
Since its inception, the Tote enjoys a legal monopoly for pool betting on horseracing.
The purpose of this was to provide punters with an alternative to fixed odds betting and to secure a stable source of income for the British horseracing industry.
According to the UK, the Tote was, ever since its establishment, effectively run in the interests of the racing sector.
The profits generated by the Tote would not be paid to the Government as dividends but would either remain within the corporation or be distributed on a voluntary basis to the horseracing sector (for instance, in the form of direct payments to racecourses and through a commercial sponsorship programme).
Furthermore, the Tote pays, as all other bookmakers, the so-called Horseracing Betting Levy, plus additional contributions as agreed with the Horseracing Levy Board [4].
(9) In 1961, betting away from racecourses became legalised and licensed betting shops opened throughout the UK.
From 1972, the Tote was also allowed to offer fixed-odds bets on horseracing and other sporting events.
(10) Following a recent re-branding, the Tote is operating two divisions: "Totesport" and "Totepool".
Totesport represents the Tote's retail, phone and internet businesses.
As part of its retail business, the Tote owns 78 betting shops at 47 racecourses and over 450 licensed betting shops in the UK.
Totepool comprises the Tote's pool betting business and the retailing of pool betting products on British racecourses [5].
(11) The Tote generated a turnover (all figures for the year to 31 March 2004) of GBP 1,471 million, a profit before taxation of GBP 11,7 and contributions to Racing of GBP 11,5 million.
Pool betting on horseracing, for which the Tote still holds a legal monopoly, accounted in that same period for a turnover of GBP 269 million, approximately 18 % of the total turnover [6].
2. The Racing consortium
(12) The UK authorities envisage selling the Tote to the Racing consortium (or Racing Trust) which comprises representatives of the racing sector.
The Racing consortium includes the Racecourse Association (an association of owners and organisers of racecourses that markets the supply of TV pictures and rights), the Racehorse Owners Association (a private company having as its principal activity the promotion and protection of interests of racehorse owners), the Jockey Club (responsible for the governance and regulation of horseracing), the Industry Committee for horseracing (an umbrella organisation comprising representatives from trade bodies for jockeys, trainers, stable lads, bloodstock agents and others) and the British Horseracing Board (BHB).
The BHB's main responsibilities include: strategic planning of, and formulating policy for, British horseracing; encouraging the breeding of bloodstock; central marketing and promotion of British racing; controlling the fixture list and race planning.
Some of the members of the Racing consortium are represented on the Board of the Tote.
B. Markets concerned by the envisaged transaction
1. Betting market
(13) Horserace betting is available in most Member States and generally operated by state sponsored or state run exclusive pool betting operators similar to the Tote.
In many countries, these systems exist to provide financial support to the horseracing sectors of the respective Member States.
(14) Horserace betting in the UK can take two distinct forms: pool betting and bookmaking (fixed odds betting).
In pool betting, all the stakes on a race are pooled and a deduction is made to cover costs and to allow for a reasonable profit for the betting organiser with nobody knowing the precise return for a given ticket until after the race.
The remainder of the pool is then equally divided among the winning tickets.
Hence, pool customers bet against each other whereas in fixed-odds betting, customers bet against the bookmaker on the basis of fixed odds set by the betting operator.
Whereas pool betting in the UK is at present subject to a statutory monopoly, fixed odds betting is an activity in a fully competitive environment.
(15) Bookmakers operate at horse racecourses, through licensed betting offices, over the telephone and through the Internet.
Five companies account for around two thirds of betting turnover — Ladbrokes (26 % of off-course turnover), William Hill (22 %), Coral (12 %), Stanley Racing (6 %) and the Tote (2 %).
A number of companies, known as betting exchanges, also offer services over the Internet where consumers can accept and offer bets on horseracing.
The largest of these companies is "Betfair" [7].
2. The racing sector
(16) The racing sector comprises various commercial activities and markets like the organisation of racecourses, an important spectator sport in the UK with more than five million people attending races every year.
There are 59 horse racecourses in Great Britain where the British Horseracing Board runs races.
Half of these race courses are managed by three large groups: Northern Racing Ltd, Arena Leisure Plc and The Jockey Club (through their subsidiary, the Racecourse Holdings Trust).
The remaining courses are owned independently [8].
(17) Another important activity of the racing sector is horsebreeding.
There are several thousands thoroughbred breeders in the UK, though only a fraction of these, about 350, are engaged full time.
The principal firms involved in the sale of horses at auction are Tattersalls and Doncaster Bloodstock Sales, which together accounted for over 95 % of the market in 1999 [9].
(18) Further commercial activities in the racing sector consist of the supply of TV pictures/TV rights, horseracing being an important televised sport in the UK.
The racing sector also supplies pre-race data which include data for each race, names of riders and horses running in specific races.
Bookmakers need this data to take bets on races and broadcasters use it to prepare their horseracing programmes.
All players which are part of the Racing consortium are important constituents of the racing sector.
(19) The Racing sector receives financial support through the Horserace Betting Levy Board ("Levy Board").
The Levy Board has the responsibility of collecting the betting levy from bookmakers and Tote and to apply the funds to the improvement of horseracing, improvement of breeds of horses as well as the advancement of veterinary science or veterinary education.
In the context of the current reform plans, the levy system would be abolished and replaced by income from commercial sources [10].
In addition, the racing sector benefited from voluntary contributions made by the Tote, in particular in the form of sponsorships.
IV. OBSERVATIONS MADE BY THE UK GOVERNMENT AS WELL AS THIRD PARTIES
A. Arguments brought forward by the UK Government maintaining that the envisaged sales transaction should be deemed compatible with the EC Treaty
1. The envisaged sales transaction does not involve State aid to Racing
(20) The UK authorities are of the opinion that the envisaged sales transaction does not involve State aid, and, as a subsidiary line of argument, even if there was aid, the aid should be deemed compatible.
(21) In the notification of May 2004, the UK authorities argued that the closed sale to Racing for a monetary consideration representing 50 % of the Tote's "fair value to Racing" reflected the government's recognition of the racing industry's stake in the Tote [11].
Such a split would also avoid potential subsequent litigation if the Tote were not sold to Racing.
(22) In its latest submission of March 2005, however, the UK Government clarified that, in its view, Racing was unlikely to sustain a successful proprietary claim in the Tote in private or public law.
However, the UK Government maintains that — even in the absence of a legally enforceable claim — the racing industry had a legitimate interest in the Tote.
In the absence of any other logic, it was only equitable to settle that interest by a "50:50 split".
(23) As regards the envisaged payment by Racing of a consideration taking into account "the fair value of the Tote to Racing" instead of the market value, the UK Government argues that this was justified because Racing did not benefit from synergies with betting activities, since it was not yet active in the betting market.
Other potential buyers (bookmakers, alone or with financial investors) with purely commercial considerations would be able to reap these synergies.
(24) Finally, the UK Government argued that the Government would retain certain claw back rights under the terms of the envisaged sale agreement.
If Racing were to sell its share in the successor company or if the successor company were to sell its assets or any significant proportion of them to a third party within a specified period, it would have to pay back to the Government a percentage of any profits the Government would have made from such a sale had the Government not sold its stake [12].
2. Even if the envisaged sales transaction involved aid, this aid should be regarded as compatible with the EC Treaty either under Article 87(3)(c) or Article 87(3)(d) of the EC Treaty
(25) With regard to Article 87(3)(c) EC Treaty, the UK Government stressed that the envisaged sales transaction was in the Community interest because it was part of the Government's plans to open up the pool betting sector to competition and to reduce the level of State involvement in the industry.
Selling the Tote to Racing would also preserve the Tote as an independent player in the UK betting industry which is dominated by three mayor players.
(26) Furthermore, the closed sale of the Tote to Racing facilitated the development of certain economic activities such as horseracing and pool betting because it ensured the self-financing of the horseracing sector and helped to preserve and develop pool betting.
(27) The UK Government argued that the closed sale would adequately address market failures arising in the horseracing sector: The racing sector generates positive externalities for the betting industry which base some of their activities on horseracing.
On the other hand, the racing industry is not able to reap the full benefits of these externalities.
The financing of the racing sector by means of charging bookmakers for the value of the horseracing products through a mandatory betting levy or other revenues generated through the commercial exploitation of the racing product (e.g. sale of TV pictures) have been insufficient and/or fraught with uncertainties.
In the absence of sufficient financial funds channelled from e.g. the betting industry back into racing, an economically inefficient level of activity in the racing sector would take place.
It was also argued that market forces alone did not ensure a fair distribution of revenues between all stakeholders of the racing sector (race course owners, horse breeders, etc.).
(28) If Racing were the owner of the Tote, it could directly exploit some of the positive externalities which the horseracing product provides for the betting industry.
This would — according to the UK authorities — be an efficient way to address the identified market failure.
The income from the Tote would be used for the development of the whole horseracing sector.
(29) As regards the development of pool betting, the UK Government claims that the universal coverage and development of pool betting across Britain at the end of the seven year transitional period (after the exclusive licence has come to an end) could only be assured if the Tote is owned by Racing rather than by a commercial bookmaker.
(30) In addition, the UK Government maintains that the closed sale did not affect trading conditions and competition in the Community to an extent that was contrary to the common interest.
There were almost no negative effects on competition and effects on Intra-Community trade were negligible.
This was in particular due to the fact that the Tote held only a very small share of the overall betting market in the UK.
(31) Finally, the UK Government argued that the closed sale was also compatible with the EC Treaty pursuant to Article 87(3)(d) EC Treaty, because the measure promoted culture and heritage conservation, while not adversely affecting trading conditions and competition in the Community.
The UK Government argues that horseracing forms an important part of British culture, being a major national sport deeply entrenched in British society and with an important influence on English language and art.
3. The exclusive licence for pool betting
(32) Concerning the award of the exclusive licence for pool betting to the successor company of the Tote, the UK authorities explained that the licence was only a technical means to phase out the monopoly over a temporary period of seven years.
The UK authorities underline that the licence is not a contract but rather a regulatory act whereby a prohibition on the provision of certain services is relaxed in a limited period of transition from a monopoly to an open market for those services.
Furthermore, the licence lacks certain remedies which are typical for a contract.
Notably, if the licence holder fails to carry out the activities covered by the licence, the grantor has no remedy of specific performance or damage: it can only revoke the licence.
Consequently, the UK authorities do not consider this licence to be a service concession within the meaning of Directive 2004/18/EC [13] and of the Commission's interpretative communication on concessions under Community law [14].
Therefore, a closed sale of the Tote to Racing, including the exclusive licence on pool betting was justified.
B. Arguments brought forward by third parties alleging that the envisaged sales transaction could not be regarded as compatible with the EC Treaty
(33) Subsequent to the notification of the envisaged sale of the Tote, the Commission received comments from several third parties.
These parties claim that the envisaged closed sale at 50 % of the so-called "fair value", including the award of an exclusive pool betting licence for a period of 7 years, was incompatible with Community law.
(34) It is claimed that the envisaged sales transaction would enable Racing to acquire a pool betting and fixed-odds betting business with a recognised and unique brand without paying a market price.
Competitors or other new entrants looking to establish a similar fixed-odds business would need to incur much higher cost.
Furthermore, since the transaction was comparable to a "leveraged buyout", Racing would not have to pay for the Tote but the price for the transaction would be effectively financed through the Tote itself.
Since the debt level of the Tote would be lower than if the Racing Trust had to pay the true market value, it would enjoy greater facility to borrow from capital markets for upcoming investment programmes, competing directly with the established bookmakers.
Hence, the transaction granted a considerable financial advantage to Racing.
With reference to estimates made by investment banks in London, it is claimed that the value of the Tote would be at least GBP 500 million.
(35) Moreover, some parties assert that various conflicts of interest could arise if the Racing Trust would gain ownership of the Tote as Racing provides various inputs to bookmakers with which they, as owners of the Tote, would compete downstream in the betting market.
(36) The aid resulting from this transaction could not be declared compatible under Article 87(3)(c) EC Treaty because it was doubtful whether the racing industry actually needed State support in addition to the existing means and revenues generated by normal commercial activities of this sector.
Moreover, the adverse effects on competition — in particular as regards fixed odds betting — would be severe and disproportionate.
V. PRELIMINARY ASSESSMENT
A. State aid within the meaning of Article 87(1) EC Treaty
(37) According to the EC Treaty and consolidated case-law there is State aid within the meaning of Article 87(1) when:
- there is an intervention by the State or through State resources;
- it confers an advantage on the recipient;
- it distorts or threatens to distort competition;
- the intervention is liable to affect trade between Member States;
State resources
(38) Pursuant to the Horserace Betting and Olympic Lottery Act 2004 assets of the Tote shall be transferred to the successor company, which is wholly owned by the UK Government.
Consequently, when selling the newly established Tote to Racing, the Government disposes of public property.
By selling the Tote below market value, the UK Government foregoes revenues resulting from the sale of public property, which involves State resources within the meaning of Article 87(1) EC.
Advantage
(39) In accordance with established practice, the Commission considers that the privatisation of a publicly-owned company does not involve a financial advantage to the acquirer within the meaning of Article 87(1) EC provided that:
- the company is sold by a competitive tender or an equivalent procedure, that is open, transparent and unconditional;
- the company is sold to the highest bidder;
- bidders have enough time and information to carry out a proper valuation of the assets on which to base their bids [15].
(40) If, on the other hand, there is no public tender the transaction needs to be examined for possible State aid implications.
The Commission has to ascertain that the company is sold at a price corresponding to its actual market value.
The determination of the market price may rely on studies carried out by independent experts.
Provided that the potential sales price was actually fixed at or above the market value established by the expert, it can be assumed that the State behaved like a private investor operating under normal market economy conditions, trying to obtain a maximum return from the sale without pursuing other policy objectives, including possible support measures.
Under such circumstances, the notified measure can be assumed not to include State aid elements.
(41) Based on the information submitted by the UK authorities, the Commission has serious doubts that the transaction can be regarded as being free of aid because, instead of paying the market price, Racing is supposed to pay only 50 % of what is called a "fair value" of the Tote as estimated by PwC.
(42) In principle, only an independent evaluation of the "market value" may replace the tender as a means of determining the "market price", with the consequence that "no aid" is being given.
However, the estimation of the value of the Tote is lowered by the fact that PwC takes into account that the Tote is to be sold to a specific buyer [16].
The UK authorities admit that the sale of the Tote through an auction would probably yield higher revenues for the seller.
(43) The reasons for a closed sale to Racing were concerns about the Tote's future (in case of a sale of different business segments) as well as concerns about a possible reduction of the Tote's contributions to racing over time (if sold to another commercial bookmaker).
In the preliminary view of the Commission, these are policy considerations and not those of a private investor aiming at maximising his revenues.
(44) The UK Government argued that the envisaged "clawback"-clause [17] would eliminate any undue financial advantage to Racing in case of a re-sale of the acquired assets.
The Commission does not share this view.
First of all, the "clawback"-clause is limited in time ("within a specified period") and in scope (sale of the company or "any significant proportion" of company's assets).
Furthermore, it would only apply in the case of a re-sale thus not eliminating the advantage resulting from the ownership of the Tote (i.e. it would only limit the possibilities of Racing cashing in the advantage) [18].
The fact that Racing had also benefited from financial flows from the Tote prior to the sales transaction, and will continue to benefit from such flows after the transaction as the new owner of the Tote does not exclude the presence of (new) aid.
The legal position of Racing as the new owner of the Tote is more advantageous than its previous position (e.g. it has the legally recognised ownership of the Tote and enjoys more commercial freedom as regards its business activities).
(45) The Commission is therefore of the preliminary view that the envisaged sale of the Tote to Racing at a "fair value" instead of the market value gives Racing a financial advantage.
(46) Furthermore, the Commission considers that the payment of only 50 % of the "fair value" constitutes an additional advantage to Racing.
(47) There may be circumstances in which a reduction of the sales price could be regarded as not constituting aid, e.g. conceivably where it were demonstrated that the reduction in the sales price merely reflects the recognition of Racing's stake (ownership) in the existing Tote or where it is demonstrated that the reduction is in fact a compensation for losses suffered by Racing due to expropriation or similar action as a consequence of the transfer of the Tote to State ownership [19].
It may also be in line with the behaviour of a private investor to come to an equitable agreement in order to avoid costs and uncertainties linked to possible litigation.
That would be the case where the existence of the respective claims has in principle been demonstrated and quantified and where a proper risk analysis has been carried out by the State authorities leading to the conclusion that such an agreement is in the State's interest [20].
In any case, the sales price could only be reduced by an amount which corresponds to (or is less than) the value of the legal claim.
(48) However, the Commission is of the preliminary view that the UK authorities have not demonstrated any such circumstances.
(49) The UK authorities have not demonstrated that Racing had a legal claim regarding the Tote.
In the absence of a legal obligation on the UK Government vis-à-vis Racing, the conditions of the transaction cannot be regarded as being free of aid.
The Commission does not share the UK Government's argumentation that also in the absence of a legally enforceable claim a recognition of what is called a "legitimate interest" of Racing in Tote could be regarded as justified and thus not involving State aid.
This legitimate interest (i.e. the interest to continue receiving financial flows from the Tote) has neither been demonstrated nor quantified.
Even if there was such a legitimate interest of Racing to continue to receive funding, the fact that the UK Government honours that interest does not exclude the presence of aid, rather the contrary.
(50) Furthermore, the UK Government explicitly stated that the transfer of the Tote into State ownership was not a nationalisation infringing property rights of Racing.
Consequently, the 50 % reduction of the sales price cannot be regarded as a compensation for an expropriation or similar action by the State.
(51) Finally, the Commission considers that, in the absence of a legally recognised and enforceable claim by Racing, the Government was not exposed to any financial risks concerning the sale of the Tote to a party other than Racing.
Therefore, the 50 %-arrangement cannot be regarded as being in the State's interest.
(52) In light of these considerations, the Commission comes to the preliminary conclusion that the envisaged payment by Racing, that is limited to 50 % of the "fair value", constitutes an advantage to racing.
(53) In summary, based on the currently available figures it is difficult to establish the exact amount of aid resulting from the envisaged closed sale of the Tote to Racing.
Based on the fair value estimated by PwC, within a range between […] and […], and the 50 % reduction, Racing would be obliged to pay a price amounting to approximately between […] and […].
When comparing this with the market value of around GBP 500 million estimated by some market players, the envisaged sale would provide Racing with an advantage of at least […].
Distortion of competition and effect on trade
(54) Finally, the Commission considers that this financial advantage to Racing and the Tote may distort competition and affect trade on the respective markets (horseracing and betting).
(55) In line with the Commission's assessment in previous decisions, the Commission considers that the betting market is a European market [21].
The competitors of the Tote (the three main players in the UK Ladbrokes, William Hill and Coral) are established in several Member States and betting operators accept bets on foreign races (and other sporting events).
The effects on trade are also evidenced by the fact that the Tote offers its betting services also over the Internet, which is easily accessible from other Member States.
Furthermore, competition and trade in the racing market and the betting market takes place notably through the exchange of television pictures including foreign operators.
(56) As regards the horseracing industry, there are many activities with an international dimension, for example the organisation of horse racecourses (in particular of international reputation), horse breeding or the marketing of television rights.
Any aid granted to horseracing by the envisaged transaction therefore can have an effect on trade.
(57) The fact that the Tote holds a small market share on the UK betting market does not exclude effects on competition and trade.
In particular given the increased commercial freedom enjoyed by the new Tote, it can be expected that the Tote will expand its competitive activities.
(58) Horseracing products are important input factors for the betting market.
The constituents of the Racing consortium are very strong players in the racing market.
The fact that they also — moreover jointly — become active in the downstream market of betting services, competing directly with other betting operators (for which they provide important inputs such as pre-race data and have access to commercially sensitive about these betting operators), may lead to additional distortions of competition.
B. Compatibility under Article 87(3) EC Treaty
1. Compatibility assessment under Article 87(3)(c) EC Treaty
(59) Pursuant to Article 87(3)(c) of the EC Treaty, aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas may be considered to be compatible with the common market, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
(60) In applying this Treaty provision, the Commission needs to ascertain that the proposed aid contributes to the achievement of Community objectives and is necessary and proportionate to attain those objectives.
Does the proposed aid contribute to the achievement of Community objectives?
(61) The UK Government referred to some of the underlying objectives of the proposed sales transaction, namely the withdrawal of government intervention in the governance of the Tote and the gradual opening of the pool betting market to competition, while ensuring an adequate support for racing as being in the Community interest.
(62) The liberalisation of markets in general and the establishment of a level playing field between various operators may have positive effects for competition within the European Union.
However, the UK Government has, in any event, not demonstrated that the aid granted to Racing is necessary for the attainment of these objectives and proportionate.
It has neither been demonstrated that the smooth transition from a statutory monopoly situation to full competition could not be achieved by requesting Racing to pay the full market price, nor has it been demonstrated that the aid resulting from the sales transaction actually leads to a long-term decrease of State support for the racing industry.
Furthermore, there are no safeguards against Racing and the Tote using funds received through the envisaged transaction to distort competition in the betting market.
Finally, as regards the use of funds for the benefit of the racing sector it has not been demonstrated to what extent such funds are limited to what is necessary and proportionate (for a detailed assessment of the necessity and proportionality of the aid measure, see below).
Is the proposed aid necessary to attain these objectives?
(63) Based on the explanations provided by the UK Government, the Commission assessed the necessity of the envisaged aid both as regards the racing industry and the betting industry.
(64) As regards the alleged necessity of the proposed aid measure for the horseracing industry, the Commission is not convinced that there is a market failure as maintained by the UK Government.
In particular, it has not been shown that the alleged positive externalities stemming from the provision of horseracing are not adequately remunerated by the betting industry through levies and other means.
Furthermore, the UK Government has not shown which activities within the horseracing industry actually need additional support.
It has also not explained in the necessary detail how the revenues stemming from the Tote would be distributed to the various components of the horseracing industry, let alone the specific purposes for which the revenues would be used.
The general reference to improvements of racecourses, horse breeding, etc. cannot be regarded as sufficient, without there being detailed rules and conditions according to which revenues would be allocated.
Therefore, the Commission does not share the UK Government's argument that the aid in question would ensure a fair distribution of financing between the different stakeholders of the racing sector.
(65) It appears that in particular the responsibilities of the British Horseracing Board comprise support measures for racing, including e.g. general marketing, breeding of bloodstock, training and education.
Aid channelled into these activities could be regarded as compatible provided that the support granted is in compliance with the respective Community guidelines [22].
However, the Commission observes that the UK Government has not shown that any such funds would be granted in compliance with the respective Community rules.
Therefore, the Commission has, based on the currently available information, doubts about the compatibility of any such aid for these activities.
(66) To the extent that the aid may be used to the benefit of commercial activities carried out by the constituent parts of Racing, including the organisation of racecourses, breeding, supply of TV pictures and rights and supply of pre-race data, the Commission has doubts about the compatibility of such aid, since the UK Government has not demonstrated that additional financial support for these activities is necessary.
(67) As regards the pool betting sector, the Commission is not convinced that the proposed aid is necessary.
The UK Government has not demonstrated that only the Tote if owned by Racing would be a reliable provider of — what the Government considers as — adequate pool betting services.
Neither has it been shown that commercial bookmakers would limit their offerings of pool betting services and that a reduction of the scope of pool betting services could not be overcome by other — in particular regulatory — means.
Furthermore, and even assuming that only the Tote if owned by Racing would guarantee the maintenance of adequate pool betting activities, the UK Government has not demonstrated that the envisaged aid would be necessary to compensate the Tote/Racing for this.
The above considerations are certainly valid for the duration of the exclusive licence.
In respect of the time after the transitional period of seven years, it has to be borne in mind that pool betting will be organised in a different way and not necessarily by the Tote (alone).
Therefore, after the seven year transitional period and the expiry of the exclusive license, the aid granted to Racing cannot now be considered to have any incentive effect.
Finally, the UK Government has not substantiated that the preservation of the Tote as an independent market player could only be achieved by means of selling the Tote to Racing below market value.
Is the proposed aid proportionate?
(68) Since the Tote will be sold to Racing, the direct beneficiary of the aid is Racing as the new owner of the Tote.
However, the assessment of the proportionality of the aid is not limited to the markets on which the constituent parts of Racing are present (racing sector) but extends to the betting market on which the newly acquired Tote is present.
(69) There is no certainty that the profits generated by the Tote would be channelled in their entirety into the racing sector.
Part of these profits might remain within the company.
With increased commercial freedom, such retentions for reinvestment (in fixed odds betting activities competing with other bookmakers) may even increase.
With the acquisition of the Tote below its market value, Racing as the new owner may distort competition on this highly competitive market for fixed odds betting.
It also receives a competitive advantage as regards pool betting allowing it to be better prepared for the full market opening in pool betting services at the end of the exclusive licence.
Under these circumstances, the Commission considers that aid benefiting the betting activities of the Tote cannot be regarded as compatible.
2. Compatibility assessment under Article 87(3)(d) EC Treaty
(70) It is recalled that the Treaty of Maastricht introduced an article which defines the role of the Community in the field of culture (Article 151) and a possible compatibility clause for State aid aimed at promoting culture (Article 87(3)(d)).
(71) In accordance with Article 151(4) of the Treaty, the Community is to take cultural aspects into account in its action under other provisions of the Treaty, in particular in order to respect and to promote the diversity of its cultures.
(72) Pursuant to Article 87(3)(d) EC Treaty, aid to promote culture and heritage conservation may be considered to be compatible with the common market, where such aid does not affect trading conditions and competition in the Community to an extent that is contrary to the common interest.
(73) It should be recalled that this exemption needs to be interpreted in a restrictive manner [23].
(74) The Commission has doubts that the proposed aid resulting from the closed sale of the Tote to Racing can be regarded as justified under Article 87(3)(d) EC Treaty as a measure promoting culture.
This measure would not seem to be mainly targeted at a cultural product or project and the award of the proposed aid does not seem to be linked to the alleged cultural value of horseracing.
Any funds generated by the measure which would be allocated to the horseracing industry would not primarily benefit activities which could be regarded as related to culture and/or heritage conservation.
VI. CONCLUSIONS
In the light of the foregoing considerations, the Commission has doubts about the compatibility of the proposed closed sale of the Tote to Racing.
Based on the information submitted by the UK authorities and other interested parties in the course of the preliminary investigation, the Commission has come to the preliminary conclusion that the proposed transaction contains aid.
Furthermore, the Commission has doubts that the proposed aid can be declared compatible under Article 87(3)(c) or (d) of the EC Treaty.
Consequently, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty, requests that the United Kingdom submit its comments and to provide all such information as may help to assess the measure, within one month of the date of receipt of this letter.
It also requests that the UK authorities forward a copy of this letter to the potential recipient(s) of the aid immediately.
The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) of the EC Treaty has suspensory effect.
It would also like to draw the United Kingdom's attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that, where negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the Commission shall decide that the Member State concerned shall take all the necessary measures to recover the aid from the beneficiary, unless this would be contrary to a general principle of Community law.
The Commission wishes to remind the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union.
It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter.
All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication."
[1] The proposed exclusive licence would be different from the present statutory monopoly in so far as the licence contains certain obligations imposed on the licence holder which do not exist at present (e.g. regarding the scope of pool betting activities and relationship to other operators).
[2] PwC performed a discounted cash flow valuation for the first "indicative valuation of the Tote".
In a final evaluation, the results would be crosschecked against other valuation techniques.
[3] Covered by the obligation of professional secrecy.
[4] Bookmakers have to pay a percentage of their profits to the Horseracing Levy Board to finance the racing industry.
The Tote's payment in respect of fixed odds betting are similar to other bookmakers whereas the payments for its pool betting operations are settled between the Tote and the Horseracing Levy Board.
[5] Source: Tote Annual report 2004.
[6] Op. cit.
[7] Source: "Horserace Betting and Olympic Lottery Bill — Regulatory Impact Assessment", prepared by the Department for Culture, Media and Sport, December 2003, p. 6. These figures are based on 1997 data and the Tote's market share as of today is higher (around 5 %).
[8] Source: Op. cit., p. 5.
[9] Source: Op. cit., p. 6.
[10] However, these plans have been postponed at least until 2009, apparently because of difficulties in finding viable solutions for replacing the levy income with commercial revenues.
[11] As explained above (cf. para.
8), the UK Government maintained that the Tote was, ever since its establishment, run in the interests of Racing.
[12] The circumstances in which the clawback clause could be triggered would still need to be negotiated with Racing.
[13] OJ 2004, L 134/114.
[14] OJ 2000, C 121/2.
[15] XXIII report on competition policy (1993), point 402 and further.
[16] In the introduction to the interim report, PwC states that they were asked to "…calculate an updated indicative valuation range of 100 % of the equity of the Tote, which reflects the value of the Tote to Racing."
[17] According to that clause, the Government would get a certain percentage of the profits generated by any future sale of the Tote or a significant proportion of its assets.
[18] For similar reasoning, cf.
Commission's decision of 20 January 1999 on the acquisition of land under the German Indemnification and Compensation Act, OJ L 107/21, 24.4.1999.
[19] Cf.
Commission's decision of 20 January 1999 on the acquisition of land under the German Indemnification and Compensation Act, OJ L 107/21, 24.4.1999.
[20] Cf.
Commission's decision of 13 March 2000 regarding the settlement agreement Leuna 2000/Elf/Mider (State aid N 94/98 — Germany).
[21] In the Commission decision regarding PMU, the Commission considered the betting market to be a European market.
The decision points out that "While horse-races are organised and run on national racecourses, betting on such races is organised internationally".
The Commission also stated that there was "…some competition in the Community market in [the betting] sector, and it can reasonably be stated that there is trade between Member States in the taking of bets, notably through the exchange of television pictures".
See Commission Decision of 22 September 1993 concerning aid granted by the French Government to the Pari mutuel urbain (PMU) and to the racecourse undertakings, published in the OJ L 300, 7.12.1993, pp. 15.
[22] See e.g. the Commission's decision regarding the Irish "Thoroughbred Foal Levy" (State aid NN 118/02), where the Commission declared an aid scheme pursuing the objective of providing technical assistance to breeders, breeding stock and their foals, market development and promotion of sales of bloodstock as being compatible with the EC Treaty.
[23] See for example in para.
26 of the Commission's communication on State aid in the field of public service broadcasting, where it is stated: "It should be recalled that the provisions granting exemption from the prohibition of State aid have to be applied strictly.
Therefore, the notion of "culture" within the meaning of Article 87(3)(d) must be interpreted restrictively."
--------------------------------------------------
Oznámení o ukončení ochranného šetření týkajícího se dovozů některých textilních výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky
(2005/C 170/03)
1. ÚVOD
Dne 29. dubna 2005 zahájila Komise z vlastního podnětu oznámením o zahájení, zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie [1], ochranné šetření týkající se dovozů devíti kategorií výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR") do Společenství v souladu s čl. 10a nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 [2].
Dne 27. května 2005 Komise v souladu s odstavcem 242 zprávy pracovní skupiny o přistoupení ČLR k WTO a s čl. 10a nařízení Rady (EHS) č.
3030/93 od ČLR požádala o formální konzultace v souvislosti s kategorií 4 (trička) a kategorií 115 (lněné nitě). Komise zaznamenala první známky toho, že v případě těchto výrobků dochází z důvodu narušení trhu k nesprávnému vývoji obchodu.
2. UKONČENÍ OCHRANNÉHO ŠETŘENÍ
Na základě konzultací konaných dne 10. června 2005 v souladu s odstavcem 242 zprávy pracovní skupiny o přistoupení ČLR k WTO se Komise a orgány ČLR dohodly na memorandu o porozumění týkajícím se množstevních limitů na dovozy desíti kategorií výrobků pocházejících z ČLR do Společenství, z nichž šest je předmětem současného šetření: kategorie 4 (trička), kategorie 5 (svetry), kategorie 6 (kalhoty), kategorie 7 (halenky), kategorie 31 (podprsenky) a kategorie 115 (lněné nebo ramiové nitě). V důsledku tohoto memoranda o porozumění bylo nařízení Rady (EHS) č.
3030/93 pozměněno nařízením Rady (ES) č. 1084/2005 [3] a probíhající ochranné šetření příslušných výrobků musí být ukončeno.
Co se týče zbývajících tří kategorií výrobků v šetření, jmenovitě kategorie 12 (punčochy a ponožky), kategorie 15 (dámské kabáty) a kategorie 117 (lněné tkaniny), které nebyly zahrnuty do memoranda o porozumění, dohodnutého s ČLR, se Komise domnívá, že i přes nárůst dovozů pocházejících z ČLR celková situace výrobců ve Společenství nevyžaduje zavedení opatření v souladu s odstavcem 242 zprávy pracovní skupiny o přistoupení ČLR k WTO [4] a článkem 10a nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 z níže popsaných důvodů.
Kategorie 12 (punčochy a ponožky)
Zatímco v prvním čtvrtletí roku 2005 dovozy z Číny u výrobků spadajících do kategorie 12 ve srovnání s týmž obdobím roku 2004 výrazně vzrostly, míra růstu dovozů z Číny klesá.
V prvním čtvrtletí roku 2005 byl zaznamenán růst ve výši 305 %, kdežto v období leden – duben 2005 se snížil na 246 %.
Zdá se, že pokud jde o situaci výrobců daných výrobků ve Společenství, výroba i zaměstnanost zůstala v prvním čtvrtletí roku 2005 ve srovnání s týmž obdobím v roce 2004 víceméně stabilní, ačkoliv jsou zaznamenány známky poklesu zakázek.
Kategorie 15 (dámské kabáty)
Zatímco v prvním čtvrtletí roku 2005 ve srovnání s týmž obdobím v roce 2004 dovozy pocházející z ČLR u výrobků kategorie 15 výrazně vzrostly, nebylo na konci prvních čtyř měsíců roku 2005 dosaženo varovné úrovně, jak ji stanovují pokyny o použití čl. 10a nařízení Rady (EHS) č.
3030/93. Míra růstu dovozů z ČLR navíc klesá.
V prvním čtvrtletí roku 2005 byl zaznamenán růst ve výši 181 %, kdežto v období leden – duben 2005 se snížil na 158 %.
Třebaže je růst dovozů z ČLR procentuálně vysoký, plně jej kompenzoval růst viditelné spotřeby ve Společenství.
V absolutních hodnotách dovozy z ČLR v prvním čtvrtletí roku 2005 ve srovnání s týmž obdobím v roce 2004 vzrostly o 9 milionů jednotek, zatímco viditelná spotřeba ve Společenství ve stejném období vzrostla o více než 10 milionů jednotek.
Pokud jde o situaci výrobců daných výrobků ve Společenství, zdá se, že zatímco v prvním čtvrtletí roku 2005 ve srovnání s týmž obdobím v roce 2004 mírně poklesla výroba, zisk výrobců daných výrobků ve Společenství zůstal stabilní a kladný a nebyl zaznamenán žádný výjimečný pokles zaměstnanosti.
Kategorie 117 (lněné tkaniny)
V prvním čtvrtletí roku 2005 ve srovnání s týmž obdobím v roce 2004 dovozy výrobků kategorie 117 pocházející z ČLR výrazně vzrostly, přičemž k tomuto růstu (zhruba 2300 tun) došlo z velké části na úkor vývozců z jiných třetích zemí.
Celkový nárůst dovozů do Společenství dosáhl výše pouhých zhruba 700 tun.
Čínské průměrné ceny na jednotku jsou nižší než tyto ceny u jiných hlavních dodavatelů, v prvním čtvrtletí roku 2005 ve srovnání s týmž obdobím v roce 2004 nicméně zůstaly stabilní.
Zdá se, že pokud jde o situaci výrobců daných výrobků ve Společenství, poklesla v prvním čtvrtletí roku 2005 ve srovnání s týmž obdobím v roce 2004 výrazným způsobem výroba (pokles o zhruba 4000 tun), přičemž není jasné, zda je tento pokles zapříčiněn pouze nárůstem dovozů z ČLR.
3. ZÁVĚR
Z výše uvedených důvodů se ochranné šetření týkající se dovozů některých textilních výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky zahájené 29. dubna 2005 ukončuje.
[1] Úř. věst.
C 104, 29.4.2005, s. 21.
[2] Úř. věst. L 275, 8.11.1993, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 930/2005 (Úř. věst. L 162, 23.6.2005, s. 1).
[3] Úř. věst.
L 177, 9.7.2005, s. 19.
[4] Dokument WT/MIN(01)3 ze dne 10. listopadu 2001.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření použitelných na dovozy polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
(2005/C 172/04)
Podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 461/2004 [2] obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum.
1. Žádost o přezkum
Žádost podali tito výrobci ve Společenství: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe (dále jen "žadatelé").
Žádost je omezena na zkoumání subvencí, pokud jde o společnost Garware Polyester Ltd.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle spadající pod kódy KN ex39206219 a ex39206290.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením pro společnost Garware Polyester Ltd konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 2597/1999 [3], které ukládá konečné vyrovnávací clo na dovozy polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie a které s konečnou platností vybírá prozatímní uložené clo.
Tato opatření jsou v současnosti předmětem přezkumu před pozbytím platnosti [4] v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost se podle článku 19 základního nařízení zakládá na přímém důkazu, který poskytli žadatelé, že se významně změnila situace v poskytování subvencí, pokud jde o společnost Garware Polyester Ltd.
Žadatelé tvrdí, že platné opatření na stávající úrovni týkající se dovozů přezkoumávaného výrobku společnosti Garware Polyester Ltd již není vzhledem k subvencím, které působí újmu, dostačující. Žadatelé v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení poskytli dostatečné důkazy o tom, že částka subvence převýšila výrazně 3,8 % konečného vyrovnávacího cla, které je v současnosti použitelné pro společnost Garware Polyester Ltd.
Uvádí se, že společnost Garware Polyester Ltd má prospěch z několika subvencí poskytnutých vládou Indie a vládou Maharashtry.
Mezi tyto údajné subvence patří, mezi jinými, režim duty entitlement passbook, režim export promotion capital goods, soustava režimů pobídek vlády Maharashtry, zvláštní dovozní licence a vývozní úvěry.
Uvádí se, že výše uvedené režimy jsou subvencemi, protože zahrnují finanční příspěvek od indické vlády nebo jiných regionálních vlád a poskytují výhodu společnosti Garware Polyester Ltd.
Údajně vzhledem k tomu, že závisejí na vývozní výkonnosti, jsou zvláštní a vyrovnatelné nebo jsou údajně zvláštní a vyrovnatelné z jiného důvodu.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zahajuje tímto přezkum podle článku 19 základního nařízení.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky společnosti Garware Polyester Ltd a indickým orgánům.
Komise by měla tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Komise musí tyto informace a podpůrné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslyšet, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Veškerá písemná podání včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [5] a v souladu s čl. 29 odst.
Korespondenční adresa Komise:
Evropská komise
Generální ředitelství pro obchod
Ředitelství B
Kancelář J-79 5/16
B-1049 Brusel
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 28 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 28 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
[1] Úř. věst.
L 288, 21.10.1997, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[3] Úř. věst.
L 316, 10.12.1999, s. 1.
[4] Úř. věst.
C 306, 10.12.2004, s. 2.
[5] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 29 základního nařízení a článku 12 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 172/05)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č.
2081/92
"HUILE D'OLIVE DE NICE"
č. ES: FR/00322/ 29.10.2003
CHOP (X) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména údaje o producentech produktů s dotyčným CHOP nebo CHZO, naleznete v úplné verzi specifikace produktu, kterou je možno získat na vnitrostátní úrovni nebo od útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu
Název: _BAR_ Institut National des Appellations d'Origine _BAR_
Adresa: _BAR_ 138, Champs-Elysées –F-75008 ParisOd 1. ledna 2005: 51, rue d'Anjou F-75008 Paris _BAR_
Telefon: _BAR_ 01 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ 01 42 25 57 97 _BAR_
2. Skupina
2.1Název: _BAR_ Syndicat Interprofessionnel de l'Olive de Nice _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ Box 116 – MIN FLEURS 6 – F-06296 Nice Cedex 3 _BAR_
Telefon: _BAR_ 04 97 25 76 40 _BAR_
Fax: _BAR_ 04 97 25 76 59 _BAR_
2.3Složení: _BAR_ Členové: Všechny fyzické nebo právnické osoby, které produkují, zpracovávají, balí a uvádějí na trh olivy a olivovou pastu se zapsaným označením původu "Olive de Nice" a olej se zapsaným označením původu "Huile d'olive de Nice".Správní rada: 12 členů správní rady tvoří 6 producentů, 3 družstva, 2 soukromí zpracovatelé, 1 osoba zabývající se balením. _BAR_
3. Druh výrobku
Třída 1-5 Olivový olej
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Huile d'olive de Nice"
Popis: "Huile d'olive de Nice" je jemný olej s nenápadnou, ale jemnou vůní s náznakem aroma po zralých jablcích a suchém ovoci (ořechy, mandle).
Pochází výhradně z odrůdy Cailletier.
Jeho kyselost je maximálně 1,5 g na 100 g.
Zeměpisná oblast:
Zeměpisná oblast se rozkládá na území 99 obcí departementu Alpes-Maritimes: Aiglun, Antibes, Aspremont, Auribeau-sur-Siagne, Le Bar-sur-Loup, Beaulieu-sur-mer, Bendejun, Berre-les-Alpes, Biot, Blauzasc, La Bollène-Vésubie, Bonson, Bouyon, Breil-sur-Roya, Le Broc, Cabris, Cagnes sur mer, Cannes, Le Cannet, Cantaron, Carros, Castagniers, Castellar, Castillon, Châteauneuf-Villevieille, Châteauneuf-de-Grasse, Clans, Coaraze, La Colle sur Loup, Colomars, Conségudes, Contes, Cuébris, Drap, Duranus, L'Escarène, Eze, Falicon, Les Ferres, Fontan, Gattières, La Gaude, Gilette, Gorbio, Gourdon, Grasse, Lantosque, Levens, Lucéram, Malaussène, Mandelieu-la-Napoule, Massoins, Menton, Mouans-Sartoux, Mougins, Nice, Opio, Pégomas, Peille, Peillon, Peymeinade, Pierrefeu, Revest-les-Roches, Roquebillière, Roquefort-les-Pins, Roquestéron, Roquestéron-Grasse, La Roquette-sur Siagne, La Roquette-sur-Var, Le Rouret, Saint-André, Saint-Blaise, Saint-Cézaire-sur-Siagne, Saint-Jeannet, Saint-Laurent-du-Var, Saint-Martin-du-Var, Saint-Paul, Sainte-Agnès, Saorge, Sigale, Sospel, Spéracédès, Le Tignet, Toudon, Touet-Escarène, La Tour-sur-Tinée, Tourette-du-Château, Tourette-Levens, Tourette-sur-Loup, Tournefort, La Trinité, La Turbie, Utelle, Valbonne, Vallauris, Vence, Villars-sur-Var, Villefranche-sur-mer, Villeneuve-Loubet.
Odpovídá využívání výsadby olivových hájů a kultury odrůdy Cailletier, (přítomnost či nepřítomnost této odrůdy v olivových hájích je dobrým ukazatelem charakteristického zeměpisného prostředí tohoto označení), využívání zpracovatelských dílen a spočívá v originálních vlastnostech přírodního prostředí (topografie, půdní a klimatické podmínky).
Severní hranice oblasti se celkově shodují se severní hranicí pěstování olivovníku a jižní hranicí "alpské, horské podalpské" klimatické oblasti.
Tyto hranice jsou jasně vymezené, protože s nadmořskou výškou a zeměpisnou šířkou se zima stává limitujícím faktorem.
Jižní hranici tvoří Středozemním moře.
Východní hranice odpovídají hranici mezi Francií a Itálií.
Západní hranice se dotýkají údolím La Siagne olivového háje Var a celkově se shodují s hranicemi rozšíření odrůdy Cailletier.
- identifikaci pozemků: spočívá ve vydání seznamu pozemků, které jsou uznány za vhodné pro produkci produktů s označením "Huile d'olive de Nice", tedy pozemky, u nichž producent prohlásil, že splňují kritéria stanovená pro místo výsadby a i výrobní pravidla (odrůda, způsob údržby olivového háje),
- prohlášení o sklizni: jednou za rok ho vypracuje pěstitel oliv, uvede produkční rozlohu, množství oliv vyrobených při dodržení stanoveného výnosu, použití oliv.
- prohlášení o výrobě: vypracuje producent, který jednou do roka nahlásí celkové množství vyprodukovaného výrobku,
- žádost o certifikát: umožňuje identifikovat místo uskladnění výrobků a všechny nádoby obsahující dotčené výrobky.
Postup je ještě doplněn o analytickou a organoleptickou zkoušku, která zkontroluje dodržení jakosti a typických vlastností výrobku.
Každý výrobce nebo producent, který obdrží certifikát, musí rovněž každý rok vypracovat prohlášení o svých zásobách.
Způsob produkce Odrůda a péče o olivový háj
Olej pochází výlučně z oliv odrůdy Cailletier.
V každém olivovém háji je však povoleno vysadit olivovníky opylujících odrůd nebo místních původních odrůd, především Arabanier, Blanquetier, Blavet, Nostral, Ribeyrou, pokud jsou citlivě rozmístěny a pokud jejich počet nepřevyšuje 5 % z počtu kmenů každé uvažované pěstební jednotky.
Olivy z opylujících odrůd a místních původních odrůd smí být použity výhradně pro výrobu olivového oleje pod podmínkou, že poměr těchto oliv nepřesáhne 5 % z použitého objemu objemu oliv.
Pro každý kmen musí být k dispozici nejméně 24 m2.
Olivovníky musejí být prořezávány alespoň jednou za dva roky.
Dřevo z prořezávky musí být z háje odstraněno ještě před následující sklizní.
Povoleny jsou pouze roční kultury v zavlažovaných olivových hájích, kde stáří stromů nepřevyšuje 5 let.
Háje musejí být každoročně udržovány, provádění jakékoli práce je však zakázáno v období od 1. září až do konce sklizně v každém háji, s výjimkou osevu zeleného hnojiva, který je povolen až do 30. října.
Zavlažování během období vegetace je možno provádět až do období dozrávání.
Sklizeň oliv
Kromě výjimečných případů nesmí celková produkce háje, ať už je použití oliv jakékoli, přesáhnout 6 tun oliv z jednoho hektaru.
Datum zahájení sklizně oliv je stanoven prefekturním výnosem na základě návrhu útvarů Národního institutu pro označení původu.
Olivy musejí být sklízeny nejdříve od začátku jejich zrání, tedy kdy nejméně 50 % oliv má barvu vinného kalu.
Olivy musejí být trhány přímo ze stromu bez pomocných trháčků, sklízeny tradičním třesením nebo třesením za pomocí mechaniky a s povinným zachytávání plodů do sítí nebo jiných záchytných prostředků umístěných pod stromem.
Olivy sesbírané ze země nebo olivy, které spadaly do sítí nebo jiných záchytných prostředků ještě před sklizní, musejí být skladovány odděleně od těch oliv, které by mohly sloužit k výrobě olivového oleje s označením původu.
Olivy musejí být skladovány a přepravovány v laťkových bednách nebo přepravkách.
Podmínky zpracování
Doba uchování oliv od jejich sklizně až do zpracování nesmí přesáhnout sedm dní.
Postup vlastní extrakce probíhá pouze mechanicky, olivová pasta se nesmí zahřát na teplotu vyšší než 30° Celsia.
Jedinými povolenými ručními úkony jsou mytí, odstraňování usazeniny, odstřeďování a filtrace.
Kromě vody je zakázáno používat přísady pro ulehčení extrakce oleje.
Získaný olej musí být panenský olivový olej, jehož podíl volných kyselin, vyjádřený v olejové kyselosti, je nejvýše 1,5 gramů na 100 gramů.
Souvislost Přírodní prostředí:
Francouzská oblast olivového oleje se nachází na klimatickém rozmezí pěstování olivovníku.
Rozšíření olivovníků napříč územím nese rysy kolonizace prostřednictvím výběru a přizpůsobování se.
V klimaticky náročném prostředí a při daném typu půdy se může prosadit a být vhodnou k produkci pouze ta odrůda, která dokonale harmonizuje s přírodním prostředím.
To je právě případ odrůdy Cailletier pro označení původu "Huile d'olive de Nice".
Olivové háje Nice jsou vysazeny v samém srdci nerovného reliéfu a na karbonátových půdách.
Nacházejí se na kopcích, na plošinách táhnoucích se pod pobřežím a zpevněných svazích, na stupňovitě upravených plochách.
Podnebí olivovníkové oblasti je středomořské s pronikáním horského klimatu, s mírnými teplotami, s většími srážkami než v dolní Provence (Basse Provence), s dostatečným slunečním zářením a především s mírnými větry.
V tomto prostředí, které je právě typické absencí silných větrů, si odrůda Cailletier během století získala pozici dominantní odrůdy hájů v okolí Nice.
Tato odrůda je tak silně spojena s krajinou olivovníků v okolí Nice, že bývá označována synonymy: Petite olive de Nice, Olivier de Grasse (jméno jedné obce blízko Nice), Grassenc.
Historie
Více než dvě tisíciletí tvoří olivovník v oblasti Alpes-Maritimes součást krajiny, kde je přítomen ve 102 obcích z celkového počtu 163 obcí v daném departementu.
Svědčí o tom stále plodící olivové háje se stromy starými několik staletí nebo pět mlýnů dosud fungujících podle "janovského systému" (popsáno v příloze), jako například mlýn v Contes pocházející z XIII. století a stále poháněný vodním náhonem a systémem dřevěných ozubených kol.
Olivovník, který byl vysázen nejprve v pobřežní oblasti a na kopcích podél pobřeží po postupných fénických, řeckých a římských invazích, se během staletí rozšířil do středních a vyšších poloh celého území až do výšky 700 metrů nad mořem.
Díky svému oleji byl olivovník vždy jednou ze základních kultur "hrabství Nice" a Azurového pobřeží. (viz bibliografický dokument o údolí Tinée v příloze)
Nice byla dokonce "střediskem" mezinárodního obchodu s olivovým olejem typu "rivièra" na konci XIX. století až do druhé světové války (viz původní etikety uvedené v příloze).
Kultura olivovníku zažila v oblasti Alpes-Maritimes po druhé světové válce silný ústup a katastrofické mrazy v letech 1929 a 1956.
Již více než 25 let se díky akci profesionálních organizací kultura olivovníku, které se více daří v oblasti Alpes-Maritimes, udržuje a má tendenci rozvíjet se i v mimopobřežních oblastech, kde by mohla znovu získat své místo na svazích, kde se pěstují květiny.
Výsadba a poté rozmach této jediné odrůdy nazvané "Cailletier" v průběhu staletí, více známé pod názvem "olive de Nice", mohou být chápány jako projev přizpůsobení se prostředí i kvalitativní a komerční uznání výrobků, které se z ní získávají.
Know-how
Hospodářství, která se živila především pěstováním oliv, nebylo nikdy mnoho, stále více se teď ale zdrojem jejich příjmů stávají právě tyto produkty.
Na terasách určených pro pěstování oliv, kterým se zde říká "planches", se zároveň pěstovaly obiloviny nebo zelinářské produkty.
Třesení plodů ze stromů pomocí dlouhých tyčí z lísky nebo kaštanu probíhalo v zimě od ledna do března, půda v tomto období nebyla obdělávána.
Zvykem tedy bývalo sklízet olivy nazrálé (tzv. "olive tournante") nebo zralé.
Odrůda Cailletier vyniká jednou zvláštností – je odrůdou určenou k dvojímu použití, jelikož má kvalitní vlastnosti jak pro výrobu oleje, tak pro výrobu konzerv.
Odjakživa byla tato odrůda známá pro svou schopnost vyprodukovat jemný olivový olej, o to jemnější, že jsou plody získávány pozdní sklizní.
Další zajímavostí je skutečnost, že pozdní sklizeň zralých a suchých oliv dobře vyhovuje drcení oliv podle "janovského" systému, přidání vody (především vody z místního horského kraje) do kamenných nádob, které zlepšují i kvalitu prováděné práce; následně získaný olej byl pak relativně jemnější.
Toto know-how vzešlé ze staleté tradice je dáno:
- tím, že pěstitel zná dobře svůj olivový háj a na základě získaných zkušeností umí nasměrovat produkci svých pozemků (zeměpisná poloha, stáří háje, potenciální možnosti dozrání…) nebo každého stromu ze svého háje (výška stromu, výnos, velikost plodů, homogenita zralosti plodů …) buď k výrobě oleje, nebo ke konzervaci.
- tím, že se při sklizni, která se provádí na každém stromu najednou, provádí vizuální výběr oliv a jejich určení buď pro výrobu oleje, nebo pro konzervaci, a to podle jejich velikosti, stupně zralosti a zbarvení, podle povrchu slupky, který je buď hladký (konzervace) nebo svraštělý (výroba oleje).
Vcelku lze tady konstatovat, že oleje s označením "Huile d'olive de Nice" čerpají svou originalitu:
- uprostřed přírodního prostředí, které se vyznačuje převahou středomořského podnebí s mírnými větry,
- z odrůdy, pro níž bylo nalezeno ekologicky vhodné prostředí a která převažuje v pěstování olivovníků na terasách,
- z tradice sklizní, které se provádějí třesením stromků postupem směrem k vysokým stromům, v pozdních sklizních prováděných po dozrání plodů a sklizní plodů s různým zabarvením,
- z know-how pěstitelů oliv a jejich zpracovatelů,
- z technik zpracování, které se přizpůsobují odrůdě plodů a kladou důraz na uchování charakteristických vlastností surovin.
Název: _BAR_ I.N.A.O. _BAR_
Adresa: _BAR_ 138, Champs Elysées F-75008 ParisOd 1. ledna 2005: 51, rue d'Anjou F-75008 Paris _BAR_
Název: _BAR_ D.G.C.C.R.F. _BAR_
Adresa: _BAR_ 59, Bd V. Auriol F-75703 Paris Cedex 13 _BAR_
- název označení: "Huile d'olive de Nice",
- údaj "appellation d'origine contrôlée" nebo "AOC".
Jestliže se v označení nezávisle na adrese vyskytuje název hospodářství nebo značka, musí být název označení znovu uveden mezi slovy "appellation" a "contrôlée".
Tyto údaje mohou být seskupeny do jediného vizuálního pole a na tutéž etiketu.
Musejí být uvedeny viditelnými, nesmazatelnými a dostatečně velkými písmeny, která jasně vystupují z rámečku, v němž jsou vytištěny, a to tak, aby byly jasně odlišeny od ostatních uvedených údajů.
Vnitrostátní požadavky: Décret relatif à l'appellation d'origine contrôlée "Huile d'olive de Nice" (vyhláška o zapsaném označení původu "Huile d'olive de Nice").
[1] Evropská komise-Generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 172/06)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) Č.
2081/92
"ACEITE DE LA RIOJA"
Č.: ES/00327/21.08.03
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména údaje o producentech produktů s dotyčným CHOP nebo CHZO, naleznete v úplné verzi specifikace produktu, kterou je možno získat na národní úrovni nebo od příslušných útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu
Název: _BAR_ Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada – Dirección General de Alimentación – Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de Espańa. _BAR_
Adresa: _BAR_ Infanta Isabel, 1 E-28071 – Madrid _BAR_
Telefon: _BAR_ (34-941) 347 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34-941) 347 54 10 _BAR_
2. Skupina
2.1.Název: _BAR_ "Asolrioja" Asociación de Trujales y Olivicultores de La Rioja. _BAR_
2.2.Adresa: _BAR_ C/ Gran Vía, no. 14, 8oA.
Logrońo. La Rioja _BAR_
Telefon: _BAR_ 655 93 89 80 _BAR_
2.3.Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé (X) ostatní () _BAR_
3. Druh produktu
Extra panenský olivový olej. Třída 1.5.- Tuky (máslo, margarín, oleje, atd.).
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Aceite de La Rioja"
Popis:
Olej získaný z plodů olivovníku (oliva), získaný výhradně mechanickými metodami či postupy zahrnujícími lisování za podmínek, zejména teplotních, které nevedou ke změně jakosti oleje s bezvadnou chutí a obsahem volných mastných kyselin, vyjádřeným obsahem kyseliny olejové nepřekračujícím 0,8 g na 100, s výjimkou olejů získaných pomocí rozpouštědel nebo reesterifikací a bez jakéhokoli smíchání s oleji jiných druhů nebo olivovým olejem získaným jiným způsobem.
Chráněné oleje jsou extra olivové panenské oleje čistého vzhledu bez jakékoli stopy závoje, zákalu nebo nečistoty, která by bránila ocenění jejich průhlednosti.
Jejich zelená barva s několika odstíny může přecházet od intenzivní světle zelené do intenzivní tmavě zelené.
Nevykazují žádný druh vady, mají dostatečně intenzivní kladné vlastnosti a vykazují sladkou a lehce pikantní chuť, ovocnou na začátku kampaně, s lehkým náznakem mandlí, bez trpkosti.
Po uzrání vykazuje "Aceite de La Rioja" tyto fyzikálně chemické vlastnosti: Kyselost nepřesahuje 0,8, absorpce v ultrafialovém pásmu (K 270) nepřesahuje 0,20, absorpce v ultrafialovém pásmu (K 232) nepřesahuje 2,50, peroxidové číslo mEkv O2 nepřesahuje 15, vlhkost a těkavé látky v sušárně při 105 °C nepřesahují 0,1 %, nečistoty nerozpustné v petroléteru 1C nepřesahují 0,1 %, střední organoleptické vyhodnocení vady (Md), Md = 0 a průměrné organoleptické vyhodnocení ovocného znaku (Mf), Mf < 0.
Zeměpisná oblast: Oblast produkce je totožná s oblastí konzervace, extrakce a balení a pokrývá 503388 ha v autonomním společenství La Rioja.
Důkaz původu:
Zemědělské podniky a/nebo háje, lisovny a stáčírny, které se nacházejí ve vymezené oblasti, odkud pochází surovina a kam je dopravována k pozdějšímu zpracování, musí být zapsány v příslušných rejstřících sdružení "Asolrioja".
Tyto zemědělské podniky nebo háje, lisovny a/nebo stáčírny, podléhají nejen svému vlastnímu kontrolnímu systému, ale také externí kontrole prováděné I.C.A.R. a/nebo vnějším kontrolním subjektem najatým sdružením "Asolrioja" a uznaným příslušným orgánem (Consejería de Agricultura, Ganadería y Desarrollo Rural vlády z La Rioja), jehož povinností je dodržovat normu UNE EN 45.004 k nestrannému ověření skutečnosti, že chráněný extra panenský olivový olej splňuje podmínky stanovené v nařízení a specifikaci.
Všechny zemědělské podniky nebo háje, lisovny a/nebo stáčírny jsou povinné požádat sdružení o zápis do "Plánu kontroly". I.C.A.R a/nebo schválený vnější kontrolní subjekt vyhodnotí tuto žádost prostřednictvím auditu pro zápis a po ověření shody, může zájemce získat zápis do příslušného rejstříku sdružení, které bude pověřeno jeho stálou aktualizací.
Později I.C.A.R. a/nebo vnější kontrolní subjekt sestaví "Plán auditu", podle něhož se vypracuje zpráva, která je vyhodnocena stejným ústavem pro potravinářskou jakost.
Pokud je rozhodnutí příznivé, je na výrobek vydáno osvědčení, které zaručí, že je na trh dodáván pouze extra panenský olivový olej s osvědčením o původu, který uspěl při všech kontrolách v průběhu procesu.
Je také sestaven koordinační výbor, který zaručí nestrannost, jak ze strany výše uvedeného sdružení, tak ze strany I.C.A.R. a/nebo oprávněného vnějšího kontrolního subjektu.
Vysledovatelnost produktu je zaručena jeho identifikací v každé etapě jeho produkce a prodeje.
Způsob produkce:
Zdravotní stav ovoce, datum sklizně a stále modernější techniky použité při zpracování zajišťují dobrou jakost ovoce z produkční oblasti a následovně i oleje získaného z tohoto ovoce.
Produkce a intenzita stínu olivovníku jsou přiměřené vegetativnímu stavu háje.
Sklizeň je prováděna vždy pečlivě a výroba chráněných olejů je realizována výhradně ze zdravého ovoce sklizeného přímo ze stromu, které dosáhlo správného stupně zralosti.
Všechny lisovny a stáčírny musí mít k dispozici systém zaručující oddělenou vykládku ovoce určeného k výrobě extra panenského olivového oleje "Aceite de La Rioja" nebo uvedeného oleje a zbytku, čímž se vyloučí případné směsi.
Musí mít také k dispozici odpovídající prostory pro skladování oliv nebo chráněného oleje před jejich manipulací.
Lisování oliv musí být provedeno nejdéle 48 hodin po jejich sklizni, čímž se vyloučí nahromadění oliv a jejich zkysnutí.
V průběhu extrakce, nesmí být nikdy překročena teplota 30 °C v systému lisu a 45 °C v systému odstřeďování.
Délka hnětení nesmí nikdy přesáhnout 60 minut a teplotu 30 °C; nesmí být proveden více než jeden cyklus hnětení.
Extra panenský olivový olej "Aceite de La Rioja" nesmí být nikdy podroben procesu rafinace.
Skladování chráněného oleje musí probíhat v podmínkách, které zajišťují tu nejlepší konzervaci, nejlépe v nádržích z nerezové oceli nebo v bateriích a/nebo kovových nádržích, jejichž vnitřní povrch je pokryt vrstvou keramiky, epoxidové pryskyřice nebo jakéhokoli inertního materiálu vhodného pro potravinářský průmysl.
Tyto nádrže musí být hermeticky uzavřené a musí mít mírnou a stálou teplotu nepřesahující 22 °C.
Olej smí být stáčen pouze pokud odpovídá fyzikálně chemickým vlastnostem uvedeným v odstavci 4.2 a pokud vyhoví organoleptické zkoušce provedené výborem pro jakost.
Aby byla zachována jakost a zaručena vysledovatelnost a kontrola chráněného produktu, musí všechny procesy výroby, přejímky, zpracování a stáčení proběhnout ve vymezené zeměpisné oblasti.
Souvislost:
Historická souvislost: Olivový olej, ceněný dnes díky kvalitám středozemní diety, je tradičně používán ve stravování v La Rioja, kde také slouží pro přípravu náplastí a provádění masáží.
Věřící jej nalévali do lamp v poustevnách a svatyních, aby byl spotřebován a natírán na bolestivá místa za doprovodného vzývání panen.
U zemědělců z La Rioja je rozsekaná a okořeněná oliva již léta konzumovaná jako aperitif a konzervovaná v lednové vodě se solí, tymiánem, stroužky česneku a pomerančovou kůrou se pojídá při svačině.
Jako první praktikovali extrakci šťávy z oliv lisováním v La Rioja již Římané.
Důkazy o tom poskytuje římské vyrovnávací závaží nalezené v Murillo de Río Leza a nádrž na olej objevená v jedné lisovně v Alfaru se dvěma velkými skvrnami od oleje.
Již v 18. století lze najít písemné zprávy o pěstování oliv, jedinou skutečně organizovanou kulturu v této provincii, a o bateriích, kde byly zpracovávány: ze 42 baterií v La Rioja se jejich počet snížil na 39 v roce 1861 a vzrostl na 64 v roce 1945, a poté až na 81 v roce 1953. Existovala též 1 továrna na extrakci oleje z pokrutin, 4 továrny na průmyslové mýdlo a 6 na běžné mýdlo, které používaly olivový olej pro vytváření svých výrobků.
V průběhu téhož století podtrhuje Berceo také existenci oleje z La Rioja, který byl exportován do Indie a na sever Evropy.
Madoz, "Diccionario Geográfico Estadístico Histórico de Espańa y sus Posesiones de Ultramar" (Zeměpisný statistický historický slovník Španělska a jeho zámořských kolonií) upozorňuje na význam vývozu oleje v Alfaro v letech 1846 – 1850.
Přírodní faktory: Olivové háje v La Rioja se nacházejí převážně na hnědozemi, která ve vrchních vrstvách obsahuje málo humusu, je bohatá na vápník, jíly, naplaveniny a písky a bez nepropustné vrstvy, což zajišťuje dostatečné odvodnění a omezený růst, zejména ve fázi dozrávání dřeva, a tím i uspokojivou hormonální rovnováhu, která pak má vliv na jakost zde vyrobených olejů. Půda zajišťuje ovoci větší obsah oleje, vícemocných fenolů, antokyanů a aromat, stejně jako snížení pH, kyseliny jablečné, hořčíku a bylinný charakter.
Jiný úrodnější typ půdy by vyvolal nadměrný a nežádoucí delší růst, dokonce i během období zrání oliv, což by zpozdilo jejich zbarvení a vedlo by k nedostatečné zralosti.
Kromě toho by nastalo více problémů se stínem z důvodu hustoty listů a olistění vegetace a většího množství houbových onemocnění, způsobujících ztrátu jakosti.
Mírné středozemní podnebí s určitým stupněm kontinentality, mírnou zimou, dlouhými a teplými léty a nízkým, ale pro přiměřený vývoj této kultury dostatečným množstvím srážek, velkým množstvím světla a malými změnami teploty mezi dnem a nocí, které převládá v chráněné zeměpisné oblasti, je ideální pro přiměřený růst olivovníku, protože zajišťuje zvýšení obsahu oleje, lepší chuť ovoce a snižuje jejich celkové kyselosti.
Nízké teploty v zimě, hodiny chladu, které jsou mimo jiné nutné pro rozkvět a pozdější tvoření plodů olivovníku, probíhají během vegetativního klidu stromu bez listů a plodů, v době, kdy je schopen odolávat teplotám až -10 °C. Po zimním klidu potřebuje olivovník pro správný vývoj světlo a teploty mezi 10 a 25 stupni.
Tímto způsobem mu středozemní podnebí ve vymezené oblasti zaručuje dostatek světla a tepla bez nadměrných teplot, které by zastavily fotosyntézu a vyvolaly chřadnutí listů kvůli nedostatečné kompenzaci odparu z listů přívodem z kořenů.
Zvýšení teplot obvyklé pouze během období zrání má také pozitivní vliv na syntézu antokyanů.
Mezi další velmi důležité činitele pro zajištění dobré sklizně a tím i dobrého oleje patří pěstitel, který svou úzkostlivou péčí harmonizuje veškeré přírodní schopnosti oblasti.
Pěstitelé oliv v této oblasti mají hluboké znalosti o olivovníku a používají tradiční techniky pěstování určené pro získání vyváženého olivovníku, který je dokonale přizpůsoben produkci jakostního oleje.
Název: _BAR_ Instituto de Calidad Agroalimentaria de La Rioja. _BAR_
Adresa: _BAR_ Avda. de La Paz, 8-10, E-26071, Logrońo (LA RIOJA) _BAR_
Telefon: _BAR_ 941 29 16 00 _BAR_
Fax: _BAR_ 941 29 16 02 _BAR_
Označování: Na označení musí být povinně obsažen Denominación de origen Protegida "Aceite de La Rioja".
- základní zákon 3/1982 ze dne 9. června o statutu autonomie La Rioja (upravený základními zákony 3/1994 ze dne 24. března a 2/1999 ze dne 7. ledna),
- zákon 3/1995 ze dne 8. března o právním režimu vlády a veřejné administrativy Autonomního společenství La Rioja,
- zákon 30/1992 ze dne 26. listopadu o právním režimu veřejných administrativ a společném administrativním řízení,
- rozhodnutí ze dne 25. ledna 1994, kterým se upravuje vztah mezi španělskými právními předpisy a nařízením (EHS) č. 2081/92, o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin,
- Královská vyhláška 1643/99 ze dne 22. října upravující postup ve věci podávání žádostí o zápis do Rejstříku Společenství chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
[1] Evropská komise – Generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 172/10)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 51 _BAR_ 1 _BAR_ 17. 2. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě – Přezkum hospodaření Evropského rozvojového fondu a návrh na uvolnění zbývajících podmíněných zůstatků 9. evropského rozvojového fondu _BAR_
KOM(2005) 63 _BAR_ _BAR_ 23. 2. 2005 _BAR_ Zpráva Komise založená na článku 34 rámcového rozhodnutí Rady ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy _BAR_
KOM(2005) 75 _BAR_ _BAR_ 7. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Evropská iniciativa pro růstStudie proveditelnosti nástroje k provádění – záruk EU za úvěry získané na dopravní projekty v rámci transevropské dopravní sítě (TEN) _BAR_
KOM(2005) 94 _BAR_ _BAR_ 16. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Zelená kniha "Nová mezigenerační solidarita jako odpověď na demografické změny" _BAR_
KOM(2005) 115 _BAR_ 1 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zlepšit zdraví, bezpečnost a důvěru občanů: strategie v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele _BAR_
KOM(2005) 120 _BAR_ _BAR_ 31. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Restrukturalizace a zaměstnanost Předvídání restrukturalizací a doprovodná opatření pro rozvoj zaměstnanosti: úloha Evropské unie _BAR_
KOM(2005) 132 _BAR_ _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Urychlení procesu směřujícího k dosažení rozvojových cílů tisíciletí – Přínos Evropské unie _BAR_
KOM(2005) 134 _BAR_ _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: Soudržnost politik v zájmu rozvoje Jak urychlit pokrok směrem k dosažení rozvojových cílů tisíciletí _BAR_
KOM(2005) 153 _BAR_ _BAR_ 20. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Posílení schopnosti EU reagovat na katastrofy a krize ve třetích zemích _BAR_
KOM(2005) 172 _BAR_ _BAR_ 27. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Dodržování Listiny základních práv v legislativních návrzích Komise _BAR_
KOM(2005) 175 _BAR_ _BAR_ 29. 4. 2005 _BAR_ Zpráva Evropské komise Radě a Evropskému parlamentu – Zpráva o vývoji, ověřování a právním přijímání alternativních metod k testování kosmetických prostředků na zvířatech (2004) _BAR_
KOM(2005) 195 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Sdělení o vzájemném uznávání soudních rozhodnutí v trestních věcech a o posílení vzájemné důvěry mezi členskými státy _BAR_
KOM(2005) 207 _BAR_ _BAR_ 30. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Výroční zprávy členských států o chováních, která vážně porušila pravidla společné rybářské politiky v roce 2003 _BAR_
KOM(2005) 208 _BAR_ _BAR_ 23. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Evropská politika v oblasti vesmíru – předběžné prvky _BAR_
KOM(2005) 217 _BAR_ 1 _BAR_ 25. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a radě o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství _BAR_
KOM(2005) 217 _BAR_ 2 _BAR_ 25. 5. 2005 _BAR_ Doporučení Komise o nezávislosti, bezúhonnosti a odpovědnosti vnitrostátních statistických úřadů a statistického úřadu Společenství _BAR_
KOM(2005) 218 _BAR_ _BAR_ 25. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Předloha Prohlášení o hlavních zásadách pro udržitelný rozvoj _BAR_
KOM(2005) 222 _BAR_ 1 _BAR_ 25. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě týkající se jednání o přistoupení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) k mezinárodní rámcové dohodě mezi členy Mezinárodního fóra IV. generace na poli jaderného výzkumu _BAR_
KOM(2005) 223 _BAR_ _BAR_ 31. 5. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o pokroku pilotních studií uvedených v čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 ze dne 25. listopadu 2002 o statistice odpadů _BAR_
KOM(2005) 233 _BAR_ _BAR_ 3. 6. 2005 _BAR_ Zpráva Komise – Výroční zpráva o činnostech v rámci výzkumu a technického rozvoje
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 172/12)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 51 _BAR_ 2 _BAR_ 17. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o mobilizaci druhého přídělu 250 milionů EUR z podmíněné částky 1 miliardy EUR z 9. ERF k použití na druhou splátku facility pro vodohospodářská zařízení _BAR_
KOM(2005) 51 _BAR_ 3 _BAR_ 17. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uvolnění a použití částky 18 milionů EUR z podmíněné částky 1 miliardy EUR z 9. ERF k použití na pokrytí financování národního orientačního programu pro Východní Timor na období 2006 – 2007 _BAR_
KOM(2005) 51 _BAR_ 4 _BAR_ 17. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uvolnění a použití zůstatku ve výši 482 milionů EUR z podmíněné částky 1 miliardy EUR z 9. evropského rozvojového fondu pro spolupráci s africkými, karibskými a tichomořskými zeměmi _BAR_
KOM(2005) 51 _BAR_ 5 _BAR_ 17. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má přijmout Společenství v rámci Rady ministrů AKT-ES a který se týká použití rezervy obálky na dlouhodobý rozvoj a rovněž zdrojů z investiční facility 9. evropského rozvojového fondu na financování Energetické iniciativy EU, pro účely příspěvků na finanční facilitu pro řízení mezinárodních komoditních rizik, přizpůsobování se novým hygienickým a rostlinolékařským předpisům EU, posilování Africké unie a příspěvku na Iniciativu urychleného vzdělání pro všechny _BAR_
KOM(2005) 51 _BAR_ 6 _BAR_ 17. 2. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má přijmout Společenství v rámci Rady ministrů AKT-ES a který se týká použití obálky na dlouhodobý rozvoj a rovněž zdrojů z investiční facility 9. evropského rozvojového fondu na druhý příděl do facility AKT-EU pro vodohospodářská zařízení _BAR_
KOM(2005) 106 _BAR_ _BAR_ 31. 3. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 297/95 o poplatcích, které se platí Evropské agentuře pro hodnocení léčivých přípravků _BAR_
KOM(2005) 113 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se zřizuje Nástroj pro rychlou reakci a připravenost na mimořádně vážné události _BAR_
KOM(2005) 115 _BAR_ 2 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí akční program Společenství v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele (2007 – 2013) _BAR_
KOM(2005) 116 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se pro období 2007 – 2013 stanoví program "Občané pro Evropu" na podporu aktivního evropského občanství _BAR_
KOM(2005) 117 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví finanční opatření Společenství pro provádění společné rybářské politiky a pro oblast mořského práva _BAR_
KOM(2005) 131 _BAR_ 1 _BAR_ 8. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu protokolu k dohodě mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku _BAR_
KOM(2005) 131 _BAR_ 2 _BAR_ 8. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k dohodě mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku _BAR_
KOM(2005) 140 _BAR_ _BAR_ 14. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o splnění podmínek stanovených v článku 3 Dodatkového protokolu k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé, pokud jde o prodloužení období podle čl. 9 odst. 4 protokolu 2 k Evropské dohodě _BAR_
KOM(2005) 154 _BAR_ _BAR_ 20. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik _BAR_
KOM(2005) 168 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady ohledně dočasného používání a prodeje geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L. linie MON 810) v Rakousku podle směrnice 2001/18/ES _BAR_
KOM(2005) 182 _BAR_ _BAR_ 4. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 131/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Súdánu _BAR_
KOM(2005) 183 _BAR_ 1 _BAR_ 4. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o revizi Dohody o vzájemném uznávání v souvislosti s posuzováním shody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací _BAR_
KOM(2005) 183 _BAR_ 2 _BAR_ 4. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o revizi Dohody o vzájemném uznávání v souvislosti s posuzováním shody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací _BAR_
KOM(2005) 185 _BAR_ 1 _BAR_ 3. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podepsání Dohody, kterou se mění Dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, jménem Společenství _BAR_
KOM(2005) 185 _BAR_ 2 _BAR_ 3. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody, kterou se mění Dohoda o partnerství podepsaná v Cotonou dne 23. června 2000 mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé _BAR_
KOM(2005) 187 _BAR_ _BAR_ 12. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uzavření Protokolu, kterým se na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2010 stanoví rybolovná práva na lov tuňáků a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Komorskou federativní islámskou republikou o rybolovu při pobřeží Komor _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 1 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí, pokud jde o funkční období výkonného ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 2 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 3 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, pokud jde o funkční období ředitele a náměstka ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 4 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání, pokud jde o funkční období ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 6 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 40/94, pokud jde o funkční období prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 7 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2100/94, pokud jde o funkční období prezidenta Odrůdového úřadu Společenství _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 8 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2965/94 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie, pokud jde o funkční období ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 9 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1035/97, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie, pokud jde o funkční období ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 10 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro bezpečnost potravin _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 11 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 851/2004 o zřízení Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí, pokud jde o funkční období ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 12 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropské agentury pro léčivé přípravky _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 13 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1321/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele Evropského úřadu pro dohled nad GNSS _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 14 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2062/94 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, pokud jde o funkční období ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 15 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost, pokud jde o funkční období výkonného ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 16 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 1592/2002, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a ředitelů Evropské agentury pro bezpečnost letectví _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 17 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 881/2004 o zřízení Evropské agentury pro železnice, pokud jde o funkční období výkonného ředitele _BAR_
KOM(2005) 190 _BAR_ 18 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2007/2004, pokud jde o funkční období výkonného ředitele a náměstka výkonného ředitele Evropské agentury přo řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie _BAR_
KOM(2005) 191 _BAR_ 1 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dodatkového protokolu k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem v důsledku rozšíření Evropské unie _BAR_
KOM(2005) 191 _BAR_ 2 _BAR_ 13. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dodatkového protokolu k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem v důsledku rozšíření Evropské unie _BAR_
KOM(2005) 193 _BAR_ _BAR_ 17. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady rozšiřující konečná antidumpingová opatření uložená nařízením Rady (ES) č. 1470/2001 na dovozy elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) pocházejících z Čínské lidové republiky na dovozy stejných výrobků zasílaných z Vietnamské socialistické republiky, Pákistánské islámské republiky a Filipínské republiky _BAR_
KOM(2005) 194 _BAR_ _BAR_ 18. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2092/91 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin _BAR_
KOM(2005) 197 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o správě určitých omezení dovozu některých výrobků z oceli z Republiky Kazachstán _BAR_
KOM(2005) 222 _BAR_ 2 _BAR_ 25. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o jednání o přistoupení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) k mezinárodní rámcové dohodě mezi členy Mezinárodního fóra IV. generace na poli jaderného výzkumu _BAR_
KOM(2005) 226 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o rovnocennosti kontrol metod udržovacího šlechtění prováděných ve třetích zemích _BAR_
KOM(2005) 238 _BAR_ _BAR_ 6. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 3317/94, pokud jde o převod žádostí o licence k rybolovu na třetí země _BAR_
KOM(2005) 254 _BAR_ _BAR_ 15. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2505/96 o otevření a správě autonomních celních kvót Společenství pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky _BAR_
KOM(2005) 264 _BAR_ 1 _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Austrálie o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 264 _BAR_ 2 _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Austrálie o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 268 _BAR_ _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o zastavení přezkumu pro nového vývozce nařízení Rady (ES) č. 1995/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu směsí močoviny a dusičnanu amonného pocházejících mimo jiné z Alžírska _BAR_
KOM(2005) 270 _BAR_ _BAR_ 23. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Ukrajiny o obchodu s některými výrobky z oceli _BAR_
KOM(2005) 271 _BAR_ _BAR_ 23. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uplatňování některých omezení na dovoz některých výrobků z oceli z Ukrajiny _BAR_
KOM(2005) 273 _BAR_ _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření k otevření celní kvóty Společenství pro dovoz živého skotu pocházejícího ze Švýcarska _BAR_
KOM(2005) 283 _BAR_ _BAR_ 27. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo na dovozy ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2005) 289 _BAR_ _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady (ES, EURATOM) kterým se zrušuje nařízení Rad č. 6/66/Euratom, 121/66/EHS, nařízení Rad č. 7/66/Euratom, 122/66/EHS a nařízení Rad č. 174/65/EHS, 14/65/Euratom _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska
(2005/C 174/05)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření v případě dovozu syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Austrálie, Indonésie a Thajska (dále jen "dotčené země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2].
1. Žádost o přezkum
Žádost podalo dne 14. dubna 2005 Mezinárodní sdružení výrobců chemických vláken (CIRFS) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl celkové výroby syntetických polyesterových střižových vláken, který v daném případě činí více než 50 %.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Austrálie, Indonésie a Thajska (dále jen "dotčený výrobek"), který se v současnosti zařazuje do kódu KN 55032000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1522/2000 [3].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Vývozy z Indonésie do jiných třetích zemí, tj. do Čínské lidové republiky, Íránu, Egyptu a Austrálie, jsou údajně uskutečňovány za dumpingové ceny.
Dále jsou údajně za dumpingové ceny uskutečňovány dovozy z Thajska do jiných třetích zemí, tj. do Čínské lidové republiky, Indonésie, Hongkongu, Spojených států amerických, Vietnamu, Indie, Egypta, Bangladéše, Íránu, Nepálu a na Filipíny.
Za takových okolností je zde údajně vysoká pravděpodobnost opakovaného dumpingu z Indonésie a Thajska vůči EU.
V případě Austrálie žadatel tvrdí, že jediného výrobce dotčeného výrobku, který má kapacity pro vývoz, vlastní indonéský výrobce dotčeného výrobku a že tento výrobce v současné době podléhá vyššímu anti-dumpingovému clu v případě Indonésii než v případě Austrálie.
Vzhledem k tomuto propojení podniků, nákladové struktuře australských výrobků a k pravděpodobným vývozním cenám na jiných třetích trzích je údajně i v Austrálii vysoká pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by v důsledku nevyužité kapacity v dotčených zemí pravděpodobně stoupla.
Rovněž tvrdí, že v důsledku platných opatření vztahujících se na dovoz týchž výrobků pocházejících z dotčených zemí dovozy dotčeného výrobku pravděpodobně porostou na jiných tradičních trzích než v EU (tj. v Turecku a Indii).
To vše může vést k tomu, že se do Společenství přesměrují vývozy dotčeného výrobku z jiných třetích zemí.
Žadatel dále tvrdí, že situace výrobního odvětví Společenství je nejistá a že pokud by opatření zanikla, znamenal by jakýkoli opětovný výskyt značného objemu dovozu za dumpingové ceny z dotčených zemí pravděpodobně opakovaný výskyt další újmy pro výrobní odvětví Společenství.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se šetření může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Indonésii a Thajsku
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného do jiných třetích zemí za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývozu a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku. Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě. Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala. Důsledky odmítnutí spolupráce jsou uvedeny v bodě 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005;
- celkový počet zaměstnanců;
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se dotčeného výrobku,
- objem vyjádřený v tunách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Austrálie, Indonésie a Thajska na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. července 2004 do 30. června 2005;
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku. Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě. Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala. Důsledky odmítnutí spolupráce jsou uvedeny v bodě 8 níže.
S cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné, se Komise kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedenou žádost, hodlá Komise provést šetření újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
S cílem umožnit Komisi vybrat vzorek se žádají všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005;
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005;
- objem prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku. Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě. Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala. Důsledky odmítnutí spolupráce jsou uvedeny v bodě 8 níže.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí při šetření spolupracovat.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Indonésii a Thajsku zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Austrálii, všem sdružením vývozců/výrobků, dovozcům zařazeným do vzorku a všem sdružením dovozců, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčených zemí vývozu.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly důkazy.
Komise musí tyto informace a důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich reprezentativní zájmové svazy, reprezentativní organizace uživatelů a reprezentativní organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Zúčastněné strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro zúčastněné strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k uložení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si, pokud se na ně nevztahují ustanovení o výběru vzorků, měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit tak, že se obrátí na Komisi a předloží jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv stanovených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí Komisi ve výše uvedené lhůtě.
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku, při jeho závěrečném výběru ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace významné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [5]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že kterákoli zúčastněná strana předložila nesprávné nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje vůbec nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění proto podle článku 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, může být výsledek pro zúčastněnou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření
11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 175/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: _BAR_ XS27/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region: _BAR_ Podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. a) v regionu Severovýchod Spojeného království _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Delleve Plastics Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 1,085 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 30. května 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. července 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:WRAP _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, Oxon OX16 0AH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory,a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů eur. _BAR_ Nepoužije se _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS79/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Rakousko _BAR_
Region _BAR_ Dolní Rakousko (Spolková země) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Pokyny pro podpory NAFES _BAR_
Právní základ _BAR_ NAFES Förderrichtlinie.
V jednotlivých případech příslušné rozhodnutí dolnorakouské zemské vlády. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,2 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ Nejvýše 0,3 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům.Investiční podpora pro projekty infrastruktury. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům, zejména však ostatní služby.
Kromě zemědělství a dopravních služeb. _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ne _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Landesregierung Niederösterreich, Abteilung Raumordnung und RegionalpolitikEinreich- und Abwicklungsstelle Wirtschaftskammer NÖ _BAR_
Adresa:Landhausplatz 1, A-3109 St. Pölten _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Státní podpora
(Články 87 a 89 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství)
Sdělení zaslané Komisí podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ostatním členským státům a dalším zúčastněným stranám
Státní podpora č. C 31/2002 (ex N 149/2000) – Přechodný režim na trhu s elektřinou – Belgie
(2005/C 175/06)
(Text s významem pro EHP)
Komise dopisem ze dne 27. dubna 2005 informovala Belgii o svém rozhodnutí uzavřít řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
"Belgické orgány v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES Komisi oznámily "Přechodný režim na trhu s elektřinou" dopisem ze dne 3. března 2000, který Komise zaevidovala dne 15. března 2000.
Komise několikrát požádala belgické orgány o dodatečné informace o tomto opatření.
Belgické orgány na tyto otázky odpověděly, naposledy dopisem ze dne 26. února 2002, který Komise zaevidovala dne 28. února 2002.
Dopisem zaslaným belgickým orgánům dne 24. dubna 2002 Komise zahájila řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES s cílem důkladněji přezkoumat tu složku přechodného režimu na trhu s elektřinou, která se týká důchodů zaměstnanců v odvětví elektroenergetiky.
Komise v témž rozhodnutí povolila další dvě složky režimu. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory vzdělávání
(2005/C 176/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT6/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Svobodný stát Sasko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory na školení orientovaného na podnikání určeného pro nezaměstnané osoby, který je financován z prostředků Evropského sociálního fondu a Svobodným státem SaskoZkrácený název: Školicí projekty orientované na podnikání určené pro nezaměstnané _BAR_
Právní základ _BAR_ Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit für die Förderung von aus dem Europäischen Sozialfonds mitfinanzierten Projekten/ Teil II A (in der Fassung vom 12. Ju1i 2001, veröffentlicht im Sächsischen Amtsblatt Nr. 31/2001 vom 02. August 2001, der KOM vorgelegt im August 2001, überarbeitete Fassung im Entwurf vom Februar 2004, Anlage 2)Operationelles Programm (0P) zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen 2000 bis 2006 (CCI-Nr. 1999 DE 16 1 PO 006 genehmigt durch KOM am 12.12.2000, zuletzt geändert mit Entscheidung K(2002) 3511 vom 28.10.2002)Sächsische Hausha1tsordnung § § 23 und 44 (in der Fassung von 10 April 2001, veröffentlicht im Sächsischen Gesetz- und Verordnungsblatt Nr. 5 vom 18. Mai 2001, http://www.recht-sachsen.de/GbI1.htm _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ do 16 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 19. prosince 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2006 (schválení a zahájení projektu)do 31. prosince 2008 (vyplacení) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ne _BAR_
–Zemědělství _BAR_ _BAR_
–Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
–Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
–Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Regierungspräsidien (bis 31.12.2003)Sächsische Aufbaubank – Förderbank – (seit 01.01.2004)Sächsisches Staatesministerium für Wirtschaft und Arbeit _BAR_
Adresado 31. 12. 2003Regierungspräsidium DresdenReferat 35Stauffenbergallee 2D-01099 DresdenRegierungspräsidium LeipzigReferat 35Braustrasse 7D-04107 LeipzigRegierungspräsidium ChemnitzReferat 35Altchemnitzer Strasse 41D-09120 ChemnitzSächsisches Staatesministerium für Wirtschaft und ArbeitAbteilung 3Wilhelm-Buck-Strasse 2D-01099 Dresdenod 1. 1. 2004:Sächsische Aufbaubank – Förderbank –Pirnaische Strasse 9D-01099 DresdenSächsisches Staatesministerium für Wirtschaft und ArbeitAbteilung 3Wilhelm-Buck-Strasse 2D-01099 Dresden _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory pro jeden vzdělávací projekt jednoho podniku přesahuje 1 milion EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT20/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Šeky na vzdělávání – režim podpory s cílem podpořit školení zaměstnanců a podnikatelů v potravinářských a dopravních podnicích ve Flandrech _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 2 april 2004 betreffende de opleidingscheques.(Dit besluit vervangt het besluit van 19 juli 2002 tot wijziging van het besluit van de Vlaamse regering betreffende de opleidingscheques van 14 december 2001, gekend bij de Europese Commissie als steunmaatregel XT 69/02) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 15 milionů EUR na rok 2004 _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006, s ohledem na článek 8 nařízení č. 68/2001. _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano: potravinářství a doprava _BAR_
–Zemědělství _BAR_ Omezeno na odvětví zpracování potravin _BAR_
–Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
–Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
–Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ NázevMinisterie van de Vlaamse GemeenschapAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid – cel opleidingscheques _BAR_
AdresaMarkiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT32/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Brandenburg _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Projekt "Síť pro personální rozvoj Brandenburg – p.net": podpora ministerstva práce, sociálních věcí, zdravotnictví a žen k otevření potenciálu zaměstnávání v brandenburgských podnicích prostřednictvím poskytování poradenství a školení pro strategie personálního rozvoje _BAR_
Právní základ _BAR_ Landeshaushaltsordnung (LHO), § 44 und die dazugehörigen Verwaltungsvorschriften _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,141 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 1. prosince 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
–Zemědělství _BAR_ _BAR_
–Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
–Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
–Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
–Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ NázevLASA Brandenburg GmbH _BAR_
AdresaWetzlarer Straße 54D-14482 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory pro jeden vzdělávací projekt jednoho podniku přesahuje 1 milion EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Státní podpory – Řecko
Státní podpora C 20/2005 (ex NN 70/2004) — Podpory podnikům v okresech Florina a Kilkis (vyhláška ministerstva č. 66336/B.1398 ze dne 14. září 1993 a její změny)
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 176/05)
Dopisem ze dne 7. června 2005 přepsaném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Řecku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou zaslat na následující adresu své připomínky k podpoře, ohledně které zahájí Komise řízení ve lhůtě do jednoho měsíce od data zveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu:
Commission européenne
Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural
Direction H2
Bureau: Loi 130 5/128
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 76 72
Tyto připomínky budou oznámeny Řecku.
Zúčastněná strana, která předloží připomínky, může za předpokladu uvedení důvodů písemně požádat o to, aby nebyla zveřejněna její identita.
SHRNUTÍ
Předmětné vyhlášky stanoví různá podpůrná opatření ve prospěch řemeslných a průmyslových podniků.
Zdá se, že podniky v zemědělském odvětví také využily těchto opatření. Jde o:
a) seskupení nákladných dluhů do nových zvýhodněných půjček s možností odkladu splátek, spojených s půjčkami poskytnutými na investice a/nebo na tvorbu/udržování provozního kapitálu;
b) poskytnutí státní záruky na restrukturalizaci dluhů;
c) použití preferenční sazby dokonce před úrokovým zvýhodněním.
Tato opatření jsou určena podnikům, které se nacházejí v potížích.
Hodnocení
V tomto stadiu je slučitelnost poskytnutých podpor se společným trhem problematická z těchto důvodů:
- když byly řecké orgány požádány, aby podaly vysvětlení o dotyčných podporách, uvedly, že ač neznají přesný počet příjemců, částky dotyčných podpor pravděpodobně spadají pod pravidlo de minimis. Kromě toho, že se do 1. ledna 2005 pravidlo de minimis nevztahovalo na zemědělské odvětví, nemá Komise v tomto stadiu žádný údaj, který by jí dovolil určit v jakém rozsahu by mohly částky přijaté zemědělskými podniky v souladu s vyhláškou č. 66336/B.1398 ve znění pozdějších předpisů spadat do působnosti nařízení Komise (ES) č. 1860/2004, kterým se zavedlo pravidlo de minimis do zemědělského odvětví,
- vzhledem k tomu, že předmětné vyhlášky jsou určeny podnikům, které se nacházejí v potížích, musejí být podpory analyzovány ve světle různých pravidel, která se použila na záchranu a restrukturalizaci podniků, u nichž nastaly obtíže, od vstupu první z výše uvedených vyhlášek v platnost; tedy od 21. září 1993; dostupné informace neumožňují stanovit, zda byla tato pravidla dodržena,
- v zemědělském odvětví dostupné informace stále neumožňují stanovit, zda státní záruka byla poskytnuta podle různých pravidel, která se použila na státní podpory ve formě záruk od 21. září 1993;
- v průmyslovém odvětví a v řemeslném odvětví je pravidlo de minimis určitě použitelné, ale jelikož řecké orgány neznají počet příjemců, jichž se týkají opatření stanovená předmětnými vyhláškami, a jelikož se stropy podpor de minimis vypočítávají na tříleté období, a ne pro přesně stanovenou operaci, není možné stanovit, zda se na podpory stanovené předmětnými vyhláškami může skutečně vztahovat pravidlo de minimis; v takové souvislosti musejí být podpory rovněž analyzovány na základě různých pravidel, která se použila na záchranu a restrukturalizaci podniků, u nichž nastaly obtíže, od 21. září 1993; tedy dostupné informace neumožňují stanovit, zda byla tato pravidla dodržena,
- v těchto odvětvích dostupné informace neumožňují stanovit, zda státní záruka byla poskytnuta podle různých pravidel, která se použila na státní podpory ve formě záruk od 21. září 1993;
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Με την παρούσα, η Επιτροπή έχει την τιμή να πληροφορήσει την Ελλάδα ότι, αφού εξέτασε τις υποβληθείσες από τις αρχές της χώρας σας πληροφορίες, αποφάσισε να κινήσει την προβλεπόμενη από το άρθρο 88, παράγραφος 2, της συνθήκης ΕΚ διαδικασία έναντι των ενισχύσεων που προβλέπονται στις ανωτέρω υπουργικές αποφάσεις.
Διαδικασία
2. Κατά την εξέταση του φακέλου κρατικής ενίσχυσης NN 153/03 σχετικά με τη χορήγηση ενισχύσεων για την εκκαθάριση οφειλών στους Νομούς της Καστοριάς και της Εύβοιας (φάκελος για τον οποίο κινήθηκε η διαδικασία C 23/04), οι υπηρεσίες της Επιτροπής διαπίστωσαν ότι παρόμοιες ενισχύσεις είχαν χορηγηθεί και σε άλλους ελληνικούς Νομούς από το 1993.
3. Με την επιστολή τους, της 22ας Απριλίου 2004, οι υπηρεσίες της Επιτροπής ζήτησαν από τις ελληνικές αρχές πίνακα όλων των αποφάσεων που ελήφθησαν απ' αυτές, καθώς και των τροποποιήσεών τους, από την 1η Ιανουαρίου 1993, σχετικά με την αναδιαπραγμάτευση των οφειλών με υψηλή επιβάρυνση.
4. Με επιστολή της, της 1ης Ιουλίου 2004, η οποία πρωτοκολλήθηκε στις 5 Ιουλίου 2004, η Μόνιμη Αντιπροσωπεία της Ελλάδας στην Ευρωπαϊκή Κοινότητα κοινοποίησε στην Επιτροπή το κείμενο της απόφασης αριθ.
66336/B.1398 της 14ης Σεπτεμβρίου 1993 και τις τροποποιήσεις του, που αφορούν την χορήγηση ενισχύσεων για την αναδιαπραγμάτευση οφειλών με υψηλή επιβάρυνση στους Νομούς Φλώρινας και Κιλκίς.
5. Καθώς όλες οι προβλεπόμενες από τα προαναφερόμενα κείμενα ενισχύσεις έχουν ήδη καταβληθεί, οι υπηρεσίες της Επιτροπής αποφάσισαν να ανοίξουν φάκελο μη κοινοποιηθείσας ενίσχυσης υπ' αριθ.
NN 70/2004.
6. Η παρούσα απόφαση αναφέρεται αποκλειστικά στις ενισχύσεις που χορηγήθηκαν στους νομούς Φλώρινας και Κιλκίς.
Οι ενισχύσεις που καταβλήθηκαν στους άλλους νομούς, που αναφέρονται στις αποφάσεις οι οποίες παρατίθενται στην πιο κάτω περιγραφή, θα εξεταστούν στο πλαίσιο χωριστού φακέλου, όταν θα έχουν κοινοποιηθεί όλα τα νομικά κείμενα που τις αφορούν (έχει ήδη σταλεί στις ελληνικές αρχές σχετικό αίτημα).
Περιγραφή
7. Η υπουργική απόφαση αριθ.
66336/B.1398, της 14ης Σεπτεμβρίου 1993, με την οποία εγκρίνεται η χορήγηση επιδότησης επιτοκίου επί των οφειλομένων υπολοίπων χορηγήσεων από δάνεια για κεφάλαια κίνησης και πάγιες επενδύσεις των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων των νομών Φλώρινας και Κιλκίς, προβλέπει τα ακόλουθα:
- το σύνολο των υφισταμένων μέχρι 30 Ιουνίου 1993 ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών από πάσης φύσεως δάνεια (κεφάλαια κινήσεως και πάγιες εγκαταστάσεις) σε δραχμές ή συνάλλαγμα και από καταπτώσεις εγγυητικών επιστολών σε δραχμές ή συνάλλαγμα των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες και λειτουργούν, ανεξάρτητα από την έδρα της επιχείρησης, στους νομούς Φλώρινας και Κιλκίς, θα αποτελέσει ένα νέο δάνειο που θα εξοφληθεί σε δέκα έτη με ίσες εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές δόσεις ή με ίσες εξαμηνιαίες χρεωλυτικές δόσεις (απλό χρεωλύσιο) και υπολογισμό των τόκων ανά εξάμηνο με το εκάστοτε εφαρμοζόμενο για τη ρύθμιση επιτόκιο,
- το επιτόκιο των ανωτέρω δανείων επιδοτείται με 10 εκατοστιαίες μονάδες από το λογαριασμό του Νόμου 128/75 [1] κατά τα πέντε πρώτα έτη, με την προϋπόθεση ότι ο δανειολήπτης θα έχει καταβάλει προηγουμένως τη δική του συμμετοχή,
- το επιτόκιο του νέου δανείου (κεφάλαια κίνησης και πάγιες εγκαταστάσεις) θα είναι το επιτόκιο των εντόκων γραμματίων Δημοσίου δωδεκάμηνης διάρκειας της εκάστοτε τελευταίας έκδοσης που χρονικά προηγείται της έναρξης κάθε περιόδου εκτοκισμού των δανείων, προσαυξημένο κατά δύο μονάδες,
- οι υπαγόμενες στην απόφαση αυτή οφειλές από δάνεια σε συνάλλαγμα θα ρυθμίζονται αφού δραχμοποιηθούν οι σχετικές οφειλές με τη μέση τιμή fixing της προηγούμενης της ρυθμίσεως ημέρας,
- ως αφετηρία της ρύθμισης για την εφαρμογή των όσων καθορίζει η παρούσα θα λαμβάνεται η ημερομηνία δραχμοποίησης, με την προϋπόθεση ότι η δραχμοποίηση θα έχει πραγματοποιηθεί μέχρι και 30 Ιουνίου 1994,
- οι εγγυητικές επιστολές προκειμένου να υπαχθούν στη νέα ρύθμιση θα πρέπει να έχουν κατατεθεί μέχρι 30 Ιουνίου 1993,
- οι τόκοι και το κεφάλαιο των ρυθμιζομένων οφειλών των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων των νομών Φλώρινας και Κιλκίς είναι εγγυημένοι από το Δημόσιο,
- σε περίπτωση κατά την οποία δεν πληρωθούν δύο συνεχόμενες τοκοχρεωλυτικές δόσεις, το δάνειο θα καθίσταται ληξιπρόθεσμο και απαιτητό και θα παύει η ισχύουσα ρύθμιση,
- οι τόκοι υπερημερίας μέχρι 31.12.1992 για δάνεια πάγιων εγκαταστάσεων και κεφαλαίων κίνησης των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων των νομών Φλώρινας και Κιλκίς θα καλυφθούν από το δημόσιο εντός των ορίων του προϋπολογισμού (μέσω του κοινού λογαριασμού) του νόμου αριθ.
128/75.
8. Η υπαγωγή στις προβλεπόμενες από την απόφαση αυτή ρυθμίσεις υπόκειται στην τήρηση των ακόλουθων προϋποθέσεων:
- οι επιχειρήσεις πρέπει να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση· κρίνεται από τις τράπεζες, οι οποίες διαθέτουν τρίμηνη προθεσμία για να αποφανθούν επί της βιωσιμότητας των επιχειρήσεων,
- οι επιχειρήσεις οφείλουν να έχουν καταβάλει τουλάχιστον το 5 % των τόκων που τους αναλογεί για τα έτη 1991 — 1992, και να έχουν ανταποκριθεί σε αυτή την υποχρέωση μέχρι την ημέρα της ρύθμισης των δανείων (ημερομηνία υπογραφής του νέου δανειακού συμφώνου),
- οι οφειλές πρέπει να προέρχονται από δάνεια που αποδεδειγμένα χρησιμοποιήθηκαν είτε για αγορά παγίων εγκαταστάσεων είτε για κεφάλαιο κινήσεως των επιχειρήσεων,
- ο έλεγχος της εφαρμογής των ανωτέρω ανατίθεται στις αρμόδιες υπηρεσίες του Υπουργείου Εθνικής Οικονομίας και του Υπουργείου Οικονομικών,
- στις περιπτώσεις επιχειρήσεων, επενδύσεις των οποίων έχουν υπαχθεί στους Αναπτυξιακούς Νόμους και έχουν κάνει χρήση τραπεζικών δανείων για την υλοποίησή τους, η εφαρμογή των μέτρων του ανωτέρω σημείου 7 αποκλείει την περαιτέρω επιδότηση του νέου αυτού δανείου των Αναπτυξιακών Νόμων, διότι το νέο αυτό δάνειο δεν αποτελεί ουσιαστικά δάνειο που έχει ληφθεί για την πραγματοποίηση των επενδύσεων κατά την έννοια του άρθρου 11 των Αναπτυξιακών Νόμων,
- στην περίπτωση των βιοτεχνικών δανείων παγίων που επιδοτούνται ήδη βάσει της υπ' αριθ.
2067234 απόφασης, της 31 Οκτωβρίου 1991, με επιδότηση 4 %, η επιδότηση της παρούσας απόφασης (νομών Φλώρινας και Κιλκίς) παρέχεται κατά τη διαφορά για όσο χρόνο διαρκεί η επιδότηση επιτοκίου της προαναφερόμενης απόφασης.
9. Η απόφαση αριθ.
66336/B.1398 της 14ης Σεπτεμβρίου 1993 τροποποιήθηκε από την απόφαση αριθ.
30755/B.1199 της 21ης Ιουλίου 1994, την απόφαση αριθ.
60029/B.1541 της 23ης Σεπτεμβρίου 1994, την απόφαση αριθ.
72742/B.1723 της 8ης Δεκεμβρίου 1994, την απόφαση αριθ.
236/B.22 της 4ης Ιανουαρίου 1995, την απόφαση αριθ.
8014/B.285 της 28ης Φεβρουαρίου 1995, την απόφαση αριθ.
44678/B.1145 της 3ης Ιουλίου 1995, την απόφαση αριθ.
44446/B.1613 της 24ης Δεκεμβρίου 1996, την απόφαση αριθ.
40410/B.1678 της 9ης Δεκεμβρίου 1997, την απόφαση αριθ.
10995/B.546 της 24ης Μαρτίου 1999, την απόφαση αριθ.
12169/B.736 της 22ας Μαρτίου 2000 και την απόφαση αριθ.
35913/B.2043 της 24ης Οκτωβρίου 2000.
10. Με την απόφαση αριθ.
30755/B.1199 της 21ης Ιουλίου 1994 προστέθηκε το εξής εδάφιο μεταξύ του δευτέρου και του τρίτου εδαφίου του κεφαλαίου 1 της απόφασης αριθ.
66336/B.1398 (ή αλλιώς στο πλαίσιο της παρούσας απόφασης, μεταξύ της δευτέρας και της τρίτης περιπτώσεως του σημείου 6):
"Εναλλακτικά, σε όσες επιχειρήσεις επιθυμούν, χορηγείται περίοδος χάρητος για ενάμισυ (1 12) έτος, δηλαδή μέχρι την 31η Δεκεμβρίου 1994, χωρίς επιμήκυνση της συνολικής διάρκειας εξόφλησης των δέκα (10) ετών και υπό τον όρο ότι στην περίπτωση αυτή η οριζόμενη πενταετής επιδότηση του επιτοκίου των ρυθμιζομένων οφειλών θα μειωθεί από 10 εκατοστιαίες μονάδες σε 8,5 εκατοστιαίες μονάδες.
Οι τόκοι της περιόδου χάριτος που βαρύνουν τον δανειολήπτη θα κεφαλαιοποιηθούν στις 31 Δεκεμβρίου 1994· θα προστεθούν στο αρχικό ρυθμιζόμενο κεφάλαιο και θα εξυπηρετηθούν με αυτό ενιαία σε 17 εξαμηνιαίες τοκοχρεωλυτικές δόσεις ή σε 17 ίσες εξαμηνιαίες χρεωλυτικές δόσεις (απλό χρεωλύσιο) και υπολογισμό των τόκων ανά εξάμηνο με το εκάστοτε εφαρμοζόμενο για τη ρύθμιση επιτόκιο.
Η πρώτη δόση θα καταβληθεί την 1.7.1995."
11. Με την απόφαση υπ' αριθ.
60029/B.1541 της 23ης Σεπτεμβρίου 1994 αντικαταστάθηκε το τρίτο εδάφιο του κεφαλαίου 1 της απόφασης υπ' αριθ.
66336/B.1398 (ή αλλιώς, στην παρούσα απόφαση, η τρίτη περίπτωση του σημείου 7) από το εξής κείμενο:
"το επιτόκιο του νέου δανείου (κεφάλαια κίνησης και πάγιες εγκαταστάσεις) είναι ίσο με το επιτόκιο των εντόκων γραμματίων Δημοσίου δωδεκάμηνης διάρκειας της εκάστοτε τελευταίας έκδοσης που χρονικά προηγείται της έναρξης κάθε περιόδου εκτοκισμού των δανείων, προσαυξημένο για μεν τις επιχειρήσεις του νομού Κιλκίς κατά 5 μονάδες, για δε τις επιχειρήσεις του νομού Φλωρίνης κατά δύο μονάδες".
12. Η απόφαση αριθ.
72742/B.1723 της 8ης Δεκεμβρίου 1994 τροποποιεί το μηχανισμό ρύθμισης επαχθών οφειλών, προβλέποντας τις εξής διατάξεις.
Οι επιχειρήσεις που κάνουν χρήση της εναλλακτικής δυνατότητας ρύθμισης οφειλών που προβλέπεται στις κοινές υπουργικές αποφάσεις αριθ.
30755/B.1199 της 21.7.1994 και 2045909/7431/0025 της 26 Αυγούστου 1994, έχουν την ευχέρεια να εξοφλήσουν τους τόκους της περιόδου χάριτος, που τις βαρύνουν αντί να τους κεφαλαιοποιήσουν.
Στην περίπτωση αυτή, η πενταετής επιδότηση του επιτοκίου ορίζεται σε δέκα εκατοστιαίες μονάδες, με την προϋπόθεση ότι η συνολική δαπάνη από την επιδότηση του επιτοκίου, που βαρύνει το λογαριασμό του Ν.
128/75, δεν θα είναι μεγαλύτερη της δαπάνης που αναλογεί σε κάθε μία επιχείρηση όταν κάνει χρήση των διατάξεων των κοινών υπουργικών αποφάσεων αριθ.
30755/B.1199 της 21ης Ιουλίου 1994 και 2045909/7431/0025 της 26ης Αυγούστου 1994.
13. Η απόφαση αριθ.
236/B.22 της 4ης Ιανουαρίου 1995 προβλέπει τα εξής:
- για τις μεταλλευτικές βιομηχανίες του νομού Φλώρινας, το επιτόκιο των νέων δανείων (για κεφάλαια κίνησης και πάγίες εγκαταστάσεις) που προκύπτουν από την εφαρμογή της κοινής υπουργικής απόφασης (Κ.Υ.Α.) αριθ.
66336/B.1398 της 14ης Σεπτεμβρίου 1993 όπως τροποποιήθηκε, ορίζεται ίσο κατ' ανώτατο όριο, με το επιτόκιο των εντόκων γραμματείων του Δημοσίου δωδεκάμηνης διάρκειας της εκάστοτε τελευταίας έκδοσης που χρονικά προηγείται της έναρξης κάθε περιόδου εκτοκισμού των δανείων, προσαυξημένο κατά 5 μονάδες,
- οι ρυθμίσεις δανείων που έχουν γίνει μέχρι την ημερομηνία δημοσίευσης των διατάξεών της με το επιτόκιο που ορίζεται στην Κ.Υ.Α. αριθ.
66336/B.1398 (επιτόκιο ΕΓΔ δωδεκάμηνης διάρκειας προσαυξημένο κατά δύο μονάδες) εξακολουθούν να ισχύουν,
- η κεφαλαιοποίηση των τόκων της περιόδου χάριτος που προβλέπεται από την Κ.Υ.Α. αριθ.
30755/B.1199 της 21ης Ιουλίου 1994 αφορά τους τόκους που βαρύνουν τον δανειολήπτη, ενώ οι τόκοι που βαρύνουν το Δημόσιο καταβάλλονται κανονικά (δεν κεφαλαιοποιούνται).
14. Με την απόφαση αριθ.
8014/B.285 της 28ης Φεβρουαρίου 1995, καθορίζεται η 31η Ιανουαρίου 1995 ως η ημερομηνία δραχμοποίησης των δανείων σε συνάλλαγμα, η οποία αναφέρεται στο ανωτέρω σημείο 6 πέμπτη περίπτωση.
15. Η Κ.Υ.Α. αριθ.
44678/B.1145 της 3ης Ιουλίου 1995 προβλέπει τα εξής:
- σε όσες επιχειρήσεις τα δάνεια των οποίων ρυθμίζονται βάσει των Κ.Υ.Α. αριθ.
1648/B.22/13.1.94 και 66336/B.1398/14.9.93, οι οποίες αδυνατούν να καταβάλουν τη δόση της 1.7.95 παρέχεται ύστερα από τη σύμφωνη γνώμη της δανειοδοτούσας Τράπεζας, η εναλλακτική δυνατότητα παράτασης της περιόδου χάριτος για ένα χρόνο (μέχρι τις 31.12.1995 αντί της 31.12.1994), με τριετή επιμήκυνση της συνολικής διάρκειας ρύθμισης,
- η πρώτη δόση θα καταβληθεί την 1.7.1996,
- οι τόκοι της περιόδου χάριτος που απομένουν μετά την καταβολή των προβλεπόμενων ως κατωτέρω επιδοτήσεων θα κεφαλαιοποιηθούν χωρίς ανατοκισμό, την 31.12.95,
- οι τόκοι των ρυθμισμένων οφειλών καθ' όλη τη διάρκεια της περιόδου χάριτος θα εξακολουθήσουν να επιδοτούνται από το λογαριασμό του Ν.
128/75, όπως μέχρι σήμερα, δηλαδή με 10 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις περιοχής Θράκης και 8,5 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις των νομών Φλώρινας — Κιλκίς,
- μετά τη λήξη της περιόδου χάριτος και μέχρι να συμπληρωθεί η πενταετία από την αφετηρία της ρύθμισης, θα καταβάλλεται επιδότηση επιτοκίου για τις οφειλές που εξυπηρετούνται με ίσες δόσεις κεφαλαίου (απλό χρεωλύσιο) ίση:
α) με 7 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις των νομών Φλώρινας — Κιλκίς·
β) με 6,5 εκατοστιαίες μονάδες για τις οφειλές από τα ίδια διαθέσιμα των τραπεζών και 7 εκατοστιαίες μονάδες για τις οφειλές από δάνειο της ΑΝΕANE 197/78, για τις επιχειρήσεις περιφέρειας Θράκης,
ειδικά για τα δάνεια που εξυπηρετούνται με τοκοχρεωλυτικές δόσεις η επιδότηση μετά τη λήξη της περιόδου χάριτος θα ανέρχεται σε 8 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις νομών Φλώρινας — Κιλκίς και 8,5 εκατοστιαίες μονάδες για τις επιχειρήσεις περιοχής Θράκης,
προϋπόθεση για τα ανωτέρω είναι οι επιχειρήσεις να έχουν καταβάλει τη διαφορά των τόκων που αποτελεί τη δική τους συμμετοχή,
κατ' εφαρμογή της παραγράφου 2 της απόφασης του Υπουργού Οικονομικών αριθ.
2045909 από 24.8.1994 και του τρίτου εδαφίου της παραγράφου α) του αριθ.
32641/B.1245 από 29.7.94, διευκρινιστικού εγγράφου, μπορούν να παραμένουν σε έντοκο λογαριασμό τα ποσά που καταβλήθηκαν από 1.7.1993 και μετά και δεν επαναχορηγήθηκαν, και τα οποία κατά την ημερομηνία καταβολής τους περιόριζαν το υπόλοιπο της οφειλής της 30.6.1993.
16. Η απόφαση αριθ.
44446/B.1613 της 24ης Δεκεμβρίου 1996 προβλέπει τα εξής:
- καθίστανται αμέσως ληξιπρόθεσμα και απαιτητά ολόκληρα τα δάνεια, που προκύπτουν από τη ρύθμιση των αναφερομένων στις αποφάσεις υπ' αριθ.
1648/B.22/ 13.1.1994 και 66336/B.1398/ 14.9.1993, όπως τροποποιήθηκαν και ισχύουν, οφειλών, όταν δεν πληρωθούν τέσσερις συνεχόμενες δόσεις (αντί των τριών που ισχύει) από τις υπαγόμενες στη ρύθμιση επιχειρήσεις των νομών Έβρου, Ροδόπης και Ξάνθης, και τρεις συνεχόμενες δόσεις (αντί των δύο που ισχύει, από τις υπαγόμενες στη ρύθμιση επιχειρήσεις των νομών Φλώρινας και Κιλκις.
17. Η απόφαση αριθ.
40410/B.1678 της 9ης Δεκεμβρίου 1997 προβλέπει τα εξής:
- όσες από τις ληξιπρόθεσμες μέχρι και 1.1.1998 οφειλές των επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες στους νομούς Κιλκίς — Φλώρινας και έχουν υπαχθεί στις διατάξεις της Κ.Υ.Α αριθ.
66336/93 όπως ισχύει, είναι ανεξόφλητες, κεφαλαιοποιούνται την ως άνω ημερομηνία σε ένα (νέο) δάνειο διάρκειας 15 ετών, περιλαμβανομένης περιόδου χάριτος για τα πέντε πρώτα έτη.
Η εξυπηρέτηση του δανείου για τα υπόλοιπα 10 έτη θα γίνει με ίσες εξαμηνιαίες χρεωλυτικές ή τοκοχρεωλυτικές δόσεις,
- οι τόκοι του ως άνω δανείου θα καταβάλλονται στο τέλος κάθε εξαμήνου αρχής γενομένης την 30.6.1998.
Κατ' εξαίρεση οι τόκοι των δύο πρώτων εξαμήνων, εφόσον το επιθυμούν οι επιχειρήσεις, δύνανται να κεφαλαιοποιηθούν και να προστεθούν στο αρχικό ποσό ρύθμισης· οι υπόλοιπες οκτώ εξαμηνιαίες δόσεις της περιόδου χάριτος θα καταβάλλονται στο τέλος κάθε εξαμήνου,
- το επιτόκιο του νέου αυτού δανείου καθορίζεται ίσο με το βασικό επιτόκιο ενήμερης οφειλής για αντίστοιχες κατηγορίες δανείων πλέον περιθωρίου 1,5 %.
Το επιτόκιο αυτό θα επιδοτείται σύμφωνα με τις ισχύουσες αποφάσεις για το τυχόν υπόλοιπο χρονικό διάστημα μέχρι συμπληρώσεως πενταετίας,
- η μη καταβολή έστω και μιας δόσεως απαιτητών τόκων ή τοκοχρεωλυσίων που προκύπτουν από την άνω ρύθμιση θα επιφέρει την ανατροπή των αποτελεσμάτων ρύθμισης και επαναφορά στην προηγούμενη,
- στην παρούσα ρύθμιση υπάγονται και τυχόν βεβαιωμένες από 1.7.1997 οφειλές στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του ελληνικού Δημοσίου από δάνεια που ρυθμίστηκαν με βάση την Κ.Υ.Α.66336/B.1398/ 14.9.1993, ύστερα από την επαναφορά τους στις τράπεζες,
- στα νέα δάνεια που απορρέουν από την παρούσα ρύθμιση θα παρασχεθεί η εγγύηση του Δημοσίου σύμφωνα με τις διατάξεις του Ν.
2322/95,
- οι προϋποθέσεις για την υπαγωγή των επιχειρήσεων στις ρυθμίσεις της παρούσης είναι:
α) οι επιχειρήσεις πρέπει να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση· οι σχετικές μελέτες βιωσιμότητας θα γίνονται από την τράπεζα που έχει το μεγαλύτερο ποσοστό χρηματοδότησης στα πάγια και θα πρέπει να έχουν ολοκληρωθεί το αργότερο εντός δύο μηνών από την έκδοση της παρούσας·
β) οι επιχειρήσεις να έχουν καταβάλει το 15 % των υφισταμένων την 1.1.1998 ληξιπροθέσμων οφειλών.
18. Η απόφαση αριθ.
10995/B.546, της 24ης Μαρτίου 1999 προβλέπει τα εξής:
- παρατείνεται το χρονικό διάστημα για το οποίο παρέχεται η επιδότηση του επιτοκίου στα ρυθμισμένα με βάση την υπ' αριθ.
66336/B.1398/ 14.9.1993 Κ.Υ.Α. όπως ισχύει δάνεια των επιχειρήσεων των νομών Φλώρινας — Κιλκίς για δύο έτη ακόμη,δηλ. μέχρι 30.6.2000,
- για το διάστημα αυτό των δύο ετών θα παρέχεται επιδότηση επιτοκίου ίση με τρεις εκατοστιαίες μονάδες,
- προϋπόθεση για την καταβολή της ως άνω επιδότησης είναι η ενημερότητα (σε κεφάλαιο και τόκους) των ρυθμισμένων οφειλών, που πιστοποιείται από τη χρηματοδοτούσα τράπεζα.
19. Η απόφαση αριθ.
12169/B.736 της 22ας Μαρτίου 2000 προβλέπει τα εξής:
- καθίστανται αμέσως ληξιπρόθεσμα και απαιτητά ολόκληρα τα δάνεια που προκύπτουν από τη ρύθμιση των αναφερομένων στις κοινές αποφάσεις των υπουργών εθνικής οικονομίας και οικονομικών υπ' αριθ.
66336/B.1398/ 14.9.1993 και 40410/B.1678/ 9.12.1997, όπως τροποποιήθηκαν και ισχύουν, οφειλών, όταν δεν πληρωθούν έξι συνεχόμενες δόσεις (αντί των τριών που ισχύει) για τις υπαγόμενες στη ρύθμιση της Κ.Υ.Α 66336/B.1398/ 14.9.1993 οφειλές των επιχειρήσεων των νομών Φλώρινας και Κιλκίς και τρεις συνεχόμενες δόσεις (αντί της μιας που ισχύει) για τις υπαγόμενες στη ρύθμιση της Κ.Υ.Α 40410/B.1678/ 9.12.1997 οφειλές των επιχειρήσεων των νομών Φλώρινας και Κιλκίς.
20. Η απόφαση αριθ.
35913/B.2043 της 24ης Οκτωβρίου 2000 προβλέπει τα εξής:
- όλες οι οφειλές ενήμερες και ληξιπρόθεσμες, μέχρι 30.6.2000, των επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες και λειτουργούν στην Περιφέρεια Θράκης και έχουν υπαχθεί στις διατάξεις των Κ.Υ.Α. 1648/B.22/ 13.1.1994, 40412/B.1677/ 9.12.1997 και 10123/B.507/ 17.3.1999, καθώς και των επιχειρήσεων που είναι εγκατεστημένες και λειτουργούν στους νομούς Φλώρινας και Κιλκίς και έχουν υπαχθεί στις διατάξεις των Κ.Υ.Α. 66336/B.1398/ 14.9.1993 και 40410/B.1678/ 9.12.1997, όπως τροποποιήθηκαν και ισχύουν, κεφαλαιοποιούνται και γίνονται ένα νέο ενιαίο δάνειο, το οποίο θα εξοφληθεί με ίσες εξαμηνιαίες χρεωλυτικές ή τοκοχρεωλυτικές δόσεις, με πρώτη καταβλητέα την 1.7.2001και τελευταία την 31.12.2013.
Οι τόκοι από 1.7 έως 31.12.2000 θα καταβληθούν στη λήξη τους.
Για τις οφειλές σε συνάλλαγμα, προκειμένου να υπαχθούν στη ρύθμιση, θα πρέπει να δραχμοποιηθούν με τιμή fixing της ημέρας της υπογραφής της σύμβασης, η οποία δεν θα πρέπει να είναι μεταγενέστερη της 31.12.2000,
- οι τράπεζες οι οποίες είχαν ρυθμίσει τις οφειλές επιχειρήσεων βάσει των ανωτέρω Κ.Υ.Α. δύνανται κατά την κεφαλαιοποίηση των οφειλών στις 30.6.2000 να διαγράψουν το 25 % του συνόλου των τόκων υπερημερίας,
- ως επιτόκιο ρύθμισης των οφειλών, ορίζεται το εκάστοτε επιτόκιο των εντόκων γραμματίων Ελληνικού δημοσίου (ΕΓΕΔ) δωδεκάμηνης διάρκειας προσαυξημένο κατά 35 %,
- στην ανωτέρω ρύθμιση υπάγονται και οι οφειλές που βεβαιώθηκαν στις ΔΟΥ λόγω κατάπτωσης της εγγύησης του ελληνικού Δημοσίου ύστερα από επαναφορά τους στις τράπεζες, καθώς και οι οφειλές από δάνεια που χορηγήθηκαν με την εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου σε επιχειρήσεις του νομού Φλώρινας, που επλήγησαν από την κρίση στη Γιουγκοσλαβία σύμφωνα με την απόφαση του Υπουργού Οικονομικών αριθ.
2039965/6169/0025/ 6.7.1995 και είχαν υπαχθεί στις διατάξεις της Κ.Υ.Α. 66336/B.1398/ 14.9.1993,
- στα νέα δάνεια που απορρέουν από την παρούσα ρύθμιση θα παρασχεθεί η εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου σύμφωνα με τις διατάξεις του νόμου αριθ.
2322/95,
- μετά τη ρύθμιση θα εξετάζεται η δυνατότητα χορήγησης δανείου κεφαλαίου κίνησης με την εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου μέχρι συνολικού ποσού 100000000 δραχμών (100000000 GRD) κατά επιχείρηση στα πλαίσια των διατάξεων της αριθ.
32576/B.1282/ 9.10.1997 απόφασης του υπουργού Εθνικής Οικονομίας και Οικονομικών,
- σε περίπτωση μη καταβολής δύο δόσεων με αναλογούντες τόκους ή τοκοχρεωλυσίων που προκύπτουν από τη νέα ρύθμιση, ολόκληρο το δάνειο καθίσταται αμέσως ληξιπρόθεσμο και απαιτητό,
- προϋπόθεση για την υπαγωγή των επιχειρήσεων στις ρυθμίσεις της παρούσας απόφασης είναι οι επιχειρήσεις να είναι βιώσιμες.
Μελέτη βιωσιμότητας θα προσκομίζεται στην Τράπεζα που έχει τις περισσότερες οφειλές, η οποία και θα αξιολογεί τη μελέτη.
Σε περίπτωση θετικής αξιολόγησης, η μελέτη θα προσκομίζεται στην 25η Διεύθυνση του Υπουργείου Οικονομικών για έγκριση της ρύθμισης με την εγγύηση του Ελληνικού Δημοσίου.
Αξιολόγηση
21. Δυνάμει του άρθρου 87, παράγραφος 1 της Συνθήκης, ενισχύσεις που χορηγούνται υπό οποιαδήποτε μορφή από τα κράτη ή με κρατικούς πόρους και που νοθεύουν ή απειλούν να νοθεύσουν τον ανταγωνισμό δια της ευνοϊκής μεταχειρίσεως ορισμένων επιχειρήσεων ή ορισμένων κλάδων παραγωγής είναι ασυμβίβαστες με την κοινή αγορά, κατά το μέτρο που επηρεάζουν τις μεταξύ κρατών μελών συναλλαγές.
Στο παρόν στάδιο, το εξεταζόμενο μέτρο φαίνεται να αντιστοιχεί με τον ορισμό αυτό, κατά την έννοια ότι ευνοεί ορισμένες επιχειρήσεις των οποίων ελαφρύνει το βάρος ορισμένων τρεχουσών δαπανών (των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων, σύμφωνα με τον τίτλο της απόφασης αριθ.
69836/B.1461 της 30ης Σεπτεμβρίου 1993, αλλά επίσης, λαμβανομένων υπόψη των πληροφοριών που περιήλθαν στην Επιτροπή, των επιχειρήσεων μεταποίησης και εμπορίας γεωργικών προϊόντων του τομέα των λιπαρών ουσιών), και ότι δύναται να επηρεάσει τις συναλλαγές λόγω της θέσης που κατέχει η Ελλάδα στις αντίστοιχες παραγωγές (για παράδειγμα, στον γεωργικό τομέα και ειδικότερα στις λιπαρές ουσίες, η Ελλάδα είχε το 2000 ποσοστό 21,6 % της κοινοτικής παραγωγής ελιών, και 17,6 % το 2001).
22. Εντούτοις, στις προβλεπόμενες από το άρθρο 87 παράγραφοι 2 και 3 της Συνθήκης περιπτώσεις, ορισμένα μέτρα δύνανται, κατά παρέκκλιση, να θεωρηθούν ως συμβιβάσιμα με την κοινή αγορά.
23. Στη συγκεκριμένη περίπτωση, θα μπορούσε να προταθεί μόνον η παρέκκλιση που προβλέπεται από το άρθρο 87 παράγραφος 3, στοιχείο γ) της Συνθήκης, που αναφέρει ότι δύνανται να θεωρηθούν ότι συμβιβάζονται με την κοινή αγορά οι ενισχύσεις για την προώθηση της αναπτύξεως ορισμένων οικονομικών δραστηριοτήτων ή οικονομικών περιοχών, εφόσον δεν αλλοιώνουν τους όρους των συναλλαγών κατά τρόπο που θα αντέκειτο προς το κοινό συμφέρον.
24. Η Επιτροπή θα ήθελε, πάνω απ' όλα, να τονίσει ότι τα εξεταζόμενα στο πλαίσιο του παρόντος φακέλου μέτρα είναι συνολικά παρόμοια με αυτά που εφαρμόστηκαν στους νομούς Καστοριάς και Εύβοιας, και τα οποία αποτελούν τώρα το αντικείμενο διαδικασίας εξέτασης που κινήθηκε βάσει του άρθρου 88 παράγραφος 2 της συνθήκης, στο πλαίσιο του φακέλου C 23/04 (πρώην NN 153/03).
Συνεπώς, ορισμένες από τις παρακάτω πληροφορίες προέρχονται από το φάκελο αυτό.
25. Σύμφωνα με τις πληροφορίες των οποίων η Επιτροπή έλαβε γνώση, όλα τα ανωτέρω περιγραφόμενα μέτρα ενδεχομένως περιέχουν ορισμένες μορφές κρατικών ενισχύσεων, λαμβανομένου υπόψη του γεγονότος ότι έχουν θεσπιστεί και χρηματοδοτηθεί από τις δημόσιες αρχές (βλ. σημείο 7 δεύτερη περίπτωση και υποσημείωση αριθ.
1):
α) η ομαδοποίηση, στα πλαίσια νέων δανείων δεκαετούς διάρκειας, υφισταμένων μέχρι 30 Ιουνίου 1993 ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών, προερχόμενων από τραπεζικά δάνεια για πάγιες εγκαταστάσεις και για κεφάλαια κίνησης·
β) ο υπολογισμός των τόκων ανά εξάμηνο αντί του τρίμηνου που κανονικά ισχύει για κάθε επιχείρηση που συνάπτει δάνεια·
γ) η εφαρμογή επιτοκίου ισοδύναμου προς αυτό των εντόκων γραμματίων του Δημοσίου δωδεκάμηνης διάρκειας (και αυτό ανεξάρτητα από τον αριθμό των εκατοστιαίων μονάδων προσαύξησης), λαμβανομένου υπόψη του γεγονότος ότι εφαρμόζεται ακόμη μία σημαντική επιδότηση των επιτοκίων· η υφιστάμενη πριν από οποιαδήποτε επιδότηση διαφορά μεταξύ των επιτοκίων που εφαρμόζονται στις υπαγόμενες στη ρύθμιση των οφειλών τους επιχειρήσεις, και των επιτοκίων επιβάλλονται στις άλλες επιχειρήσεις, εμφαίνεται στον παρακάτω συγκριτικό πίνακα [2]:
Ημερομηνία _BAR_ Επιτόκιο των ετήσιων εντόκων γραμματίων δημοσίου %(+ προσαύξηση) _BAR_ Μέσος όρος των κανονικών επιτοκίων(%) _BAR_
30.6.1993 _BAR_ 21,25 + 2 = 23,25 _BAR_ 28,60 _BAR_
31.12.1993 _BAR_ 20,25 + 2 = 22,25 _BAR_
15.7.1994 _BAR_ 20,25 + 2 = 22,25 _BAR_ 27,40 _BAR_
16.12.1994 _BAR_ 17,75 + 2 = 19,75 _BAR_
17.7.1995 _BAR_ 15,50 + 2 = 17,50 _BAR_ 23,10 _BAR_
18.12.1995 _BAR_ 13,90 + 2 = 15,90 _BAR_
1.7.1996 _BAR_ 13,30 + 2 = 15,30 _BAR_ 21 _BAR_
2.12.1996 _BAR_ 11,50 + 2 = 13,50 _BAR_
1.7.1997 _BAR_ 9,60 + 2 = 11,60 _BAR_ 18,20 _BAR_
10.12.1997 _BAR_ 11,30 + 2 = 13,30 _BAR_
1.7.1998 _BAR_ 11,70 + 2 = 13,70 _BAR_ 18,60 _BAR_
2.12.1998 _BAR_ 10,50 + 2 = 12,50 _BAR_
2.7.1999 _BAR_ 8,69 + 2 = 10,69 _BAR_ 15,00 _BAR_
17.12.1999 _BAR_ 8,26 + 2 = 10,26 _BAR_
28.7.2000 _BAR_ 6,22 + 2 = 8,22 _BAR_ 12,33 _BAR_
22.12.2000 _BAR_ 4,59 + 2 = 6,59 _BAR_
30.8.2001 _BAR_ 3,74 + 2 = 5,74 _BAR_ 8,58 _BAR_
13.12.2001 _BAR_ 3,02 + 2 = 5,02 _BAR_
6.6.2002 _BAR_ 3,72 + 2 = 5,72 _BAR_ 7,40 _BAR_
28.11.2002 _BAR_ 2,69 + 2 = 4,69 _BAR_ 7,24 _BAR_
δ) η χορήγηση επιδότησης επιτοκίων κατά δέκα μονάδες επί του συνόλου του ποσού των δανείων, στη διάρκεια των πέντε πρώτων ετών (η επιδότηση υπολογίζεται στα προσαυξημένα επιτόκια που αναφέρονται στη δεύτερη στήλη του ανωτέρω πίνακα)·
ε) η παροχή της εγγύησης του Δημοσίου στους τόκους και στο κεφάλαιο των ρυθμιζομένων οφειλών (αυτό ισχύει για όλα τα δάνεια στα οποία αναφέρεται η παρούσα απόφαση)·
στ) η ανάληψη από το Ελληνικό Δημόσιο των τόκων υπερημερίας μέχρι 31 Δεκεμβρίου 1992 για δάνεια πάγιων εγκαταστάσεων και κεφαλαίων κίνησης των βιομηχανικών και βιοτεχνικών επιχειρήσεων·
ζ) η περίοδος χάριτος στην αποπληρωμή με μικρότερη επιδότηση επιτοκίου, που προτείνεται εναλλακτικά σε σχέση με την προαναφερόμενη στο σημείο δ) επιδότηση·
η) το γεγονός ότι οι τόκοι της περιόδου χάριτος, που βαρύνουν τον δανειοδοτούμενο, κεφαλαιοποιούνται στα πλαίσια του ρυθμιζόμενου δανείου και μπορούν έτσι να τύχουν της εφαρμοζόμενης στο νέο δάνειο επιδότησης επιτοκίου·
θ) οι επιμηκύνσεις των περιόδων χάριτος σε περίπτωση αδυναμίας πληρωμής·
ι) η κεφαλαιοποίηση, χωρίς ανατοκισμό, των τόκων της περιόδου χάριτος που παραμένουν προς πληρωμή·
ια) η ομαδοποίηση των ανεξόφλητων μέχρι την 1η Ιανουρίου 1998 οφειλών σε νέα δάνεια διάρκειας 15 ετών, με περίοδο χάριτος 5 ετών και κεφαλοποίηση των τόκων των δύο πρώτων εξαμήνων, οι οποίες δύνανται να προστεθούν στο κεφάλαιο του δανείου και να καλυφθούν έτσι από τις προαναφερθείσες επιδοτήσεις επιτοκίου·
ιβ) η επιδότηση επιτοκίων στα νέα αυτά δάνεια, διαμορφούμενη σε συνάρτηση με τις προαναφερόμενες στην περιγραφή υπουργικές αποφάσεις, η οποία ίσχυε κατά το χρόνο της ρύθμισης και επιμηκύνθηκε χρονικά·
ιγ) η ομαδοποίηση, στα πλαίσια νέων δανείων διάρκειας 13 ετών, ληξιπρόθεσμων και μη οφειλών στις 30 Ιουνίου 2000, με το επιτόκιο που ισχύει για τα γραμμάτια του Δημοσίου, προσαυξημένο κατά 35 % (βλέπε ανωτέρω συγκριτικό πίνακα).
26. Όλα αυτά τα στοιχεία πιθανών ενισχύσεων πρέπει να τύχουν ανάλυσης από δύο απόψεις: αυτή της εφαρμογής τους στον γεωργικό τομέα και αυτήν της εφαρμογής τους στο βιομηχανικό και βιοτεχνικό τομέα, λαμβανομένων γενικότερα υπόψη των παρατηρήσεων που διατυπώθηκαν από τις ελληνικές αρχές την 1η Ιουλίου 2004, σε απάντησή τους στις ερωτήσεις των υπηρεσιών της Επιτροπής, της 22ας Απριλίου 2004.
Δεδομένου ότι οι ενισχύσεις είναι της ίδιας φύσης με τις εξεταζόμενες στο πλαίσιο του εκκρεμούντος φακέλου C 23/04, οι αμφιβολίες τις οποίες διατυπώνει η Επιτροπή στο πλαίσιο του φακέλου αυτού εξακολουθούν, στο στάδιο αυτό, να ισχύουν.
Οι εν λόγω αμφιβολίες εκτίθενται παρακάτω, τηρουμένων των αναλογιών.
Όσον αφορά τον γεωργικό τομέα
27. Η Επιτροπή σημειώνει ότι, στην επιστολή τους της 1ης Ιουλίου 2004, οι ελληνικές αρχές διευκρίνισαν ότι, σύμφωνα με τα διαθέσιμα στοιχεία, το συνολικό ποσό των επιδοτήσεων επιτοκίου που παρασχέθηκαν στη διάρκεια του διαστήματος εφαρμογής των προαναφερομένων στην περιγραφή υπουργικών αποφάσεων, έφθασε τα 32 εκατομμύρια ευρώ· όσον αφορά τις καταβληθείσες εγγυήσεις του Δημοσίου, αυτές ανήλθαν σε 22 εκατομμύρια ευρώ, από τα οποία το μεγαλύτερο μέρος έχει ήδη επιστραφεί από τους δικαιούχους στο Δημόσιο.
Τέλος, προσέθεσαν ότι δεν διέθεταν αναλυτικά στοιχεία ανά επιχείρηση και νομό, μπορούσαν ωστόσο να εκτιμήσουν ότι ο κύριος όγκος των κατ' αυτόν τον τρόπο χορηγηθεισών ενισχύσεων αφορούσε ποσά τα οποία εμπίπτουν στον κανόνα de minimis (βάσει δε αυτού θα μπορούσαμε να θεωρήσουμε ότι δεν πληρούν όλους τους όρους εφαρμογής του άρθρου 87 παράγραφος 1 της Συνθήκης και δεν συνιστούν, ως εκ τούτου, κρατικές ενισχύσεις).
28. Καθώς πρόκειται για μη κοινοποιηθείσες ενισχύσεις, αυτές θα πρέπει να εξεταστούν με βάση τους ισχύοντες κατά το χρόνο της χορήγησής τους κανόνες και κατευθυντήριες γραμμές, σύμφωνα με τις διατάξεις του σημείου 23.3 δεύτερο εδάφιο των κατευθυντηρίων γραμμών της Κοινότητας όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις στον γεωργικό τομέα [3].
29. Αλλά, κατά τις ημερομηνίες έναρξης ισχύος της απόφασης αριθ.
66336/B.1398 και των τροποποιήσεών της, ο κανόνας de minimis, ο οποίος είχε προσδιοριστεί στο κοινοτικό πλαίσιο των ενισχύσεων στις μικρομεσαίες επιχειρήσεις του 1992 [4], εν είχε εφαρμογή στον γεωργικό τομέα [5].
30. Βεβαίως, θεσπίστηκε ένας κανόνας de minimis, στο πλαίσιο του γεωργικού τομέα, με τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ.
1860/2004 της Επιτροπής, της 6ης Δεκεμβρίου 2004, σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της Συνθήκης ΕΚ στις ενισχύσεις ήσσονος σημασίας στους τομείς της γεωργίας και της αλιείας [6].
Ο εν λόγω κανονισμός, ο οποίος εφαρμόζεται επίσης στις χορηγηθείσες πριν την έναρξη της ισχύος του ενισχύσεις, εφόσον αυτές πληρούν τους όρους των άρθρων 1 και 3, ορίζεται στο άρθρο 3 παράγραφος 2 ότι το σύνολο των ενισχύσεων ήσσσονος σημασίας που χορηγούνται σε οιαδήποτε επιχείρηση δεν μπορεί να υπερβαίνει το ποσό των 3000 ευρώ σε περίοδο τριών ετών, το δε ανώτατο όριο αυτό εφαρμόζεται ανεξάρτητα από τη μορφή ή τον επιδιωκόμενο στόχο των ενισχύσεων.
31. Στο παρόν όμως στάδιο, η Επιτροπή δεν διαθέτει κανένα δεδομένο που να της επιτρέπει να προσδιορίσει το μέτρο κατά το οποίο εισπραχθέντα από τις γεωργικές επιχειρήσεις ποσά, κατ' εφαρμογή της αποφάσεως αριθ.
66336/B.1398 και των τροποποιήσεών της, μπορούν ενδεχομένως να εμπίπτουν στο πεδίο εφαρμογής του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
1860/2004 της Επιτροπής.
32. Λαμβανομένων υπόψη των σκέψεων που αναπτύχθηκαν στα σημεία 27 έως 30, η Επιτροπή δεν δύναται παρά να αμφιβάλει, στο παρόν στάδιο, σχετικά με τη δυνατότητα εφαρμογής του κανόνα de minimis στις χορηγηθείσες στον γεωργικό τομέα ενισχύσεις και, ως εκ τούτου, σχετικά με το συμβιβάσιμό τους με την κοινή αγορά.
33. Πράγματι, σύμφωνα με την απόφαση αριθ.
66336/B.1398, οι επιχειρήσεις θα έπρεπε να είναι βιώσιμες μετά τη ρύθμιση των οφειλών τους (βλέπε ανωτέρω σημείο 8), πράγμα που συνεπάγεται ότι κατά το χρόνο της πράξεως ρύθμισης, οι επιχειρήσεις θα έπρεπε να είναι προβληματικές.
34. Κατά τον χρόνο έναρξης ισχύος της απόφασης αριθ.
66336/B.1398, η Επιτροπή ακολουθούσε την πολιτική να θεωρεί ότι οι ενισχύσεις στις προβληματικές επιχειρήσεις, όπως είναι οι ανωτέρω περιγραφόμενες, συνιστούσαν ενισχύσεις στη λειτουργία, οι οποίες δεν μπορούσαν, καταρχήν, να θεωρηθούν ως συμβιβάσιμες με την κοινή αγορά παρά μόνον εάν πληρούσαν τις κατωτέρω τρεις προϋποθέσεις:
α) οι εν λόγω ενισχύσεις θα έπρεπε να αφορούν χρηματοοικονομικά βάρη δανείων συναφθέντων για τη χρηματοδότηση ήδη πραγματοποιηθεισών επενδύσεων·
β) το σωρευτικό ισοδύναμο επιδότησης των ενισχύσεων που ενδεχομένως είχαν χορηγηθεί κατά τη σύναψη των δανείων και των εν λόγω ενισχύσεων δεν θα μπορούσε να υπερβαίνει τους γενικώς παραδεκτούς συντελεστές, ήτοι:
- για τις επενδύσεις στο επίπεδο της πρωτογενούς γεωργικής παραγωγής: 35 % ή 75 % στις μειονεκτικές περιοχές κατά την έννοια της οδηγίας 75/268/ΕΟΚ,
- για τις επενδύσεις στο επίπεδο της μεταποίησης ή της εμπορίας γεωργικών προϊόντων: 55 % ή 75 % στις περιοχές στόχου 1, για τα σχέδια που είναι σύμφωνα με τα τομεακά προγράμματα ή με κάποιον από τους στόχους του άρθρου 1 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ.
866/90, και 35 % (ή 50 % στις περιοχές στόχου 1) για τα λοιπά σχέδια, στο μέτρο που δεν αποκλείονται βάσει των κριτηρίων επιλογής που αναφέρονται στο σημείο 2 του παραρτήματος της απόφασης 90/342/ΕΟΚ (ή της απόφασης 94/173/ΕΟΚ)·
γ) οι εν λόγω ενισχύσεις θα έπρεπε να ήταν μεταγενέστερες αναπροσαρμογών των επιτοκίων των νέων δανείων που πραγματοποιούνται ώστε να λαμβάνεται υπόψη η διακύμανση των επιτοκίων (το δε ποσό των ενισχύσεων θα έπρεπε να είναι κατώτερο από ή ίσο προς τη διαφορά των επιτοκίων των νέων δανείων) ή θα έπρεπε να αφορούν γεωργικές εκμεταλλεύσεις που να παρέχουν εγγυήσεις βιωσιμότητας, ιδίως στην περίπτωση που τα χρηματοοικονομικά βάρη των υφιστάμενων δανείων είναι τέτοια που να κινδυνεύει η βιωσιμότητα των εκμεταλλεύσεων ή και να κινδυνεύουν να χρεωκοπήσουν.
35. Το 1997, οι προϋποθέσεις αυτές αντικαταστάθηκαν από τις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντήριων γραμμών όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων [7].
Το σημείο 4.4 των εν λόγω κατευθυντήριων γραμμών ορίζει ότι "όσον αφορά τον γεωργικό τομέα, [οι κατευθυντήριες γραμμές] θα αρχίσουν να ισχύουν την 1η Ιανουαρίου 1998 για τις νέες κρατικές ενισχύσεις και για τις υφιστάμενες κρατικές ενισχύσεις ισχύει η ίδια ημερομηνία, σε περίπτωση δε που η Επιτροπή έχει κινήσει στο πλαίσιο αυτό τη διαδικασία του άρθρου 93 (σήμερα άρθρου 88), παράγραφος 2 της Συνθήκης κατά ενός ή περισσοτέρων κρατών μελών, αφότου η Επιτροπή εκδώσει την οριστική απόφαση έναντι του (των) συγκεκριμένου(-ων) κράτους (κρατών) μέλους (μελών) βάσει του άρθρου 93 (σήμερα άρθρου 88) παράγραφος 2 της Συνθήκης".
36. Οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων, του 1997, των οποίων η εφαρμογή παρατάθηκε με την Ανακοίνωση της Επιτροπής του 1998 σχετικά με την παράταση ισχύος των κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων [8], αντικαταστάθηκαν από νέες κατευθυντήριες γραμμές στις 9 Οκτωβρίου 1999 [9].
Στο σημείο 6.3 των νέων αυτών κατευθυντήριων γραμμών, αναφέρεται ότι "τα κράτη μέλη πρέπει να προσαρμόσουν τα καθεστώτα ενισχύσεων διάσωσης και αναδιάρθρωσης που εφαρμόζουν και που παραμένουν σε ισχύ μετά τις 30 Ιουνίου 2000 και να τα ευθυγραμμίσουν με τις … κατευθυντήριες γραμμές … μετά την ημερομηνία αυτή".
Επίσης, "για να μπορέσει η Επιτροπή να ελέγξει την προσαρμογή αυτή, τα κράτη μέλη [πρέπει να της διαβιβάσουν] πριν τις 31 Δεκεμβρίου 1999, κατάσταση με όλα αυτά τα καθεστώτα.
Εν συνεχεία, και εν πάση περιπτώσει, πριν από τις 30 Ιουνίου 2000, πρέπει να της διαβιβάσουν επαρκή στοιχεία που θα της επιτρέψουν να διαπιστώσει κατά πόσον τα καθεστώτα αυτά τροποποιήθηκαν σύμφωνα με τις … κατευθυντήριες γραμμές".
37. Από τις 10 Οκτωβρίου 1999, οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων του 1999 αντικαταστάθηκαν από νέες κατευθυντήριες γραμμές [10].
Σ' αυτές, και συγκεκριμένα στο σημείο 104, ορίζεται:
"104.
Η Επιτροπή θα εξετάζει κατά πόσον συμβιβάζεται με την κοινή αγορά κάθε ενίσχυση διάσωσης και αναδιάρθρωσης η οποία χορηγείται χωρίς την άδειά της και, επομένως, κατά παράβαση του άρθρου 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης, με βάση τις παρούσες κατευθυντήριες γραμμές, εάν η ενίσχυση ή μέρος αυτής χορηγήθηκε χωρίς τη δημοσίευσή τους στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
Όλες τις άλλες περιπτώσεις, η Επιτροπή θα τις εξετάζει με βάση τις κατευθυντήριες γραμμές που ισχύουν κατά το χρόνο χορήγησης της ενίσχυσης."
38. Στη συγκεκριμένη περίπτωση, οι ελληνικές αρχές δεν διευκρίνισαν, στην επιστολή τους της 1ης Ιουλίου 2004, κατά πόσον η υπουργική απόφαση αριθ.
66336/B.1398 και οι τροποποιήσεις της, παρέμεναν σε ισχύ.
Συνεπώς, η Επιτροπή δεν δύναται να αποκλείσει ότι ορισμένες ενισχύσεις καταβλήθηκαν μετά τη 10η Οκτωβρίου 2004, πράγμα που θα δικαιολογούσε να γίνει ανάλυση αποκλειστικά βάσει των κατευθυντηρίων γραμμών του 2004.
Λαμβανομένης όμως υπόψη της αβεβαιότητας που περιβάλλει την εφαρμογή της υπουργικής αποφάσεως αριθ.
66336/B.1398 και των τροποποιήσεών της, μετά τη 10η Οκτωβρίου 2004, η Επιτροπή θα προχωρήσει επίσης σε ανάλυση των ενισχύσεων με βάση όλες τις προαναφερόμενες στα σημεία 35 έως 35 διατάξεις.
Ενισχύσεις που χορηγήθηκαν μεταξύ 21ης Σεπτεμβρίου 1993 [11] και 31ης Δεκεμβρίου 1997
39. Όσον αφορά τους κανόνες που εφαρμόζονται στις κρατικές ενισχύσεις για προβληματικές επιχειρήσεις μεταξύ της ημερομηνίας έναρξης ισχύος της αποφάσεως αριθ.
66336/B0,1398 (την 1η Οκτωβρίου 1993) και 31ης Δεκεμβρίου 1997 (για τους παρατιθέμενους στο σημείο 34 λόγους), η Επιτροπή διαπιστώνει τα εξής:
- οι ενισχύσεις θα έπρεπε να αφορούν αποκλειστικώς δάνεια για επενδύσεις· όμως, στην περίπτωση των εν λόγω μέτρων, τα δάνεια που έχουν υπαχθεί σε ρύθμιση φαίνεται ότι είχαν επίσης ως σκοπό τη σύσταση ή/και τροφοδότηση κεφαλαίων κίνησης,
- στο παρόν στάδιο και λόγω ελλείψεως πληροφοριών, η Επιτροπή δεν γνωρίζει κατά πόσον τα επενδυτικά δάνεια (για πάγιες εγκαταστάσεις) που υπήχθησαν στη ρύθμιση είχαν ήδη τύχει κρατικής ενισχύσεως· της είναι συνεπώς αδύνατο να προσδιορίσει κατά πόσον το ισοδύναμο επιδότησης της ενίσχυσης ή των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν για τα δάνεια παραμένει εντός των αποδεκτών ορίων, δηλαδή στη συγκεκριμένη περίπτωση του 75 % των δαπανών, καθώς φαίνεται ότι στην περίπτωση αυτή έχουν χορηγηθεί ενισχύσεις στον τομέα της μεταποίησης και της εμπορίας γεωργικών προϊόντων (λιπαρές ουσίες) και ότι η Ελλάδα κατατάσσεται στο στόχο 1,
- ελλείψει πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι χρηματοδοτηθείσες από τα δάνεια επενδύσεις που υπήχθησαν στη ρύθμιση ήταν σύμφωνες με τους όρους της αποφάσεως 90/342/ΕΟΚ της Επιτροπής σχετικά με τη θέσπιση των κριτηρίων επιλογής που πρέπει να λαμβάνονται υπόψη για τις επενδύσεις που αφορούν τη βελτίωση των συνθηκών μεταποίησης και εμπορίας των αγροτικών προϊόντων και προϊόντων δασοκομίας [12], όπως επίσης προς τα οριζόμενα από την απόφαση 94/173/ΕΟΚ της Επιτροπής της 22ας Μαρτίου 1994, για την κατάρτιση κριτηρίων επιλογής που πρέπει να ληφθούν υπόψη για τις επενδύσεις όσον αφορά τη βελτίωση των συνθηκών μεταποίησης και εμπορίας των γεωργικών προϊόντων και προϊόντων δασοκομίας και για την κατάργηση της απόφασης 90/342/ΕΟΚ [13].
40. Λαμβανομένων υπόψη των σκέψεων αυτών, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει, στο παρόν στάδιο, σχετικά με την τήρηση των προαναφερομένων στο σημείο 33 προϋποθέσεων, και συνεπώς όσον αφορά το συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά των εν λόγω ενισχύσεων που χορηγήθηκαν μεταξύ 1ης Οκτωβρίου 1993 και 31ης Δεκεμβρίου 1997.
41. Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι, μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό τη μορφή εγγυήσεων, κανόνες που εφαρμόζονταν κατά την ημερομηνία έναρξης ισχύος της αποφάσεως αριθ.
66336/B.1398 [14].
Ενισχύσεις που χορηγήθηκαν μεταξύ 1ης Ιανουαρίου1998 και 30ής Ιουνίου2000
42. Ελλείψει πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι ελληνικές αρχές έχουν προσαρμόσει τα εν λόγω μέτρα ενισχύσεων στις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντήριων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων, του 1997.
43. Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των εν λόγω μέτρων ενίσχυσης με την κοινή αγορά στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου.
44. Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό τη μορφή εγγυήσεων, που ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [15].
Ενισχύσεις που χορηγήθηκαν μεταξύ 1ης Ιουλίου 2000 και 9ης Οκτωβρίου 2004
45. Ελλείψει πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι ελληνικές αρχές έχουν προσαρμόσει τα εν λόγω μέτρα ενισχύσεων στις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντήριων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων, του 1999.
46. Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των εν λόγω μέτρων ενίσχυσης με την κοινή αγορά στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου.
47. Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό τη μορφή εγγυήσεων, που ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [16].
Ενισχύσεις μεταγενέστερες της 9ης Οκτωβρίου 2004
48. Ελλείψει πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον οι ελληνικές αρχές έχουν προσαρμόσει τα εν λόγω μέτρα ενισχύσεων στις διατάξεις των κοινοτικών κατευθυντήριων γραμμών για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων, του 2004.
49. Στο πλαίσιο αυτό και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει για το συμβιβάσιμο των εν λόγω μέτρων ενίσχυσης με την κοινή αγορά στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου.
50. Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό τη μορφή εγγυήσεων, που ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [17].
Όσον αφορά το βιομηχανικό και βιοτεχνικό τομέα
51. Στους δύο αυτούς τομείς, ο κανόνας de minimis στον οποίο παραπέμπουν οι αρχές, όντως εφαρμόζεται.
Εντούτοις, η Επιτροπή διερωτάται πώς οι ελληνικές αρχές μπορούν να εκτιμήσουν ότι τα ποσά ενισχύσεων τα οποία ανέφεραν (βλ. ανωτέρω σημείο 26) υπάγονται στον κανόνα de minimis (ότι δηλαδή χορηγήθηκαν τηρουμένων των όρων που καθορίζονται στα διάφορα προαναφερόμενα στο σημείο 28 κείμενα και στην υποσημείωση της σελίδας 5), στο μέτρο που δεν φαίνεται να γνωρίζουν τον ακριβή αριθμό των δικαιούχων που υπήχθησαν στο καθεστώς (το τελευταίο αυτό σημείο μας υποχρεώνει επίσης να αναρωτηθούμε με ποιον τρόπο ήταν οι ελληνικές αρχές σε θέση να προσδιορίσουν αυτό καθαυτό το ποσό των ενισχύσεων που χορηγήθηκαν) και στο μέτρο που τα ανώτατα όρια τα υπαγόμενα στον κανόνα de minimis υπολογίζονται βάσει τριετούς περιόδου, και όχι σε σχέση με μια μεμονωμένη πράξη.
52. Σε μια τέτοια κατάσταση όπου, στο παρόν στάδιο, είναι αδύνατο να προσδιοριστεί κατά πόσον οι ενισχύσεις που χορηγήθηκαν στις βιομηχανικές και βιοτεχνικές επιχειρήσεις των εν λόγω δύο νομών υπάγονται πράγματι στον κανόνα de minimis, ότι δηλαδή δεν συνιστούν κρατικές ενισχύσεις κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της Συνθήκης, η Επιτροπή οφείλει να διατυπώσει την υπόθεση περί υπάρξεως κρατικών ενισχύσεων και, εξαιτίας αυτού, να προβεί στην ανάλυση των εν λόγω μέτρων με βάση τους οικείους κοινοτικούς κανόνες.
Λαμβανομένων υπόψη των σκέψεων που αναπτύσσονται στο ανωτέρω σημείο 32, οι εν λόγω κανόνες είναι αυτοί που διέπουν τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, από την έναρξη ισχύος της αποφάσεως αριθ.
66336/B.1398, και συγκεκριμένα, κατά σειρά:
α) οι αρχές που διατυπώθηκαν στην Όγδοη έκθεση επί της πολιτικής ανταγωνισμού [18]·
β) οι κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1994 [19], που επιβεβαιώθηκαν, όσον αφορά τους δύο εξεταζόμενους τομείς, από τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1997 [20], και των οποίων η εφαρμογή παρατάθηκε με την ανακοίνωση της Επιτροπής του 1998 όσον αφορά την παράταση των κατευθυντήριων γραμμών σχετικά με τις ενισχύσεις για τη διάσωση και αναδιάρθρωση των προβληματικών επιχειρήσεων [21]·
γ) τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 1999 [22]·
δ) τις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές για τις κρατικές ενισχύσεις στη διάσωση και αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων του 2004 [23].
53. Στο στάδιο αυτό, και λαμβανομένων υπόψη των διαθέσιμων πληροφοριών, η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να προσδιορίσει κατά πόσον η χορήγηση των ενισχύσεων με βάση τις εν λόγω αποφάσεις έγινε τηρουμένων των προαναφερομένων στο σημείο 51 κανόνων, οι οποίοι προβλέπουν ιδίως την κατάρτιση σχεδίων αναδιάρθρωσης.
54. Μέσα σε ένα τέτοιο πλαίσιο, και στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή ασφαλώς αμφιβάλλει σχετικά με το συμβιβάσιμο των εν λόγω ενισχύσεων με την κοινή αγορά.
55. Οι αμφιβολίες αυτές ενισχύονται ακόμη από το γεγονός ότι μέχρι σήμερα, τίποτε δεν επιτρέπει στην Επιτροπή να διαπιστώσει ότι η παρεχόμενη από Δημόσιο εγγύηση για την πράξη ρύθμισης των οφειλών συνάδει με τους κανόνες σε θέματα κρατικών ενισχύσεων που χορηγούνται υπό τη μορφή εγγυήσεων, που ίσχυαν στη διάρκεια της εξεταζόμενης περιόδου [24].
Συμπέρασμα
56. Λαμβανομένων υπόψη όλων των αμφιβολιών που διατυπώθηκαν στην ανωτέρω ανάλυση, η Επιτροπή αποφάσισε να κινήσει τη διαδικασία εξέτασης που προβλέπεται από το άρθρο 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης.
Με βάση τις ανωτέρω εκτιμήσεις, η Επιτροπή καλεί την Ελλάδα, στο πλαίσιο της διαδικασίας του άρθρου 88, παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, να υποβάλει τις παρατηρήσεις της και κάθε χρήσιμη πληροφορία για την αξιολόγηση της ενίσχυσης μέσα σε προθεσμία ενός μηνός από την ημερομηνία παραλαβής της παρούσας επιστολής.
Καλεί δε τις αρχές σας να διαβιβάσουν αμέσως αντίγραφο της επιστολής αυτής στο δυνητικό δικαιούχο της ενίσχυσης.
Η Επιτροπή υπενθυμίζει στην Ελλάδα ότι το άρθρο 88, παράγραφος 3, της συνθήκης ΕΚ έχει ανασταλτικό αποτέλεσμα και παραπέμπει στο άρθρο 14 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
659/1999 του Συμβουλίου, σύμφωνα με το οποίο μπορεί να ζητηθεί η ανάκτηση κάθε παράνομης ενίσχυσης από το δικαιούχο.
Με την παρούσα επιστολή, η Επιτροπή προειδοποιεί την Ελλάδα ότι θα ενημερώσει τους ενδιαφερόμενους με δημοσίευση της παρούσας επιστολής και μιας περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
Θα ενημερώσει επίσης τους ενδιαφερόμενους στις χώρες της ΕΖΕΣ που έχουν υπογράψει τη συμφωνία για τον ΕΟΧ με δημοσίευση σχετικής ανακοίνωσης στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωησης, καθώς και την εποπτεύουσα αρχή της ΕΖΕΣ με αποστολή αντιγράφου της παρούσας επιστολής.
Όλοι οι ανωτέρω ενδιαφερόμενοι θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους μέσα σε προθεσμία ενός μηνός από την ημερομηνία της σχετικής δημοσίευσης."
[1] Ο λογαριασμός αυτός, που ανοίχθηκε στην Τράπεζα της Ελλάδας, τροφοδοτείται από την παρακράτηση επί των χορηγήσεων των εμπορικών τραπεζών.
Κάθε ακάλυπτο ποσό του λογαριασμού αυτού βαραίνει το κράτος (σύμφωνα με τις πληροφορίες που διαθέτει η Επιτροπή, ο λογαριασμός παρέμεινε επί μακρόν ελλειμματικός και, κατά συνέπεια, τροφοδοτείτο από το κράτος).
Στην απόφασή του της 7ης Ιουνίου 1978, στην υπόθέση C 57/86 (Συλλογή.
1988, σ.
439), το Δικαστήριο διαπίστωσε ότι η δραστηριότητα της Τράπεζας της Ελλάδας σε θέματα διαχείρισης και πληρωμών υπόκειτο σε άμεσο κρατικό έλεγχο.
[2] Τα επιτόκια των ετήσιων εντόκων γραμματίων Δημοσίου και τα κοινοτικά επιτόκια κοινοποιήθηκαν από τον καταγγέλλοντα στο πλαίσιο του φακέλου C23/04).
[3] ΕΕ C 232 της 12.8.2000, σ.
17.
[4] ΕΕ C 213 της 19.8.1992, σ.
2.
[5] Ο κανόνας αυτός στη συνέχεια επαναπροσδιορίστηκε, στην ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με τις ενισχύσεις de minimis του 1996 (ΕΕ C 68 της 6.3.1996, σ.
9), και μετά στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ.
69/2001 της Επιτροπής, της 12ης Ιανουαρίου 2001, για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις ενισχύσεις ήσσονος σημασίας (ΕΕ L 10 της 13.1.2001, σ.
30).
[6] ΕΕ L 325 της 23.3.1994, σ.
4.
[7] EE C 283 της 19.9.1997, σ.
2.
[8] ΕΕ C 74 της 19.8.1992, σ.
31.
[9] ΕΕ C 288 της 9.10.1999, σ.
2.
[10] ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ.
2.
[11] Ημερομηνία δημοσίευσης της αποφάσεως αριθ.
66336/B.1398 στην ελληνική Εφημερίδα της Κυβέρνησης, η οποία συμπίπτει με την ημερομηνία έναρξης ισχύος των διατάξεών της.
[12] ΕΕ L 163 της 29.6.1990, σ.
71.
[13] EE L 79 της 23.3.1994, σ.
29.
[14] Πρβλ. επιστολές της Επιτροπής στα κράτη μέλη SG89D/4328 της 5ης Απριλίου 1989 και SG89D/12772 της 12ης Οκτωβρίου 1989 καθώς και σημείο 38 της ανακοίνωσης της Επιτροπής προς τα κράτη μέλη σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 92 και 93 της Συνθήκης και του άρθρου 5 της οδηγίας 80/723/ΕΟΚ της Επιτροπής στις δημόσιες επιχειρήσεις του τομέα μεταποίησης (ΕΕ C 307 της 13.11.1993, σ.
3).
[15] Πρβλ. υποσημείωση 14 + ανακοίνωση της Επιτροπής για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της Συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις με τη μορφή εγγυήσεων (ΕΕ C 71 της 11.3.2000, σ.
14).
[16] Ανακοίνωση της Επιτροπής του έτους 2000 (πρβλ. υποσημείωση 15).
[17] Βλ. υποσημείωση 16.
[18] Ειδικότερα στα σημεία 177, 227 και 228 της εν λόγω έκθεσης.
[19] EE C 368 της 23.12.1994, σ.
12.
[20] Πρβλ. υποσημείωση 7.
[21] Πρβλ. υποσημείωση 8.
[22] Πρβλ. υποσημείωση 9.
[23] Πρβλ. υποσημείωση 10.
[24] Πρβλ. υποσημείωση 15.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 177/12)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č.
2081/92
"ANTEQUERA"
Č. ES: ES/00327/ 26.11.2003
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména údaje o producentech produktů s dotyčným CHOP nebo CHZO, naleznete v úplné verzi specifikace produktu, kterou je možno získat na vnitrostátní úrovni nebo od útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada.
Dirección General de Alimentación.
Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de Espańa. _BAR_
Adresa: _BAR_ Paseo Infanta Isabel, 1E-28071 – Madrid _BAR_
Tel.: _BAR_ (34-91) 347 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34-91) 347 54 10 _BAR_
2. Skupina:
2.1Název: _BAR_ OLEICOLA HOJIBLANCA DE MALAGA, S.C.A. DE 2o GRADO. _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ Carretera de Córdoba, s/nE-29200 Antequera (Málaga)Aptdo.
Correos no 172 _BAR_
Tel.: _BAR_ (34-52) 84 14 51 _BAR_
Fax: _BAR_ (34-52) 84 03 59 _BAR_
2.3Zastoupení: _BAR_ Producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( ) _BAR_
3. Typ produktu:
Extra panenský olivový olej – Třída 1.5 – Tuky
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Antequera"
Popis Typ "Intenzivní chuť": vykazuje nejintenzivnější organoleptické vlastnosti.
Typ "Lehká chuť": vykazuje organoleptické vlastnosti s mírnou intenzitou.
Parametry _BAR_ "Intenzivní chuť" _BAR_ "Lehká chuť" _BAR_
Kyselost (%) _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,5 _BAR_
Peroxidové číslo (m.e.q kyslíku na kg oleje) _BAR_ 10 _BAR_ 15 _BAR_
K270 (Absorbance 270 nm) _BAR_ 0,15 _BAR_ 0,15 _BAR_
Nečistoty (%) _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_
Vlhkost (%) _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_
Zeměpisná oblast:
Produkční oblast se nachází v přirozené oblasti Antequerské nížiny, na západním výběžku andaluských intrabetických nížin.
Na severu je obklopena provinciemi Cordoue a Sévilla, na východě provinciemi Sévilla a Cadiz a provincií Grenada na západě. Jižní hranici tvoří penibetické horské řetězy, které ji oddělují od Malagského pohoří a pohoří Hoya, od údolí Guadalhorce a od oblasti Serranía de Ronda s tím, že všechny tyto oblasti jsou součástí provincie Malaga.
Tato oblast se skládá z pozemků, které se nacházejí v následujících obcích provincie Malaga: Alameda, Almargen, Antequera, Archidona, Campillos, Cańete La Real, Cuevas Bajas, Cuevas de San Marcos, Fuente de Piedra, Humilladero, Mollina, Sierra de Yeguas, Teba, Villanueva de Algaidas, Villanueva del Rosario, Villanueva del Trabuco a Villanueva de Tapia, stejně jako obec Palenciana v provincii Cordoue.
Oblast zpracování a balení odpovídá produkční oblasti.
Důkaz původu: Olivy pocházejí z povolených odrůd olivových hájů, zapsaných v označení původu.
Olej pochází z mlýnů, které se nacházejí v oblasti produkce a které jsou zapsány v rejstřících označení původu. Olej je rovněž skladován v zapsaných mlýnech a balírnách, které disponují vhodným zařízením pro zaručení optimální konzervace.
Kontrolní subjekt (Consejo Regulador) vytvoří plán dohledu zasahující až ke konečnému certifikování olejů.
Číslovaná zadní etiketa, vydaná kontrolním subjektem, zaručuje, že oleje, které nesou označení původu, splňují podmínky specifikace.
Způsob produkce:
Háje jsou uspořádané v řadách, do čtverců a s roztečí nejčastěji 8 x 8 m až 12 x 12 m, každý strom má obvykle tři odnože, toto číslo se však může lišit od 1 a 4.
Největší část olivového háje není zavlažována.
Používané metody pěstování jsou metody používané v oblasti tradičně a šetrné k životnímu prostředí.
Při sklizni se sklízejí zdravé a zralé plody, a to přímo ze stromu pomocí tradičních metod: srážením, mechanickým nebo smíšeným třesením (mechanické srážení a třesení).
Doprava ovoce do olejového mlýna se provádí vždy s volně loženým ovocem na pevných vlečných vozech nebo v kontejnerech.
Lisování se provádí v zapsaných mlýnech a ve lhůtě nejvýše 48 hodin po sběru. Mletí oliv se provádí nepřetržitě pomocí kladivových mlýnů z inertního materiálu, schváleného pro potravinářský průmysl.
Teplota hnětení pasty je regulována, aby nepřekročila v žádném okamžiku 36 °C v nejnepříznivějším bodě.
Jediná povolená přísada je potravinářský talek, řádně homologovaný, používaný v dávce nejvýše 2,5 %.
Dělení fází je prováděno hlavně odstřeďováním.
Oleje, získané druhým odstřeďováním past (získané metodou tzv. "ripasso") nemohou být certifikovány pod označením původu "Antequera".
Teplota vody přidané do usazovací nádrže (vodorovné odstředivky) nesmí přesáhnout 35 °C Teplota vody přidané do vertikálních odstředivek nesmí přesáhnout 35 °C. Usazování olejů trvá nejméně 6 hodin při použití odstřeďování a 36 hodin při použití usazování gravitací.
Extra panenský olivový olej je skladován ve sklepě v nádrži z nerezové oceli, ocelových bateriích nebo nádržích s povrchovou úpravou vhodnou pro potravinářský průmysl.
Nádrže sklepa musí být úplně uzavřeny, musí být k dispozici prostředky na jejich řádné čištění, systém umožňující periodické odvodňování a zařízení na odběr vzorků.
Sklepy musí být klimatizované na vhodnou teplotu, umožňující správnou konzervaci oleje.
Chráněné oleje nesmí být dopravovány volně ložené mimo zeměpisnou oblast produkční oblasti, aby byla zajištěna sledovatelnost a původ produktu.
Oblast zpracování a balení odpovídá produkční oblasti.
Olej je balen v zapsaných balírnách, které se nacházejí v produkční oblasti.
Požadavek na původní balení je jasně zaměřen na ochranu jakosti a pravosti produktu, a v důsledku toho rovněž na pověst označení původu, za něž jsou plně a kolektivně odpovědni držitelé, a není žádných pochyb o tom, že kontroly provedené v produkční oblasti držiteli označení původu jsou pečlivé a systematické a jsou realizovány odborníky s hlubokými znalostmi charakteristik produktu.
Je obtížné se ujistit, zda jsou kontroly potřebné pro zaručení produktu prováděny účinně mimo produkční oblast.
Balírny mají balírnu fyzicky oddělenou od veškerých dalších činností zapsaného podniku a mají systémy zajištění jakosti, od přijetí volně loženého oleje až po expedici baleného oleje, a jsou certifikovány podle normy ISO-9001:2000 a jejích pozdějších revizí.
Balení se provádí do pokovených skleněných nádob nebo keramických nádob pro použití v potravinářském průmyslu.
Souvislost:
Přirozená oblast Antequera se rozkládá na západním výběžku intrabetických andaluských nížin. Vykazuje zvláštní geomorfologické a klimatické charakteristiky.
Oblast zahrnuje nížinnou oblast s mírnou topografií (400 – 600 m nad mořem), obklopenou řadou horských masivů, položených na severu (podbetické Sierry) a na jihu (penibetický systém), které jí zajišťují zvláštní mikroklimatické a půdní podmínky pro olivové kultury.
Olivové háje jsou umístěny na úbočích o nadmořské výšce mezi 400 a 600 metry, na půdách o střední hloubce a velmi jílovitých (20 – 70 % uhličitanů).
Odrůda Hojiblanca je velmi dobře přizpůsobena tomuto typu jílovitých půd, neboť je náročná z hlediska získávání vápníku z půdy.
Na druhé straně, vzhledem k tomu, že je nížina Antequera bez odtoku, což vytvořilo říční terasy na různých úrovních, vykazuje půda velké množství terciálních usazenin, mezi kterými jsou červené jíly, které nabízejí olivovníku vysoké hladiny draslíku a vysoký stupeň retence vlhkosti, což podporuje vegetační podmínky olivovníku, poněvadž více než 90 % plochy věnované této kultuře není zavlažováno.
V oblasti Antequery panuje teplé středozemní podnebí, mírně kontinentální vzhledem k její poloze v intrabetických nížinách Andalusie.
Tato situace vyvolává velké teplotní rozdíly mezi létem a zimou a mezi dnem a nocí.
Nízké teploty, zaznamenané v zimním období, zpomalují období zrání oliv, zejména odrůdy Hojiblanca, což vyvolává změnu profilů kyselosti olejů, zvýšením hladin olejové kyseliny na úkor nasycených a nenasycených mastných kyselin.
Na tyto podmínky prostředí je odrůda Hojiblanca, hlavní odrůda, představující více než 90 % plochy pěstování oliv, dokonale adaptovaná; tato oblast je mimochodem ohnisko šíření této odrůdy v Andalusii.
Zpracování olivového oleje v oblasti Antequery sahá až do římské epochy – 1. až 3. století před n. l. – díky venkovskému systému tvořenému téměř padesáti villae olearias rozloženými v celé oblasti.
Archeologické pozůstatky těchto villae olearias byly studovány M. Romerem (radnice města Antequera) v roce 1998, a umožnily shromáždit římské mlýny se všemi díly popisovanými agronomy klasické historiografie, Plinem a Columellem.
Ve vztahu k těmto římským mlýnům prokazuje objevení zkamenělých jader, zaregistrovaných jako odrůda Hojiblanca Vysokou agronomickou a lesní školou univerzity, přítomnost kultur odrůdy Hojiblanca v této oblasti – která představuje základ označení původu – již téměř 2000 let.
Tento důležitý objev prokazuje, že původ odrůdy Hojiblanca může být vázán na oblast Antequera.
Historické archivy města Antequera odhalují, že v 16. století existovala "obecní rozhodnutí o mlýnech a karafách na olej", schválená městskou radou Antequery v roce 1537 a potvrzená králem Karlem I. Španělským a V. Německým, o několik let později.
Jiná podobná rozhodnutí z roku 1598 byla objevena v jiné obci v oblasti: Archidona.
V roce 1679, se napočítalo v obci Antequera 2400 ha olivových hájů a 61 olejových mlýnů podle katastru otce Francisca Cabrera z řádu Sv. Augustina.
Zlatý věk olivovníku nastal na konci 19. století a v první třetině 20. století, období, které znamenalo velký rozmach olivovníku; plocha osázená olivovníky se podle dobových údajů, shromážděných Generálním ředitelstvím pro španělské zemědělství, zvýšila z 26755 ha v roce 1888 na 44007 ha v roce 1922.
Významný rozmach olivovníku v tomto období se odrazil v rozvoji oblasti průmyslu strojů pro olejové mlýny (lisy, mlýny, hydraulická čerpadla apod.) díky pobytu Beltrána de Lis, inženýra z Valencie, ve městě Antequera v průběhu 70. let 19. století.
Slévárny následovníků Beltrána de Lis (Luna, Alcaide, Herrera a Rodas), specializované na výrobu tohoto typu strojů, dodaly na začátku 20. století mnoho mlýnů a továren na olej na jihu Španělska.
Název "Antequera" se vždy uváděl vedle pečetě výrobce na strojích určených pro olejové mlýny.
Název: _BAR_ Consejo Regulador de la denominación de origen "Antequera". _BAR_
Adresa: _BAR_ C/ Carrera, no. 9.E-29300 Antequera (Málaga)Aptdo.
Correos no 36 _BAR_
Kontrolní subjekt:
Kontrolní subjekt odpovídá normě EN-45.011.
Označování: Etiketa musí povinně obsahovat následující údaj: Denominación de Origen "ANTEQUERA".
Etikety jsou povolovány kontrolním subjektem. Zadní etikety čísluje a vydává kontrolní subjekt.
Vnitrostátní požadavky: Zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince o statutu révy, vína a alkoholu. Vyhláška č. 835/1972 ze dne 23. března, schvalující nařízení zákona 25/1970. Výnos ze dne 25. ledna 1994 uvádějící vztah mezi španělskou legislativou a nařízením (EHS) č. 2081/92, o ochraně chráněných zemědělských označení a označení původu zemědělských produktů a potravin. Královská vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října, kterou se upravuje postup podávání žádostí o zápis do rejstříku Společenství chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
[1] Evropská komise – Generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Informační procedura – Technické předpisy
(2005/C 178/06)
(Text s významem pro EHP)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a pravidel pro služby informační společnosti. (Úř. věst.
L 204, 21.7.1998, s. 37; Úř. věst.
L 217, 5.8.1998, s. 18).
Oznámení o návrzích národních technických předpisů, které obdržela Komise
Reference _BAR_ Název _BAR_ Konec tříměsíčního období pozastavení prací _BAR_
2005/0261/D _BAR_ Čtvrté nařízení ke změně nařízení o obalech _BAR_ 7. 9. 2005 _BAR_
2005/0262/D _BAR_ První nařízení ke změně nařízení o starých vozidlech _BAR_ 7. 9. 2005 _BAR_
2005/0263/A _BAR_ Zákon z ..., kterým se mění stavební zákon spolkové země Burgenland 1997 (novela stavebního zákona spolkové země Burgenland 2005) _BAR_ 8. 9. 2005 _BAR_
2005/0264/S _BAR_ Předpisy policejního ředitelství a všeobecná doporučení Policie a jiných státních úřadů týkající se uskladňování/držení a přepravy střelných zbraní a munice (RPSFS 2005:00, FAP 943-1) _BAR_ 8. 9. 2005 _BAR_
2005/0265/I _BAR_ Interní meziministerská vyhláška týkající se změn příloh 1B, 1C e 3 zákona č. 748 ze dne 19. října 1984 obsahujícího "Nové normy pro oblast umělých hnojiv" _BAR_ 8. 9. 2005 _BAR_
2005/0266/A _BAR_ Vyhláška zemské vlády spolkové země Oberösterreich (Horní Rakousy) týkající se bezpečnostních předpisů a předpisů k ochraně životního prostředí pro vytápěcí zařízení na pevná a kapalná paliva, jakož i k používání a skladování pevných a kapalných paliv a jiných hořlavých kapalin (Hornorakouská zemská vyhláška o vytápěcích zařízeních a palivech z r.
2005 – zkráceně "Oö. HaBV 2005") _BAR_ 9.
9. 2005 _BAR_
2005/0267/I _BAR_ Technické normy pro stavby _BAR_ 8. 9. 2005 _BAR_
2005/0268/SI _BAR_ Zákon o změnách a doplňcích zákona o výrobcích z drahých kovů _BAR_ 9. 9. 2005 _BAR_
2005/0269/FIN _BAR_ Návrh zákona o výrobcích určených ke hnojení, předkládaný vládou poslanecké sněmovně Eduskunta (náčrt) _BAR_ 9. 9. 2005 _BAR_
2005/0270/NL _BAR_ Směrnice Náměstka ministra pro stavebnictví, územní plánování a dozor nad životním prostředím ze dne (datum 2005) obsahující bližší pravidla týkající se výjimky ze zákazu skládky rostlinných zbytků a odpadní zeminy mimo k tomuto účelu určená zařízení (Zprošťující směrnice týkající se rostlinných zbytků a odpadní zeminy) _BAR_ 12. 9. 2005 _BAR_
2005/0271/P _BAR_ Nařízení, které upravuje pěstování geneticky modifikovaných odrůd s cílem zajistit jejich koexistenci s konvenčními kulturami a s biologickým způsobem výroby _BAR_ 12. 9. 2005 _BAR_
2005/0272/E _BAR_ Projekt Výnos, jímž se částečně upravuje Výnos z 20. září 1985, týkající se instalace a homologace státních poznávacích značek motorových vozů a přívěsů _BAR_ 12. 9. 2005 _BAR_
2005/0273/S _BAR_ Předpisy Úřadu pro léčiva o výjimkách z požadavku povolení ve smyslu Zákona (1999:42) o zákazu některých zdraví škodlivých látek (LVFS 2005:x) _BAR_ 14. 9. 2005 _BAR_
2005/0274/S _BAR_ Nařízení o změně nařízení (1999:58) o zákazu některých zdraví škodlivých látek _BAR_ 15. 9. 2005 _BAR_
2005/0275/SK _BAR_ Vyhláška Ministerstva zemědělství Slovenské republiky, kterou se stanoví typy hnojiv, složení, balení a označování hnojiv, analytické metody zkoušení hnojiv, rizikové prvky, jejich limitní hodnoty pro jednotlivé skupiny hnojiv, přípustné odchylky a limitní hodnoty pro hospodářská hnojiva _BAR_ 16. 9. 2005 _BAR_
2005/0276/NL _BAR_ Nařízení zástupce ministra hospodářství z …, obsahující zvýšení limitů pro zkoušky ryzosti zlatých a stříbrných předmětů _BAR_ 16. 9. 2005 _BAR_
2005/0277/PL _BAR_ Nařízení ministra zemědělství a rozvoje vesnice ve věci veterinárních standardů včelích produktů, které jsou uváděny na trh _BAR_ 16. 9. 2005 _BAR_
2005/0278/UK _BAR_ Specifikace oprav komunikací _BAR_ 16. 9. 2005 _BAR_
2005/0279/PL _BAR_ Nařízení Rady ministrů týkající se podrobných podmínek označení balených produktů _BAR_ 19. 9. 2005 _BAR_
2005/0280/UK _BAR_ Program Spojeného království na rozvoj vozidel s nízkým obsahem emisí – požadavky na schválení vozidel _BAR_ 16. 9. 2005 _BAR_
2005/0281/I _BAR_ Schéma vyhlášky předsedy Rady ministrů, přinášející technická pravidla pro tvorbu, přenos a hodnocení – i dočasné – elektronické pošty certifikované v čl. 17 Vyhlášky prezidenta republiky z 11. února 2005č. 68, která se týká předpisu dispozic pro používání certifikované elektronické pošty _BAR_ 19. 9. 2005 _BAR_
2005/0282/NL _BAR_ Úprava obsahující přizpůsobení ustanovení, na základě nařízení o stavebních materiálech na ochranu spodní a povrchové vody, platné požadavky týkající se použití stavebních materiálů na povrchu nebo v půdě (úprava o zproštění povinnosti provedení rozboru nařízení o stavebních materiálech 2005) _BAR_ 19. 9. 2005 _BAR_
2005/0283/NL _BAR_ Úprava ke změně prováděcí úpravy nařízení o stavebních materiálech na ochranu spodní a povrchové vody _BAR_ 19. 9. 2005 _BAR_
2005/0284/PL _BAR_ Návrh vyhlášky ministra infrastruktury ve věci rozsahu testování nezbytného pro získání osvědčení o uvedení typů budov a zařízení určených pro provoz železniční dopravy a typů železničních vozů do provozu _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_
2005/0285/A _BAR_ Návrh nařízení spolkového ministra hospodářství a práce, kterým se mění nařízení o hořlavých kapalinách _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_
2005/0286/PL _BAR_ Vyhláška ministra hospodářství a práce ve věci jakostních požadavků na tekutá paliva _BAR_ 21. 9. 2005 _BAR_
2005/0287/PL _BAR_ Nařízení ministra práce a hospodářství ve věci minimálních standardů pro zařízení určená k likvidaci vozidel vyřazených z provozu a metod třídění odpadů na materiálové frakce _BAR_ 22. 9. 2005 _BAR_
2005/0288/E _BAR_ Výnos SCO o látkách na zpracování vody určené ke konzumaci lidmi _BAR_ 26. 9. 2005 _BAR_
2005/0289/I _BAR_ Schéma dekretu týkajícího se norem určování kritérií přizpůsobování za účelem provozu, řízení a osvědčení technických náležitostí způsobilosti turistických terénů _BAR_ 26. 9. 2005 _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2005/C 180/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 83/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales And The Valleys, oblast cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ ETHOS – Inovativní podnikatelské prostředí pro malé a střední podniky založené na znalostech _BAR_
Právní základ _BAR_ The Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 2090254 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. listopadu 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ NE _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ NázevWelsh European Funding Office _BAR_
Adresa:Cwm Cynon Business ParkMountain Ash, CF45 4ER _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 103/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Bo'ness, West Lothian _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ AW Jenkinson (Woodwaste) Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 45800 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 15 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 7. března 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č _BAR_ XS 105/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) v regionu Merseyside ve Spojeném království (Kirkby, Liverpool) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ White Moss Horticulture Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 567789 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 27 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 8. září 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 106/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Glastonbury, Somerset, BA6 9SP _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ EJ Godwin Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 87437 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 15 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. prosince 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 107/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Lochgelly, Fife, Skotsko KY3 8LL _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Realm Construction Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 68118 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 27,5 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 4. listopadu 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 108/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Coatbridge, Lanarkshire, Skotsko ML5 2EQ _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Reigart Contracts Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 119786 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 20 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 19. března 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 109/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. c) v regionu Midlands ve Spojeném království (Stechford, Birmingham) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Coleman & Company Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 390741 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 30 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 15. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 110/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wolvey, Leicestershire _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Power Plane Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 104884 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 15 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 18. června 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 111/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. c) v regionu Manchester ve Spojeném království (Droylsden, Manchester) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ GI Hadfield & Son Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 379363 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 25 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 13. února 2002 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 112/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. c) v regionu Yorkshire ve Spojeném království (Wath-upon-Dearne, Rotherham) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ T K Lynskey Excavations Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 573788 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 30 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 12. září 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horsefair, Banbury, OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 181/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS23/03
Členský stát: Itálie
Region: kraj Molise
Název režimu podpory: Opatření 4.1.3 operačního programu pro kraj Molise na období 2000/2006: Příspěvek na splátky na zakoupení budov potřebných k výrobní činnosti.
Právní základ Decisione C(2000) 2371 dell' 8/8/2000 della Commissione Europea;
Regolamento C.E. n. 70 de1 2.01.2001;
Decreto Legislativo n. 123 del 31.03.98;
Delibera di Giunta della Regione Molise del 5 giugno 2001, n. 653;
Delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002 n. 1530;
Delibera di Giunta della Regione Molise del 14 ottobre 2002, n. 1571.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 14269204,00 EUR do 31. prosince 2006.
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory pro oblasti regionu, na které se vztahuje čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, je stanovena na 20 % ČEP a 10 % HEP. Pro všechny ostatní oblasti regionu, na které se nevztahuje výjimka uvedená v čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, je míra podpory stanovena na 15 % HEP pro malé podniky a 7,5 % HEP pro střední podniky.
Datum uskutečnění: od 1. prosince 2002
Doba trvání režimu podpory: do 31. prosince 2006
Cíl podpory "Pozemek", pouze v případě stavby budovy, která je předmětem leasingové smlouvy, na maximální rozlohu rovnající se metrům čtverečním, které zabírají příslušné budovy a navýšené o 30 %, a jejichž hodnota nebude přesahovat 10 % příslušných způsobilých výdajů na "zednické práce" a "obecná zařízení";
"Zednické práce" odpovídající výdajům na stavbu nebo kupní hodnotě budov, jež jsou předmětem leasingové smlouvy;
"Obecná zařízení" jsou zařízení vodoinstalační, elektroinstalační, termoregulační, bezpečnostní, protipožární, čisticí, klimatizační systémy a/nebo systémy stlačeného vzduchu místní jednotky, na kterou se vztahuje investice a která je předmětem leasingové smlouvy;
"Technické výdaje" týkající se projektu, řízení prací, zákonné kolaudace a nákladů prodávajícího na budovy, jež jsou předmětem leasingové smlouvy v maximální výši 5 % ostatních položek způsobilých výdajů.
Dotčená hospodářská odvětví:
Malé a střední podniky působící v odvětvích těžby a zpracovatelského průmyslu, jež jsou uvedeny v oddílech C a D klasifikace hospodářských činností ISTAT 1991 s výjimkami a omezeními stanovenými předpisy Společenství pro ocelářství, stavbu lodí, syntetická vlákna, automobilový průmysl a dopravu.
Pro podporu nejsou způsobilé podniky působící v odvětvích výroby, zpracování a uvádění na trh výrobků vyjmenovaných v příloze I Smlouvy o ES.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Molise
Assessorato alle Attività produttive
Settore Industria
Via Roma 84
86100 Campobasso
Tel.
(0874) 42 98 40
Fax (0874) 42 98 54
Další informace:
Leasingové smlouvy se uzavřou se smluvními leasingovými společnostmi kraje Molise.
Budovy, na které se poskytuje investice, musí být v souladu s urbanistickými pravidly.
Podpora č.: XS 32/03
Členský stát: Itálie
Region: Calabria
Název režimu podpory: Pobídky ve smyslu článku 31a regionálního zákona č. 7/2001 ve znění článku 10 regionálního zákona č. 36/2001
- Decreto Legislativo 31. 3. 98, n. 112, artt 15 e 19
- Decreto Legislativo 31. 3. 98, n. 123
- Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. 1. 2001
- Legge Regione Calabria del 2. 5. 2001, n. 7, art. 31 bis, come sostituito dall'art. 10 della L.R. n. 36/2001 e Delibera Giunta regionale n. 633 del 17. 7. 2002
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 4131655,20 eur
Maximální míra podpory: Úrokový grant s maximální mírou podpory až do výše 10 % hrubého grantového ekvivalentu
Datum uskutečnění: 30. září 2002
Doba trvání režimu podpory: 31. prosince 2006
Cíl podpory: Podpora se shoduje s podporami, které smí být poskytovány podle článků 3 a 4 nařízení (ES) č. 70/2001.
Dotčená hospodářská odvětví: Řemeslné podniky a malé a střední podniky s výjimkami a omezeními stanovenými v právních předpisech Společenství
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Calabria (sede legale)
Via Massara, n. 2
I-88100 Catanzaro
Podpora č.: XS47/03
Členský stát: Itálie
Region: kraj Veneto
Název režimu podpory: Podpora obchodu a revitalizaci městských center – Program B
Právní základ: Decreto legislativo 31 marzo 1998, n. 114 – Legge regionale 9 agosto 1999, n. 37 e successive modificazioni ed integrazioni – Legge 443/85 – Legge regionale n. 67/87 – DPR n. 288/2001.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku Pozn.: opatření 1.4 se skládá z programu A (infrastruktura) a z programu B (režim podpory). Výše uvedených částek uvolněných z rozpočtu jsou tedy oceněny na 10 % všech stanovených částek
Maximální míra podpory: Nejvýše 15 % na základě investičních nákladů a nejvýše 50 % na poradenské a jiné služby a činnosti.
Datum uskutečnění: Pro podporu jsou způsobilé výdaje uskutečněné po dni podání žádosti ve lhůtě stanovené oznámením.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2006 pro cíl č. 2 a do 31. prosince 2005 pro přechodnou podporu.
Cíl podpory:
Podpora je určena malým obchodním podnikům, vícefunkčním zařízením, pokud spadají do vymezení "malého obchodního podniku", a řemeslným dílnám, které se věnují tradičním, typickým a uměleckým řemeslům a které poskytují služby jedincům.
Podpora se týká jak místností (modernizace, rekonstrukce, rozšíření), tak vybavení (koupě, obnova, rozšíření).
Dotčená hospodářská odvětví: Maloobchod a služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Palazzo Balbi
Dorsoduro 3901, VE
Řídicí orgán
Regione Veneto
Direzione Programmi comunitari
S. Croce 1187, VE
Zodpovědnost za řízení a uskutečnění má
Regione Veneto
Direzione commercio
Cannaregio 2268, VE
Podpora č.: XS 68/02
Členský stát: Španělsko
Region: Autonomní oblast regionu Murcia
Název režimu podpory: Podpory na zlepšení telekomunikačních služeb a zdokonalení stávajících či nových telekomunikačních infrastruktur a sítí s cílem vytvořit konkurenceschopnější podmínky pro rozvoj hospodářské činnosti podniků se sídlem v obchodních parcích ("business parks") nebo průmyslových zónách a v oblastech s vysokou koncentrací podniků.
Právní základ:
Orden de 6 de junio de 2002, de la Consejería de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio, reguladora de las bases y convocatoria de las ayudas para la incorporación de redes y servicios avanzados de telecomunicación a espacios industriales y parques empresariales ubicados en la Región de Murcia.
Resolución por la que se publican los anexos a la Orden de 6 de junio de 2002, de la Consejería de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio, reguladora de las bases y la convocatoria de las ayudas para la incorporación de redes y servicios avanzados de telecomunicación a espacios industriales y parques empresariales ubicados en la región de Murcia.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: plánovaná celková výše podpory je 600000 EUR
Maximální míra podpory: Pro soukromé podniky nemůže hrubá výše podpory překročit 40 % způsobilých nákladů.
Datum uskutečnění: Nařízení vstoupilo v platnost 16. května 2002.
Doba trvání podpory: Může být poskytnuta až do 15. října 2002.
Cíl podpory: Stanovení regulačního základu a zabezpečení přidělování podpor na zlepšení telekomunikačních služeb a zdokonalení stávajících či nových telekomunikačních infrastruktur a sítí s cílem vytvořit konkurenceschopnější podmínky pro rozvoj hospodářské činnosti podniků se sídlem v obchodních parcích ("business parks") nebo průmyslových zónách a v oblastech s vysokou koncentrací podniků v regionu Murcia.
Dotčená hospodářská odvětví: Průmyslové odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu D. Patricio Valverde Megías
Consejero de Ciencia, Tecnología, Industria y Comercio
c/ San Cristóbal, 6
E-30071 Murcia
Podpora č.: XS85/03
Členský stát: Spojené království
Region: Wales
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Režim pro podniky vyrábějící energii ze dřeva
Právní základ: 1967 Forestry Act, Section 3.2 and, more specifically, the 1979 Forestry Act, Sections 1.1 and 1.2
_BAR_ Celkem _BAR_ Grant _BAR_
2003/4 _BAR_ 544000 GBP _BAR_ 148000 GBP _BAR_
2004/5 _BAR_ 3051000 GBP _BAR_ 1339000 GBP _BAR_
2005/6 _BAR_ 4722000 GBP _BAR_ 2229000 GBP _BAR_
2006/7 _BAR_ 4922000 GBP _BAR_ 2324000 GBP _BAR_
Maximální míra podpory: Hrubá míra podpory se musí pohybovat v rámci mezí pro malé a střední podniky podle článku 4 – 15 % pro malé podniky podle definice v příloze I nařízení (7,5 % platí pro střední podniky) v nepodporovaných oblastech. Maximální míra podpory bude 50 % (35 % + 15 %) v oblastech podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a 30 % v oblastech podle čl. 87 odst. 3 písm. c) (regionální míra podpory + 10 %).
Datum uskutečnění: Konec srpna 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Čtyři roky do 31. března 2007
Cíl podpory: Diverzifikace a rozšíření malých a středních podniků ve Walesu v rámci nového průmyslu vyrábějícího obnovitelnou energii z palivového dřeva.
Podpora se bude udělovat na pomoc při koupi kapitálového vybavení pro: montáž kotlů; montáž zpracovatelských zařízení (opracování a sušení dřeva); montáž vlhkotepelných systémů (maximální grant je omezen na 35 %) a montáž zařízení pro kombinovanou výrobu tepla a energie.
Dotčená hospodářská odvětví: Výroba (nové a současné energetické společnosti a topná technika); lesnictví (prodejem dřeva s malým průměrem); zpracování (opracování a sušení dřeva, buď stromy nebo zbytky v podobě dřevěných pilin); nákladní přeprava a doprava.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Paul Finch
Forestry Commission
Victoria Terrace
Aberystwyth
Ceredigion, SY23 2DQ
Tel.: (01970) 62 58 66
Podpora č.: XS 92/03
Členský stát: Německo
Region: Sasko-Anhaltsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Směrnice o poskytování příspěvků na využití poradenských služeb malými a středními podniky v Sasku-Anhaltsku – program pro poskytování podpory pro poradenství
Právní základ:
Mittelstandsfördergesetz des Landes Sachsen-Anhalt, vom 27. Juni 2001 (GVBl.
LSA Nr. 27/2001)
Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO, RdErl. des MF vom 9. 8. 1991, MBl. LSA S. 721, zuletzt geändert durch RdErl. des MF vom 1. 2. 2001, MBl. LSA S. 241)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 2,5 milionu eur
Maximální míra podpory: 50 % způsobilých výdajů
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory: Podpora zahrnuje zvláštní poradenské služby, pomocí kterých jsou podnikům zprostředkovány podněty a stimuly k dalšímu rozvoji a zlepšení.
Předpokládaná podpora se použije na výdaje za poradenské služby.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví podle čl. 1 odst. 1 nařízení o výjimce
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerium für Wirtschaft und Technologie des Landes Sachsen-Anhalt
Hasselbachstraße 4
D-39104 Magdeburg
Další informace: Podle rozpočtového práva spolkové země Sasko-Anhaltsko jsou příjemci příspěvku povinni předložit běžné doklady o použití finančních prostředků.
Ve výroční zprávě musí být podána informace o úspěšnosti opatření a o dosažení cílů podpory.
Podpora č.: XS 94/03
Členský stát: Itálie
Region: Autonomní provincie Trento
Název režimu podpory: Služby podnikům (malým a středním podnikům) – předpisy pro jednotlivá odvětví (nákladní silniční přeprava)
Právní základ: Legge Provinciale 12 luglio 1993 n. 17 e s.m.; relativo regolamento di attuazione approvata con delibera di Giunta provinciale n. 1664 di data 30 giugno 2000 e s.m., punto 1.1.3 "Disciplina settoriale"
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Maximálně 100000 eur (vyhrazeno z ročního rozpočtu)
A. Podpory pro poradenské služby (článek 5 nařízení (ES) č. 70/2001)
Počáteční poradenské služby s cílem celkového hodnocení podniku: podpora do výše 50 %.
Základní služby, které poskytují podrobnou analýzu jedné nebo více provozních oblastí: podpora do výše 30 %.
Speciální služby s cílem podpořit přítomnost na trhu, organizační strukturu a technické vybavení podniků: podpora do výše 40 % nákladů.
Speciální služby v souvislosti se strategickými přístupy mohou být podpořeny za účelem splnění cílů stanovených v programu rozvoje provincie (kvalita podniku, nové podnikání, integrace) do výše 50 % u malých podniků a do výše 45 % u středních podniků.
Podpory investic (článek 4 nařízení (ES) č. 70/2001) uskutečněných konsorcii malých, popř. středních podniků: strop podpory činí 15 % u malých podniků, 7,5 % u středních podniků.
Datum uskutečnění: Od 1. ledna 2004
Doba trvání režimu podpory: Od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2006.
Cíl podpory: Podpory k posílení investic/poradenských služeb určených malým a středním podnikům, které vyvíjejí živnostenskou činnost v oblasti nákladní silniční přepravy, a konsorciím malých a středních podniků, které vyvíjejí živnostenskou činnost v oblasti nákladní silniční přepravy pro třetí osoby a pro konsorcia.
Dotčená hospodářská odvětví: Nákladní silniční přeprava pro třetí osoby.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincia Autonoma di Trento
Piazza Dante 15
I-38100 Trento
Tel.: 040/3772422
Podpora č.: XS 95/03
Členský stát: Itálie
Region: Autonomní provincie Trento
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: C.T.A. Consorzio Trentino Autonoleggiatori (Via Brennero 182, Trento)
Právní základ: Determinazione del Dirigente del Servizio Artigianato n. 313 del 7 agosto 2003 ai sensi della Legge provinciale 13 dicembre 1999, n. 6 "Interventi della Provincia autonoma di Trento per il sostegno dell'economia e della nuova imprenditorialità. Disciplina dei patti territoriali in modifica della legge provinciale 8 luglio 1996, n. 4 e disposizioni in materia di commercio"
Celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Poskytnutá podpora ve výši 112500 eur bude vyplácena pět let v ročních tranších.
Maximální míra podpory 7,5 % přípustných investičních nákladů
Plánovaná investice: 1964122,04 eur
Způsobilé investiční náklady 1500000,00 eur
Hodnota zvýhodnění: 112500,00 eur
Datum uskutečnění: Podpora byla poskytnuta rozhodnutím č. 313 vedoucího Servizio Artigianato (oddělení řemesel) ze dne 7. srpna 2003.
Doba trvání režimu podpory: Plánované datum platby poslední splátky: 31. prosinec 2007
Cíl podpory: Podpora konsorcia firem se zaměřením na přepravu osob (pronájem vozidel) za účelem investice do nemovitosti.
Dotčená hospodářská odvětví: Dopravní služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincia Autonoma di Trento
Servizio Artigianato
via Trener, 3
I-38100 Trento
Podpora č.: XS97/03
Členský stát: Spojené království
Region: Severovýchodní Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Rozšíření obchodního makléřství v Tyne and Wear: obchodní vazby v Tyne and Wear
Právní základ:
Single Programme- Regional Development Agencies Act 1998
Business Link – Section 11(1) of the Industrial Development Act 1982
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku Evropský fond pro regionální rozvoj: 2003 – 1097350 GBP; 2004 – 4965511 GBP; 2005 – 4873364 GBP
Obchodní vazby: 2003 – 35742 GBP; 2004 – 584772 GBP; 2005 – 602328 GBP
Jednotný program: 2003 – 269301 GBP; 2004 – 543186 GBP; 2005 – 662857 GBP
Tento projekt odpovídá pravidlu de minimis.
Výše uvedené financování odkazuje na celkové financování pro obě výjimky.
Podpora de minimis nepřekročí 100000 EUR během tří let.
Maximální míra podpory: Konkrétní malé a střední podniky obdrží grant do výše 50 % nákladů na využití makléřských poradenských služeb.
Datum uskutečnění: 4. srpen 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 4. srpen 2003 – 31. prosinec 2005
Cíl podpory: Prostřednictvím projektu se získají granty pro nové a existující podniky s cílem zakoupit zjištěné poradenské služby.
Počáteční fáze projektu spočívá ve zjištění potřeb (tato fáze bude fungovat v souladu s pravidlem de minimis) zatímco druhá fáze spočívá v poskytnutí poradenských služeb malým a středním podnikům prostřednictvím makléřského partnerství v Tyne and Wear.
Poskytnutí služeb v rámci druhé etapy splňuje požadavky pro podporu malých a středních podniků, protože se jedná o službu poskytnutou externími poradci, a proto je povolena pomoc při poradenských službách do maximální výše 50 % nákladů.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna způsobilá průmyslová odvětví, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla týkající se státní podpory v určitých odvětvích – článek 1 odst. 2 nařízení o blokových výjimkách pro malé a střední podniky.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Kontaktní osoba (Evropský fond pro regionální rozvoj) – Neil McGuinness
European Programmes
Government Office for the North East
Wellbar House
Gallowgate
Newcastle Upon Tyne
Tyne and Wear – NE1 4TD
Kontaktní osoba (gestor) – John Scott
Business Link Tyne and Wear
Business and Innovation Centre
Wearfield
Sunderland Enterprise Park (east)
Sunderland
Tyne and Wear
SR5 2TA
Podpora č.: XS 101/03
Členský stát: Itálie
Region: Umbria
Název režimu podpory: Podpora při koupi podpůrných služeb – typ A – opatření ohledně certifikace systémů řízení z hlediska jakosti, ochrany životního prostředí, bezpečnosti a etiky
Právní základ: Legge regionale 12 novembre 2002, n. 21; DGR 11 giugno 2003, n. 778
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Průměrně 900000 eur ročně
Maximální míra podpory: 50 % ročních výdajů
Datum uskutečnění: Datum zveřejnění nabídkového řízení – 9. červenec 2003.
Poté, co malé a střední podniky z oblastí průmyslu, řemesel, obchodu, cestovního ruchu, služeb a sociálního hospodářství podají přípustné žádosti, se budou udělovat podpory výlučně pro výdaje, které byly vynaloženy po podání žádosti.
Doba trvání režimu podpory: Zákon č. 12/2002 nestanoví žádná časová omezení pro poskytování pomoci.
V případech oblastí cíl 2 a oblastí phasing-out v regionu Umbria se vzhledem k platnosti jednotného programového dokumentu cíle 2 (2000 – 2006) vychází z časových omezení nařízení (ES) č. 1260/99.
Cíl podpory: Podpora při koupi podpůrných služeb pro malé a střední podniky v oblasti regionu Umbria, zejména při koupi služeb k zavedení/zlepšení certifikovaných a částečně také mezi sebou propojených systémů řízení v oblastech jakosti, ochrany životního prostředí, bezpečnosti na pracovišti a sociální odpovědnosti.
- těžba minerálů s obsahem kovu (část 13 klasifikace Italského statistického úřadu ISTAT z roku 1991) a výroby železa a oceli podle přílohy 1 Smlouvy o založení Evropského společenství uhlí a oceli;
- stavba a oprava lodí;
- výroba syntetických vláken;
- tyto podniky činné v potravinářství, uvedené v odstavci D pododstavci DA části 15 a 16 klasifikace ISTAT z roku 1991
- 15.1, 15.2, 15.3, 15.4 všechny třídy a kategorie;
- 15.5 celá třída 15.51;
- 15.6 a 15.7 všechny třídy a kategorie;
- 15.8 třída 15.83 a kategorie 15.89.3;
- 15.9 třídy 15.91, 15.92, 15.93, 15.94, 15.95, 15.97;
- 16.0 všechny třídy.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione dell'Umbria – Giunta Regionale
Servizio X Politiche per l'offerta pubblica dei servizi alle imprese e diffusione dell'innovazione e della ricerca
Via Mario Angeloni, 61
I-06184 Perugia
Tel.: (39) 07 55 04 57 65
Telefax: (39) 07 55 04 55 68
E-mail: innovazione@regione.umbria.it
Podpora č: XS105/03
Členský stát: Itálie
Region: Friuli-Venezia Giulia
Název režimu podpory: Financování poradenských služeb pro malé a střední podniky u projektů na rozvoj a podporu živnostenských zón pro řemeslnické provozovny
Právní základ: Decreto del Presidente della Regione n. 0198/Pres di data 17 giugno 2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory 2003: 50000 eur;
2004: 100000 eur
Maximální míra podpory: Podpora malým a středním podnikům činí 50 % hrubého grantového ekvivalentu na výdaje za poradenské služby.
Datum uskutečnění: Od data zveřejnění v úředním věstníku regionu.
První opatření budou přijata po 30. října 2003.
Doba trvání režimu podpory: 30. červen 2007
Cíl podpory:
Rozšíření živnostenských zón pro řemeslnické provozovny na střediska hospodářské činnosti a zaměstnanosti, podpory a koordinace místních iniciativ týkajících se řemesla a vytváření rámcových podmínek pro optimální využití existujících nebo potenciálně disponibilních lidských a technických výrobních zdrojů v živnostenské oblasti
Příjemci podpory: konsorcia ("consorzi e società consortili"), i v podobě družstev, ve smyslu doporučení Komise 96/280/ES ze dne 3. dubna 1996
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví s výjimkou výroby, zpracování nebo uvádění na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Direzione regionale dell'Artigianato e della Cooperazione
Servizio per lo sviluppo dell'artigianato
Via Giulia 75/1
I-34100 Trieste
Tel.: (40) 377 48 22
Fax: (40) 377 48 10
E-mail: dir.art.coop@regione.fvg.it
Další informace:
Platný režim se použije podle nařízení (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001
Regionální úřady se zavazují, že k 1. lednu 2005 změní definici malých a středních podniků ve smyslu doporučení Evropské komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst.
L 124, 20.5.2003).
Podpora č.: XS120/03
Členský stát: Itálie
Region: Piemonte
Název režimu podpory: Automatické daňové pobídky na podporu výrobní základny
- Legge n. 341/95 e s.m. e i. di cui alla legge n. 266/97;
- Decreto legislativo n. 112/98, art.
19;
- Decreto legislativo n. 123/98;
- Nařízení (ES) č. 70 ze dne 12. ledna 2001;
- Delibera di Giunta Regionale n. 109 – 10275 dell' 1. 8. 2003.
2003: 34,5 milionu eur
2004: 45 milionů eur
2005: 45 milionů eur
2006: 45 milionů eur
Maximální míra podpory:
Pro investice do hmotných a nehmotných aktiv, jakož i pro poradenské služby platí tyto maximální sazby podpory: 8 % čistého grantového ekvivalentu + 10 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 8 % čistého grantového ekvivalentu + 6 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst.
3 písm c) Smlouvy o ES; pro malé a střední podniky v ostatních oblastech činí míra podpory 15 % hrubého grantového ekvivalentu, popř. 7,5 % čistého grantového ekvivalentu.
Neposkytují se žádné jednotlivé podpory velké výše ve smyslu článku 6 nařízení (ES) č. 70/2001.
Datum uskutečnění: 27. října 2003 (Nepovolují se žádné podpory před doručením tohoto formuláře Komisi.)
Doba trvání režimu podpory: 31. prosince 2006
Cíl podpory: Daňové zvýhodnění investic do hmotných a nehmotných aktiv v souvislosti s vytvářením nových výrobních zařízení, popř. s rozšířením, modernizací, restrukturalizací, přestavbou, znovuzprovozněním nebo přemístěním stávajících výrobních jednotek.
- těžba uhlí, zpracovatelský průmysl, výroba/získávání a distribuce elektřiny, plynu a vody, stavební činnosti podle odstavců C, D, E, F "Klasifikace ISTAT z roku 1991 týkající se ekonomických činností".
Podpořeny mohou být tyto obory uvedené v pododstavci DA: 15.52; 15.81.1; 15.81.2; 15.82; 15.85; 15.88; 15.89.1; 15.89.2; 15.96; 15.98; 15.99.
Výhody mohou vyžívat i podniky těchto odvětví
- telekomunikace;
- služby, které mohou kladně ovlivnit rozvoj výše uvedených výrobních činností.
Platí výjimky a omezení právních předpisů Společenství stanovené pro stavbu lodí, průmysl syntetických vláken, průmysl motorových vozidel a dopravu.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Piemonte
Direzione Industria
Via Pisano, n. 6
I-10152 Turin
Další informace:
Režim podpory neplatí pro činnosti související s vývozem, tj. nestanoví žádné podpory, které přímo souvisí s vyváženým množstvím, s vytvořením a provozováním distribuční sítě nebo s jinými běžnými náklady souvisejícími s vývozní činností; stejně tak nestanoví žádné podpory podmíněné používáním domácích výrobků na úkor dovezených.
Výroba, zpracování a uvádění na trh výrobků ve smyslu přílohy I Smlouvy o ES jsou vyloučeny z poskytování podpory.
Způsobilé jsou výlučně náklady, které vzniknou po podání žádosti o podporu.
V případě poradenské služby smí být podporovány pouze takové služby, které nemají charakter stálé nebo pravidelné činnosti a ani nesouvisí s obvyklými provozními náklady podniku.
Číslo podpory: XS131/03
Členský stát: Itálie
Region: Kalábrie
- Opatření 4.4 akce a) Regionální operační program Kalábrie 2000 – 2006
- Legge regionale n. 7/2001 art.
31 quater
- Decisione C.E. dell' 8 agosto 2000 n. 2345
- Deliberazione di Giunta regionale n. 398 del 14.05.2002
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory Celkový rozpočet 48 milionů eur se rozdělí následovně
- typ 4.4.a.1 (modernizace struktur v oblasti hotelierství a jiných struktur): 45 milionů eur;
- typ 4.4.a.2 (modernizace struktur sociálního charakteru): 3 miliony eur.
Odhadované výdaje 2003: 9600000 eur
Odhadované výdaje 2004: 12800000 eur
Odhadované výdaje 2005: 12800000 eur
Odhadované výdaje 2006: 12800000 eur
Maximální míra podpory: Finanční příspěvky odpovídající 50 % způsobilých nákladů, maximální výše podpory nesmí překročit 75 % čisté hodnoty investic.
Datum uskutečnění: od 1. října 2003
Trvání režimu: do 31. prosince 2006
Účel podpory:
Podpora je určena na zlepšení již stávající turistické infrastruktury v regionu Kalábrie (včetně vybudování dalších struktur a doplňkových služeb).
Financovány budou projekty na výstavbu, zlepšení a modernizaci struktur.
Podpora smí být poskytnuta pouze na ucelené a funkční nezávislé investiční programy, které jsou v současné době schopny dosáhnout uvedené cíle v oblasti produktivity, ekonomiky a zaměstnanosti.
Dotčená hospodářská odvětví: Cestovní ruch s výjimkou opatření v oblasti agroturismu a venkovského cestovního ruchu, jež jsou financovány z EAGGF.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Calabria (sede legale)
Via Massara, n. 2
I-88100 Catanzaro
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 183/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XT/07/2001
Členský stát: Španělsko
Název režimu podpory: Podpora vzdělávání pracovníků v námořním průmyslu
Právní základ: Resolución CN.4.02.
F.S.E., de fecha 9 de mayo de 2001, de la Dirección General de Política Tecnológica del Ministerio de Ciencia y Tecnología y Circular de la Gerencia del Sector Naval de fecha 30 de mayo de 2001
2001: 19 milionů EUR
2002: 19 milionů EUR
2003: 19 milionů EUR
2004: 19 milionů EUR
2005: 19 milionů EUR
2006: 19 milionů EUR
1. Před udělením podpory na jednotlivý projekt se posoudí příslušný typ vzdělávání a podle toho se stanoví maximální míra podpory, jak je uvedeno dále.
2. Pokud se podpora uděluje na obecné vzdělávání, její míra nepřekročí 50 % pro velké podniky a 70 % pro malé a střední podniky.
Tato míra se zvýší o 5 procentních bodů v případě podniků umístěných v regionech, které jsou způsobilé pro regionální podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a o 10 procentních bodů v případě podniků umístěných v regionech, které jsou způsobilé pro regionální podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy.
3. Pokud se podpora uděluje na specifické vzdělávání, její míra nepřekročí 25 % pro velké podniky a 35 % pro malé a střední podniky.
Tato míra se zvýší o 5 procentních bodů v případě podniků umístěných v regionech, které jsou způsobilé pro regionální podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a o 10 procentních bodů v případě podniků umístěných v regionech, které jsou způsobilé pro regionální podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy.
4. V případě, že projekt obsahuje prvky jak obecného, tak specifického vzdělávání, které nelze pro účely výpočtu míry podpory od sebe oddělit, a v případech, ve kterých nelze určit, zda má daný projekt povahu obecného, nebo specifického vzdělávání, se použije míra podpory pro specifické vzdělávání.
5. Pro podporu jsou způsobilé následující výdaje vynaložené na vzdělávací projekt:
a) výdaje na školitele;
b) výdaje na dopravu školitelů a účastníků vzdělávání;
c) další běžné výdaje jako např. na materiál a zásobování;
d) amortizace pomůcek a zařízení úměrně jejich výhradnímu využití pro daný vzdělávací projekt;
e) náklady na poradenské služby ve vztahu k danému projektu;
f) osobní náklady účastníků vzdělávacího projektu, až do výše rovnající se celkovým způsobilým nákladům uvedeným v písm. a) až e) výše.
V úvahu se vezme pouze čas skutečně strávený na vzdělávací akci, po odečtení produktivního času nebo jeho ekvivalentu.
Datum uskutečnění: 30. května 2001
Doba trvání režimu: 31. prosince 2006
Cíl podpory:
Obecné vzdělávání
Specifické vzdělávání
Dotčená hospodářská odvětví: Stavba lodí a spřízněná průmyslová odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Gerencia del sector naval
Ministerio de Ciencia y Tecnología
Po de la Castellana, 143 – 10o
28046 – Madrid
Podpora č.: XT/12/2002
Členský stát: Itálie
Region: Kraj Veneto
Název režimu podpory: Operační program FSE cíl 3, opatření D1: Rozvoj dalšího vzdělávání, flexibility pracovního trhu a konkurenceschopnosti podniků veřejného a soukromého sektoru, zvláště malých a středních podniků.
Právní základ: DGR n. 4011 del 31 dicembre 2001
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Opatření proběhne v období let 2002 – 2003 za celkovou částku 36300000 EUR bez podílu ze soukromého sektoru
Maximální míra podpory: v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001
Datum uskutečnění: 31. prosince 2001
Doba trvání režimu podpory: 31. prosince 2003
Cíl podpory: Podpora je určena na další obecné či specifické vzdělávání, k podpoře změn na trhu práce spojených s úpravou pracovních metod, se zaváděním informačních metod ve výrobě, s globalizací trhů a požadavkem na větší operativní pružnost.
Opatření mají za cíl rozvíjet kvalitativní a kvantitativní přístup k lidským zdrojům v kontextu místního hospodářství.
Dotčená hospodářská odvětví: všechna výrobní odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Veneto
Segreteria Regionale alla Formazione e Lavoro
Via Allegri, 29
I-30173 Mestre Venezia
Podpora č.: XT 18/02
Členský stát: Spojené království
Region: Severovýchodní Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora vzdělávání pro Atmel, North Tyneside
Právní základ:
Department for Education and Skills, Inward Investment Fund, approved by HMT.
The Department for Education and Skills is the sponsor department.
The DfES and the Secretary of State's authority is via the Education and Training Act 1973; and the Industrial Development Act 1982 (Sections 8, 11 and 12).
Regional Development Agencies (RDAs) have delegated authority functions via Section 6 of the Regional Development Agencies Act 1998.
Rok 1: 178000 GBP
Rok 2: 254000 GBP
Rok 3: 201000 GBP
Pozn.: Navrhované částky podpory se znovu přepočtou na konci každého finančního roku tak, aby se zajistilo, že částky nepřekročí maximální míru podpory 1 mil. EUR.
Maximální míra podpory: Společnost Atmel má sídlo v North Tyneside, oblasti, která je příjemcem regionální podpory (čl. 87 odst.
3 druhá odrážka). Jedná se o velkou společnost, která je příjemcem regionální výběrové podpory v celkové výši 27,8 mil.
GBP (zhruba 47 mil. EUR ).Způsobilé náklady této podpory na vzdělávání se nepřekrývají s náklady hrazenými z balíčku regionální výběrové podpory, který společnost Atmel dostává.
Navrhovaný balíček podpory celkem nepřekročí 1 mil. EUR a rovná se 27,6 % nákladů na vzdělávání celého projektu.
Financování umožní zaplatit vzdělávání přenositelných kvalifikací – zhruba 14 % se týká obecného vzdělávání a 14 % specifického vzdělávání, čímž se nepřekročí povolené míry podpory podle pravidel o udělování státní podpory: 55 % pro obecné vzdělávání a 30 % pro specifické vzdělávání.
Zlepší se tak osobní rozvoj pracovníků a vzroste schopnost profesního zařazení.
Datum uskutečnění: 28. leden 2002
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2004
Cíl podpory Obecné:
- Vnitropodnikové vzdělávání
Bezpečnostní vzdělávání pro obsluhu/technické pracovníky na téma:
- posouzení rizika
- požární prevence - nakládání s chemikáliemi a postup při úniku chemikálií
- uvědomělý vztah k životnímu prostředí
- ruční manipulace
Obecné bezpečnostní vzdělávání
Vzdělávání technických pracovníků/inženýrů:
pokročilejší bezpečnostní postupy (jako hasící přístroje, dýchací přístroje, COSHH, laserová technika, arsen, riziko záření a odborná kvalifikace pro bezpečnostní pracovníky v oblasti působení laseru/záření).
Pomoc při vzdělávání/rozvoji
Vzdělávání pro uživatele informačních technologií
Poskytnout všem zaměstnancům základní, středně pokročilé, pokročilé počítačové dovednosti včetně zvláštních technických balíčků.
Informační technologie – technická část
Vzdělávání zaměřené na zvláštní podpůrné systémy informačních technologií a příslušné servery.
Obecné vzdělávání
Podpora získání kvalifikace v oblasti elektrického, mechanického, pneumatického, vakuového, radiofrekvenčního působení atd.
Výrobní inženýrství
Vzdělávání zaměřené na výrobní nástroje pro obsluhu, technické pracovníky a inženýry.
Provozní inženýrství
Poskytnout vzdělávání zaměřené na údržbu a udělování licence v oblastech jako: plynová zařízení, inspekce (Corgi)weld, vidlicové stohovací vozíky, spínače vysokého napětí, veřejné akciové společnosti, požární systémy.
Kvalita
Vzdělávání a udělování licence ve všech aspektech ISO9000,14001 a HS18001.
Náklady: učni/vysokoškolští studenti.
Platy po dobu vzdělávání podle obratu a růstu.
Kapitál
Společnost Atmel a agentura RDA potvrdily, že tento kapitál bude po celou dobu své existence používán výlučně ke vzdělávacím účelům.
Specifické:
- Poradenské služby a podpora
- Cesta/ubytování
- Platy po dobu vzdělávání podle obratu a růstu
Dotčená hospodářská odvětví Poznámky: (Závod na výrobu polovodičů)
Finanční prostředky podpoří pouze zjištěné činnosti. Nepodpoří žádné činnosti financované na základě jiného režimu státní podpory.
V této souvislosti není třeba přihlížet k dalším odvětvím.
Průmyslové odvětví informačních technologií a výroby polovodičů představuje hlavní růstové odvětví v Severovýchodní Anglii a klíčovou složku tamní hospodářské strategie.
Díky prvkům obecného vzdělávání obsaženým v tomto balíčku se zajistí, aby příjemci vzdělávacích programů získali takovou technologickou kvalifikaci, která jim umožní získat pracovní místo v nejrůznějších dalších průmyslových odvětvích včetně elektroniky, elektrotechniky, IKT, softwaru a systémového inženýrství.
Kromě toho se nabytá obecná kvalifikace požaduje pro získání pracovního místa kdekoliv v soukromém nebo veřejném sektoru.
Se společností a s regionální rozvojovou agenturou (RDA) bude vypracována smluvní dokumentace, podle které se bude řídit přístup k finančním prostředkům a jejich získání.
RDA bude podle smluvně stanovených cílů a dílčích cílů sledovat doložené skutečnosti a k platbě dojde po splnění těchto cílů.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regional Policy Division
Department for Education and Skills (DfES)
Level 11, Moorfoot
SHEFFIELD, S1 4PQ
United Kingdom
Kontaktní osoba: Madeleine Gadsby
Podpora č.: XT34/03
Členský stát: Spojené království
Region: Severozápadní Anglie
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Program "Centre of Vocational Excellence" (BAE Systems)
Právní základ: Learning and Skills Act 2000.
Rok 1: 300000 GBP
Rok 2: 150000 GBP
Rok 3: 100000 GBP
Celkem: 550000 GBP
Maximální míra podpory:
BAE Systems je velká společnost se sídlem v Prestonu.
Maximální míra podpory nepřekročí 60 % způsobilých nákladů u obecného vzdělávání (50 % je povoleno pro velké podniky s připočtením 10 % pro znevýhodněné pracovníky podle definice čl. 2 písm. g) nařízení).
Použijí se různé maximální míry podpory v závislosti na skutečnosti, zda příjemci podpory skutečně jsou nebo nejsou znevýhodněnými pracovníky.
Datum uskutečnění: 20. června 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. července 2006
Cíl podpory Obecné vzdělávání
Cílem podpory je zvýšit regionální a národní kapacitu pracovních sil s vysoce kvalifikovanými přenositelnými dovednostmi nezbytnými k plnění potřeb průmyslu.
Tohoto cíle se dosáhne dvěma způsoby.
Zaprvé, zvýšením počtu mladých lidí, kteří v průmyslu začnou působit díky modernímu učňovskému vzdělávání, a zlepšením dovedností těch, kteří již v průmyslu pracují.
Moderní učňovské vzdělávání v oboru inženýrství nabízí mladým lidem více příležitostí vstoupit na trh práce a připravit se pokud možno nejlépe na získání odborných a/nebo vysoce profesních znalostí v rámci průmyslu letectví a kosmického výzkumu a techniky.
Moderní učňovské vzdělávání případně otevře cestu k vysokoškolského vzdělávání nebo práci na vyšší úrovni.
Zadruhé, zvýšením počtu stávajících zaměstnanců ve společnostech zabývajících se leteckým a kosmickým inženýrstvím v rámci regionu Severozápadní Anglie.
Zaměstnanci si rozšíří získanou odbornou kvalifikaci. Tohoto cíle se dosáhne rozšířením objemu vzdělávání společnosti BAE, aby došlo ke zkvalitnění dovedností stávajících zaměstnanců.
Poskytnuté vzdělávání povede k získání národně uznávané odborné kvalifikace, která zvýší produktivitu a také podstatně posílí schopnost profesního zařazení každého jednotlivce na jakékoliv pracovní místo v rámci odvětví inženýrství.
Konkrétní podpora se poskytuje BAE Systems, společnosti zabývající se leteckým a kosmickým inženýrstvím a leteckou elektronikou.
Prvky obecného vzdělávání obsažené v tomto balíčku zajistí, aby osoby, kterým jsou vzdělávací programy určeny, získaly odbornou kvalifikaci, která by jim umožnila získat zaměstnání v průmyslovém odvětví leteckého a kosmického inženýrství a letecké elektroniky a v celé řadě dalších průmyslových odvětvích jako elektronika, elektrotechnika a inženýrství.
Dotčená hospodářská odvětví: Letecké a kosmické inženýrství
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Skills for Employment Division
Department for Education and Skills (DfES)
Level 4, Moorfoot
Sheffield
S1 4PQ
United Kingdom
Kontaktní osoba: Keith McMaster
Ostatní informace: Tuto podporu schvaluje odbor vzdělávání a kvalifikace (Department for Education and Skills).
Rada pro učení a kvalifikaci (Learning and Skills Council) nese odpovědnost za uzavření smlouvy se společností a za sledování pokroku v souladu s pravidly pro státní podporu.
Rada pro učení a kvalifikaci postoupila pravomoc na základě zákona Learning and Skills Act 2000.
Podpora č.: XT 44/03
Členský stát: Řecko
Region: Celé území státu
Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Sítě vzdělávání v oblasti výzkumu a technologie
Právní základ: N. 1514/85, N.1733/87, 2741/99 a N. 2919/01
2003: 1400000
2004: 767852
2005: 766851
Maximální míra podpory: Malým a středním podnikům se uděluje 45 % a velkým podnikům 35 % jejich příspěvku do celkového rozpočtu
Datum uskutečnění: Říjen 2002
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do prosince 2006
Cíl podpory: Cílem je vytvoření vědeckých sítí v oblasti vyspělých technologií s vysokou vědeckou prioritou v dané zemi, vzdělávání výzkumných pracovníků, postgraduálních studentů a absolventů v některých odborných oblastech a rozvíjení dovedností pracovníků v podnicích za účelem modernizace a zvýšení konkurenceschopnosti výrobních jednotek.
Dotčená hospodářská odvětví Zdravotnictví, biomedicína, diagnostické a léčebné metody
Biotechnologie/bioetika
Kultura/cestovní ruch/sport
Mořské prostředí
Doprava a navigace
Zemní a vzdušné prostředí a udržitelný rozvoj
Vodní zdroje
Přírodní pohromy a lesní požáry
Obnovitelné zdroje energie a úspora energie
Recyklace odpadu
Informace a telekomunikace
Potraviny a zemědělská výroba
Akvakultura
Zvyšování povědomí veřejnosti o nových technologiích
Nové metody organizace a řízení podniků, společenských agentur a veřejných subjektů
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Υπουργείο Ανάπτυξης (Ministerstvo pro místní rozvoj)
Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας, (generální sekretariát pro výzkum a technologii)
Μεσογείων 14-18 (Messogion 14-18)
Αθήνα 11510 (Atény 11510)
Podpora č.: XT 45/03
Členský stát: Nizozemsko
Region: Provincie Flevoland
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Farm Dairy Holding B.V.
Právní základ: Subsidieverordening ESF doelstelling 1
Plánovaná celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 141349 EUR Farm Dairy Holding B.V. hradí spolufinancování.
Maximální míra podpory: 50 %
Datum uskutečnění: 29. dubna 2003
Doba poskytování jednotlivé podpory: 9. května 2003
Cíl podpory: Obecné vzdělávání na odpovídající úroveň, čímž se přispěje k posílení postavení zaměstnanců na všeobecném trhu práce.
Dotčená hospodářská odvětví: Zemědělství
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincie Flevoland
Postbus 55
8200 AB Lelystad
Ostatní informace: Společnost Farm Dairy má mnoho zaměstnanců s nízkou úrovní vzdělání.
Společnost je následkem nedostatku dostatečně vyškolených pracovníků značně poškozena.
Cílem projektu "Opleidingstraject Farm Dairy" je, aby nedostatečně vyškolení zaměstnanci byli vyškoleni na odpovídající úroveň.
Tím se rovněž přispěje k posílení postavení zaměstnanců na všeobecném trhu práce. Projektu se účastní 68 zaměstnanců a skládá se z deseti částí.
Ty sahají od oblasti "kvalita a hygiena" po školení "manipulace s vysokozdvižným vozíkem". Počet účastníků se liší v závislosti na jednotlivých kurzech.
26 účastníků náleží do kategorie "menšiny".
Podpora č.: XT46/03
Členský stát: Spojené království
Region: Yorkshire and Humber a Jihovýchod
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Centre of Vocational Excellence Programme (British Gas)
Právní základ: The Learning and Skills Act 2000.
Rok 1: GBP 300000
Rok 2: GBP 100000
Rok 3: GBP 100000
Celkem: GBP 500000
Maximální míra podpory:
British Gas je velká společnost s většinou provozoven v Leeds a Basingstoke.
Maximální míra podpory nepřekročí 60 % způsobilých nákladů u obecného vzdělávání (50 % je povoleno pro velké podniky a 10 % pro znevýhodněné pracovníky podle definice čl. 2 písm. g) nařízení).
Datum uskutečnění: 1. ledna 2004
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory Obecné vzdělávání
- Zvýšit regionální a národní kapacitu pracovních sil s vysoce kvalifikovanými přenositelnými dovednostmi nezbytnými k plnění potřeb průmyslu.
Tohoto cíle se dosáhne dvěma způsoby. Zaprvé, zvýšením počtu mladých lidí, kteří v průmyslu začnou působit díky modernímu učňovskému vzdělávání, a zlepšením dovedností těch, kteří již v průmyslu pracují.
Moderní učňovské vzdělávání v oboru montáž a údržba plynových zařízení nabízí mladým lidem více příležitostí vstoupit na trh práce a připravit se pokud možno nejlépe na získání odborných a/nebo vysoce kvalifikovaných znalostí v rámci průmyslu montáž a údržba plynových zařízení.
Učňovské vzdělávání případně vede ke kladnému postupu k vysokoškolského vzdělávání nebo práci na vyšší úrovni.
Zadruhé, zvýšením počtu stávajících zaměstnanců ve společnostech zabývajících se montáží a údržbou plynových zařízení v regionech Yorkshire and Humber a Jihovýchod a v Anglii obecně, kteří rozšíří získanou odbornou kvalifikaci.
Tohoto cíle se dosáhne rozšířením objemu vzdělávání společnosti British Gas, aby došlo ke zkvalitnění dovedností stávajících zaměstnanců a k jejich zpřístupnění dalším společnostem.
Zvláštní důraz se přitom klade na místní malé a střední podniky.
Poskytnuté vzdělávání povede k získání národně uznávané odborné kvalifikace, která zvýší produktivitu a také podstatně posílí schopnost profesního zařazení každého jednotlivce na jakákoliv pracovní místa v rámci odvětví montáže a údržby plynových zařízení.
- Zadruhé, maximalizovat národně uznávanou kvalifikaci společnosti British Gas v oblasti vzdělávání a tak, že se ostatními poskytovateli vzdělávání podělí o nejlepší praxi za účelem zvýšit objem a kvalitu vzdělávání jako takového v rámci průmyslu a podpořit společnost British Gas jakožto příklad v průmyslu tak, aby byly motivovány ostatní společnosti k větším investicím do rozvoje vlastních pracovních sil.
Rada pro učení a kvalifikaci (Learning and Skills Council), orgán financující v Anglii vzdělávání osob starších 16-ti let, se bude aktivně účastnit na sdílení nejlepší praxe, což bude většinou probíhat tak, že například další poskytovatelé vzdělávání navštíví společnost British Gas nebo zaměstnanci společnosti British Gas uspořádá akce za účelem vytvoření regionální/národní sítě.
Konkrétní podpora se poskytuje British Gas, společnosti zabývající se montáží a údržbou plynových zařízení.
Prvky obecného vzdělávání obsažené v tomto balíčku zajistí, aby osoby, kterým jsou vzdělávací plány určeny, získaly odbornou kvalifikaci, která by jim umožnila získat zaměstnání v průmyslu montáže a údržby plynových zařízení a v celé řadě dalších průmyslových odvětvích jako instalatérství, chladírenství a inženýrství.
Skutečnost, že British Gas se o své dovednosti podělí s dalšími společnostmi a poskytovateli vzdělávání znamená, že další společnosti v průmyslu montáže a údržby plynových zařízení včetně další subjektů celé řady jiných průmyslových odvětví budou schopny zlepšit kvalitu poskytování vzdělávání a tím zkvalitnit schopnost profesního zařazení a kariérní možnosti nových účastníků trhu práce a pracujících osob.
Dotčená hospodářská odvětví: Montáž a údržba plynových zařízení
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Skills for Employment Division
Department for Education and Skills (DfES)
Level 4, Moorfoot
Sheffield
S1 4PQ
United Kingdom
Kontaktní osoba: Sue Read
Ostatní informace: Tuto podporu schvaluje odbor vzdělávání a kvalifikace (Department for Education and Skills).
Rada pro učení a kvalifikaci (Learning and Skills Council) nese odpovědnost za uzavření smlouvy se společností, dohled v souladu s pravidly pro státní podporu.
Rada pro učení a kvalifikaci postoupila pravomoc na základě zákona Learning and Skills Act 2000.
Podpora č.: XT 48/03
Členský stát: Německo
Region: Sasko – Anhaltsko
Název režimu podpory: Zvláštní program pro vybudování informační společnosti v Sasku-Anhaltsku
Právní základ:
Landeshaushaltsordnung (LHO) vom 30.4.1991 (GVBl.
LSA S. 45), insbesondere die Verwaltungsvorschriften zu § 44 LHO des Landes Sachsen-Anhalt in der aktuellen Fassung;
Verordnung (EG) Nr. 68/2001 der Kommission vom 12.1.2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Ausbildungsbeihilfen (ABl.
L 10 vom 13.1.2001, S. 20)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Přibližně 800000 milionů eur
Maximální míra podpory Podpory na vzdělávání
Pro malé a střední podniky jsou způsobilé výdaje na personál (školitele), cestovní výdaje, běžné výdaje, výdaje na opotřebení nástrojů a zařízení, na poradenské služby, osobní výdaje účastníků.
Míra podpory se v případě specifického vzdělávání omezuje na nejvýše 45 % brutto způsobilých výdajů na malé a střední podniky a v případě obecného vzdělávání se omezuje na nejvýše 80 % brutto způsobilých výdajů na malé a střední podniky.
Datum uskutečnění: Od 1. ledna 2003
Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2004
- Zlepšení vyváženosti pracovního trhu posílením inovační schopnosti podniků
- Zajištění účasti všech společenských skupin a zajištění rovných příležitostí pro ženy, muže a znevýhodněné skupiny při využívání moderních informačních a komunikačních technologií
- Zlepšení podmínek přístupu k novým informačním a komunikačním technologiím například vytvořením příslušné způsobilosti pro vzdělávání
- Zvýšení způsobilosti uživatelů a počtu uživatelů
- Posílení rozšíření a využívání moderních informačních a komunikačních technologií ve všech hospodářských a společenských odvětvích
Dotčená hospodářská odvětví Poznámky:
Vyjmuty jsou:
- činnosti, které souvisí s výrobou, zpracováním a uvedením na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES,
- podpory pro činnosti související s vývozem,
- podpory podmíněné používáním domácích výrobků na úkor dovezených,
- podpory pro odvětví ocelářského průmyslu, průmyslu syntetických vláken, průmyslu motorových vozidel, jakož i stavby lodí.
Protože pro odvětví zemědělství, rybolovu a akvakultury, jakož i dopravy platí zvláštní předpisy a protože existuje nebezpečí, že tam budou kritéria čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES naplňovat i malé částky poskytnuté podpory, vylučují se předmětná odvětví z režimu podpor.
Mimo jiné v důsledku sjednání účelných opatření v odvětví regionálních investičních podpor se z režimu podporu vylučují předmětná odvětví ocelářského průmyslu, průmyslu syntetických vláken, průmyslu motorových vozidel, jakož i stavby lodí.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt
Gruppe Sonderprogramm
Domplatz 12
D-39104 Magdeburg
Další informace Ministerium für Wirtschaft und Arbeit
Referat 35
Hasselbachstraße 4
D-39104 Magdeburg
Podpora č.: XT 49/03
Členský stát: Itálie
Region: Obchodní, průmyslová, řemeslná a zemědělská komora provincie Reggio Emilia (Region Emilia-Romagna)
Název režimu podpory: Příspěvky na vzdělávací iniciativy v zemědělských podnicích provincie Reggio Emilia
Právní základ: Deliberazione della Giunta della Camera di commercio di Reggio Emilia n. 109/2003 e n. 120/2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 57221,65 EUR
Maximální míra podpory: 70 %
Datum uskutečnění:
10. října 2003
(Lhůta pro podání žádostí: 30. října 2003)
Doba trvání režimu podpory: 31. července 2004
- zlepšení odborných znalostí podnikatelů v zemědělství a pracovníků v zemědělství vhledem ke kvalitativnímu přeorientování produkce, používání postupů produkce, jež jsou v souladu s ochranou životního prostředí, se zušlechťováním krajiny, hygienickými normami a dobrými životními podmínkami zvířat;
- poskytnutí podnikatelům v zemědělství a pracovníkům v zemědělství znalostí, jež jsou nezbytné pro vedení ziskového zemědělského podniku
Dotčená hospodářská odvětví: Zemědělství
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Reggio Emilia
Piazza della Vittoria
I-42100 Reggio Emilia
Podpora č.: XT 54/01
Členský stát: Itálie
Region: Toskánsko
Název režimu podpory: Podpora určená podnikům působícím na území regionu Toskánsko, jejímž účelem je uskutečnění vzdělávacích projektů v podnicích vypracováných na základě smluvních dohod stanovujících zkrácení pracovní doby.
Právní základ: Delibera della Giunta Regionale della Toscana n. 1119 del 15 ottobre 2001, attuativa di quanto disposto dalla legge 53/2000, articolo 6, in merito alla realizzazione da parte delle Regioni e delle Province Autonome di progetti formativi aziendali collegati a riduzioni dell'orario di lavoro.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 1355313,05 EUR (2624252000 lir) na období prosinec 2001 – 2002 přidělené regionu Toskánsko mezirezortním dekretem 167 ze dne 6. června 2001.
Pro následující rozpočtové roky se zvláštní přidělování zdrojů regionu Toskánsko bude stanovovat prostřednictvím prováděcích dekretů ministerstva práce (po dohodě s ministerstvem financí, rozpočtu a hospodářského plánování, nyní ministerstvo hospodářství a financí).
Celkově přidělené prostředky až do roku 2006 dosahují výše 4131655,19 EUR (8000000000 lir) nebo předpokládaného ročního odhadu 555294,45 EUR (1075200000 lir).
Velké podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Oblasti, které nemají nárok na podporu _BAR_ 25 _BAR_ 50 _BAR_
Oblasti, které mají nárok na podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. c) _BAR_ 30 _BAR_ 55 _BAR_
Malé a střední podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Oblasti, které nemají nárok na podporu _BAR_ 35 _BAR_ 70 _BAR_
Oblasti, které mají nárok na podporu podle čl. 87 odst. 3 písm. c) _BAR_ 40 _BAR_ 75 _BAR_
- účastník vzdělávacího projektu není aktivním členem posádky, ale čekatelem a
- školení probíhá na palubě lodí registrovaných ve Společenství.
Datum uskutečnění: 15. října 2001
Doba trvání režimu podpory: do 31. prosince 2006
- mezipodnikové vzdělávání, tzn. vzdělávání společně organizované různými samostatnými podniky (podle předpisů Společenství, které definují malé a střední podniky) nebo takové, které je přístupné zaměstnancům různých podniků.
Díky příslušným dokladům je v rámci výběru projektů dodržení těchto náležitostí (vzdělávání mezi podniky a samostatnost podniků) zaručeno.
- podnikové vzdělávání týkající se profesí uvedených v regionálním soupisu nebo vzdělávání pro profese, u nichž se vyžaduje zařazení do soupisu.
Odpovídající osvědčení vystaví příslušný orgán regionu nebo provincie.
Právní základ systému vydávání osvědčení tvoří zákon Legge Regionale n. 70 del 31 agosto 1994 (Nuova disciplina in materia di formazione professionale), přesněji článek 11 uvedeného zákona, podle kterého se vydává osvědčení o kvalifikaci nebo profesní specializaci pro určité vzdělávací činnosti na základě zkoušky o způsobilosti; článek 18 uvedeného zákona, který uděluje orgánu Giunta Regionale pravomoc určit profese, které budou zařazeny do regionálního soupisu a pro něž se vydá osvědčení o kvalifikaci nebo profesní specializaci.
Dotčená hospodářská odvětví Zemědělství
Rybolov a akvakultura
Těžba uhlí
Ocelářství
Stavba lodí
Syntetická vlákna
Automobilový průmysl
Ostatní zpracovatelský průmysl
Všechny služby
Poznámky: Systém podpor se použije pro všechna odvětví, která stanovuje nařízení (ES) č. 68/2001.
Za druhé se tento systém nepoužije pro podpory na vzdělávání nebo rekvalifikaci pracovníků z podniků majících potíže podle pokynů Společenství o poskytování státních podpor k záchraně a restrukturalizaci podniků majících potíže (Úř. věst.
C 288, 9.10.1999) v rámci operací na záchranu nebo restrukturalizaci z veřejných zdrojů (podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci).
Tyto podpory budou posuzovány na základě uvedených pokynů.
Za třetí se tento systém nepoužije, jestliže částka podpory poskytnuté podniku na jeden vzdělávací projekt překročí jeden milión EUR; takový případ musí být oznámen Evropské komisi, aby tuto podporu schválila.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Toscana
Dipartimento delle Politiche Formative e dei Beni Culturali
Servizio FSE e Sistema della Formazione Professionale
Piazza della Libertà 15,
50129 Firenze (Italia)
Číslo podpory: XT96/02
Členský stát: Itálie
Region: Lazio
Název režimu podpory: Pravidla pro podporu hospodářského rozvoje, sociální soudržnosti a zaměstnanosti v regionu Lazio.
Identifikace a organizace místních výrobních systémů, průmyslových oblastí a investičních oblastí v regionu Lazio.
Právní základ:
Legge Regionale 19 dicembre 2001, n. 36 "Norme per l'incremento dello sviluppo economico, della coesione sociale e dell'occupazione nel Lazio. Individuazione e organizzazione dei sistemi produttivi locali, dei distretti industriali e delle aree laziali di investimento", pubblicata sul supplemento ordinario n. 7 al BURL (Bollettino Ufficiale della Regione Lazio) n. 36 del 29/12/01
Regolamento regionale 28 ottobre 2002, n. 2 "Regolamento per il finanziamento dei sistemi produttivi locali, dei distretti industriali e delle aree laziali di investimento", pubblicato sul supplemento ordinario n. 4 al BURL n. 30 del 30 ottobre 2002.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Celková předpokládaná částka 4250000 eur
Maximální míra podpory: Celková předpokládaná částka 4250000 eur
- oblast, které mohou využít odchylku dle čl.
87 odst. 3 písm. c): 40 % pro malé a střední podniky; 30 % pro velké podniky
- ostatní oblasti: 35 % pro malé a střední podniky; 25 % pro velké podniky
Datum uskutečnění: Podporu lze udělit po zveřejnění oznámení v úředním věstníku regionu Lazio (Bollettino Ufficiale della Regione Lazio, BURL).
Trvání režimu: Časově neomezeno; režim podpory je v každém případě osvobozen od povinného hlášení dle čl. 88 odst.
3) Smlouvy o ES až do 31. prosince 2006, kdy končí platnost nařízení (ES) č. 68/2001.
Účel podpory: Podpora je určena pro zvláštní programy vzdělávání v určitých oblastech regionu Lazio: průmyslové oblasti, místní výrobní systémy a investiční oblasti. Dotčená hospodářská odvětví:
Všechna odvětví Kódy činností stanoví regionální orgány v jednotlivých případech pro průmyslové oblasti, místní výrobní systémy a investiční oblasti.
Název a adresa orgánu schvalujícího podporu Regione Lazio
Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7
I-00145 Rome
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovozy ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických
(2005/C 183/05)
Po zveřejnění oznámí o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření na dovoz ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen "dotčená země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 [2] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení"), naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 [3].
1. Žádost o přezkum
Žádost podala dne 25. dubna 2005 Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 75 %, celkové výroby ethanolaminů ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je ethanolamin pocházející ze Spojených států amerických (dále jen "dotčený výrobek"), který se v současnosti zařazuje do kódů KN ex29221100 (kód Taric: 2922110010), ex29221200 (kód Taric: 2922120010) a 29221310.
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době jsou platným opatřením konečná antidumpingová cla uložená nařízením Rady (ES) č. 229/94 [4], naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 53/2003 [5].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Tvrzení o pokračování dumpingu v souvislosti se Spojenými státy americkými vychází ze srovnání běžné hodnoty, stanovené na základě domácích cen, s cenami dotčeného výrobku při vývozu do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
Pokud jde o opakovaný výskyt dumpingu, tvrdí se, že vývozy do jiných třetích zemí, jako je Norsko a Turecko, se uskutečňují za dumpingové ceny.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla, a to díky nedávným investicím do výrobní kapacity v dotčené zemi a na celém světě.
Také se tvrdí, že dovozy dotčeného výrobku se pravděpodobně zvýší díky nasycení jiných tradičních trhů než trhů v EU (tj. v Mexiku, Brazílii a Asii).
To vše může vést k tomu, že se do Společenství přesměrují vývozy z jiných třetích zemí.
Kromě toho žadatel tvrdí, že k odstranění újmy došlo hlavně díky opatřením a že jakýkoli opakovaný výskyt značného objemu dovozů za dumpingové ceny z dotčené země by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy působené výrobnímu odvětví Společenství, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství a všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům ve Spojených státech amerických zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům a všem sdružením dovozců, jež jsou uvedeni v žádosti nebo již spolupracovali při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčené země vývozu.
V každém případě by měly všechny zúčastněné strany neprodleně faxem kontaktovat Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v žádosti, a aby si případně vyžádaly ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) dotazník, neboť lhůta stanovená v odst. 6 písm. b) se vztahuje na všechny zúčastněné strany.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily vedle odpovědí na dotazník další informace a poskytly podkladovou dokumentaci.
Komise musí tyto informace a podkladovou dokumentaci obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. b) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádosti
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
b) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Mají-li být při šetření zohledněny námitky zúčastněných stran, musí se všechny tyto strany přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi a předloží jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebylo-li uvedeno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
c) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla dané zúčastněné strany.
Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [6]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Evropské komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne v příslušné lhůtě umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je jiným způsobem neposkytuje nebo pokud závažným způsobem zabraňuje šetření, mohou pozitivní či negativní zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že kterákoli zúčastněná strana předložila nesprávné nebo zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje.
Pokud jakákoli zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro dotčenou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl.
11 odst.
5 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory vzdělávání
(2005/C 183/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XT4/03
Členský stát: Německo
Region: Braniborsko
Název režimu podpory: Soutěž projektových záměrů "Školicí ofenzíva v oblasti turismu ve spolkové zemi Braniborsko" v rámci programu Innopunkt – podpora ministerstva práce, sociálních věcí, zdraví a ženské otázky země Braniborsko
Právní základ: Landeshaushaltsordnung (LHO), § 44 und die dazugehörigen Verwaltungsvorschriften
2002: 160054,77 EUR (z toho 112383,39 EUR z ESF a 48016,44 EUR z prostředků země)
2003: 1078558,06 EUR (z toho 754990,60 EUR z ESF a 323567,46 EUR z prostředků země)
2004: 846428,13 EUR (z toho 592499,69 EUR z ESF a 253928,44 EUR z prostředků země)
a) osobní náklady školitele,
b) cestovní náklady školitele,
c) ostatní běžné náklady,
e) náklady na poradenské služby, týkající se vzdělávacího projektu.
- maximální mírou podpory ve výši 80 %, pokud jsou účastníci činní v malém nebo středním podniku (hlavní případ uplatnění);
- maximální mírou podpory ve výši 60 %, pokud jsou účastníci činní ve velkém podniku.
Projekty se provádějí výhradně v oblastech podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.
Datum uskutečnění: Rozhodnutí o schválení byla nositelům projektu oznámena dne 4. prosince 2002.
Doba trvání režimu: od 1. prosince 2002 do 30. listopadu 2004
Cíl podpory:
Zaměstnanci podniků činných v turistickém průmyslu by měli prostřednictvím cílené nabídky na vzdělávání, poradenství a školení získat značné zvýšení kompetence.
Nabídky na vzdělávání a poradenství jsou určeny konkrétním cílovým skupinám a provádí se v závislosti na ročním období.
U vybraných šesti projektů bude obsah vzdělávání, poradenství a školení stanoven teprve po provedení analýzy potřeb zaměstnanců v nejméně 20 nezávislých podnicích.
Na základě této analýzy potřeby probíhají na každý projekt programy vzdělávání, poradenství a školení pro 40 účastníků z těchto podniků.
K měření zvýšení individuální kompetence účastníků se používá externí hodnocení.
Soutěž projektových záměrů je uveřejněna na internetové adrese www.lasa-brandenburg.de/inno_pkt/content.htm.
Na adrese www.innopunkt.de jsou také postupně zvěřejňovány informace o stavu podpor.
Dotčená hospodářská odvětví: Ostatní služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu LASA Brandenburg GmbH
Wetzlarer Straße 54
D-14482 Potsdam
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 183/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 53/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Autonomní provincie Trento _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Financování vzdělávacích plánů na úrovni podniků, odvětví a oblastí – rok 2004 _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Provinciale n. 3035 di data 28/10/2003. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka za rok 2004 _BAR_ 615000 EUR(0,62 miliónu EUR) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 28. listopadu 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Provincia Autonoma di Trento – Servizio Addestramento e Formazione professionale _BAR_
Adresa:via Gilli, 3 – I-38100 Trento _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatřenívylučuje poskytnutí jednotlivých podpor nebo poskytnutí podpor musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milion eur. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 185/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS 4/03
Členský stát: Itálie
Region: Toscana
Název režimu podpory: Podpory pro produktivní investice malých a středních podniků z módního průmyslu
- Delibera Giunta regionale n. 1206 del 4 novembre 2002 "Risoluzione del Consiglio regionale n.
18/2002. Approvazione dello schema per la definizione del progetto pilota integrato per il sistema moda".
- Decisione Giunta regionale n. 13 dell' 11 luglio 2001 "Direttive per l'attuazione dei regimi di aiuto".
- Decreto Giunta regionale n. 6818 del 21 novembre 2002 Bando per l'accesso al regime di aiuto Misura 1.1 "Aiuti agli investimenti produttivi e ambientali delle PMI" del PRSE 2001.
- Decreto Giunta regionale n. 6876 del 3 dicembre 2002 Bando per l'accesso al regime di aiuto Misura 1.2 "Aiuti agli investimenti di imprese artigiane" del PRSE 2001 2005.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 25 mil. eur
Maximální míra podpory: Míra podpory pro jednotlivý podnik nesmí u malých podniků překročit 15 % hrubého grantového ekvivalentu a u středních podniků 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu celkových investic. V podporovaných oblastech ve smyslu čl.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES činí sazba podpory 18 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 14 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky.
Datum uskutečnění: Leden 2003.
Datum doručení informačního přehledu Komisi.
Doba trvání režimu podpory: 2003 – 2005
Cíl podpory: Usnadnění přístupu k úvěrům a poskytování pomoci malým a středním podnikům z módního průmyslu, které investují do hmotných a nehmotných statků.
- DB – textilní a oděvní průmysl
- DC – koželužství, výroba koženého zboží apod.
- DN 36.2 – klenotnická a zlatnická řemesla
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Toscana
Via di Novoli, 26
I-50127 Firenze
Podpora č.: XS 38/03
Členský stát: Itálie
Region: Autonomní region Friuli-Venezia Giulia
Název režimu podpory: Regionální program pro inovační akce ERDF (Evropského fondu pro regionální rozvoj) "FreNeSys" – akce 2 "e-Cooperative business" – opatření 2.6 "Podpora demonstračních projektů"
Právní základ: Delibera Giunta regionale n. 4236 del 6. 12. 2002
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 700000 eur
A. Hrubá míra podpory investic do zařízení činí nejvýše:
- 15 % pro malé podniky;
- 7,5 % pro střední podniky.
Maximální míra podpory činí pro podniky se sídlem a/nebo provozovnou v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy o ES podle rozhodnutí K(2000) 2752 v konečném znění, korigendum ze dne 20. září 2000, nejvýše 8 % čistého grantového ekvivalentu + 10 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 8 % čistého grantového ekvivalentu + 6 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky.
B. Hrubá míra podpory reálných služeb externích poradců činí nejvýše:
- 50 % pro malé a střední podniky
Datum uskutečnění: 19. únor 2003
Doba trvání režimu podpory: Do 30. června 2004
Cíl podpory: Posílení konkurenceschopnosti regionálních podniků vybudováním nebo rozvojem telematických sítí na podporu elektronického obchodního styku (e-business).
Projekty budou realizovány podnikatelskými seskupeními nebo jinými subjekty a budou zveřejněny jako příklady osvědčených postupů.
a) Podniky činné v oblasti průmyslu a řemesel, které se zabývají těžbou, zpracováním, popř. výrobou statků nebo které působí ve stavebnictví;
b) Podniky poskytující reálné služby, které jsou vhodné vzhledem k bezprostřednímu kladnému dopadu na rozvoj všech výše uvedených výrobních činností;
c) Podniky v oblastech cestovního ruchu, velkoobchodu a maloobchodu.
Výše uvedené skutečnosti se netýkají dopravy a odvětví, která jsou vyloučena z působnosti nařízení (ES) č.
70/2001. Použijí se zvláštní odvětvová omezení stanovená konkrétními nařízeními a směrnicemi Společenství.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia
Direzione regionale degli Affari europei
Via Trento, 2
I-34132 Trieste
E-mail: Affari.europei@regione.fvg.it; s.promo@regione.fvg.it
Další informace: Opatření bude provedeno ve spolupráci se čtyřmi regionálními obchodními komorami pro průmysl, zemědělství a řemesla (Gorizia, Udine, Pordenone, Trieste), které jsou příslušné pro správní řízení.
Podpora č.: XS106/03
Členský stát: Spojené království
Region: West Wales & the Valleys
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Carmarthenshire County Council Strategická iniciativa pro města a obce včetně: grant na přeměnu venkova
Právní základ: Local Government Act 2000 – Part 2 Promotion of Well being, subsection 4.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku, Fondy pro grant na přeměnu venkova 2003/04: 415000 GBP
2004/05: 715000 GBP
Celkem: 1130000 GBP
Maximální míra podpory:
50 % nákladů hmotných a nehmotných investic (v oblastech podle čl. 87 odst.
3 písm. a) – 35 % + 15 % pro malé a střední podniky). V některých případech bude investiční podpora vypočtena podle tvorby pracovních příležitostí.
Žádný malý a stření podnik nezíská více než 20000 GBP na jednu vytvořenou pracovní příležitost.
Až do 50 % nákladů za poradenské služby
Datum uskutečnění: 1. říjen 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Březen 2005
Cíl podpory:
Podpořit náklady na hmotné a nehmotné investice a měkkou podporu (poradenské služby) v souvislosti s malými a středními podniky. K investici do prostor dojde, jestliže je třeba zasáhnout, aby byly zajištěny vhodné prostory pro růst podniku.
Investiční podpora povzbudí růst a rozvoj v rámci hrabství a podnítí hospodářskou obnovu uvnitř městských a venkovských komunálních středisek tak, že podpoří náklady na investice do pozemků, budov a vybavení plánovaných pro vytvoření nebo rozšíření podniku.
Podpora na náklady za poradenské služby bude obvykle omezena na 10 % nákladů.
Podpora pro poradenské služby bude zahrnovat jednorázové platby na podporu plánování projektů a příslušného dohledu.
Grant se neposkytne pro činnost související s obvyklými provozními náklady podniku jako například běžné daňové poradenství, pravidelné právní služby nebo reklama.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna způsobilá průmyslová odvětví aniž by byla dotčena zvláštní pravidla týkající se státní pomoci v určitých odvětvích – čl.
1 odst. 2 nařízení o blokové výjimce pro malé a střední podniky
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Sarah L Veck
Head of Economic Development
Economic Development Division
Carmarthenshire County Council
Business Resource Centre
Parc Amanwy
New Road
Ammanford
Carmarthenshire
SA18 3EP
Podpora č.: XS 135/03
Členský stát: Itálie
Region: Lombardie
Název režimu podpory: Podpora podnikům z Brescie působícím v odvětví dopravy na zavedení systémů jakosti podniků Vision 2000 – v letech 2003/04.
Právní základ:
Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241.
Deliberazioni camerali n. 240 del 10.12.2002 e n. 185 del 29.9.2003.
Determinazione dirigenziale n. 93/AV del 9.10.2003.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 50000 EUR
Maximální míra podpory: 50 % vynaložených nákladů do maximální výše 2066 EUR pro každý podnik.
Datum uskutečnění: 20. října 2003
Doba trvání režimu podpory: Od 20. října 2003 do 19. října 2004
Cíl podpory: Podpořit zavedení systémů jakosti podniků "Vision 2000" v podnicích z Brescie za účelem certifikace jejich postupů a výrobků.
Dotčená hospodářská odvětví: Doprava
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Camera di commercio industria artigianato e agricoltura di Brescia
Via Orzinuovi, n. 3
I-25125 Brescia
E–mail: costantino@bs.camcom.it
Podpora č.: XS 136/03
Členský stát: Itálie
Region: Sardínie
Název režimu podpory: Financování sítí služeb pro podniky v průmyslových oblastech a v rámci místních výrobních systémů.
Právní základ:
L.R. 24.12.1998, n. 37, art. 4
Delibera di Giunta n. 21/23 del 21.7.2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 6713940,38 EUR
Maximální míra podpory: 35 % ČEP + 15 % HEP
Datum uskutečnění: Od 11. srpna 2003
Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2003
Cíl podpory: Podpora rozvoje a konkurenceschopnosti průmyslových oblastí a místních výrobních systémů na Sardínii zlepšováním sítě služeb podnikům, zavedením inovativních výrobních, obchodních a reklamních postupů a výrobní, technologické a obchodní spolupráce mezi podniky působícími ve stejné oblasti nebo v místním výrobním systému.
- č. 4502 (přírodní korek, odkorněný nebo jednoduše nahrubo otesaný nebo v kostkách, deskách, listech nebo pásech čtvercového nebo obdélníkového tvaru včetně polotovarů s ostrými hranami na zátky);
- č. 4503 (výrobky z přírodního korku);
- č. 4504 (aglomerovaný korek (též s pojidlem) a výrobky z aglomerovaného korku).
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Autonoma della Sardegna
Assessorato dell'Industria – Servizio Infrastrutture
Viale Trento n. 69 – I-09123 Cagliari
Další informace: Příjemci podpor jsou konsorcia a konsorční společnosti založené malými a středními podniky působícími v průmyslových oblastech uvedených ve vyhlášce Decreto assessore industria č. 377 ze dne 7.8.1997 a v místních výrobních systémech uvedených v usnesení Delibera Giunta Regionale č.
21/38 ze dne 2. července 2002. Příjemci si zachovávají statut malých a středních podniků.
Podpora č.: XS 137/03
Členský stát: Itálie
Region: Friuli-Venezia Giulia
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Uvolnění finančních prostředků pro provozní investice řemeslných provozoven pomocí revolvingových fondů
Právní základ: Decreto del Presidente della Regione n. 0259/Pres del 25/07/2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku 2003: 6 milionů eur
2004: 1,246 milionu eur
2005: 1 milion eur
- maximálně 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky, popř. 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky;
- pro podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES: 8 % čistého grantového ekvivalentu + 10 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky, popř. 8 % čistého grantového ekvivalentu + 6 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky
Datum uskutečnění: 26. září 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2006; podle čl. 10 nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům může být doba trvání prodloužena o šestiměsíční přechodné období.
Cíl podpory:
Poskytnutím úrokově zvýhodněných půjček pro investice do hmotných a nehmotných aktiv se podpoří řemeslné malé a střední podniky činné ve výrobním odvětví nebo v oblasti výrobních služeb.
Příjemci podpory: řemeslné výrobní provozovny a řemeslné provozovny, které poskytují výrobní služby, dále konsorcia a společnosti tvořené konsorcii takových provozoven (i v podobě družstev), na které je třeba nahlížet jako na malé a střední podniky v souladu s definicí v příloze I nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechny hospodářské činnosti s výjimkou výroby, zpracování a uvádění na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Direzione regionale affari finanziari e patrimonio — Servizio del credito
Corso Cavour 1 — I-34100 Trieste
Tel.: (39-040) 377 22 34
Fax: (39-040) 377 20 84
E-mail: s.credito.ts@regione.fvg.it
Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione — Servizio per lo sviluppo dell'artigianato
Via Giulia 75/1 — I-34100 Trieste
Tel.: (39-040) 377 48 22
Fax: (39-040) 377 48 10
E-mail: dir.art.coop@regione.fvg.it
Další informace:
Předložené opatření bude provedeno podle nařízení (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001.
Regionální úřady se zavazují ke změně definice malých a středních podniků od 1. ledna 2005 v souladu s doporučením Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, jakož i malých a středních podniků, zveřejněným v Úředním věstníku Evropských společenství L 124 ze dne 20. května 2003.
Podpora č.: XS 141/03
Členský stát: Itálie
Region: Marche
Název režimu podpory: JPD cíl 2 2000 – 2006 – Opatření 1.1 Podpora výrobním investicím a investicím do životního prostředí malých a středních průmyslových a řemeslných podniků, podopatření 1.1.1. Podpora výrobním investicím malých a středních podniků, podpůrné opatření b1 zákona 341/95, článek 1: pobídky na výrobní investice spjaté se založením nového podniku a s rozšiřováním, modernizací, restrukturalizací, reorganizací, opětným uvedením do provozu a přemístěním výrobního podniku
Právní základ: Docup Ob.
2 2000 – 2006
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory Běžná podpora:
1840615,00 EUR na rok 2001
1939014,00 EUR na rok 2002
2308531,40 EUR na rok 2003
Celková částka: 6088160,40 EUR
Přechodná podpora:
625682,40 EUR na rok 2001
1007717,90 EUR na rok 2002
938681,80 EUR na rok 2003
Celková částka: 2572082,10 EUR
Maximální míra podpory: V souladu s nařízením (ES) č. 70/2001 se použijí následující sazby podpory: 15 % HEP pro malé podniky a 7,5 % HEP pro střední podniky; v oblastech, které mohou využít odchylku dle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, je sazba 18 % pro malé podniky a 14 % pro střední podniky, pokud budou dodrženy mezní hodnoty stanovené rozhodnutím Komise týkajícím se odchylky pro oblasti dle čl. 87 odst. 3 písm. c) (8 % ČEP + 10 % HEP pro malé podniky a 8 % ČEP a 6 % HEP pro střední podniky).
Datum uskutečnění:
V souladu s pokyny stanovenými Komisí se podpora poskytne na náklady, které nese konečný příjemce, od data uveřejnění výzvy k podání žádostí.
Podpora může být přiznána výhradně na investice uskutečněné po datu, ke kterému byla žádost o podporu podána.
Doba trvání režimu podpory: Doba trvání režimu podpory je kratší než doba trvání režimu podpory JPD 2 2000 – 2006 a skončí dne 31. prosince 2003.
Používá se postup "kdo dřív přijde, je dřív na řadě", proto žádosti o podporu musí být předkládány od 29. května 2003 do 28. července 2003.
Cíl podpory: Podpora je určena malým a středním průmyslovým podnikům v regionu Marche, které spadají do oblasti cíle 2 a do oblasti přechodné podpory.
- těžba nerostných surovin, zpracovatelský průmysl
- stavebnictví, výroba a rozvod elektrické energie a tepelné energie, které podléhají omezením stanoveným v ministerském oběžníku č. 900315 ze dne 14. července 2001
- telekomunikace
- služby doplňující výrobu (informační technologie, transfery technologií a zprostředkovávání informací, technické a ekonomické poradenství)
Z režimu podpory jsou vyňaty výrobky z oceli uvedené v příloze I Smlouvy o ESUO, stavba lodí a jejich oprava, výroba syntetických vláken a zpracování zemědělských produktů.
V souladu s právem Společenství jsou stanovena zvláštní omezení na automobilový průmysl.
Z režimu podpory jsou vyňaty činnosti spjaté s výrobou, zpracováním a uváděním na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Marche
Servizio Industria e artigianato
Via Tiziano 44, I-60100 Ancona – tel.
0718061
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 185/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS34/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ East Wales – cíl 2 a přechodný program _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Creating Lean Enterprises _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 119659 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. července 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa:Cwm Cynon Business ParkMountain AshCF45 4ER _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory,a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů eur. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 122/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Růstová prémie – režim podpory na zvyšování investiční podpory malým a středním podnikům _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 10 oktober 2003 tot toekenning van steun aan kleine en middelgrote ondernemingen voor investeringen in het Vlaamse Gewest _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 25 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 18. listopadu 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům: _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízeníOpatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno:a)pokud celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory je nejméně 50 %,čistá míra podpory je nejméně 50 % v regionech způsobilých pro regionální podporu; nebob)pokud celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 123/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Hamburk _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice pro poskytování finanční pomoci jako podpory projektu nadací Innovationsstiftung Hamburg _BAR_
Právní základ _BAR_ Gesetz über die Innovationsstiftung Hamburg _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,25 milionu eur _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. prosince 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Innovationsstiftung Hamburg _BAR_
Adresa:Pickhuben 4D-20457 Hamburg _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu se článkem 6 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi, že existuje záměr poskytnout podpory,a)jestliže celková výše způsobilých nákladů celého projektu je nejméně 25 mil. eur ahrubá míra podpory činí nejméně 50 % nebov oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 mil. eur brutto. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS126/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Intellectual Property Wales (IPWales®) _BAR_
Právní základ _BAR_ The University of Wales, Swansea was incorporated b Royal Charter in 1920.
(Under the Charter the University of Wales, Swansea has the power to operate This scheme.) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 85000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. prosince 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
—Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
—Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:University of Wales, Swansea _BAR_
Adresa:Singleton ParkSwanseaSouth WalesSA1 8PP _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení.Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory,a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů eur. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 185/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 2/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ PAUWELS TRAFO BELGIUM NVAntwerpsesteenweg 167B-2800 Mechelen _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 12/12/2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,9 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 12. prosince 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2003 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Stavba transformátorů _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 23/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ LVD COMPANY NVNijverheidslaan 2B-8560 Gullegem _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,9 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Strojírenství _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 25/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ CONTINENTAL TEVES NVGeneraal De Wittelaan 5B-2800 Mechelen _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,7 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Dodavatel _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 27/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ JOHNSON CONTROLS NVBell Telephonelaan 2B-2440 Geel _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,05 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Dodavatel _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 28/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ NEW HOLLAND TRACTORWilmarsdonksteenweg 32B-2030 Antwerpen _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,4 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Zemědělské stroje _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 29/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ CNH BELGIUMLeon Claeysstraat 3 AB-8210 Zedelgem _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,7 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Zemědělské stroje _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 31/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ HANSEN TRANSMISSIONS INTERNATIONAL NVLeonardo Da Vincilaan 1B-2650 Edegem _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 02/04/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,9 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 2. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Strojírenství _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 44/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Oblast cíle 1 West Wales and the Valleys _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Telynau Teifi _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982, Sections 7 & 11.Section 2 of the Local Government Act 2000. _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 0,085 mil. GBP _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 10. června 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. září 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu v oblasti vzdělávání _BAR_ _BAR_
Omezeno na konkrétní odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Lodní stavitelství _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl (výroba harf) _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Námořní doprava _BAR_ _BAR_
Jiné dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Jiné služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa:Cwm Cynon Business ParkMountain AshCF45 4ER _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení.Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milion eur. _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 46/A/B/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království Velké Británie a Irsko _BAR_
Region _BAR_ Severní Irsko a Irsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ FUSION (roll-out) _BAR_
Právní základ _BAR_ British/Irish Agreement Act 1999 Section 2.3 Part 7 of Annex 2 of the act empowers InterTradeIreland to invest, lend or grant aid for the purposes of its function. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,075 mil. GBP 20041,111 mil. GBP 20052,436 mil. GBP 20061,277 mil. GBP 2007 ( až do 30. června 2007) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. července 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2009 s tím, že do 30. června 2007 proběhne přezkoumání _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ne _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název společnosti:InterTradeIreland _BAR_
Adresa:The Old Gasworks Business ParkKilmorey StreetNewryCo.
DownNorthern IrelandBT34 2DE _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 47/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ PAUWELS TRAFO BELGIUM NVAntwerpsesteenweg 167B-2800 Mechelen _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 11/06/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ 0,8 milionu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 11. června 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Stavba transformátorů _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 62/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ TEXALINE-UCO SPORTSWEAR NVMaïsstraat 142B-9000 Gent _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 11/06/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,07 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 11. června 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Textilní průmysl _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Ministerie van de Vlaamse GemeenschapAdministratie EconomieAfdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa:Markiesstraat 1B-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízeníOpatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 75/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Merseyside _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Digital Academy _BAR_
Právní základ _BAR_ Higher Education Corporation incorporated under the Education Reform Act 1988 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,3 milionu GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. srpna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Gerry Kelleher, PVC Delivery, Liverpool John Moores University _BAR_
Adresa: 2 Rodney Street, Liverpool, Merseyside, L3 5UX, United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 187/08)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 116/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ White Rose Enterprises _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 515808 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 5. listopadu 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Government Office for the North EastEuropean Programmes Secretariat _BAR_
Adresa:Wellbar HouseGallowgateNewcastle upon Tyne NE1 4TD _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízeníOpatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory,a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů eur ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů eur. _BAR_ _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2005/C 187/09)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS115/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarsko _BAR_
Region _BAR_ — _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim investičních půjček na vyrovnávání rozdílů v technologiích se zbytkem Evropy _BAR_
Právní základ _BAR_ A Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás három éves kereteiről szóló 2003. évi CXVI. törvény 39. § (3) bekezdése, a Magyar Fejlesztési Bank Rt. program dokumentuma. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ 400 milionů EUR do 31. prosince 2006, nepředpokládá se roční rozpočet _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s mapou regionální podpory _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 30. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Poskytnutí preferenčních investičních půjček k těmto účelům:vývoj technologií zaměřených na hospodárnější spotřebu energie,lepší využívání kapacit,rozvoj informačních a komunikačních technologií,zvýšení přidané hodnoty a zlepšení efektivnosti výroby,rozvoj přímých i nepřímých výrobních infrastruktur (např. technologie balení),vývoj technologií, které zamezují škodám na životním prostředí,zlepšení úrovně recyklování výrobků,podpora dodržování ustanovení EU týkajících se ochrany životního prostředí, bezpečnosti při práci a bezpečnosti obecně,zlepšování vztahů s dodavateli modernizací výrobních technologií a vytvořením sítí,podpora vytváření pracovních míst. _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětvíPoznámka: Režim odkazuje na pravidla víceodvětvového rámce týkající se bývalých odvětví ESUO.
Zemědělství a rybolov podle tohoto režimu nejsou způsobilé pro podporu. _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Magyar Fejlesztési Bank Rt. _BAR_
Adresa:Budapest, 1051 Nádor u. 31. _BAR_
Další informace _BAR_ Tento režim je na seznamu stávajících podpor pod číslem HU-22/2004.
Jeho rozpočet byl dne 7. srpna 2004 navýšen z 320 milionů EUR na 400 milionů EUR; ostatní podmínky zůstaly nezměněny. _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS118/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková země Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice pro převzetí ručení k částečnému financování záměrů v Polské republice prostřednictvím Bürgschaftsbank Brandenburg ze dne 1. ledna 2003. _BAR_
Právní základ _BAR_ Haushaltsgesetz des Landes Brandenburg 2002/2003 § 3 Abs.
1 im Gesetz- und Verordnungsblatt I/12, S. 321. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Rámec ručení pro směrnici o ručení pro Polsko činí pro období 2002 a 2003 celkem 4,5 milionů EUR.
Bürgschaftsbank Brandenburg převzala doposud ručení za tři braniborské podniky v celkové výši 817409, 00 EUR.
Vůči zemi Braniborsko byly kvůli platební neschopnosti jednoho podniku uplatněny pohledávky ve výši 319826,50 EUR.
V současné době existuje ještě jedno převzetí ručení o objemu 506000 00 EUR.
V budoucnosti se předpokládá srovnatelný objem. _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článek 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 1. ledna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malých a středních podniků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Ručení je omezené na:Všechna zpracovatelská odvětvíVšechny služby _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Bürgschaftsbank Brandenburg GmbH _BAR_
Adresa:Schwarzschildstraße 94D-14480 PotsdamE-Mail: info@bb-brbg.dewww.bb-brbg.de _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízeníOpatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno,a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25 milionů eurcelkové způsobilé náklady činí alespoň 50 % nebov oblastech způsobilých pro regionální odporu činí hrubá míra podpory alespoň 50 %,b)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15 milionů EUR. _BAR_ Ano _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 187/10)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS 34/01
Členský stát: Itálie
Region: Puglia
Název režimu podpory: Kumulované podpory z různých režimů, popř. různých zdrojů financování
Právní základ: Legge Regionale 4 gennaio 2001 no 3/01 modificata dalla Legge Regionale no 23/01
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory:
2001: 25 mil. eur
2002: 25 mil. eur
2003: 25 mil. eur
2004: 25 mil. eur
2005: 25 mil. eur
2006: 25 mil. eur
Maximální míra podpory: Přípustná maximální sazba podpory podle mapy podporovaných oblastí pro region Puglia: 35 % čistého grantového ekvivalentu + 15 % hrubého grantového ekvivalentu
Datum uskutečnění: 12. září 2001 (datum oznámení režimu podpory Komisi)
Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2006
a) výdaje na nákup věcného plnění;
b) pozemky;
c) plánování a studie;
d) zednické práce apod.;
e) stroje, zařízení a vybavení;
f) inovační finanční operace;
g) náklady vzniklé zaměstnáním nových pracovníků;
h) náklady na vzdělávání.
- železářský a ocelářský průmysl;
- stavba lodí;
- rybolov;
- dopravní služby;
- zemědělství;
- výroba, zpracování a uvádění na trh výrobků uvedených v příloze I Smlouvy o ES (srov. čl. 1 odst. 2 nařízení ES č. 70/2001)
- činnosti v oblasti služby související s vývozem (srov. čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 70/2001)
- výroba syntetických vláken.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Puglia
Via G. Capruzzi, 212 – Bari
Podpora č.: XS73/03
Členský stát: Spojené království
Region: Severovýchodní Anglie
Název režimu podpory nebo název Podnik, který je příjemcem jednotlivé podpory: Business Support Fund
Právní základ:
Local Government and Housing Act 1989
Local Government Act 2000
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:
2003 – 630000 GBP
2004 – 504000 GBP
2005 – 504000 GBP
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory je 30 % (podporovaná oblast podle čl. 87 odst. 3 písm. c) 20 % pro region North Tyneside + 10 % za účelem splnění maximální míry podpory 30 %)
Datum uskutečnění: 19. březen 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 1. březen 2003 – 31. prosinec 2005
Cíl podpory:
Projekt poskytne podporu novým a současným podnikům (které fungují méně než 36 měsíců) pro překonání finančních nesnází tak, aby se podpořily investice do zlepšené výkonnosti a konkurenceschopnosti.
Podpora se vypočte na základě výdajů zvláštních investic do pozemků, budov, strojů a vybavení.
V průzkumu vyšlo najevo, že 96 % podniků potřebuje finanční podporu, aby mohly provést investiční projekty.
Bez této podpory by projekty stagnovaly nebo by se zpozdily.
Grant umožní sestavit finanční balíček a zpřístupnit potenciál financí ze soukromého sektoru, kde je k dispozici omezené ručení, nebo jestliže se má za to, že projekt sebou nese vyšší obchodní riziko, než je běžné.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna způsobilá průmyslová odvětví, aniž by byla dotčena zvláštní pravidla týkající se státní podpory v určitých odvětvích – čl. 1 odst. 2 nařízení o blokové výjimce pro malé a střední podniky.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Neil McGuinness
European Programmes Secretariat
Government Office North East
Wellbar House
Gallowgate
Newcastle Upon Tyne
Tyne and Wear NE1 4TD
Michael Halsey
Head of Development
North Tyneside Metropolitan Borough Council
105 Howard Street
North Shields
Tyne and Wear NE 30 1NA
Podpora č.: XS 89/02
Členský stát: Itálie
Region: Molise
Název režimu podpory: zákon "Sabatini" 1329/65: Kapitálové granty pro nákup a nájem s následnou koupí nového nářadí a nových výrobních strojů
Právní základ:
Legge 28. 11. 1965, n. 1329
12. 1983, n.696, art.
3
Legge 16.2.1987, n. 44
Decreto del Ministro dell'Industria, del Commercio e dell'Artigianato del 21. 2. 1973
Decreto del Ministro del Tesoro del 30. 4. 1987
Legge 17.05.1999, n. 144
Decreto legislativo 31. 3. 1998, n. 112, art. 19
Decreto legislativo 31. 3. 1998, n. 123
Nařízení (ES) č. 70/2001 ze dne 12. 1. 2001
Delibera di Giunta della Regione Molise del 5 giugno 2001, n. 653
Delibera di Giunta Regione Molise dell' 8 luglio 2002, n. 953
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 2471000 eur (až do roku 2006)
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory činí 20 % čistého grantového ekvivalentu s přičtením 10 % hrubého grantového ekvivalentu pro podporované oblasti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Pro všechny ostatní oblasti v regionu platí míra podpory ve výši 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky, resp. 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky.
Datum uskutečnění: 7. srpen 2002 (Žádná podpora nebude vyplacena před zasláním tohoto informačního přehledu Komisi.)
Doba trvání režimu podpory: 31. prosinec 2006
Cíl podpory:
Podpora slouží k usnadnění nákupu nebo finančního leasingu nářadí nebo nových výrobních strojů vyrobených v Itálii nebo v zahraničí za cenu za kus nebo celkovou cenu nad 500000 eur; do podpory se zahrnují strojní systémy, náhradní díly, příslušenství, strojní díly a pevné nebo polopohyblivé zařízení pro pohyb, převoz a zdvihání materiálu (jeřáby, dopravní jeřáby, dopravní vozíky, dopravní pásy atd.), které se používají v závodě nebo na staveništi, jakož i klimatizační zařízení.
Strojní nářadí nebo výrobní stroje musí být zařazeny do logistické struktury výrobní jednotky nacházející se na území regionu Molise a řádně zapsané u CCIAA a příslušná faktura nesmí být vystavena v případě přímé koupě před uzavřením kupní smlouvy, resp. v případě finančního leasingu před podpisem předávacího protokolu.
Toto se netýká veřejně registrovaných vozidel, plavidel a letadel.
Dotčená hospodářská odvětví:
Malé a střední podniky z oblastí těžby uhlí a řemesel, na které se vztahují odstavce C a D klasifikace ISTAT z roku 1991 týkající se ekonomické činnosti, s výjimkou omezení pro železářský a ocelářský průmysl, stavbu lodí, průmysl syntetických vláken, průmysl motorových vozidel a oblast dopravy, která stanoví právní předpisy Společenství.
Činnosti spojené s výrobou, zpracováním a uváděním na trh, uvedené v příloze I Smlouvy o ES nejsou přípustné.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Molise
Assessorato alle Attività produttive
Settore Industria
Via Roma, 84
I-86100 Campobasso
Tel.: 08 74 42 98 40
Fax: 08 74 42 98 54
a) celkové náklady záměru, které mohou být uhrazeny z podpory, činí alespoň 25 mil. eur a
i) v regionech, ve kterých nesmí být poskytovány žádné regionální podpory, představuje hrubá míra podpory alespoň 50 % maximální hranice z 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky;
ii) v regionech, ve kterých smí být poskytovány podpory, představuje čistá míra podpory alespoň 50 % maximální míry vykázané v mapě podporovaných oblastí pro dotčenou oblast; nebo
b) celková hrubá částka podpory činí nejméně 15 mil. eur.
Úprava podpory se netýká činností souvisejících s vývozem, takže bezprostředně nepředstavuje podporu, která souvisí s vyváženým množstvím, s vytvořením a provozováním distribuční sítě nebo s jinými běžnými náklady souvisejícími s vývozní činností, a nepodléhá přednostnímu používání domácích výrobků na úkor dovezených.
Použije se pouze na výdaje, které vznikly po podání žádosti o zvýhodnění.
Podpora č.: XS 116/02
Členský stát: Itálie
Region: Lombardia
Název režimu podpory:
Priorita 1: "Rozvoj konkurenceschopnosti hospodářského systému v Lombardii"
Opatření 1.10: "Podpora zahraniční činnosti podniku"
Dílčí opatření B: "Podpora pronikání na zahraniční trhy"
Právní základ:
Docup Obiettivo 2 2000-2006 Lombardia
Approvato con decisione C(2878) del 10. 12. 2001
Cíl 2 _BAR_ Phasing out _BAR_
2001: 296111,50 eur _BAR_ 3639,50 eur _BAR_
2002: 347638,00 eur _BAR_ 40109,00 eur _BAR_
2003: 353917,00 eur _BAR_ 33134,00 eur _BAR_
2004: 331497,00 eur _BAR_ 22670,00 eur _BAR_
2005: 336874,50 eur _BAR_ 15307,00 eur _BAR_
2006: 342258,00 eur _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory:
15 % pro malé podniky
7,5 % pro střední podniky
Navýšení o 10 % v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES:
Poskytnutá částka nesmí v žádném případě překročit 30 % nákladů.
Datum uskutečnění: Od 28. srpna 2002
Doba trvání režimu podpory: 31. prosinec 2006
Cíl podpory:
Podpora konkurenceschopnosti podniků na zahraničních trzích
Podpory neslouží ani k podpoření činností souvisejících s vývozem, a nejsou tedy podporami vývozu, ani k podpoření vybudování a provozování distribuční sítě pro činnosti související s vývozem.
Podpory nejsou podmíněné spoluprácí s domácími výrobci na úkor nabízejících subjektů z ostatních členských států EU.
Opatření spadají pod články 2 a 5 nařízení (ES) č. 70/2001.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Lombardia
Struttura Interventi per la promozione estera
D.G. Industria PMI Cooperazione e Turismo
Via Taramelli 20
Milano
Podpora č.: XS 142/03
Členský stát: Itálie
Region: Liguria
- dílčí opatření b) "Ochrana životního prostředí"
- dílčí opatření c) "Bezpečnost na pracovišti"
- Legge n. 598/94, art.
11 e s.m.i.;
- Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006 approvato con Decisione Commissione Europea C(2001) 2044 del 7. 9. 2001;
- Complemento di Programmazione del Docup Obiettivo 2 Regione Liguria 2000-2006, approvato con Deliberazione Giunta regionale n. 1404 del 30. 11. 2001, così come modificato con Deliberazioni della Giunta regionale n. 694 del 2. 7. 2002 e n. 872 del 25. 7. 2003;
- Bando della Misura 2.1 "Gestione ciclo rifiuti e sostegno alla tutela ambientale" – Sottomisure B) e C), approvato con Deliberazione della Giunta regionale n. 863 del 25. 7. 2003.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: Celkové náklady: 9602653 eur
- Úrokový grant ve výši 100 % referenční sazby až do maxima 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky v oblastech cíle 2, popř. až do maxima 18 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 14 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy o ES nebo
- kapitálový grant (pro intervence k dílčímu opatření 2.1 b) s maximální mírou podpory ve výši 15 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 7,5 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky v oblastech cíle 2, popř. ve výši 18 % hrubého grantového ekvivalentu pro malé podniky a 14 % hrubého grantového ekvivalentu pro střední podniky v podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy o ES
Datum uskutečnění: 1. prosinec 2003
Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory: Pomocí dílčích opatření mají být podporovány investice malých a středních podniků do ochrany životního prostředí a ke zlepšení bezpečnosti na pracovišti.
Dotčená hospodářská odvětví: Výroba a výrobní služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu MCC SpA
Via Piemonte, 51 – I-00187 Roma
Podpora č.: XS 144/03
Členský stát: Itálie
Region: Lombardia
Název režimu podpory: Podpory pro dopravní podniky z Brescia pro instalaci družicového bezpečnostního a monitorovacího systému – účetní rok 2003/04.
Právní základ:
Articolo 12 Legge 7 agosto 1990, n. 241, deliberazioni camerali n. 240 del 10. 12. 2002 e n. 185 des 29. 9. 2003.
Determinazione dirigenziale n. 93/AV del 9. 10. 2003.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 50000 eur
Maximální míra podpory Nákup centrálního serveru a potřebného softwaru
- Způsobilá minimální částka: 2600 eur
- Grant: 15 % způsobilých nákladů, ale maximálně 7500 eur na podnik.
Nákup periferního zařízení
- Grant: 15 % způsobilých nákladů, ale maximálně 516,46 eur na zařízení a nikoliv více než 15 ks zařízení na podnik.
Náklady na využívání externích poradenských služeb v souvislosti s družicovým navigačním systémem:
- Grant: 50 % způsobilých nákladů, ale maximálně 2000 eur na podnik.
Datum uskutečnění: 20. říjen 2003
Doba trvání režimu podpory: 20. říjen 2003 – 19. říjen 2004
Cíl podpory: Podpora instalace družicového bezpečnostního a monitorovacího systému v podnicích
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček
(2005/C 188/02)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení předpokladu shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-1:1998Bezpečnost hraček – Část 1: Mechanické a fyzikální vlastnosti _BAR_ EN 71-1:1988 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 1. 2001) _BAR_
EN 71-1:1998/A5:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 5. 2001) _BAR_
EN 71-1:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 7. 2001) _BAR_
EN 71-1:1998/A2:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 8. 2002) _BAR_
EN 71-1:1998/A6:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 30. 9. 2002) _BAR_
EN 71-1:1998/A7:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 30. 11. 2002) _BAR_
EN 71-1:1998/A8:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 2004) _BAR_
EN 71-1:1998/A4:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 31.12.2005 _BAR_
EN 71-1:1998/A10:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 31.12.2005 _BAR_
EN 71-1:1998/A11:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 31.12.2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-2:2003Bezpečnost hraček – Část 2: Hořlavost _BAR_ EN 71-2:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 3. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-3:1994Bezpečnost hraček – Část 3: Migrace určitých prvků _BAR_ EN 71-3:1988 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 30. 6. 1995) _BAR_
EN 71-3:1994/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 10. 2000) _BAR_
EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 71-3:1994/AC:2002 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-4:1990Bezpečnost hraček – Část 4: Soupravy pro chemické pokusy a podobné činnosti _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 71-4:1990/A1:1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 10. 1998) _BAR_
EN 71-4:1990/A2:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 31. 1. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-5:1993Bezpečnost hraček – Část 5: Chemické hračky (soupravy) jiné než soupravy pro pokusy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-6:1994Bezpečnost hraček. Část 6: Grafická značka pro varovné označení věkové skupiny _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-7:2002Bezpečnost hraček – Část 7: Barvy nanášené prsty – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 71-8:2003Bezpečnost hraček – Část 8: Houpačky, skluzavky a obdobné hračky pro pohybovou aktivitu, určené pro domácí použití uvnitř i venku _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50088:1996Bezpečnost elektrických hraček _BAR_ Žádná _BAR_ — _BAR_
Změna A2:1997 k EN 50088:1996 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 1. 3. 2000) _BAR_
Změna A1:1996 k EN 50088:1996 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 1. 10. 2001) _BAR_
Změna A3:2002 k EN 50088:1996 _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti( 1. 3. 2005) _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení předpokladu shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:RRRR, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:RRRR a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od evropských organizací pro normalizaci, nebo od vnitrostátních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je uveden v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [5], ve znění směrnice 98/48/ES [6].
- Zveřejnění odkazů
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 188/09)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XT 87/02
Členský stát: Německo
Region: Bavorsko
Název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Sozialer Hilfsdienst Weiße Feder gemeinnützige GmbH, Mnichov
Právní základ:
Bayerische Haushaltsordnung (BayHO)
Nařízení (ES) č. 1784/1999
EPPD zu Ziel 3
Ergänzendes Programmplanungsdokument Ziel 3
Celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:
Celkové způsobilé náklady: 295794 eur
ESF: 54786 eur
Maximální míra podpory: 80 %
Datum uskutečnění: Říjen/listopad 2002
Platba jednotlivé podpory:
Poslední platba pravděpodobně v červnu 2004
Délka projektu: 1. leden 2002 až 31. prosinec 2003
Cíl podpory: Jedná se o opatření obecného vzdělávání pro nezaměstnané duševně nemocné a duševně postižené osoby s cílem zařadit je profesně na obecný trh práce.
Plánováno je získání kvalifikace v profesních oblastech ošetřování a vedení domácnosti.
V rámci opatření se získají přenositelné kvalifikace a podstatně se tak zvýší schopnost profesního zařazení účastníka.
Opatření vychází z rámcové koncepce obecných profesních kvalifikačních opatření pro postižené a duševně nemocné osoby v bavorských integrační firmách/svépomocných firmách ze dne 18. července 2001.
Dotčená hospodářská odvětví: Ostatní služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regierung von Oberbayern
Integrationsamt
D-80534 München
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2005/C 188/10)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 64/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ La Rioja _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na vypracování protokolů ohledně řízení a nástupnictví v rodinných podnicích (tzv. "Rodinných protokolů"). _BAR_
Právní základ _BAR_ Resolución de 1 de junio de 2004 del presidente de la Agencia de desarrollo económico de La Rioja, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de ayudas para la elaboracion de protocolos familiares de las empresas, y su convocatoria para el año 2004.
(B.O.R de 6 de julio de 2004) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 33000 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 6. července 2004 _BAR_
Doba trvání podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 maximálně do 30. června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá období _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název:Agencia de desarrollo economico de La Rioja _BAR_
Adresa:C/.
Muro de la Mata 13-14E-26071 Logroño (La Rioja) _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 145/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim pro kapitálovou pomoc malým a středním podnikům WRAPRežim pro záruku za nájem s následnou koupí malým a středním podnikům WRAP _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
2002 _BAR_ 765000 GBP _BAR_
2003 _BAR_ 1300000 GBP _BAR_
2004 _BAR_ 5700000 GBP _BAR_
2005 _BAR_ 4200000 GBP _BAR_
CELKEM _BAR_ 11965000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. března 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. března 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Recyklace _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:Akční program pro odpad a zdrojeLiz Goodwin _BAR_
Adresa:The Old Academy, 21 Horse Fair, BanburyOxon OX16 0AH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení.Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory,a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů eur ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů eur. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 188/11)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XS 70/03
Členský stát: Spojené království
Region: Mapa cíle 2 – regiony Spojeného království
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Podpora poskytnutá v rámci opatření cíle 2 malým a středním podnikům na výstavy a veletrhy v období 2000 – 2006
Právní základ:
Industrial Development Act 1982, Sections 7 & 11.
Section 2 of the Local Government Act 2000.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku 2003: 33,34 milionů EUR
2004: 33,03 milionů EUR
2005: 21,59 milionů EUR
2006: 20,34 milionů EUR
CELKEM: 108,30 milionů EUR
Maximální míra podpory: 50 % nákladů první podpory poskytnuté na výstavy a veletrhy z různých veřejných zdrojů.
Žádný z malých a středních podniků neobdrží více než 15 milionů EUR.
Datum uskutečnění: 29. května 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Vyplácení podpory končí dnem 30. června 2007.
Cíl podpory: Při splnění definice blokových výjimek pro podniky umístěné v regionu cíle 2 uvedené v příloze 1 umožnit zpočátku malým a středním podnikům účast na výstavách a veletrzích za účelem zlepšení jejich marketingového potenciálu.
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví kromě těchto citlivých: těžba uhlí, výroba oceli, stavba lodí, výroba umělých vláken, výroba motorových vozidel a dodavatelé úrovně 1, dopravní a finanční služby.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Government Office for the East Of England
Government Office for the East Midlands
Government Office for London
Government Office for the North East
Government Office for the North West [Liverpool]
Government Office for the North West [Manchester]
Government Office for the South East
Government Office for the South West
Government Office for the West Midlands
Government Office for Yorkshire and Humberside
Welsh Assembly Government
Scottish Executive
Government of Gibraltar [Department of Trade, Industry and Telecommunications]
Department of Trade and Industry
Regional European Funds Directorate
3rd Floor, 1 Victoria Street, London SW1H 0ET
Číslo podpory: XS 133/03
Členský stát: Itálie
Region: Toskánsko
Název režimu podpory: Automatické fiskální pobídky na podporu výrobní základny
- Art. 1 legge 341/95 e s.m. e i. di cui alla legge 266/97
- Decreto legislativo 112/98, art.
19
- Decreto legislativo 123/98
- Decreto Giunta regionale n. 6108/03
Roční plánované výdaje: 20 milionů eur
Maximální míra podpory:
Míra podpory jednotlivých podniků vyjádřená hrubým ekvivalentem příspěvku (HEP) nesmí překročit u malých podniků 15 % celkových investičních nákladů a u středních podniků 7,5 %.
Pro oblasti, které mohou využít výjimku podle čl. 87 odst.3 písm. c) Smlouvy o ES, je maximální míra podpory stanovena na 18 % HEP pro malé podniky a 14 % HEP pro střední podniky.
Datum uskutečnění: Listopad 2003; den, ve kterém Komise obdrží oznámení.
Trvání režimu: Období 2003 – 2006
Účel podpory: Podpora ve formě daňového zvýhodnění je určena na snížení nákladů na založení nového závodu a na rozšiřování, modernizaci, restrukturalizaci, reorganizaci, opětné uvedení do provozu a přemístění výrobního závodu.
Dotčená hospodářská odvětví Oddíl C – Těžba nerostných surovin
Oddíl D – Zpracovatelský průmysl
Oddíl F – Stavebnictví
Pododdíl K 72 – Činnosti v oblasti výpočetní techniky
Pododdíl K 74 – Ostatní podnikatelské činnosti
Pododdíl I 63 – Vedlejší a pomocné činnosti v dopravě
Z podpory jsou vyloučeny podniky, které se zabývají výrobou, zpracováním a uváděním na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES a podniky působící v lodním stavitelství.
Podniky, jež jsou příjemci podpory, musí být finančně a ekonomicky stabilní.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Regione Toscana, via di Novoli 26, I-50127 Firenze
Další informace:
Režim podpory není určen pro činnosti spojené s vývozem, tj. nebudou udělovány podpory, které bezprostředně souvisí s vyvezeným množstvím, vytvořením a provozem odbytové sítě nebo běžnými výdaji vývozních činností; podpora navíc nebude podmíněna použitím tuzemských produktů na úkor dovážených produktů.
Pouze výdaje vzniklé ode dne podání žádosti o podporu jsou způsobilé pro podporu.
Pro daňové zvýhodnění připadají v úvahu pouze takové poradenské služby, které nejsou prováděny trvale nebo pravidelně nebo které nespadají do běžných provozních nákladů podniku.
Podpora č.: XS 138/03
Členský stát: Itálie
Region: Piemont
Název režimu podpory: Automaticky přiznávané daňové pobídky na podporu výrobní základny
Právní základ: Legge n. 341/95 e s.m. di cui alla legge n. 266/97; decreto legislativo n. 112/98, art. 19; decreto legislativo n. 123/98; regolamento CE n. 70 del 12.1.2001; delibera di Giunta regionale n. 109 – 10275 dell' 1.8.2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory 34500000,00 EUR na rok 2003
45000000,00 EUR na rok 2004
45000000,00 EUR na rok 2005
45000000,00 EUR na rok 2006
Maximální míra podpory:
Pokud jde o hmotné a nehmotné investice a poradenství, míra podpory je stanovena na 8 % ČEP + 10 % HEP pro malé podniky a na 8 % ČEP + 6 % HEP pro střední podniky, pokud se jejich výrobní jednotky nacházejí v oblastech regionu, na které se vztahuje čl. 87 odst. 3 písm. c); pro malé a střední podniky, jejichž výrobní jednotky se nacházejí v ostatních oblastech regionu, je míra podpory stanovena na 15 % HEP v případě malých podniků a na 7,5 % HEP v případě středních podniků.
V každém případě nebudou v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 70/2001 ze dne 12. 1. 2001 poskytnuty jednotlivé podpory velké výše.
Datum uskutečnění: 27. října 2003 (podpora nebude v žádném případě poskytnuta dříve, než bude Komisi předloženo toto shrnutí)
Doba trvání režimu podpory: 31. prosince 2006
Cíl podpory: Podpora ve formě daňového zvýhodnění je určena na hmotné a nehmotné investice na založení nového závodu a na rozšiřování, modernizaci, restrukturalizaci, reorganizaci, opětné uvedení do provozu a přemístění výrobních jednotek na celém území regionu
- těžba nerostných surovin, zpracovatelský průmysl, výroba a rozvod elektrické energie, plynu a vody, stavební průmysl, jež jsou uvedeny v sekcích C, D, E, F klasifikace ekonomických činností ISTAT 1991.
Následujícím sekcím mohou být přiznány podpory uvedené v podsekci DA: 15.52; 15.81.1; 15.81.2; 15.82; 15.85; 15.88; 15.89.1; 15.89.2; 15.96; 15.98; 15.99.
- telekomunikace
- služby, které mohou kladně ovlivnit rozvoj výše zmíněných výrobních činností
V odvětvích ocelářství, stavby lodí, syntetických vláken, automobilového průmyslu a dopravy platí pro režim podpory vyloučení a omezení stanovená předpisy Společenství.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Piemonte
Direzione Industria
Via Pisano n. 6 – I-10152 Torino
Další informace:
Režim podpory se netýká činností spojených s vývozem; tzn. není to podpora přímo spojená s vyváženým množstvím, se zavedením a provozem distribuční sítě nebo s jinými běžnými výdaji plynoucími z vývozní činnosti a není podmíněna používáním italských výrobků v neprospěch dovážených.
Režim podpory se rovněž netýká podniků působících v odvětvích produkce, uvádění na trh a zpracování zemědělských produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES.
Podpora se přiznává pouze na výdaje vzniklé po datu, ke kterému byla žádost o podporu podána.
Pro daňové zvýhodnění připadají v úvahu pouze takové poradenské služby, které nejsou prováděny trvale nebo pravidelně nebo které nespadají do běžných provozních nákladů podniku.
--------------------------------------------------
Potvrzení o přijetí stížnosti č. j. 2005/4347 – SG(2005)A/4763
(2005/C 190/05)
1. Evropská komise zaevidovala v registru stížností pod číslem jednacím 2005/4347 stížnost týkající se hospodaření s vodními zdroji v oblasti Lago d'Iro s odkazem na významné lokality podle směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin.
Komise obdržela více než 35 exemplářů této stížnosti. Proto s cílem rychle reagovat a informovat všechny zúčastněné a zároveň co nejhospodárněji využít své správní zdroje zveřejňuje Komise toto potvrzení o přijetí stížnosti
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 190/08)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 135 _BAR_ _BAR_ 8. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí nařízení rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o sestavování čtvrtletních nefinančních účtů institucionálních sektorů _BAR_
KOM(2005) 143 _BAR_ _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se po dvaadvacáté mění směrnice Rady 76/769/EHS o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se omezení uvádění na trh a používání některých nebezpečných látek a přípravků (ftaláty v hračkách a předmětech pro péči o děti) _BAR_
KOM(2005) 157 _BAR_ _BAR_ 13. 4. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem nařízení Evropského parlamentu a Rady o podmínkách přístupu k sítím pro přepravu zemního plynu _BAR_
KOM(2005) 170 _BAR_ _BAR_ 27. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o nakládání s odpady z těžebního průmyslu _BAR_
KOM(2005) 189 _BAR_ _BAR_ 4. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje přijatého Radou pro účely přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (optickým zářením) (devatenáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) _BAR_
KOM(2005) 212 _BAR_ _BAR_ 17. 5. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech _BAR_
KOM(2005) 216 _BAR_ _BAR_ 18. 5. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 1 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem směrnice Evropského parlamentu a Rady o znečištění z lodí a o zavedení sankcí, zejména trestních, za protiprávní jednání v případě znečištění _BAR_
KOM(2005) 219 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem směrnice Evropského parlamentu a Rady o stanovení rámce pro určení ekologicky orientovaných konstrukčních požadavků na výrobky, které používají energii (a o změně směrnice Rady 92/42/EHS a směrnic 96/57/ES a 2000/55/ES Evropského parlamentu a Rady) KOM (2003) 453 v konečném znění, C5-0453/2003, 2003/0172 (COD) _BAR_
KOM(2005) 250 _BAR_ _BAR_ 2. 6. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce bodu c) Smlouvy o ES týkající se změn předložených Evropským parlamentem ke společnému postoji Rady k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění Úmluva k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích, pokud jde o přístup útvarů odpovídajících za vydávání osvědčení o registraci vozidel v členských státech k Schengenskému informačnímu systému _BAR_
KOM(2005) 272 _BAR_ _BAR_ 17. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 252 písm. b) prvního pododstavce Smlouvy o ES Společný postoj Rady k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik _BAR_
KOM(2005) 277 _BAR_ _BAR_ 27. 6. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem směrnice Evropského parlamentu a Rady o jakosti vod ke koupání _BAR_
KOM(2005) 288 _BAR_ _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem nařízení Evropského parlamentu a Rady o kontrole hotovosti dovážené do Společenství nebo z něj vyvážené, _BAR_
KOM(2005) 296 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu podle čl. 251 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy o ES týkající se společného postoje Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o některých fluorovaných skleníkových plynech a směrnice Evropského parlamentu a Rady o emisích z klimatizačních systémů v motorových vozidlech a o změně směrnice Rady 70/156/EHS _BAR_
KOM(2005) 301 _BAR_ _BAR_ 27. 6. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem nařízení Evropského parlamentu a Rady o harmonizaci některých sociálních právních předpisů v silniční dopravě a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 a nařízení Rady (ES) č. 2135/98 _BAR_
KOM(2005) 302 _BAR_ _BAR_ 27. 6. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem směrnice Evropského parlamentu a Rady o minimálních podmínkách pro provádění směrnice 2002/15/ES a nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a č. 3821/85 o sociálních právních předpisech týkajících se činností silniční dopravy _BAR_
KOM(2005) 303 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu v souladu s čl. 251 odst. 2 druhým pododstavcem Smlouvy o ES o společném postoji Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o přepravě odpadů _BAR_
KOM(2005) 309 _BAR_ _BAR_ 5. 7. 2005 _BAR_ Stanovisko Komise podle čl. 251 odst. 2 třetího pododstavce písm. c) Smlouvy o ES ke změnám navrženým Evropským parlamentem týkajícím se společného postoje Rady v souvislosti s návrhem směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 74/408/EHS o sedadlech, jejich ukotvení a opěrkách hlavy motorových vozidel _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Výzva k podávání žádostí o povolení k těžbě uhlovodíků v bloku P8 nizozemského kontinentálního šelfu
(2005/C 191/07)
Ministr hospodářství Nizozemského království sděluje, že byla obdržena žádost o povolení k těžbě uhlovodíků v bloku P8 na mapě, která je přiložena jako příloha 3 vyhlášky o těžbě (úřední věstník (staatscourant) 2002, č. 245).
3 odst. 2 směrnice 94/22/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků a na zveřejnění popsané v článku 15 zákona o těžbě (sbírka zákonů (staatsblad), 2002, 542) vyzývá ministr hospodářství zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k těžbě uhlovodíků v bloku P8 nizozemského kontinentálního šelfu.
Žádosti je možné podávat po dobu 13 týdnů od zveřejnění této výzvy
Výzva k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků pro oblast "Utrecht"
(2005/C 191/08)
Ministr hospodářství Nizozemského království sděluje, že byla obdržena žádost o povolení k vyhledávání uhlovodíků v oblasti "Utrecht".
Oblast je ohraničena následujícími body s těmito souřadnicemi:
A.x = 120466,60 _BAR_ y = 467660,50 _BAR_
B.x = 142442,42 _BAR_ y = 449063,01 _BAR_
C.x = 161000,00 _BAR_ y = 425200,00 _BAR_
D.x = 142550,00 _BAR_ y = 417035,00 _BAR_
E.x = 113051,40 _BAR_ y = 439000,00 _BAR_
F.x = 112887,50 _BAR_ y = 446010,40 _BAR_
G.x = 114271,70 _BAR_ y = 459485,90 _BAR_
H.x = 119460,00 _BAR_ y = 465000,00 _BAR_
a přímkami mezi body A-B, B-C, D-E, E-F, F-G, A-H, hranicí mezi provinciemi Severní Brabantsko a Gelderland mezi body C a D a hranicí povolení k těžbě "Rijswijk" (úřední věstník (staatscourant) 1955, č. 21) mezi body G a H.
Souřadnice jsou uvedeny podle systému státního triangulačního měření podle článku 1.2.2, odstavec 1 písmeno a) vyhlášky o těžbě (úřední věstník (staatscourant) 2002, číslo 245).
3 odst. 2 směrnice 94/22/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 1994 o podmínkách udělování a užívání povolení k vyhledávání, průzkumu a těžbě uhlovodíků a na zveřejnění popsané v článku 15 zákona o těžbě (sbírka zákonů (staatsblad), 2002, 542) vyzývá ministr hospodářství zúčastněné subjekty k podávání žádostí o povolení k vyhledávání uhlovodíků pro oblast Utrecht.
Žádosti je možné podávat po dobu 13 týdnů od zveřejnění této výzvy
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů digitálních víceúčelových disků (DVD+/-R) pocházejících z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu
(2005/C 191/10)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], ve kterém se uvádí, že dovozy digitálních víceúčelových disků (DVD+/-R) pocházejících z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podal dne 24. června 2005 výbor CECMA (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl celkové výroby digitálních víceúčelových disků (DVD+/-R) ve Společenství, který v daném případě činí více než 60 %.
2. Výrobek
Výrobkem považovaným za dumpingový jsou digitální víceúčelové disky (DVD+/-R) pocházející z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu (dále jen "dotčený výrobek"), které se obvykle zařazují do kódu KN ex85239000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Tchaj-wanu vychází ze srovnání běžné hodnoty, stanovené na základě domácích cen, s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Tvrzení o dumpingu v případě Hongkongu vychází, s přihlédnutím k nepřítomnosti dostatečného prodeje na domácím trhu, ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě početně zjištěné běžné hodnoty v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d).
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené země vývozu.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných důsledků údajně i nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým dopadům na celkový výkon a finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které zahájení řízení ospravedlňují, a zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1.
Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobuje újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran, kterých se toto řízení týká, může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice, Hongkongu a Tchaj-wanu
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v kusech dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem prodeje vyjádřený v kusech dotčeného výrobku na domácím trhu za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [2] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku,
- názvy veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo na domácím trhu) dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku. Pokud je společnost vybrána do vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přezkoumáním svých odpovědí přímo na místě. Uvede-li společnost, že nesouhlasí se svým případným zařazením do vzorku, má se za to, že při šetření dostatečně nespolupracovala. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se dotčeného výrobku,
- objem v kusech a hodnotu v eurech dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- názvy všech společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku. Pokud je společnost vybrána do vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přezkoumáním svých odpovědí přímo na místě. Uvede-li společnost, že nesouhlasí se svým případným zařazením do vzorku, má se za to, že při šetření dostatečně nespolupracovala. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Konečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést konečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství a jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice, Hongkongu a Tchaj-wanu zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení dovozců uvedenému v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, Hongkongu a Tchaj-wanu, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy dotazník vyžádat ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i). Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nevypočíst pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumávání znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bude za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou pravděpodobně vybrán Tchaj-wan. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají podat řádně odůvodněnou žádost, tak musejí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádosti všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a jakémukoli sdružení vývozců/výrobců uvedenému v podnětu, jejichž adresy má k dispozici, jakož i orgánům Čínské lidové republiky.
5.2.
Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, a to nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Tchaj-wanu, který bude, jak bylo zmíněno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně zvolen jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí takové připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta k podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [4] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05.
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst. 1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] O individuální dumpingová rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností, které nejsou součástí vybraného vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází procesem transformace, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a o status tržního hospodářství je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[3] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[4] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 192/02)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Ploché výrobky z nelegované oceli válcované za tepla _BAR_ Čínská lidová republikaIndieRumunsko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 1758/2000/ESUO (Úř. věst. L 202, 10.8.2000, s. 21) naposledy pozměněné rozhodnutím Komise č. 979/2002/ESUO (Úř. věst. L 150, 8.6.2002, s. 36) _BAR_ 11. 8. 2005 _BAR_
Indie _BAR_ Závazek _BAR_
Potrubní tvarovky z tvárné litiny _BAR_ BrazílieJaponskoČínská lidová republikaKorejská republikaThajsko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (Úř. věst. L 208, 18.8.2000, s. 8) (v případě Brazílie rozšířené na dovozy z Argentiny nařízením Rady (ES) č. 1023/2003 – Úř. věst L 149, 17.6.2003, s. 1) naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 824/2004 (Úř. věst. L 127, 29.4.2004, s. 10) _BAR_ 19. 8. 2005 _BAR_
Korejská republikaThajsko _BAR_ Závazky _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2000/523/ES (Úř. věst. L 208, 18.8.2000, s. 53) _BAR_ 19. 8. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 305, 9.12.2004, s. 5.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů zapisovatelných kompaktních disků (CD-R) pocházejících z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Malajsie
(2005/C 192/03)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], ve kterém se uvádí, že dovozy zapisovatelných kompaktních disků pocházejících z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Malajsie (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podal dne 24. června 2005 výbor CECMA (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl celkové výroby zapisovatelných kompaktních disků (CD-R) ve Společenství, který v daném případě činí více než 60 %.
2. Výrobek
Výrobkem považovaným za dumpingový jsou zapisovatelé kompaktní disky (CD-R) pocházející z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Malajsie (dále jen "dotčený výrobek"), které se obvykle zařazují do kódu KN ex85239000 (Taric 8523900010).
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Hongkongu a Malajsie vychází, s přihlédnutím k nepřítomnosti dostatečného prodeje na domácím trhu, ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě početně zjištěné běžné hodnoty v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d).
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené země vývozu.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Malajsie celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných důsledků údajně i nepříznivý vliv na prodané množství a úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým dopadům na celkový výkon, finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které zahájení řízení ospravedlňují, a zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1.
Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Malajsie předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobuje újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran, kterých se toto řízení týká, může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice a Hongkongu
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v kusech dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem prodeje vyjádřený v kusech dotčeného výrobku na domácím trhu za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [2] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku,
- názvy veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo na domácím trhu) dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku.
Pokud je společnost vybrána do vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přezkoumáním svých odpovědí přímo na místě.
Uvede-li společnost, že nesouhlasí se svým případným zařazením do vzorku, má se za to, že při šetření dostatečně nespolupracovala. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se dotčeného výrobku,
- objem v kusech a hodnotu v eurech dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Malajsie na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- názvy všech společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku. Pokud je společnost vybrána do vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přezkoumáním svých odpovědí přímo na místě. Uvede-li společnost, že nesouhlasí se svým případným zařazením do vzorku, má se za to, že při šetření dostatečně nespolupracovala. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Konečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést konečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství a jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice a Hongkongu zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Malajsii, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení dovozců uvedenému v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
i) Vývozci/výrobci v Malajsii
Všechny tyto zúčastněné strany by měly neprodleně, nejpozději však ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) prostřednictvím faxu kontaktovat Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v podnětu a aby si případně vyžádaly dotazník, neboť lhůty stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) se vztahují na všechny tyto zúčastněné strany.
ii) Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice a Hongkongu, kteří žádají o individuální rozpětí
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice a Hongkongu, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy dotazník vyžádat ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i). Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nevypočíst pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumávání znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bude za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou pravděpodobně vybrána Malajsie. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají podat řádně odůvodněnou žádost, tak musejí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádosti všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a jakémukoli sdružení vývozců/výrobců uvedenému v podnětu, jejichž adresy má k dispozici, jakož i orgánům Čínské lidové republiky.
5.2.
Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, a to nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Malajsie, která bude, jak bylo zmíněno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně zvolena jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí takové připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta k podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [4] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 295 65 05.
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst. 1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] O individuální dumpingová rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností, které nejsou součástí vybraného vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází procesem transformace, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a o status tržního hospodářství je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[3] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[4] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/16/ES ze dne 29. června 1995 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se výtahů
(2005/C 192/04)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ První zveřejnění ÚV _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-1:1998Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Část 1: Elektrické výtahy _BAR_ 31. 3. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 81-1:1998/A2:2004 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
EN 81-1:1998/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-2:1998Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Část 2: Hydraulické výtahy _BAR_ 31. 3. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 81-2:1998/A2:2004 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
EN 81-2:1998/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-28:2003Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Výtahy pro dopravu osob a nákladů – Část 28: Dálková nouzová signalizace u výtahů určených pro dopravu osob a osob a nákladů _BAR_ 10. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-58:2003Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Část 58: Přezkoušení a zkoušky požární odolnosti šachetních dveří _BAR_ 10. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-70:2003Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Část 70: Zvláštní úprava výtahů určených pro dopravu osob a osob a nákladů – Přístupnost výtahů včetně osob s omezenou schopností pohybu a orientace _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 81-70:2003/A1:2004 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 81-72:2003Bezpečnostní předpisy pro konstrukci a montáž výtahů – Zvláštní úpravy výtahů určených pro dopravu osob a osob a nákladů – Část 72: Požární výtahy _BAR_ 10. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12016:2004Elektromagnetická kompatibilita – Norma skupiny výrobků pro výtahy, pohyblivé schody a pohyblivé chodníky – Odolnost _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 12016:1998 _BAR_ 30. 6. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 12385-5:2002Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 5: Pramenná lana pro výtahy _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13015:2001Údržba výtahů a pohyblivých schodů – Pravidla pro návody pro údržbu _BAR_ 10. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES ze dne 22. června 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se strojních zařízení
(2005/C 192/05)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ První zveřejnění ÚV _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50338:2000/A1:2003Bezpečnost elektrických spotřebičů pro domácnost a podobné účely – Zvláštní požadavky na ručně vedené sekačky trávy, napájené z baterií – Změna A1:2003 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ 1. 9. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60335-1:2002/A11:2004Elektrické spotřebiče pro domácnost a podobné účely – Bezpečnost – Část 1: Všeobecné požadavky (IEC 60335-1:2001 (Modifikovaná)) – Změna A11:2004Poznámka 4 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ 1. 10. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60335-2-91:2003Elektrické spotřebiče pro domácnost a podobné účely – Bezpečnost – Část 2-91: Zvláštní požadavky na vyžínače trávy a začišťovače okrajů trávníků ručně vedené a v ruce držené(IEC 60335-2-91:2002 (Modifikovaná)) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61496-1:2004Bezpečnost strojních zařízení – Elektrická snímací ochranná zařízení – Část 1: Všeobecné požadavky a zkoušky(IEC 61496-1:2004 (Modifikovaná)) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 61496-1:1997Poznámka 2.1 _BAR_ 1. 4. 2007 _BAR_
Poznámka 1: Obecně datem ukončení předpokladu shody bude datum zrušení ("dow") stanovené evropskou normalizační organizací, ale uživatelé těchto norem se upozorňují, že v určitých výjimečných případech tomu může být jinak.
Poznámka 2.1: Nová (nebo změněná ) norma má stejnou oblast působnosti jako nahrazovaná norma.
K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
Poznámka 3: V případě změn je uvedena norma EN CCCCC: YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nově citovaná změna.
Nahrazovaná norma (sloupec 4) se proto skládá z EN CCCCC:YYYY a jejích předchozích změn, pokud existují, ale bez nově citované změny.
K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
Poznámka 4: Předpoklad shody u výrobku je dosažen splněním požadavků Části 1 a příslušné Části 2, pokud tato Část 2 je rovněž uvedena
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů digitálních víceúčelových disků (DVD+/-R) pocházejících z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu
(Tímto zněním se nahrazuje znění zveřejněné v Úředním věstníku C 191 ze dne 5. srpna 2005, s. 11.)
(2005/C 192/07)
Komise obdržela podnět podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], ve kterém se uvádí, že dovozy digitálních víceúčelových disků (DVD+/-R) pocházejících z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu (dále jen "dotčené země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podal dne 24. června 2005 výbor CECMA (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl celkové výroby digitálních víceúčelových disků (DVD+/-R) ve Společenství, který v daném případě činí více než 60 %.
2. Výrobek
Výrobkem považovaným za dumpingový jsou digitální víceúčelové disky (DVD+/-R) pocházející z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu (dále jen "dotčený výrobek"), které se obvykle zařazují do kódu KN ex85239000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
Tvrzení o dumpingu v případě Tchaj-wanu vychází ze srovnání běžné hodnoty, stanovené na základě domácích cen, s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Tvrzení o dumpingu v případě Hongkongu vychází, s přihlédnutím k nepřítomnosti dostatečného prodeje na domácím trhu, ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě početně zjištěné běžné hodnoty v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst.
5.1 písm. d).
Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí značná pro všechny dotčené země vývozu.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných důsledků údajně i nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což vede k závažným nepříznivým dopadům na celkový výkon a finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které zahájení řízení ospravedlňují, a zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1.
Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobuje újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran, kterých se toto řízení týká, může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice, Hongkongu a Tchaj-wanu
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v kusech dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem prodeje vyjádřený v kusech dotčeného výrobku na domácím trhu za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá žádat o individuální dumpingové rozpětí [2] (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku,
- názvy veškerých společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo na domácím trhu) dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku. Pokud je společnost vybrána do vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přezkoumáním svých odpovědí přímo na místě. Uvede-li společnost, že nesouhlasí se svým případným zařazením do vzorku, má se za to, že při šetření dostatečně nespolupracovala. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní, faxová a/nebo telexová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se dotčeného výrobku,
- objem v kusech a hodnotu v eurech dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky, Hongkongu a Tchaj-wanu na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005,
- názvy všech společností ve spojení [3], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku. Pokud je společnost vybrána do vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přezkoumáním svých odpovědí přímo na místě. Uvede-li společnost, že nesouhlasí se svým případným zařazením do vzorku, má se za to, že při šetření dostatečně nespolupracovala. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Konečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést konečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství a jakémukoli sdružení výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice, Hongkongu a Tchaj-wanu zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku, jakémukoli sdružení dovozců uvedenému v podnětu a orgánům dotčených zemí vývozu.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, Hongkongu a Tchaj-wanu, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy dotazník vyžádat ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i). Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nevypočíst pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumávání znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bude za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou pravděpodobně vybrán Tchaj-wan. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají podat řádně odůvodněnou žádost, tak musejí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádosti všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a jakémukoli sdružení vývozců/výrobců uvedenému v podnětu, jejichž adresy má k dispozici, jakož i orgánům Čínské lidové republiky.
5.2.
Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, a to nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi ve stejné lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorků
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Tchaj-wanu, který bude, jak bylo zmíněno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně zvolen jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí takové připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta k podání žádosti o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení
Komise musí obdržet řádně odůvodněnou žádost o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [4] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05.
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst. 1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] O individuální dumpingová rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností, které nejsou součástí vybraného vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází procesem transformace, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a o status tržního hospodářství je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[3] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[4] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Svátky v roce 2006
(2005/C 194/04)
(Text s EHP závažností)
2. ledna _BAR_ Pondělí, den po Novém roce _BAR_
13. dubna _BAR_ Zelený čtvrtek _BAR_
14. dubna _BAR_ Velký pátek _BAR_
17. dubna _BAR_ Velikonoční pondělí _BAR_
1. května _BAR_ Pondělí, Svátek práce _BAR_
9. května _BAR_ Úterý, výročí prohlášení R. Schumana v roce 1950 _BAR_
25. května _BAR_ Čtvrtek, Nanebevstoupení _BAR_
26. května _BAR_ Pátek, den po Nanebevstoupení _BAR_
5. června _BAR_ Svatodušní pondělí _BAR_
21. července _BAR_ Pátek, státní svátek Belgie _BAR_
15. srpna _BAR_ Úterý, Nanebevzetí Panny Marie _BAR_
1. listopadu _BAR_ Středa, svátek Všech svatých _BAR_
2. listopadu _BAR_ Čtvrtek, Památka zesnulých _BAR_
25. prosince až _BAR_ Pondělí _BAR_ 5 dnů, Vánoce a konec roku _BAR_
29. prosince _BAR_ Pátek _BAR_
CELKEM: 18 dnů _BAR_
LUCEMBURK: tytéž dny jako
Oznámení podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES
Žádost o schválení prodloužení účinnosti vnitrostátních právních předpisů odchylujících se od harmonizačních opatření Společenství
(2005/C 197/02)
(Text s významem pro EHP)
1. Dne 14. června 2005 oznámila Rakouská republika žádost o prodloužení účinnosti vnitrostátních právních předpisů týkajících se uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh.
Tyto právní předpisy byly platné již v době přistoupení Rakouské republiky k Evropské unii a odchylují se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 o hnojivech [1].
2. V době přistoupení k Evropské unii na počátku roku 1995 měla Rakouská republika právně závazné mezní hodnoty koncentrace kadmia v minerálních hnojivech a článek 69 a bod 4 přílohy VIII aktu o přistoupení Rakouské republiky z roku 1994 stanoví, že pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, článek 7 směrnice 76/116/EHS [2] se na Rakouskou republiku před 1. lednem 1999 nevztahuje.
Směrnice 76/116/EHS byla následně změněna směrnicí 98/97/ES [3], pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku, a mimo jiné povoluje, aby Rakouská republika zakázala uvádět na svém území na trh hnojiva, u nichž je koncentrace kadmia vyšší, než bylo stanoveno na vnitrostátní úrovni v den přistoupení.
Tato odchylka se uplatňovala v období od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001.
Dne 16. listopadu 2001 Rakouská republika oznámila stávající vnitrostátní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím Komise 2002/366/ES ze dne 15. května 2002 [4] o vnitrostátních ustanoveních oznámených Rakouskou republikou podle čl.
95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005.
Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy.
Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku.
4. Vnitrostátní právní předpisy zakazují uvádět na území Rakouské republiky na trh fosforečná minerální hnojiva obsahující 5 % P2O5 či více a obsahující kadmium o koncentracích převyšujících 75 mg/kg P2O5.
5. Ustanovení čl. 95 odst. 4 stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.
6. Komise do šesti měsíců po oznámení dotyčné vnitrostátní právní předpisy schválí nebo zamítne poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
7. Rakouský orgán zdůvodňuje svoji žádost poukazem na:
- závěry zprávy o posouzení rizik s názvem "Posouzení rizik kadmia v Rakousku na základě doporučení ERM [5]", podle nichž z dostupných údajů vyplývá, že hodnota PEC (předpokládaná koncentrace v životním prostředí – Predicted Environmental Concentration) kadmia v minerálních hnojivech v Rakousku překračuje hodnotu PNEC (předpokládaná koncentrace bez účinku- Predicted No Effect Concentration) ve vodě ve většině regionů podrobených šetření.
To platí rovněž pro 5 % z 52 rakouských regionů s ornou půdou, pokud se použijí biologicky využitelné hodnoty.
Podle názoru rakouských orgánů to znamená, že podle metodiky EU pro posouzení rizik je daná látka předmětem obav a že je nezbytné učinit další kroky.
- nařízení (ES) č. 466/2001 [6], které v bodě odůvodnění 19 uvádí, že "kadmium se může shromažďovat v lidském těle a může vyvolávat ledvinovou dysfunkci, poškození kostí a poruchy reprodukce.
Nelze vyloučit, že má u člověka karcinogenní účinky.
VVP [7] ve svém stanovisku ze dne 2. června 1995 doporučil zvýšit úsilí o omezení expozice kadmiu v potravinách, neboť potraviny jsou hlavním zdrojem příjmu kadmia u člověka.
Maximální limity by tedy měly být stanoveny na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni".
- nařízení (ES) č. 466/2001, které v bodě odůvodnění 3 výslovně uvádí, že budou rovněž požadována zemědělská opatření, aby se zamezilo dopadu některých kontaminujících látek, jako je kadmium, na zdraví.
"V zájmu ochrany veřejného zdraví je nezbytné udržet množství kontaminujících látek na toxikologicky přijatelných úrovních.
Výskyt kontaminujících látek musí být, pokud možno, správnou výrobní nebo zemědělskou praxí výrazněji omezen za účelem dosažení vyšší úrovně ochrany zdraví, zejména ochrany zdraví citlivých skupin populace".
- směrnici 2002/32/ES [8] o nežádoucích látkách v krmivech, která stanoví maximální úroveň kadmia v krmivech.
8. Z toho důvodu Rakouská republika považuje za nezbytné zachovat v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství vnitrostátní předpisy týkající se kadmia v hnojivech, a to od 1. ledna 2006 až do doby, kdy ad-hoc právní předpisy EU týkající se kadmia v hnojivech vstoupí v platnost. Podle Rakouska je tento vnitrostátní právní předpis pádně odůvodněn ve smyslu článku 30 Smlouvy o založení Evropského společenství a v souvislosti s ochranou životního prostředí.
9. Případné připomínky v souvislosti s oznámením učiněným Rakouskou republikou, které budou Komisi předloženy po více než třiceti dnech od data zveřejnění tohoto oznámení, nemusejí být zohledněny.
10. Další informace o žádosti Rakouské republiky lze získat od pana Reinharda Blauensteinera z ministerstva zemědělství na této adrese:
Mr Reinhard Blauensteiner
Bundesministerium für Land und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft
Sektion I Recht
Stubenring 1
A-1012 Wien
Tel.: (43-1) 71 10 00
Fax: (43-1) 711 00 65 03
e-mail: Reinhard.Blauensteiner@lebensministerium.at
Kontaktní místo u Evropské komise (GŘ pro podniky a průmysl, oddělení G2 – Chemické látky):
European Commission
Directorate-General Enterprise and Industry
Mr Philippe Brunerie
Unit G2 Chemicals
Avenue des Nerviens 105
B-1040 Brussels
Tel.: (32-2) 295 21 99
Fax: (32-2) 295 02 81
e-mail: Entr-Chemicals@cec.eu.int
[1] Úř. věst.
L 304, 21.11.2003, s. 1.
[2] Tato směrnice byla zrušena a její obsah byl včleněn do nařízení (ES) č. 2003/2003.
Článek 7 této směrnice odpovídá článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003.
[3] Úř. věst.
L 18, 23.1.1999, s. 60.
[4] Úř. věst.
L 132, 17.5.2002, s. 65.
[5] ERM je poradce, který pracoval jménem Komise.
[6] Úř. věst.
L 77, 16.3.2001, s. 1.
[7] Vědecký výbor pro potraviny
[8] Úř. věst.
L 140, 30.5.2002, s. 10.
--------------------------------------------------
Oznámení podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES
Žádost o schválení prodloužení účinnosti vnitrostátních právních předpisů odchylujících se od harmonizačních opatření Společenství
(2005/C 197/03)
(Text s významem pro EHP)
1. Dne 7. června 2005 oznámila Finská republika žádost o prodloužení účinnosti vnitrostátních právních předpisů týkajících se uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh.
Tyto právní předpisy byly platné již v době přistoupení Finské republiky k Evropské unii a odchylují se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 o hnojivech [1].
2. V době přistoupení k Evropské unii na počátku roku 1995 měla Finská republika právně závazné mezní hodnoty koncentrace kadmia v minerálních hnojivech a článek 84 a bod 2 přílohy X aktu o přistoupení Finské republiky stanoví, že pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, článek 7 směrnice 76/116/EHS [2] se na Finskou republiku před 1. lednem 1999 nevztahuje.
Směrnice 76/116/EHS byla následně změněna směrnicí 98/97/ES [3], pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku, a mimo jiné povoluje, aby Finská republika zakázala uvádět na svém území na trh hnojiva, u nichž je koncentrace kadmia vyšší, než bylo stanoveno na vnitrostátní úrovni v den přistoupení.
Tato odchylka se uplatňovala v období od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001.
Dne 7. prosince 2001 Finská republika oznámila stávající vnitrostátní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím Komise 2002/398/ES ze dne 24. května 2002 [4] o vnitrostátních ustanoveních oznámených Finskou republikou podle čl.
95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005.
Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy.
Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku.
4. Vnitrostátní právní předpisy Finské republiky stanoví, že zemědělská a rostlinná hnojiva mohou obsahovat nejvýše 50 mg kadmia na kilogram fosforu.
Tato hodnota je uvedena v oddílu 3 rozhodnutí ministerstva zemědělství a lesnictví (45/1994) ze dne 21. ledna 1994.
5. Ustanovení čl. 95 odst. 4 stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.
6. Komise do šesti měsíců po oznámení dotyčné vnitrostátní právní předpisy schválí nebo zamítne poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
7. Finský orgán odůvodnil svoji žádost odkazem na posouzení rizik provedené v souladu s metodikou schválenou Komisí ("Kadmium v hnojivech – rizika pro lidské zdraví a životní prostředí, finské ministerstvo zemědělství a lesnictví, publikace 4/2000"), která byla předložena Komisi v souvislosti se zpracováním rozhodnutí Komise 2002/398/ES.
Z posouzení rizik vyplývá, že pokud jde o životní prostředí, jsou finská půda a finské vody vysoce citlivé na nepříznivé účinky kadmia.
Obsah kadmia v orné půdě již nyní poškozuje živé organismy v půdě a kadmium prosakující z orné půdy poškozuje živé organismy ve vodě.
Posouzení rizik rovněž zohlednilo zvláštní rysy životního prostředí ve Finsku, např. vysokou kyselost orné půdy a vody, velká množství organických látek a měkké vody.
To vše má vliv na vázání a pohyb kadmia a na toxicitu organismů.
Pokud jde o lidské zdraví, patří v současnosti poměrně malá část starší finské populace do rizikové skupiny v souvislosti s kadmiem, tedy do skupiny lidí, na jejichž zdraví může mít nadměrná absorpce kadmia nepříznivý vliv.
Zvýšení obsahu kadmia v hnojivech by vedlo k výraznému zvýšení počtu lidí v této rizikové skupině.
8. Z toho důvodu Finská republika považuje za nezbytné zachovat v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství vnitrostátní předpisy týkající se kadmia v hnojivech, a to od 1. ledna 2006 až do doby, kdy ad-hoc právní předpisy EU týkající se kadmia v hnojivech vstoupí v platnost.
9. Případné připomínky v souvislosti s oznámením učiněným Finskou republikou, které budou Komisi předloženy po více než třiceti dnech od data zveřejnění tohoto oznámení, nemusejí být zohledněny.
10. Další informace o žádosti Finské republiky lze získat od paní Riitty Heinonen z ministerstva zemědělství a lesnictví na této adrese:
Mrs Riitta Heinonen
Ministry of Agriculture and Forestry
Hallituskatu 3A
Helsinki
P.O. Box 30
Fin-0023 Government
Tel.: (358-9) 160 01
Fax.: (358-9) 16 05 24 43
E-mail: riitta.heinonen@mmm.fi
Kontaktní místo u Evropské komise (GŘ pro podniky a průmysl, oddělení G2 – Chemické látky):
European Commission
Directorate-General Enterprise and Industry
Mr Philippe Brunerie
Unit G2 Chemicals
Avenue des Nerviens 105
B-1040 Brussels
Tel.: (32-2) 295 21 99
Fax: (32-2) 295 02 81
e-mail: Entr-Chemicals@cec.eu.int
[1] Úř. věst.
L 304, 21.11.2003, s. 1.
[2] Tato směrnice se zrušila a její obsah se včlenil do nařízení (ES) č. 2003/2003.
Článek 7 této směrnice odpovídá článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003.
[3] Úř. věst.
L 18, 23.1.1999, s. 60.
[4] Úř. věst.
L 138, 28.5.2002, s. 15.
--------------------------------------------------
Oznámení podle čl. 95 odst. 4 Smlouvy o ES
Žádost o schválení prodloužení účinnosti vnitrostátních právních předpisů odchylujících se od harmonizačních opatření Společenství
(2005/C 197/04)
(Text s významem pro EHP)
1. Dne 29. června 2005 oznámilo Švédské království žádost o prodloužení účinnosti vnitrostátních právních předpisů týkajících se uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh.
Tento právní předpis byl platný již v době přistoupení Švédského království k Evropské unii a odchyluje se od ustanovení nařízení (ES) č. 2003/2003 o hnojivech [1].
2. V době přistoupení k Evropské unii na počátku roku 1995 mělo Švédské království právně závazné mezní hodnoty koncentrace kadmia v minerálních hnojivech a článek 112 a bod 4 přílohy XII aktu o přistoupení Švédského království stanoví, že pokud jde o obsah kadmia v hnojivech, článek 7 směrnice 76/116/EHS [2] se na Švédské království před 1. lednem 1999 nevztahuje.
Směrnice 76/116/EHS byla následně změněna směrnicí 98/97/ES [3], pokud jde o uvádění hnojiv obsahujících kadmium na trh v Rakousku, Finsku a Švédsku, a mimo jiné povoluje, aby Švédské království zakázalo uvádět na svém území na trh hnojiva, u nichž je koncentrace kadmia vyšší, než bylo stanoveno na vnitrostátní úrovni v den přistoupení.
Tato odchylka se uplatňovala v období od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001.
Dne 7. prosince 2001 Švédské království oznámilo stávající vnitrostátní předpisy, jež se odchylují od ustanovení směrnice 76/116/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hnojiv. Po důkladném zvážení bylo rozhodnutím Komise 2002/399/ES ze dne 24. května 2002 [4] o vnitrostátních ustanoveních oznámených Švédským královstvím podle čl.
95 odst. 4 Smlouvy o ES týkajících se maximálního přípustného obsahu kadmia v hnojivech povoleno prodloužení odchylky od směrnice 76/116/EHS až do 31. prosince 2005.
Toto období bylo uděleno na základě předpokladu, že do konce roku 2005 budou zavedeny harmonizované právní předpisy.
Ačkoli práce v tomto směru probíhají, právní předpisy nebudou přijaty na úrovni Společenství před koncem roku.
4. Vnitrostátní právní předpisy zakazují uvádět na území Švédského království na trh či přemísťovat hnojiva spadající pod čísla 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 a 31.05 celního sazebníku a obsahující kadmium o koncentracích převyšujících 100 gramů na tunu fosforu.
5. Ustanovení čl. 95 odst. 4 stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné ponechat si vlastní vnitrostátní předpisy ze závažných důvodů uvedených v článku 30 nebo vnitrostátní předpisy týkající se ochrany životního nebo pracovního prostředí, oznámí je Komisi spolu s důvody pro jejich ponechání.
6. Komise do šesti měsíců po oznámení dotyčné vnitrostátní právní předpisy schválí nebo zamítne poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
7. Švédský orgán odůvodnil svoji žádost odkazem na posouzení rizik provedené Švédskem a dalšími členskými státy.
Posouzení bylo provedeno podle dohodnuté metodiky pro posouzení rizik vycházející z pokynů týkajících se posuzování rizik na úrovni Společenství v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 793/93 [5] ze dne 23. března 1993 o hodnocení a kontrole rizik existujících látek.
Švédské posouzení rizik je zveřejněno na internetové stránce www.forum.europa.eu.int/enterprise.
Ze švédského posouzení rizik vyplývá, že pokud by byla povolena hnojiva s vyšším obsahem kadmia, než jaký je v současné době povolen, vedlo by to k výraznému nárůstu koncentrace kadmia v půdách.
Tyto vysoké koncentrace kadmia v půdách by měly toxické účinky na půdní organismy.
Nepřijatelné koncentrace by se rovněž projevily ve vodních tocích v zemědělských regionech.
Ze švédského posouzení rizik dále vyplývá, že pokud by byla povolena hnojiva s vyšším obsahem kadmia, než jaký je v současné době povolen, vedlo by to k výraznému zvýšení dietárního příjmu kadmia.
Bezpečnostní rozpětí mezi současnou expozicí a dočasným přijatelným týdenním příjmem podle WHO [6] je extrémně malé.
U některých zvláště ohrožených skupin, např. žen s nízkou zásobou železa v organismu, žádná rezerva neexistuje.
Vysoký dietární příjem kadmia by tedy mohl vést k tomu, že by byl velký počet lidí postižen sníženou funkcí ledvin a osteoporózou.
8. Z toho důvodu Švédské království považuje za nezbytné zachovat v souladu s čl. 95 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství vnitrostátní předpisy týkající se kadmia v hnojivech, a to od 1. ledna 2006 až do doby, kdy ad-hoc právní předpisy EU týkající se kadmia vstoupí v platnost.
9. Případné připomínky v souvislosti s oznámením učiněným Švédským královstvím, které budou Komisi předložena po více než třiceti dnech od data zveřejnění tohoto oznámení, nemusejí být zohledněny.
10. Další informace o žádosti Švédského království lze získat od paní Ingrid Svedinger z oddělení pro zemědělství ministerstva zemědělství, potravin a spotřebitelských záležitostí na této adrese:
Mrs Ingrid Svedinger
Jordbruksdepartementet
Ministry of Agriculure, Food and Consumer Affairs
Livsmedels- och djurenheten
Food and Animal Division
S-103 33 Stockholm
Tel.: (46-8) 405 10 00
Fax.: (46-8) 20 64 96
E-mail: ingrid.svedinger@agriculture.ministry.se
Kontaktní místo u Evropské komise (GŘ pro podniky a průmysl, oddělení G2 – Chemické látky):
European Commission
Directorate-General Enterprise and Industry
Mr Philippe Brunerie
Unit G2 Chemicals
Avenue des Nerviens 105
B-1040 Brussels
Tel.: (32-2) 295 21 99
Fax: (32-2) 295 02 81
e-mail: Entr-Chemicals@cec.eu.int
[1] Úř. věst.
L 304, 21.11.2003, s. 1.
[2] Tato směrnice se zrušila a její obsah se včlenil do nařízení (ES) č. 2003/2003.
Článek 7 této směrnice odpovídá článku 5 nařízení (ES) č. 2003/2003.
[3] Úř. věst.
L 18, 23.1.1999, s. 60.
[4] Úř. věst.
L 138, 28.5.2002, s. 24.
[5] Úř. věst.
L 84, 5.4.1993, s. 1.
[6] Světová zdravnotnická organizace.
--------------------------------------------------
Oznámení dovozcům
Dovoz česneku do Společenství
(2005/C 197/05)
Evropská komise sděluje hospodářským subjektům ze Společenství, že existují odůvodněné pochyby o původu česneku sazebního zařazení KN 07032000, který je propuštěn do volného oběhu ve Společenství za účelem využít:
- buď celní kvótu GATT otevřenou rozhodnutím Rady 2001/404/ES [1],
- nebo preferenční sazební opatření obsažená v dohodách, které Společenství uzavřelo s některými zeměmi nebo s některými skupinami zemí, nebo opatření, která vůči nim jednostranně přijalo.
Z různých šetření vyplývá, že je značné množství česneku čínského původu deklarováno s jiným původem a že tedy využívá výhod plynoucích z výše zmíněných sazebních opatření nad rámec roční kvóty ve výši 13200 tun, která byla přidělena Číně.
Hospodářským subjektům ze Společenství, které deklarují a/nebo předkládají písemné doklady o původu česneku sazebního zařazení KN 07032000, se proto doporučuje, aby přijaly věškerá potřebná opatření, protože propuštění dotčeného zboží do volného oběhu by mohlo vést ke vzniku celního dluhu a k podvodům proti finančním zájmům Společenství.
[1] Rozhodnutí 2001/404/ES ze dne 28. května 2001 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Argentinou podle článku XXVIII Všeobecné dohody o clech a obchodu (GATT) z roku 1994 o změně koncesí pro česnek stanovených v seznamu CXL, který je přílohou GATT (Úř. věst. L 142, 29.5.2001, s.
7) a nařízení Komise (ES) č. 565/2002 ze dne 2. dubna 2002, kterým se stanoví postup pro spravování celních kvót a kterým se zavádí systém osvědčení o původu česneku dováženého ze třetích zemí (Úř. věst.
L 86, 3.4.2002, s. 11).
--------------------------------------------------
Oznámení o osvobození jedné společnosti na Tchaj-wanu od antidumpingových opatření použitelných na dovoz glyfosátu zasílaného z Tchaj-wanu
(2005/C 200/03)
Komise obdržela informaci ohledně tchajwanské společnosti, která byla osvobozena od antidumpingových opatření, jejichž platnost byla v roce 2002 rozšířena na dovoz glyfosátu z Tchaj-wanu.
1. Výrobek a stávající opatření
Dotčeným výrobkem je glyfosát spadající do kódů KN ex29310095 a ex38083027.
368/1998 [1] uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz glyfosátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR"). V lednu 2002, po provedení šetření zaměřeného proti obcházení předpisů podle článku 13 nařízení Rady (ES) č.
384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2] (dále jen "základní nařízení"), rozšířila Rada nařízením (ES) č. 163/2002 [3] clo uložené na dovozy glyfosátu pocházejícího z ČLR na dovozy glyfosátu zasílaného z Malajsie a Tchaj-wanu (ať už byl prohlášen jako pocházející z Malajsie nebo Tchaj-wanu či nikoli), s výjimkou glyfosátu vyráběného firmou Sinon Corporation na Tchaj-wanu a jednou jmenovanou společností v Malajsii.
2 a 3 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1683/2004 [4] uložila konečné antidumpingové clo na dovozy glyfosátu pocházejícího z ČLR a rozšířila toto clo na dovozy glyfosátu zasílaného z Malajsie a Tchaj-wanu (ať už byl prohlášen jako pocházející z Malajsie nebo Tchaj-wanu či nikoli), s výjimkou glyfosátu vyráběného firmou Sinon Corporation na Tchaj-wanu a jednou jmenovanou společností v Malajsii.
2. Nedávné události
Komise obdržela formou zprávy od jedné vedoucí společnosti, která se specializuje na poskytování podnikově specifických údajů, informace, týkající se mimo jiné držby akcií, která poukazuje na existenci vztahu mezi firmou Sinon Corporation a druhou tchajwanskou společností.
Tato druhá tchajwanská společnost, jež rovněž působí v oblasti vývozu glyfosátu, na výše uvedeném šetření zaměřeném proti obcházení předpisů nespolupracovala, a podléhá proto rozšířeným opatřením.
Sinon Corporation neoznámila ani nepřiznala existenci vztahu s druhou tchajwanskou společností, a to ani v době šetření zaměřeného proti obcházení předpisů ani poté.
Existence vztahu mezi firmou Sinon Corporation a jinou společností, která rovněž působí v oblasti vývozu glyfosátu a nespolupracovala během šetření zaměřeného proti obcházení předpisů, by v případě, že by byl tento vztah v době šetření potvrzen, vyloučila možnost osvobození firmy Sinon Corporation od rozšířených opatření.
Proto je možné vyžadovat zpětné odvolání daného osvobození, pokud bylo založeno na nesprávných či zavádějících informacích ze strany Sinon Corporation.
Podobně může i vztah zjištěný po přijetí rozhodnutí o osvobození mezi Sinon Corporation a společností, která podléhá rozšířeným opatřením, v případě potvrzení takového vztahu vyžadovat odvolání daného osvobození.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti by mělo být prošetřeno, zda firma Sinon Corporation v době přijetí rozhodnutí o osvobození skutečně splňovala všechny podmínky pro získání osvobození od opatření rozšířených na dovoz glyfosátu zasílaného z Tchaj-wanu, a pokud ano, zda tyto podmínky splňuje i nadále.
3. Postup
S cílem získat informace, které považuje za nezbytné pro své šetření, zašle Komise firmě Sinon Corporation kopii tohoto oznámení a dotazník. Zároveň bude odpovídajícím způsobem informovat tchajwanské orgány.
Není-li stanoveno jinak, musí Komise tyto informace a důkazy obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily vedle odpovědí na dotazník další informace a poskytly podkladovou dokumentaci.
Není-li stanoveno jinak, musí Komise tyto informace a důkazy obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Není-li stanoveno jinak, musí být tato žádost podána do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Veškeré písemné informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež účastníci řízení poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů" [5] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 295 65 05.
4. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne ve lhůtě stanovené tímto nařízením nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou pozitivní nebo negativní zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
[1] Úř. věst. L 47, 18.2.1998, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1086/2000 (Úř. věst. L 124, 25.5.2000, s. 1).
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[3] Úř. věst.
L 30, 31.1.2002, s. 1.
[4] Úř. věst.
L 303, 30.9.2004, s. 1.
[5] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Úř. věst. L 145, 31.5. 2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1) a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI dohody GATT z roku 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Sdělení zveřejněné podle čl. 27 odst. 4 nařízení Rady č. 1/2003 ve věci COMP/C2/39152 – BUMA a ve věci COMP/C2/39151 – SABAM (dohoda ze Santiaga – věc COMP/C2/38126)
(2005/C 200/05)
(Text s významem pro EHP)
1. ÚVOD
(1) Dne 17. dubna 2001 oznámily autorské ochranné svazy BUMA, GEMA (Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte), PRS (The Performing Right Society Ltd.) a SACEM (Société des Auteurs, Compositeurs et Editeurs de Musique) Komisi, že mezi sebou navzájem a s dalšími společnostmi uzavřely řadu dvoustranných dohod.
Všechny ostatní ochranné svazy EHP se následně k oznámení připojily [1] s výjimkou portugalského svazu SPA.
(2) Uvedené dohody jsou až na drobnosti v podstatě shodné. Odpovídají běžné dohodě (dále jen "dohoda ze Santiaga"), která se od roku 2000 používá celosvětově a kterou využívají také výše jmenované oznamující strany.
Dohoda ze Santiaga se týká udělování licenčních práv na zveřejňování hudebních děl na internetu a dále obsahuje změny některých stávajících dvoustranných vzájemných dohod o zastoupení, které oznamující svazy v minulosti uzavřely.
Dohoda opravňuje každou ze smluvních stran k udělení nevýhradních licencí ke zveřejňování hudebních děl z repertoáru ostatních smluvních stran na internetu po celém světě.
(3) Účelem dohod ze Santiaga (tj. dvoustranných vzájemných dohod o zastoupení podepsaných oznamujícími smluvními stranami) je vytvoření nové kategorie licencí pro mnohočetný repertoár, kterou vytvořily autorské ochranné svazy, jež tuto dohodu podepsaly.
(4) Dne 17. května 2001 Komise zveřejnila k dohodě ze Santiaga sdělení a vyzvala zúčastněné třetí strany k předložení připomínek [2].
2. PŘEDBĚŽNÉ HODNOCENÍ
(5) Na základě připomínek podaných třetími stranami a na základě informací shromážděných během vyšetřování, vydala Komise dne 29. dubna 2004 16 oznamujícím stranám sdělení o námitkách [3]
(6) Jak v tomto sdělení Komise uvádí, problém spočívá v tom, že oddíl II dohody stanoví, že autorským ochranným svazem, který má oprávnění udělit zmíněné multičetné licence, se míní autorský ochranný svaz v zemi, kde má poskytovatel obsahu licence své skutečné sídlo podnikání.
Tím, že v každém státě EHP bude bude pouze jeden autorský ochranný svaz s monopolním postavením, bude tento svaz v daném státě požívat absolutně výlučné postavení při udělování mnohočetných licenčních práv pro více území k šíření hudebních děl na internetu.
(7) Dohoda navíc obsahuje doložku nejvyšších výhod (DNV), která výše uvedenou výlučnost posiluje.
Přestože podle sdělení o námitkách je porušení článku 81 důsledkem omezení oprávnění všech autorských ochranných svazů k udělování licencí na jejich vlastním území, mnohostrannost tohoto omezení na základě soustavy dvoustranných dohod podpořených vícestranným ujištěním, že na všechny ostatní autorské ochranné svazy se vztahuje stejné územní omezení, povede ke standardizaci licenčních podmínek v EHP a zamezí volnému vývoji trhu a posílí výlučnost, kterou požívají zúčastněné autorské ochranné svazy.
3. ZÁVAZKY
(8) Autorské ochranné svazy BUMA a SABAM odpověděly na sdělení o námitkách nezávisle na dalších oslovených.
Ve svých odpovědích vzaly v úvahu předběžné stanovisko Komise vyjádřené ve sdělení o námitkách arozhodly se, že nebudou podporovat ustanovení z dohody ze Santiaga.
Svazy BUMA a SABAM proto projevily úmysl předložit Komisi závazky, které by rozptýlily její obavy o hospodářskou soutěž, jak je uvedeno ve sdělení o námitkách. Autorské ochranné svazy předložily Komisi závazky ve smyslu čl.
1 nařízení 1/2003 (svaz BUMA dopisem ze dne 20. dubna 2005 a svaz SABAM dopisem ze dne 10. května 2005). Závazky jsou v celém rozsahu zveřejněny na internetové adrese GŘ pro hospodářskou soutěž v jazykových verzích, v nichž byly předloženy.
(9) Autorské ochranné svazy BUMA a SABAM se kromě jiného zavazují, že s žádným jiným autorským ochranným svazem neuzavřou dohodu o udělování licenčních práv na zveřejňování na internetu obsahující klauzuli o sídle podnikání, podobnou klauzuli obsažené v dohodě ze Santiaga, která byla ve sdělení o námitkách označena za omezující.
(10) Závazky zůstanou v platnosti po dobu tří let.
(11) Délka lhůty platnosti závazků byla stanovena s přihlédnutím ke skutečnosti, že příslušné trhy, na nichž se projevují účinky údajného porušování předpisů, jsou nově vznikající, a proto se rychle zásadním způsobem mění.
(12) Komise se s ohledem na výše uvedené domnívá, že navržené závazky postačují k rozptýlení obav z narušení hospodářské soutěže, vznesených ve sdělení o námitkách.
4. VÝZVA K PŘEDLOŽENÍ STANOVISEK
(13) Komise zamýšlí po předchozím tržním testu přijmout rozhodnutí podle článku 9 odst. 1 nařízení č. 1/2003 prohlašující výše shrnuté a na internetové stránce GŘ pro hospodářskou soutěž uveřejněné závazky za závazné. V souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení č. 1/2003 proto vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení předložily svá vyjádření.
(14) Zúčastněné třetí strany se dále vyzývají k předložení takové verze připomínek, která neobsahuje důvěrné informace, a v níž jsou obchodní tajemství a další důvěrné části vymazány a nahrazeny, tak jak je požadováno, shrnutím nedůvěrné povahy nebo slovy "obchodní tajemství" či "důvěrné".
(15) Připomínky se zasílají na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise, s uvedením názvu věci "COMP/C-2/39152 – BUMA a COMP/C-2/39151 – SABAM (dohoda ze Santiaga)".
European Commission
Directorate-General for Competition
Antitrust Registry
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 295 01 28.
E-mail: COMP-GREFFE-ANTITRUST@cec.eu.int
[1] AKM (Rakousko), IMRO (Irsko), SABAM (Belgie), STIM (Švédsko), TEOSTO (Finsko), KODA (Dánsko), STEF (Island), TONO (Norsko), AEPI (Řecko), SIAE (Itálie), SGAE (Španělsko) a SUISA (Švýcarsko).
SUISA, švýcarská společnost spravující autorská práva, působí
Revize závazků veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu mezi městy Ajaccio, Bastia, Calvi a Figari na jedné straně a městy Lyon, Marseille, Nice a Paříž (Orly) na druhé straně provedená Francií
(2005/C 204/02)
(Text s EHP závažností)
1. V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla Francie, počínaje dnem 10. srpna 2005, o revizi závazků veřejné služby uložených na pravidelnou leteckou dopravu provozovanou:
- mezi městy Ajaccio, Bastia, Calvi a Figari na jedné straně a letištěm v Paříži (Orly) na druhé straně, které byly zveřejněny v Úředním věstníku Evropských společenství dne 9. dubna 2002 jako C 85/02 a revidovány a zveřejněny v ÚVEU jako C 118/08 ze dne 20. května 2003 a C 110/06 ze dne 5. května 2005;
- mezi městy Ajaccio, Bastia, Calvi a Figari na jedné straně a městy Marseille et Nice na druhé straně, které byly zveřejněny
Uložení závazku veřejné služby týkajcí se pravidelné letecké dopravy na trase Helsinky – Varkaus provedené Finskem
(2005/C 204/07)
(Text s EHP závažností)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla vláda Finska (ministerstvo dopravy a spojů) o uložení závazku veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě na trase Helsinky – Varkaus, a to od 1. listopadu 2005 do 31. prosince 2006, s výjimkou období od 23. června do 6. srpna 2006.
2. Pro provozování dopravních služeb se použijí následující podmínky:
2.1.
Minimální počet letů
Na trase Helsinky – Varkaus budou v každém směru v pracovní dny od pondělí do pátku, vyjma státních svátků, provozovány alespoň tři lety.
O sobotách musí být zajištěn alespoň jeden spoj z města Varkaus do Helsinek a o nedělích alespoň jeden spoj z Helsinek do města Varkaus.
Letový řád lze změnit, aby se zohlednila poptávka v období před Vánoci a po nich a v souvislosti s dalšími státními svátky.
2.2.
Počet sedadel
Při každém letu musí být zajištěna kapacita alespoň 30 sedadel. Kapacita pro přepravu zavazadel/zboží by měla být dostatečně veliká, aby každý cestující při plně obsazeném letu a běžných povětrnostních podmínkách mohl přepravovat příruční zavazadla o celkové hmotnosti 8 kg a další zavazadla pro přepravu v zavazadlovém prostoru o celkové hmotnosti nejméně 20 kg.
2.3.
Letový řád
Vždy od pondělí do pátku musí být zajištěn spoj z letiště Varkaus s natolik časným odletem, aby se přílet na letišti Helsinky – Vantaa uskutečnil do 7:00 hod. ráno, tedy včas před odletem hlavních mezinárodních spojů.
Vždy od pondělí do pátku musí být zajištěn spoj z letiště Helsinky – Vantaa s natolik časným odletem, aby se přílet na letišti Varkaus uskutečnil do 8:30 hod. ráno a aby se na helsinské letiště vrátil do 9:30 hod. ráno.
Vždy od pondělí do pátku musí být zajištěn večerní spoj směřující z letiště Helsinky – Vantaa do města Varkaus přibližně v 17:30 hod.; na helsinské letiště se musí vrátit nejpozději do 19:00 hod.
Vždy od pondělí do pátku musí být rovněž zajištěn spoj z letiště Helsinky – Vantaa do města Varkaus v 23:35 hod. nebo později.
V sobotu dopoledne musí být vždy zajištěn let z letiště Varkaus, který na letiště Helsinky – Vantaa přilétá do 8:30 hod.
O nedělích musí být zajištěn noční let z letiště Helsinky – Vantaa na letiště Varkaus.
2.4.
Ceny letenek a výhodné nabídky
Jednosměrná letenka mezi destinacemi Varkaus a Helsinky nesmí stát více než 184 EUR, včetně všech daní a poplatků.
K dispozici musejí být levnější cenová pásma letenek a musejí se týkat alespoň 15 % všech letenek.
Dopravce musí uzavřít mezilinkovou dohodu pro trasu, na niž se vztahuje závazek veřejné služby, s alespoň jedním dopravcem provozujícím službu letecké dopravy z letiště Helsinky – Vantaa.
Mezilinková dohoda musí obsahovat stejné nebo obdobné podmínky a v souladu s příslušnými mezinárodními pravidly je nutné dojednat poměrný systém pro rozdělování příjmu z prodeje letenek.
Dopravce musí za stejných nebo obdobných podmínek uzavřít mezilinkové dohody s veškerými dopravci, kteří provozují služby letecké dopravy z letiště Helsinky – Vantaa a kteří hodlají takovou dohodu uzavřít.
Dopravce musí poskytnout ministerstvu dopravy a spojů veškeré údaje týkající se mezilinkových dohod a jejich obsahu, které ministerstvo potřebuje pro účely provádění kontrol.
Dopravce musí provozovat mezinárodní systém rezervací a vystavování letenek funkční ve Finsku a musí být smluvní stranou mezilinkové dohody IATA s ujednáními o celkových cenách a odbavení zavazadel.
Údaje týkající se ceny a letového řádu musejí být zahrnuty v mezinárodním systému rezervací a vystavování letenek.
Dopravce musí mít uzavřenu dohodu o spolupráci ohledně celkových cen s alespoň jednou společností, která provozuje lety do zahraničních destinací z letiště Helsinky – Vantaa.
Lety musejí být uváděny na trh za pomoci počítačového rezervačního systému.
2.5.
Návaznost služeb
Dopravce, který zamýšlí provozovat na této trase pravidelné lety, musí učinit závazek, že bude požadovanou službu poskytovat se závazkem veřejné služby do konce listopadu 2006.
Provozování služeb letecké dopravy na dotyčné trase bez ohledu na výše uvedený závazek veřejné služby může mít za následek správní a/nebo trestněprávní sankce.
2.6.
Přístupnost pro osoby s funkčním postižením
Dopravce musí zajistit, aby byla přijata příslušná opatření pro potřeby lidí s funkčním postižením.
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 209/02)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Močovina _BAR_ Rusko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 901/2001 (Úř. věst. L 127, 9.5.2001, s. 11) _BAR_ 10. 5. 2006 _BAR_
Hliníkové fólie _BAR_ Čínská lidová republikaRusko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 950/2001 (Úř. věst. L 134, 17.5.2001, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 998/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 4) _BAR_ 18. 5. 2006 _BAR_
Rusko _BAR_ Závazek _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2001/381/ES (Úř. věst. L 134, 17.5.2001, s. 67) _BAR_ 18. 5. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Telefax: (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 211/04)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 11 _BAR_ _BAR_ 27. 1. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Druhá zpráva o provádění strategie vnitřního trhu pro roky 2003 – 2006 _BAR_
KOM(2005) 45 _BAR_ _BAR_ 14. 2. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o Protidrogovém akčním plánu EU (2005 – 2008) _BAR_
KOM(2005) 73 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě: Strategie politiky pro rok 2006 _BAR_
KOM(2005) 84 _BAR_ _BAR_ 10. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu podávající zprávu o provádění strategie EU v oblasti lesního hospodářství _BAR_
KOM(2005) 122 _BAR_ 1 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu, kterým se zavádí rámcový program pro základní práva a spravedlnost pro období 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2005) 139 _BAR_ _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Desáté výročí evropsko-středomořského partnerství: Pracovní program pro řešení problémů příštích pěti let _BAR_
KOM(2005) 181 _BAR_ 2 _BAR_ 3. 5. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zpráva o použití ustanovení nového finančního nařízení _BAR_
KOM(2005) 234 _BAR_ _BAR_ 2. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Směrem ke globálnímu partnerství v informační společnosti: příspěvek Evropské unie k druhé fázi Světové vrcholné schůzky o informační společnosti (WSIS) _BAR_
KOM(2005) 252 _BAR_ _BAR_ 15. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému účetnímu dvoru o plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly _BAR_
KOM(2005) 274 _BAR_ _BAR_ 27. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o vyhodnocení programů vzájemné spolupráce mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými v oblasti vysokoškolského vzdělávání, odborného vzdělávání a přípravy a mezi Evropským společenstvím a Kanadou v oblasti vysokoškolského vzdělávání a profesní přípravy _BAR_
KOM(2005) 275 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru kterým se zahajuje debata o přístupu Společenství k programům pro ekoznačky pro produkty rybolovu _BAR_
KOM(2005) 298 _BAR_ _BAR_ 4. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o zavedení evropského systému železniční signalizace ERTMS/ETCS _BAR_
KOM(2005) 308 _BAR_ _BAR_ 8. 7. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu: Zvláštní administrativní oblast, Hongkong: Výroční zpráva za rok 2004 _BAR_
KOM(2005) 312 _BAR_ _BAR_ 14. 7. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu: Vývoj a dopady patentového práva v oblasti biotechnologie a genetického inženýrství _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 211/05)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 122 _BAR_ 1 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se v rámci obecného programu "Základní práva a spravedlnost" zavádí specifický program "Boj proti násilí (Daphne), drogová prevence a informovanost o drogách" pro období 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2005) 122 _BAR_ 2 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu "Základní práva a spravedlnost" zavádí specifický program "Základní práva a občanství" pro období 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2005) 122 _BAR_ 3 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu "Základní práva a spravedlnost" zavádí specifický program "Trestní soudnictví" pro období 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2005) 122 _BAR_ 4 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se v rámci obecného programu "Základní práva a spravedlnost" zavádí specifický program "Civilní soudnictví" pro období 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2005) 131 _BAR_ 1 _BAR_ 8. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu protokolu k dohodě mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku _BAR_
KOM(2005) 131 _BAR_ 2 _BAR_ 8. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k dohodě mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku _BAR_
KOM(2005) 142 _BAR_ _BAR_ 18. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci Rady přidružení k odchylce od ustanovení týkajících se definice pojmu "původní produkty" a metod správní spolupráce stanovených Evropsko-středomořskou dohodou zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Tuniskou republikou _BAR_
KOM(2005) 149 _BAR_ _BAR_ 18. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz oxidu hořečnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2005) 181 _BAR_ 1 _BAR_ 3. 5. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství _BAR_
KOM(2005) 200 _BAR_ _BAR_ 19. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady o zpracovávání předběžných informací o cestujících (Advanced Passenger Information, API) a záznamů o knihování cestujících (Passenger Name Record, PNR) _BAR_
KOM(2005) 201 _BAR_ _BAR_ 23. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody mezi Evropským společenstvím a Republikou Kazachstán o obchodu s některými výrobky z oceli _BAR_
KOM(2005) 225 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roce rovných příležitostí pro všechny (2007) Směrem ke spravedlivé společnosti _BAR_
KOM(2005) 267 _BAR_ 1 _BAR_ 22. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 267 _BAR_ 2 _BAR_ 22. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Novým Zélandem o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 278 _BAR_ _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o využití nástroje pro flexibilitu na obnovu a přestavbu zemí postižených tsunami podle bodu 24 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 _BAR_
KOM(2005) 279 _BAR_ _BAR_ 27. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu uhličitanu barnatého pocházejícícho z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla _BAR_
KOM(2005) 281 _BAR_ 1 _BAR_ 28. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu protokolu k Rámcové dohodě o obchodu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii _BAR_
KOM(2005) 281 _BAR_ 2 _BAR_ 28. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření protokolu k Rámcové dohodě o obchodu a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně jedné a Korejskou republikou na straně druhé, kterým se zohledňuje přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii _BAR_
KOM(2005) 285 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se Nizozemskému království povoluje zavést opatření odchylující se od článku 11 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
KOM(2005) 291 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností _BAR_
KOM(2005) 294 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se ruší celní kvóta pro dovoz rozpustné kávy kódu KN 21011111 _BAR_
KOM(2005) 295 _BAR_ _BAR_ 1. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 2268/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2005) 297 _BAR_ _BAR_ 4. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k návrhu doporučení o farmových rybách, který má být přijat na 47. zasedání Stálého výboru Evropské úmluvy o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely (Štrasburk, listopad 2005) _BAR_
KOM(2005) 310 _BAR_ _BAR_ 12. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2005, pokud jde o sledě obecného, makrelu obecnou, kranase obecného, chobotnici pobřežní a plavidla, která prováděla nezákonné rybolovné činnosti _BAR_
KOM(2005) 315 _BAR_ _BAR_ 15. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství ke změně příloh Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o některých aspektech zadávání veřejných zakázek s ohledem na rozšíření Evropské unie a zavedení účinné hospodářské soutěže v odvětví telekomunikací _BAR_
KOM(2005) 316 _BAR_ _BAR_ 18. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 428/2005 o uložení konečného antidumpingového cla na dovozy polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Saúdské Arábie _BAR_
KOM(2005) 318 _BAR_ _BAR_ 12. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých odlitků pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2005) 321 _BAR_ _BAR_ 19. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se zemím způsobilým pro budoucí nástroj pro evropské sousedství a partnerství (NESP) umožňuje využívat programu pro technickou pomoc a výměnu (TAIEX) _BAR_
KOM(2005) 326 _BAR_ _BAR_ 20. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o vyjednávání dohod o obchodu se službami kromě dopravních služeb _BAR_
KOM(2005) 328 _BAR_ _BAR_ 20. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 2004/465/ES o finančním příspěvku Společenství na programy kontroly rybolovu členských států _BAR_
KOM(2005) 333 _BAR_ _BAR_ 25. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady a Komise o uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropskými společenstvími na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé jménem Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii _BAR_
KOM(2005) 335 _BAR_ _BAR_ 22. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrooceli pocházejících ze Spojených států amerických a z Ruska a o zrušení nařízení (ES) č. 151/2003, kterým bylo uloženo antidumpingové clo na dovozy určitých elektrických plechů s orientovanou strukturou pocházejících z Ruska _BAR_
KOM(2005) 345 _BAR_ _BAR_ 25. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se dočasně snižují všeobecná cla společného celního sazebníku na některé tropické produkty rybolovu _BAR_
Tyto texty jsou dostupné na stránce EUR-Lex: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/
--------------------------------------------------
Seznam specializovaných mezinárodních kontrolních a dozorčích společností (dále jen "dozorčí společnosti") schválených členskými státy v souladu s pravidly stanovenými v příloze VI nařízení (ES) č. 800/1999
(2005/C 215/04)
(Tento seznam nahrazuje seznam zveřejněný v "Úředním věstníku Evropských společenství" C 295 ze dne 18. října 2000, s. 2)
1. OBECNÉ INFORMACE
Na základě čl. 16 odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 800/1999 [1] jsou dozorčí společnosti schválené členskými státy oprávněny vystavovat osvědčení o vykládce a dovozu zemědělských produktů, pro které se poskytuje náhrada při vývozu do třetí země nebo alespoň při jejich příchodu do místa určení ve třetí zemi.
Za schválení a kontrolu dozorčích společností zodpovídají členské státy.
Schválení dozorčí společnosti jedním členským státem je platné ve všech ostatních členských státech.
To znamená, že osvědčení vydaná schválenými dozorčími společnostmi se mohou používat v celém Společenství bez ohledu na to, v jakém členském státě má společnost své sídlo.
Komise s cílem informovat vývozce Společenství, kteří vyvážejí zemědělské produkty, pravidelně zveřejňuje aktualizovaný seznam všech dozorčích společností schválených členskými státy.
Připojený seznam byl aktualizován dne 1. července 2005.
2. UPOZORNĚNÍ
Útvary Komise upozorňují vývozce na následující:
- skutečnost, že je dozorčí společnost uvedena na seznamu, automaticky nezaručuje, že osvědčení, která tato společnost vydává, budou obecně přijatelná; je možné požadovat dodatečné důkazy; rovněž lze následně stanovit, že vydaná osvědčení nejsou přesná;
- společnost může být kdykoli ze seznamu vyřazena.
Dříve, než začne vývozce s jednou ze společností spolupracovat, by si měl u vnitrostátních orgánů ověřit, zda je dotyčná společnost stále ještě schválena;
- v případě, že chce mít vývozce více informací o jedné z těchto společností, má možnost informovat se u vnitrostátního orgánu, který dotyčnou společnost schválil.
[1] Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 671/2004 (Úř. věst. L 105, 14.4.2004, s. 5.).
--------------------------------------------------
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 218/07)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2004) 341 _BAR_ _BAR_ 30. 4. 2004 _BAR_ Návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a právu na odpověď v souvislosti s konkurenceschopností evropského průmyslu audiovizuálních a informačních služeb _BAR_
KOM(2004) 372 _BAR_ _BAR_ 12. 5. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady: Rozhodnutí Rady o podpisu protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé, aby se zohlednilo přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii _BAR_
KOM(2004) 426 _BAR_ _BAR_ 15. 6. 2004 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci Rady přidružení k provádění článku 84 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé _BAR_
KOM(2004) 444 _BAR_ _BAR_ 25. 6. 2004 _BAR_ Návrh společného postoje Rady k jednáním
Změna pokynů týkajících se části II, hlavy III "Celní režimy s hospodářským účinkem" nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č.
2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, zveřejněných v Úředním věstníku Evropských společenství C 269, 24.9.2001, s. 1
(2005/C 219/03)
Uvedené pokyny se mění takto:
1. V kapitole 2 (Uskladňování v celním skladu) se za část "Obvyklé formy manipulace, mísení olivového oleje" vkládají nová slova a věty, které znějí:
"Výpočet výše dovozního cla v kontextu druhé věty bodu 19 přílohy 72 [1]
Příklad č. 1:
Následující operace proběhla jako obvyklé formy manipulace (ofm) v režimu uskladňování v celním skladu: výměna výfukového potrubí, které bylo namontováno na automobilu, za kvalitnější výfukové potrubí (z nerezavějící oceli).
Jak automobil, tak výfukové potrubí (z nerezavějící oceli) jsou propuštěny do režimu uskladňování v celním skladu.
Po provedení ofm byl automobil v celním prohlášení navržen k propuštění do volného oběhu.
Jak by měla být vypočtena výše dovozního cla?
Zboží _BAR_ Celní hodnota _BAR_ Sazba dovozního cla _BAR_ Výše dovozního cla _BAR_
Vozidlo před provedením ofm(Kód KN 87033219) _BAR_ 30000 EUR _BAR_ 10 % _BAR_ _BAR_
Výfukové potrubí (z nerezavějící oceli)(Kód KN 87089290) _BAR_ 3000 EUR _BAR_ 4,5 % _BAR_ _BAR_
Vozidlo po provedení ofm(Kód KN 87033219) _BAR_ 32000 EUR(30000 EUR1000 EUR+ 3000 EUR) _BAR_ 10 % _BAR_ 3200 EUR _BAR_
Vyměněné výfukové potrubí(kód KN 87089290) _BAR_ 1000 EUR _BAR_ 4,5 % _BAR_ Pokud je výfukové potrubí v celním prohlášení navrženo k propuštění do volného oběhu, činí splatná částka 45 EUR _BAR_
Příklad č. 2:
Následující operace proběhla jako obvyklé formy manipulace (ofm) v režimu uskladňování v celním skladu: výměna výfukového potrubí, které bylo namontováno na automobilu, za kvalitnější výfukové potrubí (z nerezavějící oceli).
Automobil je propuštěn do režimu uskladňování v celním skladu a výfukové potrubí (z nerezavějící oceli) se nachází ve volném oběhu.
Po provedení ofm byl automobil v celním prohlášení navržen k propuštění do volného oběhu.
Jak by měla být vypočtena výše dovozního cla?
Zboží _BAR_ Celní hodnota _BAR_ Sazba dovozního cla _BAR_ Výše dovozního cla _BAR_
Vozidlo před provedením ofm(Kód KN 87033219) _BAR_ 30000 EUR _BAR_ 10 % _BAR_ _BAR_
Výfukové potrubí (z nerezavějící oceli)(Kód KN 87089290) _BAR_ 0 EUR _BAR_ Nepoužije se _BAR_ _BAR_
Vozidlo po provedení ofm(Kód KN 87033219) _BAR_ 29000 EUR(30000 EUR1000 EUR) _BAR_ 10 % _BAR_ 2900 EUR _BAR_
Vyměněné výfukové potrubí(Kód KN 87089290) _BAR_ 1000 EUR _BAR_ 4,5 % _BAR_ Pokud je výfukové potrubí v celním prohlášení navrženo k propuštění do volného oběhu, činí splatná částka 45 EUR" _BAR_
2. V kapitole 3 (Aktivní zušlechťovací styk) se za část "Příslušenství pro výrobu" vkládají nová slova a věty, které znějí:
"Hospodářské podmínky
(Čl. 539 odst. 2 písm. c))
Souvislosti
Mezinárodní závazky omezují výši vývozních náhrad, které mohou být zaplaceny Evropskou unií za zboží, jež není uvedeno v příloze I, na 415 milionů eur za jeden rozpočtový rok.
Avšak za okolností, kdy předpokládané žádosti o náhrady překročí dostupné finanční prostředky, stanoví článek 11 nařízení Rady č. 3448/93 systém, na jehož základě jsou hospodářské podmínky uvedené v čl.
117 písm. c) nařízení (EHS) č. 2913/92 pro určitá množství základních produktů používaných pro výrobu zboží neuvedeného v příloze I rovněž považovány za splněné.
Množství základních produktů, na něž se toto ustanovení vztahuje, se určí pomocí odhadu dodávek založeného na srovnání požadovaných dostupných náhrad a předpokládaných žádostí o náhrady – tento odhad je předmětem pravidelného přezkumu. Podrobná pravidla pro uplatňování výše uvedeného ustanovení jsou obsažena v nařízení Komise (ES) č.
1488/2001 [2] ze dne 19. července 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 3448/93, pokud jde o propuštění určitých množství některých základních produktů uvedených v příloze I Smlouvy o založení Evropského společenství do režimu aktivního zušlechťovacího styku bez předchozího zkoumání hospodářských podmínek.
V souladu s nařízením č. 1488/2001 je k propuštění určitých množství základních zemědělských produktů do tohoto režimu nutno předložit platné osvědčení o aktivním zušlechťovacím styku (dále jen "osvědčení AZS"). Po předložení vyhotovení č. 1 osvědčení AZS nebo dílčího osvědčení a po dobu jeho platnosti může hospodářský subjekt za podmínek stanovených nařízením Komise (EHS) č. 2454/93 podat u celního orgánu členského státu jedinou žádost o povolení k propuštění do režimu aktivního zušlechťovacího styku pro množství, které je menší nebo rovno množství základního produktu uvedenému na osvědčení nebo dílčím osvědčení. Hospodářské podmínky uvedené v čl. 117 písm. c) nařízení (EHS) č. 2913/92 se v tomto případě považují za splněné.
Čl. 507 odst. 1 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 však stanoví, že povolení nabývá účinku k datu svého vydání nebo k pozdějšímu datu uvedenému v povolení. Kromě toho poté, co povolení nabude účinku, stanoví čl. 507 odst. 4 nařízení č. 2454/93, že doba platnosti tohoto povolení nesmí u mléka a mléčných výrobků překročit tři měsíce a u ostatních příslušných zemědělských produktů nesmí doba platnosti překročit šest měsíců.
Problém
Komise tento zvláštní režim aktivního zušlechťovacího styku pro produkty neuvedené v příloze I od jeho uvedení do provozu v září 2002 přezkoumává na základě nabytých zkušeností.
Jedním ze zjištěných problémů je skutečnost, že hospodářské subjekty, které se obracejí na své celní orgány, žádají o to, aby bylo datum, kdy povolení nabude účinku, odloženo – v některých případech za konec rozpočtového období, v němž byl zjištěn nedostatek rozpočtových prostředků pro produkty neuvedené v příloze I. Je-li datum účinku povolení odloženo, může to znamenat, že namísto toho, aby byl základní produkt dovezen do Společenství v době zjištěného nedostatku dostupných náhrad, je do Společenství dovezen v době, kdy je k dispozici dostatek náhrad.
Řešení
Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1488/2001 uvádí: "K propuštění určitých množství některých základních produktů uvedených v čl. 11 nařízení (ES) č. 3448/93 do režimu aktivního zušlechťovacího styku bez předchozího zkoumání hospodářských podmínek je nutno předložit platné osvědčení o aktivním zušlechťovacím styku." Toto ustanovení by proto mělo být vykládáno tak, že příslušné povolení k využití režimu aktivního zušlechťovacího styku musí nabýt účinku během období platnosti odpovídajícího osvědčení AZS.
Kromě toho článek 1 nařízení (EHS) č. 2913/92 uvádí: "Aniž jsou dotčeny zvláštní předpisy upravující jiné oblasti, vztahuje se tento kodex na obchod mezi Společenstvím a třetími zeměmi." To znamená, že čl. 507 odst. 1 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 je s ohledem na datum, kdy povolení nabývá účinku, anulován čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1488/2001 (lex specialis)."
3. Část "Rovnocenné zboží" se nahrazuje tímto:
"Rovnocenné zboží
(Čl. 541 odst. 3)
Zvláštní ustanovení se vztahují mimo jiné na mléko a mléčné výrobky.
V souladu s bodem 7 přílohy 74 je u mléka a mléčných výrobků náhrada rovnocenným zbožím povolena za těchto podmínek:
V úvahu se berou tyto složky: mléčná sušina, mléčný tuk a mléčný protein.
Hmotnost každé z těchto složek v dovozovém zboží nesmí překročit hmotnost každé z těchto složek v rovnocenném zboží.
Je-li však hospodářská hodnota dovozového zboží stanovena pouze jednou či dvěma z výše uvedených složek, může být hmotnost vypočtena na základě této složky či těchto složek.
Je tudíž povoleno kompenzovat přirozené výkyvy obsahu sušiny, tuku a proteinu během referenčního období stanoveného v povolení (max. čtyři měsíce).
Relevantní je pouze celková hmotnost každé z těchto složek v dovozovém zboží a v rovnocenném zboží.
Překročí-li celková hmotnost příslušných složek v dovozovém zboží celkovou hmotnost příslušných složek v rovnocenném zboží, měl by být článek 204 kodexu použit takovým způsobem, aby dovoznímu clu podléhala pouze tato nadměrná hmotnost.
Nadměrná hmotnost musí být přepočtena na odpovídající množství dovozového zboží.
Příklady výpočtu dovozního cla
A) Hospodářská hodnota sušeného odstředěného mléka se stanoví na základě obsahu mléčné sušiny a mléčného proteinu.
100 tun sušeného odstředěného mléka s 36 % obsahem proteinu a 95 % obsahem mléčné sušiny je vyvezeno jako zušlechtěné výrobky v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku V/D v jediné zásilce.
To znamená, že bylo vyvezeno 36 tun proteinu a 96 tun mléčné sušiny.
Následně je dovezeno a propuštěno do režimu aktivního zušlechťovacího styku 50 tun sušeného odstředěného mléka se 40 % obsahem proteinu a 98 % obsahem sušiny a 50 tun sušeného odstředěného mléka s 38 % obsahem proteinu a 94 % obsahem sušiny.
To znamená, že do tohoto režimu bylo propuštěno 39 tun proteinu a 96 tun sušiny.
Hmotnost dovezeného proteinu a sušiny přesahuje hmotnost vyvezeného proteinu a sušiny o 3 tuny (3000 kg), respektive o 1 tunu (1000 kg).
Nadměrná hmotnost každé složky musí být přepočtena na odpovídající množství dovozového zboží, tj. 3000 kg x 100 : 39 = 7692,3 kg; 1000 kg x 100 : 96 = 1041,67 kg.
Dovozní clo je splatné z nejvyšší hmotnosti = 7692,3 kg dovozového zboží.
V zásadě vznikne za 1041,67 kg dovozového zboží rovněž celní dluh.
V úvahu se však vezme pouze složka s nejvyšším odpovídajícím množstvím dovozového zboží.
Jinak by bylo dovozní clo vybráno za stejné dovozové zboží dvakrát.
B) Hospodářská hodnota čedaru určeného ke zpracování na tavený sýr/fondue se stanoví na základě mléčné sušiny a mléčného tuku.
100 kg čedaru obsahujícího 67 % sušiny, 35 % tuku, 31 % proteinu a 1 % minerálních solí je dovezeno a propuštěno do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
To odpovídá 67 kg sušiny a 35 kg tuku.
Během referenčního období čtyř měsíců je jako rovnocenné zboží používán a jako tavený sýr (zušlechtěný výrobek) vyvážen čedar Společenství s 62 % obsahem celkové sušiny, 30 % obsahem tuku, 31 % obsahem proteinu a 1 % obsahem minerálních solí, a sice takto:
1. měsíc: 35 kg
2. měsíc: 12 kg
3. měsíc: 27 kg
4. měsíc: 29 kg
Jako rovnocenné zboží je tedy použito celkem 103 kg čedaru Společenství.
To odpovídá 63,86 kg sušiny (103 x 62 %) a 30,9 kg tuku (103 x 30 %).
Výsledkem je 3,14 (67 mínus 63,86) kg extra sušiny a 4,1 (35 mínus 30,9) kg extra tuku.
Tyto dva přebytky musí být přepočteny na ekvivalent čedaru ze třetí země a v úvahu musí být vzato vyšší přebytkové množství čedaru.
3,14 kg sušiny odpovídá 4,69 kg čedaru.
4,1 kg tuku odpovídá 11,7 kg čedaru.
V úvahu musí být tudíž vzato množství tuku, protože odpovídá většímu množství čedaru ze třetí země, který musí být zdaněn.
Příklady zboží, u nichž se hospodářská hodnota stanoví pouze jednou nebo dvěma složkami
Dovozové zboží(kód KN) _BAR_ Hospodářská hodnota dovozového zboží se stanoví těmito složkami: _BAR_ Poznámky _BAR_
mléčná sušina _BAR_ mléčný tuk _BAR_ mléčný protein _BAR_
Sušené odstředěné mléko(040210) _BAR_ X _BAR_ _BAR_ X _BAR_ _BAR_
Máslo (040510) _BAR_ _BAR_ X _BAR_ _BAR_ _BAR_
Syrovátka(040410) _BAR_ X _BAR_ _BAR_ X _BAR_ _BAR_
Mléčné pomazánky(040520) _BAR_ _BAR_ X _BAR_ _BAR_ _BAR_
Čedar(04069021) _BAR_ X _BAR_ X _BAR_ _BAR_ Sýr určený ke zpracování na tavený sýr/fondue" _BAR_
4. Za část "Souhrnné ukončení režimu" se vkládají nová slova a věty, které znějí:
"Seznam zušlechtěných výrobků podléhajících příslušnému dovoznímu clu
(Čl. 548 odst. 1)
Vznikne-li v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku celní dluh, podléhají zušlechtěné výrobky v určitých případech za účelem stanovení tohoto celního dluhu příslušnému dovoznímu clu.
Tyto případy jsou uvedeny v čl. 548 odst.
1 ve spojení s přílohou 75. Tato příloha se vztahuje na odpady, odřezky, zbytky a zmetky, jiné než hlavní zušlechtěné výrobky uvedené v povolení, které nezbytně vznikají při zpracovatelské operaci.
Tyto vedlejší zušlechtěné výrobky podléhají příslušnému dovoznímu clu, nepožádal-li držitel povolení o to, aby bylo clo z těchto produktů posouzeno v souladu s článkem 121 kodexu.
Následující ilustrativní seznam obsahuje příklady, na které se vztahuje příloha 75:
Poznámka: Uvedené kódy KN jsou založeny na KN z roku 2002 a nejsou aktualizovány.
Proto je možné, že nejsou v souladu s platnou kombinovanou nomenklaturou.
Pořadové číslo _BAR_ Kód KN a popis zušlechtěných výrobků _BAR_ Zpracovatelské operace, které vedou k jejich zhotovení _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_
1 _BAR_ ex kapitola 2 _BAR_ Poživatelné droby _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
2 _BAR_ ex0201ex0202ex0203ex0204ex0205 _BAR_ Odřezky z operací uvedených ve sloupci 3 _BAR_ Dělení masa ze zvířat kapitoly 1 na kusy _BAR_
3 _BAR_ 02090011 nebo 02090019 _BAR_ Slanina _BAR_ Porážka vepřů, zpracování nebo opracování masa _BAR_
4 _BAR_ 02090030 _BAR_ Vepřový tuk _BAR_ Porážka vepřů, zpracování nebo opracování masa _BAR_
5 _BAR_ ex0304 _BAR_ Odřezky z operací uvedených ve sloupci 3 _BAR_ Řezání zmrazených filetových bloků _BAR_
6 _BAR_ ex0305 _BAR_ Odřezky z operací uvedených ve sloupci 3 _BAR_ Uzení a porcování ryb _BAR_
7 _BAR_ ex0404 _BAR_ Syrovátka _BAR_ Zpracování čerstvého mléka _BAR_
8 _BAR_ ex0404 _BAR_ Syrovátka sušená, neobsahující přidaný cukr _BAR_ Výroba laktosy ze zahuštěné syrovátky _BAR_
9 _BAR_ ex040700 _BAR_ Neoplodněná vejce _BAR_ Inkubace a pěstování jednodenních kuřat _BAR_
10 _BAR_ 0502 _BAR_ Štětiny a chlupy z domácích nebo divokých prasat; jezevčí a jiné chlupy k výrobě kartáčnického zboží; odpad z těchto štětin a chlupů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
11 _BAR_ 05030000 _BAR_ Žíně a odpad z žíní, též ve štůčkách, s podložkou nebo bez podložky _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
12 _BAR_ 05040000 _BAR_ Střeva, měchýře a žaludky zvířat (jiných než ryb), celé a jejich části _BAR_ Porážka a dělení zvířat kapitoly 1 _BAR_
13 _BAR_ ex05059000 _BAR_ Prášek a odpad z ptačích per nebo jejich částí _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
14 _BAR_ 0506 _BAR_ Kosti a rohové kosti, neopracované, zbavené tuku, jednoduše upravené (avšak nepřiříznuté do tvaru), upravené kyselinou nebo zbavené klihu; prášek a odpad z těchto produktů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
15 _BAR_ ex0507 _BAR_ Rohy, parohy, kopyta, paznehty, drápy a zobáky, neopracované nebo jednoduše upravené, avšak nepřiříznuté do tvaru, a odpad a prášek z těchto produktů; kostice velryb a jiných mořských savců, neopracované nebo jednoduše upravené, avšak nepřiříznuté do tvaru, a vousy a odpad z těchto produktů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
16 _BAR_ ex05080000 _BAR_ Prášek a odpad z ulit, lastur a krunýřů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
17 _BAR_ ex05080000 _BAR_ Krunýře garnátů _BAR_ Odstraňování krunýřů z garnátů _BAR_
18 _BAR_ ex051000 _BAR_ Látky živočišného původu používané k přípravě farmaceutických výrobků, čerstvé, chlazené nebo zmrazené nebo jinak prozatímně konzervované _BAR_ Porážka a dělení zvířat kapitoly 1 _BAR_
19 _BAR_ 05119110 _BAR_ Odpad z ryb _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
20 _BAR_ ex05119990 _BAR_ Nepoživatelné hlavy _BAR_ Porážka a dělení zvířat kapitoly 1 _BAR_
21 _BAR_ ex05119990 _BAR_ Krev _BAR_ Porážka zvířat kapitoly 1 _BAR_
22 _BAR_ ex051199 _BAR_ Odpad z operací uvedených ve sloupci 3 _BAR_ Porážka zvířat kapitoly 1 a jakékoliv zpracování nebo opracování masa _BAR_
23 _BAR_ ex05119990 _BAR_ Vaječné skořápky _BAR_ Oddělování vajec od skořápek _BAR_
24 _BAR_ ex05119910 _BAR_ Odřezky z vepřové kůže _BAR_ Stahování kůže z vepřového masa _BAR_
25 _BAR_ ex0712 _BAR_ Odpad ze zeleniny _BAR_ Řezání, krájení, lámání, drcení na prášek a míchání zboží kódu KN 0712 _BAR_
26 _BAR_ ex 0713 _BAR_ Odpad z luštěnin _BAR_ Řezání, krájení, lámání a drcení na prášek zboží kódu KN 0712 _BAR_
27 _BAR_ ex 0901 _BAR_ Zlomková káva _BAR_ Zpracování nebo opracování surové kávy _BAR_
28 _BAR_ 09019010 _BAR_ Kávové slupky a dužina kávového plodu _BAR_ Pražení surové kávy _BAR_
29 _BAR_ ex09022000 nebo ex09024000 _BAR_ Čajový prášek _BAR_ Zpracování nebo opracování surového čaje, balení do sáčků _BAR_
30 _BAR_ ex09042030ex09042090 _BAR_ Odpad z papriky _BAR_ Čištění, drcení, mletí a prosívání sušených plodů rodu Capsicum _BAR_
31 _BAR_ 10064000 _BAR_ Zlomková rýže _BAR_ Zpracování nebo opracování rýže _BAR_
32 _BAR_ ex1104 _BAR_ Obilná zrna, upravená pouze šrotováním _BAR_ Zpracování nebo opracování obilovin _BAR_
33 _BAR_ 110430 _BAR_ Obilné klíčky, celé, válcované, ve vločkách nebo mleté _BAR_ Zpracování nebo opracování obilovin _BAR_
34 _BAR_ 11090000 _BAR_ Pšeničný lepek, též sušený _BAR_ Zpracování nebo opracování pšenice _BAR_
35 _BAR_ ex1209 _BAR_ Odpad z řepných semen (zlomková nebo sterilní semena, semena se špatnou klíčivostí nebo nevhodná pro strojové setí) _BAR_ Čištění, prosívání, praní a leštění cukrovky _BAR_
36 _BAR_ ex12130000 _BAR_ Sláma a plevy, nezpracované nebo pořezané, avšak jinak neupravené _BAR_ Zpracování nebo opracování obilovin _BAR_
37 _BAR_ 15010011 a 15010019 _BAR_ Vepřové sádlo a jiný vepřový tuk _BAR_ Porážka vepřů, zpracování nebo opracování masa _BAR_
38 _BAR_ ex150200 _BAR_ Hovězí, ovčí nebo kozí lůj _BAR_ Porážka skotu, ovcí nebo koz; zpracování nebo opracování masa _BAR_
39 _BAR_ ex1504 _BAR_ Tuky a oleje z ryb _BAR_ Zpracování ryb na filé _BAR_
40 _BAR_ ex1506 _BAR_ Ostatní živočišné oleje a tuky _BAR_ Odstraňování tuku z masa, kostí nebo odpadu _BAR_
41 _BAR_ ex15152190 _BAR_ Kukuřičný olej z klíčků _BAR_ Zpracování kukuřice _BAR_
42 _BAR_ ex15200000 _BAR_ Glycerol surový _BAR_ Knakování nebo rafinace tuků a olejů kapitoly 15 _BAR_
43 _BAR_ ex152200 _BAR_ Zbytky ze zpracování tukových látek nebo živočišných nebo rostlinných vosků _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
44 _BAR_ ex15220039 _BAR_ Stearin _BAR_ Rafinace tuků a olejů kapitoly 15 _BAR_
45 _BAR_ ex15220091ex15220099 _BAR_ Vosk obsahující destilační zbytky a usazeniny olejů, mýdlové kaly a olej obsahující valchářskou hlinku _BAR_ Rafinace, deacidifikace, odbarvování mastných rostlinných olejů _BAR_
46 _BAR_ ex17023099 _BAR_ Odpad z krystalizace škrobového cukru _BAR_ Zpracování kukuřice na glukosu _BAR_
47 _BAR_ 17031000 _BAR_ Třtinová melasa _BAR_ Zpracování cukrů _BAR_
48 _BAR_ 18020000 _BAR_ Kakaové skořápky, slupky a odpady _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
49 _BAR_ ex2102 _BAR_ Droždí _BAR_ Výroba piva _BAR_
50 _BAR_ ex22089091 a ex22089099 _BAR_ Počáteční a konečné destilační frakce (ethylalkohol nedenaturovaný o obsahu alkoholu nižším než 80 % obj.) a destilované víno (počáteční a konečné destilační frakce, nezahuštěné) _BAR_ Destilace surového ethylalkoholu nebo vína _BAR_
51 _BAR_ ex23 _BAR_ Zbytky a odpady z potravinářského průmyslu _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
52 _BAR_ 24013000 _BAR_ Tabákový odpad _BAR_ Výroba cigaret, doutníků (též s odříznutými konci) nebo tabáku určeného ke kouření, tabákových směsí _BAR_
53 _BAR_ 25253000 _BAR_ Slídový odpad _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
54 _BAR_ 261900 _BAR_ Struska, zpěněná struska, okuje a podobné odpady z výroby železa nebo oceli _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
55 _BAR_ 2620 _BAR_ Popílky a zbytky (jiné než kódu 2619) obsahující kovy nebo sloučeniny kovů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
56 _BAR_ 26210000 _BAR_ Ostatní strusky a popílky, včetně popílku z mořských chaluh (kelp) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
57 _BAR_ ex27050000 _BAR_ Plyn _BAR_ Karbonizace uhlí _BAR_
58 _BAR_ ex27060000 _BAR_ Uhelný dehet a jiné minerální dehty, též částečně destilované a mísené _BAR_ Karbonizace uhlí _BAR_
59 _BAR_ ex2707 _BAR_ První kondenzáty a zbytky z destilace _BAR_ Destilace fenolů _BAR_
60 _BAR_ ex27112100a ex27112900 _BAR_ Plyn z dehydrogenace a jiné plynné uhlovodíky _BAR_ Výroba polystyrenu z ethylbenzenu _BAR_
61 _BAR_ 27121010 _BAR_ Surová ropná vazelína _BAR_ Rafinace surového parafínu _BAR_
62 _BAR_ ex271290 _BAR_ Ostatní minerální vosky, též barvené _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
63 _BAR_ ex2713 _BAR_ Ropný asfalt, ropný koks a ostatní zbytky ropných frakcí nebo frakcí ze živičných nerostů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
64 _BAR_ 28061000 _BAR_ Kyselina chlorovodíková _BAR_ Výroba různých chemických produktů z kazivce, fluorovodíku, 2,6-diisopropylanilinu, chloridu křemičitého nebo acetanilidu _BAR_
65 _BAR_ 28070010 _BAR_ Kyselina sírová _BAR_ Výroba sulfonamidů _BAR_
66 _BAR_ 28112100 _BAR_ Oxid uhličitý _BAR_ 1.Výroba piva2.Výroba ethylalkoholu a lihovin _BAR_
67 _BAR_ ex281119 _BAR_ Kyselina hexafluorokřemičitá (kyselina fluorokřemičitá) _BAR_ Zpracování kazivce na fluorovodík _BAR_
68 _BAR_ ex28121099 _BAR_ Chlorid křemičitý _BAR_ Výroba silanů, křemičitanů a jejich derivátů z křemíku _BAR_
69 _BAR_ 28259011 a ex28259019 _BAR_ Hydroxid vápenatý _BAR_ Zpracování karbidu vápníku na acetylen a kyanamid vápníku _BAR_
69a _BAR_ ex28275100 _BAR_ Roztok bromidu draselného _BAR_ 1,3-bromochloropropan kódu KN 29034980 _BAR_
70 _BAR_ 28332950 _BAR_ Síran železa _BAR_ Výroba plechů válcovaných za studena a desek ze železa nebo oceli ze svitků _BAR_
71 _BAR_ ex28332990 _BAR_ Síran vápenatý _BAR_ Zpracování kazivce na fluorovodík _BAR_
72 _BAR_ ex28469000 _BAR_ Oxid gadolinitý _BAR_ Získávání gallia a oxidu gallitého z odpadu (zpracování odpadu ze sloučeniny oxidu gadolinia/gallia – Gd3Ga5O12) _BAR_
73 _BAR_ 29023090 _BAR_ Toluen _BAR_ Výroba polystyrenu z ethylbenzenu _BAR_
74 _BAR_ ex29029080 _BAR_ Alfa-methylstyren _BAR_ Výroba acetonu nebo fenolu z kumenu _BAR_
75 _BAR_ 2903 _BAR_ Halogenderiváty uhlovodíků _BAR_ Výroba produktů na bázi fluorovodíku _BAR_
76 _BAR_ 2904 _BAR_ Sulfo-, nitro- nebo nitrosoderiváty uhlovodíků _BAR_ Výroba produktů na bázi fluorovodíku _BAR_
77 _BAR_ 29051100 _BAR_ Methanol _BAR_ Výroba mastných alkoholů _BAR_
78 _BAR_ 2909 _BAR_ Ethery, etheralkoholy a jiné výrobky kódu KN 2909 _BAR_ Výroba produktů na bázi hydrochinonu _BAR_
79 _BAR_ 29152100 _BAR_ Kyselina octová _BAR_ Výroba vitamínů z anhydridu kyseliny octové _BAR_
80 _BAR_ ex350300 _BAR_ Želatinový odpad _BAR_ Zpracování farmaceutických želatin na kapsle _BAR_
81 _BAR_ ex38011000 _BAR_ Grafitový prach _BAR_ Výroba grafitových elektrod pro elektrické tavicí pece _BAR_
82 _BAR_ ex38059000 _BAR_ Surový dipenten _BAR_ Výroba hydroperoxidu pinenu (1R, 2R, 4R)-bornylacetátu (isobornylacetátu), kafru nebo kamfenu z alfa-pinenu _BAR_
83 _BAR_ ex38069000 _BAR_ Kalafunová silice a kalafunové oleje _BAR_ Výroba kalafunového sodíkového mýdla a kalafunového draslíku _BAR_
84 _BAR_ ex3815 _BAR_ Nepoužitelné katalyzátory _BAR_ Výroba katalyzátorů z křemičitanu hlinitého _BAR_
85 _BAR_ ex382312ex382313ex382319 _BAR_ Technické mastné kyseliny; kyselé oleje z rafinace _BAR_ 1.Rafinace tuků a olejů kapitoly 152.Frakční destilace mastných kyselin _BAR_
86 _BAR_ ex38231100 _BAR_ Kyselina stearová _BAR_ Výroba kyseliny erukové _BAR_
87 _BAR_ ex38249064 _BAR_ Penicilin, nečistý (zbytky po prosévání) _BAR_ Výroba léčiv _BAR_
88 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Přiboudlina _BAR_ Výroba ethylalkoholu a lihovin _BAR_
89 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Kafrové oleje _BAR_ Výroba kafru z alfa-pinenu _BAR_
90 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Zbytky z odstraňování kofeinu (směsi kávového vosku, surového kofeinu a vody); surový kofein _BAR_ Odstraňování kofeinu z kávy _BAR_
91 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Zbytky kalcinované sádry _BAR_ Výroba fluorovodíku, fluoridů a kryolitu z kazivce _BAR_
92 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Melasa, bez cukru _BAR_ Výroba kyseliny citrónové z bílého cukru _BAR_
93 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Zbytky ze zpracování sorbosy _BAR_ Výroba kyseliny askorbové z glukosy _BAR_
94 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Síran sodný v roztoku _BAR_ Výroba kyseliny dihydroxystearinové ze surového ricinového oleje _BAR_
95 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Zbytky z výroby kumenu _BAR_ Výroba acetonu, fenolu a alfa-methylstyrenu _BAR_
96 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Zbytky _BAR_ Výroba 1,4-butanediolu, 1,4-butenediolu a tetrahydrofuranu z methanolu a výroba pentan-1,5-diolu a hexan-1,6-diolu ze směsi diolů _BAR_
97 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Odpad, smíšený s kofeinem, kávovým voskem, vodou a nečistotami ("odpadní voda") _BAR_ Odstraňování kofeinu a zvláštní zpracování za účelem snížení povzbuzujících účinků surové kávy _BAR_
98 _BAR_ ex38249095 _BAR_ Glukonmycel a matečný louh _BAR_ Výroba kyselin glukonových, jejich solí a esterů z glukosového sirupu _BAR_
99 _BAR_ ex3915 _BAR_ Zbytky a odpady z plastů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
100 _BAR_ ex40040000 _BAR_ Odpady a úlomky z netvrzené pryže: odřezky z netvrzené pryže vhodné pouze pro regeneraci pryže _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
101 _BAR_ ex40170010 _BAR_ Odřezky, odpady a prášek z tvrzené pryže _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
102 _BAR_ ex41014102 a 4103 _BAR_ Surové kůže a kožky (čerstvé, solené, sušené, piklované nebo vápněné), též štípané, včetně ovčích kůží s vlnou _BAR_ Stahování kůže ze zvířat kapitoly 1 _BAR_
103 _BAR_ ex41043910 _BAR_ Odřezky kůží (usní) skotu _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
104 _BAR_ 41100000 _BAR_ Odřezky a jiné odpady kůží (usní) nebo kompozitních usní, nepoužitelné k výrobě koženého zboží, kožené piliny, kožený prach a kožená moučka _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
105 _BAR_ 43022000 _BAR_ Vyčiněné nebo upravené části nebo odřezky kožešin, nesešité _BAR_ Zpracování kožešin _BAR_
106 _BAR_ ex44 _BAR_ Odpad ze dřeva a dřevěné odřezky, včetně pilin _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
107 _BAR_ ex4501 _BAR_ Korkový odpad _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
108 _BAR_ ex4707 _BAR_ Sběrový papír a lepenka; výmět papíru nebo lepenky, vhodný pouze pro použití v papírenství _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
109 _BAR_ ex třída XI _BAR_ Tkané a pletené textilie, hotové, s průkaznými vadami (tzv. "zboží druhé třídy") _BAR_ Zpracování a opracování tkaných a pletených textilií všech druhů _BAR_
110 _BAR_ ex5003 _BAR_ Hedvábný odpad (včetně zámotků nevhodných ke smotávání, výčesků z hedvábí a přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
111 _BAR_ ex5103 _BAR_ Odpad z ovčí nebo jehněčí vlny nebo jiných zvířecích chlupů (jemných nebo hrubých), netrhaný ani nerozvlákněný _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
112 _BAR_ ex51040000 _BAR_ Odpad z ovčí nebo jehněčí vlny nebo jiných zvířecích chlupů (jemných nebo hrubých), trhaný nebo rozvlákněný (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
113 _BAR_ ex5202 _BAR_ Bavlněný odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu), nemykaný ani nečesaný _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
114 _BAR_ ex5301 _BAR_ Lněná koudel a lněný odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
115 _BAR_ ex5302 _BAR_ Koudel a odpad z konopí (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
116 _BAR_ ex5303 _BAR_ Koudel a odpad (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
117 _BAR_ ex5304 _BAR_ Odpad z vláken (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
118 _BAR_ ex5305 _BAR_ Koudel a odpad z manilského konopí (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
119 _BAR_ ex5305 _BAR_ Výčesky a odpad z ramie (včetně přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
120 _BAR_ ex5503 a ex5504 _BAR_ Akrylová a viskózová vlákna (nižší jakosti se zjevnými vadami) _BAR_ Výroba akrylových a viskózových textilních vláken _BAR_
121 _BAR_ 5505 _BAR_ Odpad (včetně výčesků, přízového odpadu a rozvlákněného materiálu) ze syntetických nebo umělých vláken _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
122 _BAR_ 6310 _BAR_ Použité nebo nové hadry, motouzy, šňůry, provazy nebo lana ve formě zbytků nebo výrobků vyřazených z používání _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
123 _BAR_ 70010010 _BAR_ Skleněný odpad (skleněné střepy) _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
124 _BAR_ ex7019 _BAR_ Odpad z nekonečné příze ze skleněných vláken _BAR_ Tkaní _BAR_
125 _BAR_ ex7019 _BAR_ Tkaniny ze skleněných vláken se zjevnými vadami _BAR_ Tkaní příze ze skleněných vláken _BAR_
126 _BAR_ 7105 _BAR_ Drť a prach z přírodních nebo syntetických drahokamů a polodrahokamů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
127 _BAR_ ex7112 _BAR_ Zlatnické, stříbrnické a šperkařské smetky, zbytky, piliny a jiné odpady a úlomky drahých kovů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
128 _BAR_ ex720221 a ex720229 _BAR_ Zbytky z prosévání ferrosilicia _BAR_ Výroba chloridu křemičitého a oxidu křemičitého _BAR_
129 _BAR_ ex7204 _BAR_ Železný a ocelový odpad a šrot _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
130 _BAR_ ex7208 a ex7211 _BAR_ Odřezky nelegované oceli z řezání širokých pásů válcovaných za tepla _BAR_ Výroba širokých pásů válcovaných za tepla z ingotů nebo laminovaných pokovených plátů z nelegované oceli _BAR_
131 _BAR_ ex7218, ex7222ex7224 a ex7228 _BAR_ Znovu použitelné odřezky z tyčí z legované oceli _BAR_ Výroba šroubů, svorníků nebo matic z tyčí z legované oceli _BAR_
132 _BAR_ ex7219, ex7220ex7225 a ex7226 _BAR_ Odřezky legované oceli z řezání širokých pásů válcovaných za tepla _BAR_ Výroba širokých pásů válcovaných za tepla z ingotů nebo pokovených plátů _BAR_
133 _BAR_ ex7225 a ex7226 _BAR_ Odřezky legované oceli z řezání elektroplechů _BAR_ Výroba transformátorů z elektroplechů _BAR_
134 _BAR_ ex7226 _BAR_ Odřezky legované oceli z řezání pásků a pásů z elektrooceli _BAR_ Výroba transformátorů z pásků a pásů z elektrooceli _BAR_
135 _BAR_ ex7308 _BAR_ Kovové žlaby se sváry _BAR_ Výroba kovových žlabů z pásků nebo pásů _BAR_
136 _BAR_ 740400 _BAR_ Odpad a šrot z mědi _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
137 _BAR_ 750300 _BAR_ Odpad a šrot z niklu _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
138 _BAR_ 760200 _BAR_ Odpad a šrot z hliníku _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
139 _BAR_ 78020000 _BAR_ Odpad a šrot z olova _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
140 _BAR_ ex78041100 _BAR_ Znovu použitelný odpad z olověné fólie pokovené na obou stranách _BAR_ Výroba olověné fólie pokovené na obou stranách pro fotografické účely z vinylových desek a potahového papíru _BAR_
141 _BAR_ 79020000 _BAR_ Odpad a šrot ze zinku _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
142 _BAR_ 80020000 _BAR_ Odpad a šrot z cínu _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
143 _BAR_ 81019190 _BAR_ Odpad a šrot z wolframu _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
144 _BAR_ 81029190 _BAR_ Odpad a šrot z molybdenu _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
145 _BAR_ 81031090 _BAR_ Odpad a šrot z tantalu _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
146 _BAR_ ex81042000 _BAR_ Odpad (kromě třísek jednotné velikosti) a šrot z hořčíku _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
147 _BAR_ ex8105, ex8106ex8107, ex8108ex8109, ex8110ex8111 a ex8112 _BAR_ Odpad a šrot z ostatních obecných kovů _BAR_ Jakékoli zpracování nebo opracování _BAR_
148 _BAR_ ex kapitola 84ex kapitola 85ex8708ex kapitola 90 _BAR_ Nadbytečné díly; díly poškozené nebo znehodnocené v průběhu zpracování _BAR_ Výroba strojů a mechanických přístrojů, vozidel, elektrického zařízení, přístrojů pro měření a kontrolu, přesných přístrojů a jejich úpravy nebo přeměny prováděné proto, aby byly uvedeny do souladu s jinými technickými normami _BAR_
149 _BAR_ Kapitola 84, 85 86, 88 a 90 _BAR_ Součásti a náhradní díly strojů, přístrojů, kolejových vozidel, letadel a jiných zařízení _BAR_ Opravy nebo generální opravy (seřízení a čištění elektrickými nebo mechanickými metodami) a obnovování (výměna provozních dílů) strojů, přístrojů, kolejových vozidel, letadel a jiných zařízení _BAR_
150 _BAR_ 8708 _BAR_ Části, součásti a příslušenství motorových vozidel _BAR_ Úprava motorových vozidel ke zvláštním účelům" _BAR_
5. Za část "KARNET ATA" se vkládají nové věty, které znějí:
"Termín "obchodní použití" je definován v čl. 555 odst. 1 písm. a). "Obchodním použitím" se tedy rozumí použití dopravního prostředku k dopravě osob za úhradu nebo živnostenské nebo obchodní přepravě zboží za úhradu nebo bez úhrady. Živnostenskou přepravou zboží bez úhrady se rozumí například přeprava surovin pro použití v továrně prostřednictvím dopravního prostředku, který patří této továrně."
6. V bodě C (Jiná zařízení) obsahujícím ilustrativní seznam zařízení k výkonu povolání (článek 569) se za písmeno j) doplňuje nové písmeno, které zní:
"k) Pouťové atrakce za předpokladu, že provoz nebo údržba takového zařízení vyžaduje specializované znalosti nebo dovednosti a postupy."
[1] Následující příklady týkající se výpočtu výše dovozního cla v souladu s druhou větou bodu 19 přílohy 72 prováděcích ustanovení celního kodexu jsou použitelné rovněž v případě celního skladu typu D.
[2] Úř. věst.
L 196, 20.7.2001, s. 9.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES ze dne 16. června 1994 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel
(2005/C 219/05)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15652:2005Malá plavidla – Zařízení dálkového ovládání pro malé čluny s vodometem (ISO 15652:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Státní podpora – Německo
Státní podpora č. C 12/2005 (ex N 611/2003) — Podpora pro velký investiční projekt prováděný společností E-Glass AG v Osterweddingenu (Sasko-Anhaltsko, Německo) – MSF (1998)
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 220/03)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 20. dubna 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat připomínky ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto shrnutí a následujícího dopisu na adresu:
Evropská komise
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Německu.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
1. Postup
Komise dne 20. dubna 2004 schválila míru podpory pro společnost E-Glass AG oznámenou na základě Víceodvětvového režimu regionální podpory pro velké investiční projekty (1998).
Německé orgány v říjnu 2004 Komisi upozornily, že informace o vlastnících společnosti E-Glass AG uvedené v původním oznámení nejsou správné.
Tato informace byla použita při zdůvodnění rozhodnutí o vymezení relevantního trhu/relevantních trhů.
Podle článku 9 nařízení Rady č. 659/1999 Komise – před zrušením rozhodnutí a přijetím nového rozhodnutí – zahájí formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
2. Popis
Účelem investičního projektu je stavba nového závodu na výrobu surového plaveného skla.
Celkové způsobilé investiční náklady dosahují výše 121 milionů EUR; hrubá míra podpory činí 35 %.
Plavené sklo je nejběžnějším typem plochého skla.
Trh s plaveným sklem musí být považován za zvláštní trh výrobku, který se dělí na dvě úrovně: výrobu surového plaveného skla (úroveň 1) a zpracování plaveného skla (úroveň 2).
Komise ve svém rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 došla k závěru, že relevantním trhem bude pouze trh EHP se surovým plaveným sklem (úroveň 1).
Vzhledem k nové informaci a k vysvětlení v dopise uvedeném po tomto shrnutí se Komise domnívá, že je třeba zpracovatelský trh (úroveň 2) zahrnout do definice relevantních trhů.
3. Hodnocení
Po předběžném průzkumu zpracovatelského trhu (úroveň 2) se na první pohled zdá, že vývoj zpracovatelského trhu EHP (na základě skutečných údajů o spotřebě vyjádřených v hodnotě, pro referenční období 1997 – 2002) je pozitivní, a že míra růstu je vyšší než průměrná míra růstu ve zpracovatelském průmyslu.
Zahrnutí zpracovatelského trhu (úroveň 2) do hodnocení by Komisi mohlo přivést ke stejnému závěru jako při prvním rozhodnutí.
Následně by se míra podpory schválená Komisí v jejím prvním rozhodnutí nemusela měnit.
Protože však má nová informace vliv na zdůvodnění při vymezení relevantního trhu/relevantních trhů a mohla by tudíž mít vliv na faktor hospodářské soutěže a tím i na maximální možnou míru podpory, je nová informace rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí ve smyslu článku 9 nařízení Rady č.
659/1999 a Komise tudíž musí zahájit formální vyšetřovací řízení.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt der Bundesregierung mit, dass sie nach Prüfung der zur vorerwähnten Beihilfe übermittelten Angaben beschlossen hat, gemäß Artikel 9 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 (jetzt Artikel 88) des EG-Vertrags [1] das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.
1. Verfahren
In der Beihilfesache N 611/03 genehmigte die Kommission am 20. April 2004 (C (2004)1350) die Beihilfeintensität, die gemäß dem Multisektoralen Regionalbeihilferahmen für große Investitionsvorhaben (1998) (nachstehend "MSR 1998") [2] für die E-glass AG notifiziert wurde.
Die deutschen Behörden haben der Kommission mit Schreiben vom 25. Oktober 2004, das am 26. Oktober 2004 eingetragen wurde, mitgeteilt, dass die Angaben zu den Eigentümern der E-glass AG in der ursprünglichen Notifizierung nicht korrekt waren, und eine Änderung der Entscheidung vom 20. April 2004 beantragt.
Die deutschen Behörden übermittelten mit Schreiben vom 8. Februar 2005 (eingetragen am 9. Februar 2005) ergänzende Angaben.
Mit Schreiben vom 24. Februar 2005 (D/51447) hat die Kommission den deutschen Behörden die Möglichkeit eingeräumt, zum beabsichtigten Widerruf der Entscheidung vom 20. April 2004 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 4. März 2005, das am 8. März 2005 eingetragen wurde.
2. Beschreibung
2.1.
Das Vorhaben
Im Dezember 2003 notifizierten die deutschen Behörden in Übereinstimmung mit dem MSR 1998 eine geplante Investitionsbeihilfe für die E-glass AG, Osterweddingen (Sachsen-Anhalt).
Bei dem Vorhaben handelt es sich um den Aufbau eines neuen Werks zur Herstellung von Floatglas.
Die förderfähigen Gesamtkosten des Projekts betragen 121 Millionen Euro; die Bruttobeihilfeintensität liegt bei 35 %.
Das neue Werk wird die erste Produktionsstätte von E-glass sein und 186 direkte Arbeitsplätze schaffen.
Der Betrieb soll 2006 aufgenommen werden.
2.2.
Das Produkt und der relevante Markt/die relevanten Märkte
Floatglas ist mit Abstand die gängigste Form von Flachglas.
Rohes Floatglas wird in der Regel weiterverarbeitet (veredelt) und kommt dann im Wesentlichen in der Bauwirtschaft und in der Fahrzeugindustrie zum Einsatz.
Den Analysen früherer Entscheidungen der Kommission zufolge ist der Markt für Floatglas als eigenständiger Produktmarkt zu betrachten, der sich wiederum in zwei getrennte Ebenen unterteilt, nämlich die Herstellung von unbearbeitetem Floatglas (Ebene 1) und die Weiterverarbeitung von Floatglas (Ebene 2).
Hinsichtlich des geographischen Marktes für Rohfloatglas folgerte die Kommission in ihrer Entscheidung vom 20. April 2004, dass er den gesamten EWR umfasst.
Die Entscheidung der Kommission vom 20. April 2004 enthält weitere Informationen zu Vorhaben, Produkt und Produktmärkten.
2.3.
Neue Angaben
Oktober 2004 und 8. Februar 2005 teilten die deutschen Behörden der Kommission mit, die ursprüngliche Notifizierung habe unrichtige Angaben zu den Eigentümern der E-glass AG enthalten.
Den deutschen Behörden und dem Management der E-glass sei dies vor Erlass der Entscheidung nicht bekannt gewesen.
Diese Angaben wurden zur Begründung der Entscheidung herangezogen, um den Beihilfeempfänger sowie den relevanten Markt bzw. die relevanten Märkte festzulegen.
Die neuen Angaben betreffen einen der Eigentümer von E-glass (Luxfinpart S.A.) und dessen Tätigkeit auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2).
Die ursprüngliche Notifizierung sah drei Eigentümer vor, von denen zwei schon auf dem Weiterverarbeitungsmarkt tätig waren; der dritte Eigentümer (Luxfinpart S.A.) hingegen wurde lediglich als Finanzinvestor angesehen, der weder auf dem Herstellungs- (Ebene 1) noch auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätig war.
Die deutschen Behörden haben mit Schreiben vom 25. Oktober 2004 richtig gestellt, dass zum Zeitpunkt der Notifizierung alle drei Eigentümer von E-glass auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätig waren.
Seit März 2003 unterhielt Luxfinpart S.A. ([…] [3] von E-glass) Geschäftsbeziehungen mit […]. […] ist in der Weiterverarbeitung von Floatglas (Ebene 2) tätig und trägt das wirtschaftliche Risiko der Anteile von Luxfinpart an E-glass.
Gleichzeitig übernahm […] die vertragliche Verpflichtung […] % der Produktion von E-glass abzunehmen.
Mit Schreiben vom 8. Februar 2005 hat Deutschland die Kommission darüber informiert, dass Luxfinpart S.A. seine Anteile an E-glass an die Glas Trösch Holding GmbH (Trösch) veräußert hat.
Trösch hat darüber hinaus […] % von den früheren Eigentümern erworben und hält damit einen Anteil von […] % an E-glass.
Der neue Eigentümer wird […] % der Produktion von E-glass übernehmen […].
Diesen neuen Angaben zufolge, die Deutschland am 8. Februar 2005 übermittelt hat, sind zurzeit […] Eigentümer auf Ebene 2 und […] auf beiden Ebenen (Ebene 1 und 2) tätig.
2.4.
Anzuwendende Verfahrensregeln
Nach Artikel 9 der Verfahrensverordnung kann die Kommission "nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine […] Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren.
Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4."
2.5.
Anmerkungen der deutschen Behörden
In ihrem Schreiben vom 4. März 2005 vertraten die deutschen Behörden die Meinung, dass die Kommission ihre Entscheidung nicht notwendigerweise widerrufen müsse, sondern es ausreichend sei, die bestehende Entscheidung abzuändern.
Dies sei vor allem deswegen sinnvoll, weil die Verzögerung, die durch das förmliche Prüfverfahren entstünde, die Ausführung des Vorhabens […] gefährden würde, was eine unverhältnismäßige Folge wäre.
In Artikel 9 der Verfahrensverordnung würde der Kommission genügend Spielraum eingeräumt, die vorgesehenen Verfahren nicht anzuwenden.
Des Weiteren äußern die deutschen Behörden die Ansicht, dass die Voraussetzungen für die Einleitung des förmlichen Prüfverfahrens nach Artikel 9 der Verfahrensverordnung insofern nicht gegeben seien, als keine Zweifel an der Vereinbarkeit der notifizierten Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt bestünden.
3. Würdigung
Im vorliegenden Fall ist offensichtlich, dass die Entscheidung der Kommission vom 20. April 2004 unrichtige Angaben enthält, die von den deutschen Behörden während des Verfahrens übermittelt worden sind.
3.1.
Auswirkung der neuen Informationen zu den Eigentümern des Beihilfeempfängers
In der ursprünglichen Entscheidung wurde der Rohfloatglasmarkt (Ebene 1) als relevanter Markt festgelegt.
Obwohl alle Eigentümer von E-glass auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätig waren, folgerte die Kommission, dass die Analyse auf den Markt der Ebene 1 beschränkt werden konnte.
So lagen der Kommission Kopien von Vertragsentwürfen zwischen E-glass und einem unabhängigen Abnehmer vor.
Der Vertrag mit dem unabhängigen Abnehmer zeigte, dass dieser dieselben Bedingungen erhielt wie die Eigentümer, die gleichzeitig auch Abnehmer sind.
Daraus wurde die Schlussfolgerung gezogen, dass eine Gleichbehandlung von Eigentümern, die auch Abnehmer sind, und anderen Abnehmern bestand, die auf dem nachgelagerten Markt tätig sind, und die Beihilfe daher keine Wirkung auf den Weiterverarbeitungsmarkt haben würde; daher sah die Kommission keine Notwendigkeit, den Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) in die Bestimmung des relevanten Markts mit einzubeziehen.
Zusätzlich wurde angeführt, dass der Herstellungs- (Ebene 1) und der Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) dieselbe Entwicklung nehmen würden, da Rohfloatglas der Haupteinsatzfaktor auf dem Weiterverarbeitungsmarkt ist.
Aus den Angaben der deutschen Behörden vom 25. Oktober 2004 ergibt sich, dass der vorerwähnte Vertragsentwurf von einem unabhängigen Abnehmer in Wirklichkeit ein Vertrag mit einem der Eigentümer von E-glass zum Zeitpunkt der Notifizierung ist; es handelt sich um […], ein auf dem Floatglas-Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätiges Unternehmen.
Daher lässt sich die Schlussfolgerung, die Beihilfe habe keine verzerrende Wirkung auf den Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) und die Kommission brauche insofern die Entwicklung des Weiterverarbeitungsmarktes nicht zu bewerten, nicht länger aufrechterhalten.
Auch wenn […] nach den neuen Angaben nicht mehr in das E-glass-Vorhaben eingebunden ist, ändert sich nichts an den Schlussfolgerungen, die sich aus den Informationen vom Oktober 2004 ergeben, da Trösch, ein in der Floatglasherstellung (Ebene 1) und auf dem Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) tätiges Unternehmen, die Vertragsverpflichtungen von […] für dieses Vorhaben übernommen hat.
In ihrem Schreiben vom 8. Februar 2005 führen die deutschen Behörden an, aufgrund der Tatsache, dass der neue Eigentümer Trösch lediglich beabsichtige, […], sei es auch weiterhin korrekt, den relevanten Markt — wie in der ursprünglichen Entscheidung — auf die Ebene 1 zu beschränken (diese Schlussfolgerung wurde in dem Schreiben Deutschlands vom 4.
März 2005 nochmals bestätigt). Da jedoch der neue Eigentümer auf beiden Märkten tätig ist, kann er ohne weiteres […], wenn sich die Marktbedingungen ändern, weswegen die Kommission eine Analyse beider Ebenen (Herstellungs- und Weiterverarbeitungsmarkt) als notwendig erachtet.
Aufgrund der oben ausgeführten Argumente vertritt die Kommission die Ansicht, dass der Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) in die Bestimmung der relevanten Märkte miteinbezogen werden muss.
3.2.
Ergebnisse der vorläufigen Prüfung des Weiterverarbeitungsmarktes
Die Kommission hat eine erste Analyse des EWR-Weiterverarbeitungsmarktes für den Bezugszeitraum von 1997-2002 vorgenommen.
Die Entwicklung des Weiterverarbeitungsmarktes (basierend auf dem sichtbaren Verbrauch in absoluten Zahlen) scheint im Bezugszeitraum auf den ersten Blick positiv; die Zuwachsrate lag über der mittleren Jahreszuwachsrate des verarbeitenden Gewerbes.
Die vorläufige Bewertung des Weiterverarbeitungsmarktes (Ebene 2) in Verbindung mit der Analyse des Marktes der Ebene 1, die in der Entscheidung vom 20. April 2004 [4] vorgenommen wurde, zeigt, dass der Ebene-1- und der Ebene-2-Markt sich im Bezugszeitraum von 1997-2002 in dieselbe Richtung entwickelt haben, mit einer Zuwachsrate, die über der mittleren Jahreszuwachsrate des verarbeitenden Gewerbes lag.
Dies würde bedeuten, dass die Kommission durch die Einbeziehung des Weiterverarbeitungsmarktes (Ebene 2) zu derselben Schlussfolgerung kommen könnte wie in der ursprünglichen Entscheidung (der Wettbewerbsfaktor wäre dann mit 1,0 anzusetzen).
Folglich würde sich an der von der Kommission genehmigten Beihilfeintensität nichts ändern.
3.3.
Schlussfolgerung
Aufgrund der neuen Angaben muss nicht nur die Identität der Eigentümer berichtigt werden, sondern die Kommission sieht sich auch veranlasst, den Weiterverarbeitungsmarkt (Ebene 2) in die Bewertung der Vereinbarkeit der Beihilfemaßnahme einzubeziehen.
In Einklang mit dem MSR 1998 stützt sich die Kommission auf Daten über den relevanten Markt bzw. die relevanten Märkte, um den Wettbewerbsfaktor festzulegen, was Einfluss auf die zulässige Beihilfehöchstintensität hat.
Die neuen Angaben, die sich auf die Festlegung des relevanten Marktes bzw. der relevanten Märkte auswirken und so den Wettbewerbsfaktor und damit die zulässige Beihilfehöchstintensität beeinflussen könnten, sind im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung.
Die Entscheidung der Kommission vom 20. April 2004 kann nicht durch die bloße Korrektur eines "Tippfehlers" geändert werden, da sie effektiv wegen unrichtiger Angaben der deutschen Behörden einen wichtigen Faktor außer Acht lässt.
Daher hat die Kommission keine andere Möglichkeit, als die Entscheidung zu widerrufen.
Um die ursprüngliche Entscheidung zu widerrufen, die auf unrichtigen Angaben beruhte, die für die Entscheidung ein ausschlaggebender Faktor waren, und um eine neue Entscheidung zu erlassen, muss die Kommission nach Artikel 9 der Verfahrensverordnung das förmliche Prüfverfahren eröffnen.
Die Eröffnung des Verfahrens ist eine Formvorschrift, die die Kommission unabhängig davon einhalten muss, dass im vorliegenden Fall möglicherweise keine Zweifel an der Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt bestehen.
4. Entscheidung
Aufgrund der vorstehenden Ausführungen ersucht die Kommission die deutschen Behörden nach dem Verfahren gemäß Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag, innerhalb eines Monats nach Erhalt dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle sachdienlichen Informationen für die Würdigung der Beihilfe anhand der neuen Angaben zu übermitteln.
Die Kommission ersucht die deutschen Behörden zudem, eine Kopie dieses Briefes umgehend an den potentiellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.
Die Kommission weist die deutschen Behörden darauf hin, dass sie interessierte Dritte durch die Veröffentlichung und eine aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften informieren wird.
Sie wird zudem interessierte Dritte in den EFTA-Staaten, die Unterzeichnerstaaten des EWR-Abkommens sind, durch die Veröffentlichung einer Mitteilung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union informieren.
Zudem wird sie die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übersendung einer Kopie dieses Schreibens informieren.
Alle interessierten Dritte werden aufgefordert, ihre Stellungnahmen innerhalb eines Monats nach der jeweiligen Veröffentlichung zu übermitteln."
[1] AB1.
L 83 vom 27.3.1999, S. 1, nachstehend "Verfahrensverordnung".
[2] ABl.
C 107 vom 7.4.1998, S. 7.
[3] Geschäftsgeheimnis
[4] Die Kommission analysierte in ihrer Entscheidung vom 20. April 2004 den wertmäßigen sichtbaren Verbrauch für den EWR-Markt der Ebene 1.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Polsko
Státní podpora C 17/2005 (ex PL 34/2004 & N 194/2005) & C 18/2005 (ex N 438/04) — Podpora na restrukturalizaci loděnice v Kdyni; podpora na restrukturalizaci loděnice v Kdaňsku
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 220/04)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 1. června 2005, který je v závazném znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, Komise oznámila Polsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Polsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
S ohledem na právní jistotu informovalo Polsko Komisi dopisem ze dne 8. října 2004 o opatřeních učiněných na podporu restrukturalizace Stocznia Gdańska – Grupa Stoczni Gdynia S.A. (dále jen "loděnice v Kdaňsku"), konkrétně o tom, že tato opatření byla poskytnuta před vstupem do EU a po vstupu je již nelze aplikovat, a z toho důvodu nepředstavují novou podporu, kterou by Komise mohla přezkoumat podle článku 88 Smlouvy o ES.
Shledá-li Komise, že tato opatření představují novou podporu, Polsko požádá Komisi, aby tuto podporu schválila jako podporu na restrukturalizaci.
Dopisem ze dne 29. dubna 2004 oznámilo Polsko podle řízení o přechodném mechanismu stanoveného Smlouvou o přistoupení opatření učiněná na podporu restrukturalizace Stocznia Gdynia S.A.'s (dále jen "loděnice v Kdyni").
Dopisem ze dne 22. dubna 2005 uznalo Polsko skutečnost, že Komise považuje posledně zmíněné oznámení za oznámení učiněné podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES, a to ohledně všech opatření, která by byla považována za novou podporu. Dopisem ze dne 8. února 2005 schválilo Polsko sloučení těchto dvou oznámení v jedno.
Popis příjemců a opatření podpory
Příjemci podpory působí v odvětví stavby lodí (stavba nových lodí, výroba částí plavidel a ocelových součástí, různé doplňkové služby).
Příjemci patří do jedné obchodní skupiny, v níž pracuje přibližně 9000 zaměstnanců.
Největším akcionářem loděnice v Kdyni je stát.
Loděnice v Kdyni je stoprocentním vlastníkem loděnice v Kdaňsku.
Závažné ekonomické problémy obchodní skupiny začaly v roce 2002 především vinou zhoršení finanční situace na trhu s loděmi, jenž nastala v důsledku úpadku další velké polské loděnice, konkurence z Asie a kolísání měny.
Obě společnosti zahájily v letech 2003 – 2004 restrukturalizaci, aby vyřešily finanční obtíže, a využily při tom různé podpory poskytované jak ústředními, tak místními orgány veřejné správy.
Celkové náklady na restrukturalizaci loděnice v Kdyni se odhadují zhruba na 6,5 miliard PLN (1,6 miliardy EUR) a celkové náklady na restrukturalizaci loděnice v Kdaňsku na 276 milionů PLN (69 milionů EUR).
Restrukturalizace spočívá zejména v restrukturalizaci pohledávek a zvýšení likvidity.
Celková výše státní podpory loděnici v Kdyni dosáhla na 1,2 miliardy PLN (300 milionů EUR) a loděnici v Kdaňsku na 113 milionů PLN (28 milionů EUR).
Loděnice musí projít organizační restrukturalizací (reorganizací, automatizací), která povede k růstu produktivity a úspoře nákladů.
Zaměří se na výrobu základního sortimentu plavidel, jako jsou kontejnerové lodě, lodě typu ro–ro a dopravní lodě s pohonem LPG.
Loděnice v Kdaňsku plánuje zvýšit svou činnost v oblasti spojené se stavbou lodí, např. zpracování ocele a různé doplňkové služby do výše […] [1] % celkové činnosti loděnice.
Posouzení
Na základě poskytnutých informací Komise zjistila, že řada opatření ve prospěch příjemců podpory byla poskytnuta před vstupem Polska do Evropské unie, a po vstupu již nejsou použitelná.
Pokud jde o tato opatření, polské orgány poskytly konkrétní důkaz, že příslušné orgány se před vstupem do Evropské unie právně zavázaly, že poskytnou podporu ve stanovené výši.
Tato opatření nespadají do působnosti Komise, v rámci níž posuzuje slučitelnost státní podpory podle čl. 88 odst.
Komise na základě dostupných informací zjistila, že pokud jde o zbývající opatření, tato nebyla poskytnuta před vstupem, ale buď po 1. květnu 2004, nebo ještě nebyla poskytnuta. Tato opatření proto představují novou podporu a Komise posoudí podle čl.
88 odst. 2 Smlouvy o ES jejich slučitelnost se společným trhem.
Pokud jde o tato opatření, Komise se domnívá, že představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Komise provedla analýzu této podpory na základě pokynů z roku 1999 o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem potýkajících se s finančními obtížemi, které byly platné v době podání oznámení o loděnici v Kdyni dne 29. dubna 2004 a v době podání oznámení o loděnici v Kdaňsku dne 8. října 2004.
Komise se rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, protože má pochybnosti, že byly splněny všechny podmínky nutné ke schválení podpory na restrukturalizaci, zejména proto, že
- plány na restrukturalizaci povedou k dlouhodobému ozdravení životaschopnosti těchto dvou příjemců, protože se týkají hlavně snížování dluhu a zvyšování likvidity;
- nedochází k nepatřičnému narušení hospodářské soutěže, protože plánovaná či realizovaná vyrovnávací opatření se jeví jako nedostatečná;
- podpora byla přísně omezena na minimum nezbytné k restrukturalizaci, protože způsobilost některých oznámených nákladů na restrukturalizaci se musí posoudit;
- vlastní příspěvky příjemců podpory na úhradu nákladů na restrukturalizaci byly značně vysoké, protože některé údajné příspěvky, zejména úvěry poskytované Polskou úvěrovou a exportní agenturou KUKE, pravděpodobně nesplňovaly podmínky pro udělení.
Polsko bylo požádáno o doplňující informace, aby tyto pochybnosti byly vyvráceny.
ZNĚNÍ DOPISU
"Komisja pragnie poinformować Polskę, że po zbadaniu informacji dostarczonych przez polskie władze odnośnie powyższych środków, zgłoszonych zgodnie z procedurą określoną w pkt 3 załącznika IV do Traktatu Akcesyjnego, postanowiła, że ich część została udzielona przed dniem przystąpienia i nie ma zastosowania po dniu przystąpienia.
Odnośnie innych środków, opisanych poniżej, oraz w świetle Państwa pisma z 22 kwietnia 2005 r., Komisja postanowiła wszcząć procedurę określoną w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
I. PROCEDURA
(1) Stosownie do przepisów pkt 3 załącznika IV do Traktatu Akcesyjnego, regulującego procedurę mechanizmu przejściowego, Polska zgłosiła dnia 29 kwietnia 2004 r. środki restrukturyzacyjne na rzecz Stoczni Gdynia S.A.
(Stocznia Gdynia, spółka akcyjna, dalej zwana "Stocznią Gdynia").
Sprawa została zarejestrowana pod numerem PL 34/2004.
(2) Pismem z dnia 19 maja 2004 r. Komisja wezwała Polskę do przedłożenia brakujących dokumentów.
Dokumenty te zostały dostarczone dnia 16 czerwca 2004 r. Dalszych informacji Komisja zażądała pismami z dnia 30 lipca 2004 r., 8 października 2004 r., 23 listopada 2004 r. i 4 marca 2005 r., na które Polska odpowiedziała, odpowiednio, pismem z dnia 3 września 2004 r., zarejestrowanym 7 września 2004 r., z 10 listopada 2004 r., zarejestrowanym 15 listopada 2004 r., z 17 lutego 2005 r., zarejestrowanym 21 lutego 2005 r., z 30 marca 2005 r., zarejestrowanym 1 kwietnia 2005 r. oraz z 18 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym 20 kwietnia 2005 r.
(3) Zgodnie z art.
88 ust.
2 Traktatu WE, Polska zgłosiła pismem z dnia 8 października 2004 r., zarejestrowanym tego samego dnia, środki udzielone Stoczni Gdańskiej — Grupa Stoczni Gdynia S.A.
(Stocznia Gdańska — Grupa Stoczni Gdynia, spółka akcyjna, dalej zwana "Stocznią Gdańską").
Polska poinformowała Komisję o tych środkach w celu uzyskania pewności prawnej, że zostały udzielone przed dniem przystąpienia i z tego powodu nie stanowiły nowej pomocy, którą Komisja mogłaby badać stosownie do art.
88 Traktatu WE.
W przypadku stwierdzenia przez Komisję, że te środki stanowią nową pomoc, Polska zwróciła się o ich zatwierdzenie jako pomocy restrukturyzacyjnej.
Sprawa została zarejestrowana pod numerem N 438/2004.
(4) Komisja zwróciła się do Polski o informacje uzupełniające w sprawie N 438/2004 pismem z dnia 11 listopada 2004 r., na które Polska odpowiedziała pismem z dnia 17 stycznia 2005 r., zarejestrowanym 21 stycznia 2005 r. Pismem z 8 lutego 2005 r., zarejestrowanym 9 lutego 2005 r., Polska zgodziła się na połączenie dwóch spraw PL 34/2004 i N 438/2004.
Informacje przekazane w późniejszym czasie odnośnie do PL 34/2004 były uważane za dotyczące również sprawy N 438/2004 (zob. pkt 2 powyżej).
(5) Pismem z 22 kwietnia 2005 r., zarejestrowanym tego samego dnia, Polska zgodziła się, by Komisja traktowała zgłoszenie sprawy PL 34/2004 z 29 kwietnia 2004 r. jako zgłoszenie stosownie do art.
88 ust.
2 Traktatu WE w odniesieniu do środków, które zostałyby stwierdzone jako stanowiące nową pomoc.
Sprawie nadano nowy numer: N 194/2005 r.
II. OPIS
1. Stosowne przedsiębiorstwa
(6) Odbiorcą pomocy finansowej jest Grupa Stoczni Gdynia.
Przedsiębiorstwo jest zlokalizowane w regionie Gdańsk-Gdynia-Sopot, który kwalifikuje się do pomocy regionalnej stosownie do art.
87 ust.
3 lit. a) Traktatu WE.
(7) Stocznia Gdynia prowadzi działalność w następującym zakresie: budownictwo okrętowe, produkcja kadłubów statków, budowa mostów stalowych, usługi stoczniowe i pozastoczniowe.
(8) Największymi akcjonariuszami Stoczni Gdynia są: Ministerstwo Skarbu Państwa posiadające 44,96 % akcji, co daje 56 % praw głosu, oraz prywatna Korporacja Polskie Stocznie S.A. (13,83 %; 10,77 %) i Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (10,19 %; 7,93 %).
Udziały pozostałych akcjonariuszy mieszczą się w granicach 4 %.
(9) Stocznia Gdynia jest jedynym akcjonariuszem innej stoczni położonej w regionie — Stoczni Gdańskiej.
Stocznia Gdańska została nabyta w 1998 r. od syndyka Stoczni Gdańskiej S.A. w upadłości i została częścią Grupy Stoczni Gdynia.
(10) W swojej działalności bieżącej Stocznia Gdańska jest bardzo blisko powiązana ze spółką macierzystą.
Stocznia Gdynia prowadzi jej marketing, wykonuje prace związane z projektowaniem statków, zakupem materiałów i urządzeń oraz finansowaniem Stoczni Gdańskiej.
Stocznia Gdynia jest największym klientem Stoczni Gdańskiej.
(11) Zakres działalności Stoczni Gdańskiej obejmuje budowę statków pełnomorskich oraz inną działalność związaną z budownictwem okrętowym, taką jak produkcja części statków oraz części stalowych i rozmaite usługi pomocnicze (malowanie itp.).
Działalność "czysto" stoczniowa stanowiła […] [2] % ogólnej działalności w 2004 r., pozostała część obejmowała działania powiązane, takie jak obróbka stali i inne usługi, głównie na rzecz Stoczni Gdynia.
Według prognoz ten drugi rodzaj działalności ma wzrosnąć do […] % w 2008 r.
(12) Księga zamówień Grupy Stoczni Gdynia na lata 2004-2008 obejmuje […] statki o łącznej wartości […] mld USD.
(13) W ocenie Polski Grupa Stoczni Gdynia (tzn.
Stocznia Gdynia i Stocznia Gdańska) konkuruje głównie ze stoczniami azjatyckimi.
Na terytorium UE Grupa Stoczni Gdynia konkuruje jakoby z niektórymi stoczniami niemieckimi w zakresie jednego rodzaju statków: kontenerowców sub-panamax, które stanowią […] % pozycji w księdze zamówień stoczni.
Pozostałe rodzaje statków, zamówionych w Grupie Stoczni Gdynia, to samochodowce ro-ro w dwóch rozmiarach, kontenerowce panamax, drobnicowce w dwóch rozmiarach oraz zbiornikowce LPG.
(14) Zdolności produkcyjne Grupy Stoczni Gdynia wynoszą 700000 CGT rocznie, odpowiednio ok.
540000 CGT rocznie w Stoczni Gdynia i 160000 CGT rocznie w Stoczni Gdańskiej.
(15) Ewolucja poziomów produkcji obu stoczni przed i po stworzeniu grupy jest przedstawiona w tabeli nr 1.
Tabela nr 1
Poziom produkcji Stoczni Gdynia i Stoczni Gdańskiej, 1990-2012 [w tys.
CGT]
Rok _BAR_ 1990 _BAR_ 1991 _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_
Gdynia _BAR_ _BAR_ 53 _BAR_ 49 _BAR_ 106 _BAR_ 144 _BAR_ 107 _BAR_ 161 _BAR_ 152 _BAR_ 202 _BAR_
Gdańsk _BAR_ 63 _BAR_ 67 _BAR_ 105 _BAR_ 87 _BAR_ 127 _BAR_ 120 _BAR_ 66 _BAR_ 38 _BAR_ 41 _BAR_
Ogółem _BAR_ 63 _BAR_ 120 _BAR_ 154 _BAR_ 193 _BAR_ 271 _BAR_ 227 _BAR_ 227 _BAR_ 190 _BAR_ 243 _BAR_
Rok _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 r. _BAR_ 2006 _BAR_ 2007-2012 _BAR_
Gdynia _BAR_ 207 _BAR_ 238 _BAR_ 264 _BAR_ 273 _BAR_ 114 _BAR_ 268 _BAR_ 275 _BAR_ 297 _BAR_ 317 _BAR_
Gdańsk _BAR_ 31 _BAR_ 68 _BAR_ 78 _BAR_ 82 _BAR_ 0 _BAR_ 67 _BAR_ 95 _BAR_ 73 _BAR_ 73 _BAR_
Ogółem _BAR_ 238 _BAR_ 306 _BAR_ 342 _BAR_ 355 _BAR_ 114 _BAR_ 335 _BAR_ 370 _BAR_ 370 _BAR_ 390 _BAR_
(16) Na dzień 31 grudnia 2004 r. Stocznia Gdynia zatrudniała 5950 osób, w tym około 4000 bezpośrednio przy produkcji.
(17) W 2004 r. Stocznia Gdańska zatrudniała ok.
2900 pracowników, […] % przy produkcji.
W latach 2001-2003 stocznia zmniejszyła zatrudnienie o ok.
600 osób.
2. Proces restrukturyzacji
2.1.
Trudności finansowe Grupy Stoczni Gdynia
(18) Według informacji przekazanych przez polskie władze, Grupa po raz pierwszy doświadczyła trudności w 2002 r. Czynniki, które doprowadziły to trudnej sytuacji finansowej, miały charakter zewnętrzny, tzn. konkurencja w Azji, umocnienie złotego w stosunku do dolara, trudności w finansowaniu statków w konsekwencji problemów Stoczni Szczecin Porta Holding S.A. oraz upadek suwnicy bramowej w Stoczni Gdynia podczas gwałtownego sztormu w 1999 r.
Inne czynniki miały bardziej wewnętrzny charakter. W ramach starań o wypełnienie księgi zamówień, zwłaszcza po zwiększeniu potencjału produkcyjnego po nabyciu Stoczni Gdańskiej w 1998 r., Stocznia Gdynia podjęła szereg decyzji menedżerskich, które okazały się problematyczne.
Stocznia Gdynia podjęła ryzyko projektowe, technologiczne, finansowe i handlowe (nowe produkty, prototypy, przynosząca straty budowa statków nowych dla stoczni: drobnicowców, chemikaliowców, statków ro-lo, gazowców, masowców, statków towarowych).
Również tempo obniżania kosztów operacyjnych w Stoczni Gdynia było niezadowalające.
(19) Problemy Grupy naturalnie miały konsekwencje dla Stoczni Gdańskiej.
Jej restrukturyzacja została rozpoczęta już w 1998 r., bezzwłocznie po przejęciu majątku Stoczni Gdańskiej S.A. w upadłości.
Zgodnie ze zgłoszeniem ta restrukturyzacja odbywała się bez pomocy państwa.
W pierwszej połowie 2002 r. stocznia po raz pierwszy osiągnęła zysk.
(20) Trudności finansowe Grupy doprowadziły do zaległości w regulowaniu zobowiązań publicznoprawnych i wynagrodzeń, niedoborów materiałowych, spowolnienia procesów produkcyjnych, wzrostu kosztów (zużycie robocizny, kary) oraz opóźnień w realizacji umów.
(21) W latach 2002-2003 Stocznia Gdynia skorzystała z pomocy w formie umorzeń zobowiązań publicznoprawnych, odroczeń terminów płatności, gwarancji i pożyczek udzielonych przez szereg organów publicznych: Agencję Rozwoju Przemysłu S.A. (dalej zwaną "ARP"), Radę Ministrów, Miasto Gdynia, Marszałka Województwa Pomorskiego (dalej zwanego "Marszałkiem Województwa Pomorskiego") i gminę Stężyca.
Decyzje o udzieleniu pomocy były podejmowane w okresie od dnia 3 września 2002 r. do dnia 20 maja 2003 r. Według władz polskich, łączna kwota pomocy państwa wyniosła 41220615 PLN (10305154 EUR [6]).
Wartość nominalna środków pomocowych wyniosła 156105910 PLN (39026478) EUR.
(22) Udostępniono następujące dane dotyczące działalności operacyjnej obu stoczni.
Tabela nr 2
Działalność operacyjna Stoczni Gdynia [PLN]
_BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_
Obroty _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2339 mln _BAR_ 1724 mln _BAR_ 891 mln _BAR_
Wynik operacyjny _BAR_ _BAR_ _BAR_ [Straty] _BAR_ [Straty] _BAR_ [Straty] _BAR_
Tabela nr 3
Działalność operacyjna Stoczni Gdańskiej [PLN]
_BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_
Obroty _BAR_ 153 mln _BAR_ 212 mln _BAR_ 251 mln _BAR_ 168 mln _BAR_ 98 mln _BAR_
Wynik operacyjny _BAR_ [Straty] _BAR_ [Straty] _BAR_ [Straty] _BAR_ [Straty] _BAR_ [Straty] _BAR_
2.2.
Plany restrukturyzacji
(23) W celu rozwiązania tych problemów Stocznia Gdynia przygotowała plan restrukturyzacji na lata 2002-2006.
Plan został zmodyfikowany w późniejszym okresie w celu uwzględnienia aprecjacji złotego w stosunku do dolara i znacznego wzrostu cen stali oraz nieuzyskania finansowania na wstępnie zakładanym poziomie (akcjonariusze nie podwyższyli kapitału spółki i nie udało się pozyskać finansowania 4 statków z Kredyt Banku S.A.).
Zmodyfikowany plan restrukturyzacji był oparty na bardziej ostrożnych założeniach i przewidywał w budżecie dodatkowe środki finansowe ze źródeł publicznych, zwłaszcza w świetle nowych przepisów prawa, które będą omówione poniżej, uchwalonych w 2003 r., umożliwiających szerszy zakres restrukturyzacji zobowiązań publicznoprawnych niektórych spółek.
(24) Plan restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej został sporządzony na lata 2003-2008 i przyjęty przez Walne Zgromadzenie akcjonariuszy 19 grudnia 2002 r. Na początku 2004 r. został zmodyfikowany w celu uwzględnienia modyfikacji planu restrukturyzacji Stoczni Gdynia.
(25) Stocznia Gdynia planuje skupienie się na portfelu podstawowym statków, w których budowie stocznia już ma doświadczenie (kontenerowce, statki ro-ro i chemikaliowce LPG mają stanowić […] % produkcji).
Swoje prognozy rynkowe stocznia oparła na analizach Centrum Techniki Okrętowej S.A., certyfikowanej organizacji badawczej.
Do wykorzystanych źródeł należą: Clarkson Research Studies, Fairplay i Lloyd's Register.
(26) Stocznia ma rozpocząć restrukturyzację organizacyjną (reorganizacja, automatyzacja) prowadzącą do wzrostu wydajności i oszczędności kosztów.
Począwszy od 2006 r. stocznia powinna osiągnąć spadek kosztów rzędu […] mln PLN rocznie (głównie przez wzrost wydajności, zwolnienia pracowników umysłowych, obniżenie kosztów materiałów i usług zewnętrznych, wdrożenie systemu projektowania i planowania oraz systemu planowania prac projektowych).
Stocznia powinna osiągnąć wydajność na poziomie […] CGT na 1 pracownika rocznie (w porównaniu z […] CGT w 2002 r.).
Ten poziom, stosunkowo niski w porównaniu z innymi stoczniami w UE (np. w Niemczech), wynika jakoby ze skoncentrowania w stoczni różnego rodzaju działań, które można by zlecać firmom zewnętrznym (wyposażanie i kadłuby, procedury uruchomienia, próby, konserwacja i usługi ochrony) oraz niższego stopnia automatyzacji.
(27) Stocznia podejmie również restrukturyzację majątku przez sprzedaż lub tworzenie jednostek zależnych, które powinny przejąć część procesu produkcji i funkcji, które nie są bezpośrednio powiązane z produkcją.
(28) Odnośnie restrukturyzacji zatrudnienia, Stocznia Gdynia prognozuje redukcję zatrudnienia z ok.
7700 pracowników w 2002 r. do […] pracowników w 2006 r. […] % robotników będzie pracować bezpośrednio lub pośrednio przy produkcji.
Redukcja zatrudnienia była już częściowo realizowana w latach 2002-2004: zwolnienie […] osób i przeniesienie […] osób do nowo utworzonych jednostek zależnych Stoczni Gdynia.
(29) Podobnie Stocznia Gdańska prognozuje nową strategię marketingową, obejmującą z jednej strony koncentrację na małoryzykownej produkcji kontenerowców i promów samochodowych, a z drugiej strony na ciągłym wzroście działalności okołostoczniowej, takiej jak obróbka stali i inne usługi — do […] % działalności spółki w 2008 r., co jednocześnie oznacza spadek o ok. […] % działalności "czysto" stoczniowej.
(30) Stocznia Gdańska podejmie podobne działania restrukturyzacyjne, co jej spółka macierzysta, ukierunkowane na redukcję kosztów, wzrost wydajności oraz odzyskanie płynności finansowej.
Restrukturyzacja obejmuje organizację produkcji, aktywa trwałe i finansowe spółki (w tym strategię inwestycyjną) i zatrudnienie.
W latach 2001-2003 poziom zatrudnienia w Stoczni Gdańskiej został obniżony o ok.
600 osób i powinien być utrzymany na poziomie 2900 pracowników pod koniec procesu restrukturyzacji, w tym […] % pracowników produkcyjnych.
(31) Grupa zamierza sprzedawać statki na poziomie 390000 CGT rocznie w 2007 r., odzyskać rentowność do roku 2006, utrzymać płynność finansową i dalej zwiększać wydajność na poziomie […] % rocznie w latach 2006-2007, a w latach następnych o […] %.
(32) Oba plany restrukturyzacji obejmują znaczną restrukturyzację finansową zobowiązań publicznoprawnych.
2.3.
Koszty restrukturyzacji
(33) Tabela nr 4 przedstawia koszty restrukturyzacji Stoczni Gdynia, w zakresie możliwym do ustalenia na podstawie informacji udostępnionych Komisji na tym etapie.
W szczególności łączne potrzeby finansowe do celów restrukturyzacji finansowej należności publicznoprawnych nie są jasne.
Koszty restrukturyzacji wynoszą 6,3 mld lub 6,5 mld PLN (ok.
1,6 mld EUR).
Tabela nr 4
Koszty restrukturyzacji Stoczni Gdynia [PLN]
I _BAR_ Spłata zobowiązań publicznoprawnych (restrukturyzacja finansowa) _BAR_ […]lub […] _BAR_
II _BAR_ Spłata pozostałych zobowiązań (restrukturyzacja finansowa) _BAR_ […] _BAR_
III _BAR_ Koszty działań restrukturyzacyjnych _BAR_ [Mniej niż 10 %] _BAR_
IV _BAR_ Koszty operacyjne (koszty budowy statków i spłaty pożyczek długoterminowych dla Agencji Rozwoju Przemysłu) _BAR_ [Więcej niż 70 %] _BAR_
RAZEM _BAR_ 6258496673 lub6510620236 _BAR_
(34) Na podstawie dostępnych informacji nie jest możliwe dokładne i wyczerpujące ustalenie kosztów restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej, zwłaszcza łącznej kwoty zobowiązań publicznoprawnych, które mają być przedmiotem restrukturyzacji, jak również kwoty koniecznej do poprawy płynności spółki, umożliwiającej kontynuację działalności bieżącej.
Tabela nr 5 zawiera dane wstępne, zgodnie z którymi koszty restrukturyzacji wynoszą co najmniej 276 mln PLN (69 mln EUR).
Tabela nr 5
Koszty restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej [PLN]
I _BAR_ Spłata zobowiązań publicznoprawnych (restrukturyzacja finansowa) _BAR_ […]lub […] _BAR_
II _BAR_ Spłata pozostałych zobowiązań (restrukturyzacja finansowa) _BAR_ […] _BAR_
III _BAR_ Koszty działań restrukturyzacyjnych _BAR_ [Mniej niż 30 %] _BAR_
IV _BAR_ Koszty operacyjne _BAR_ ? _BAR_
RAZEM _BAR_ 276415800 lub357722172+ koszty operacyjne _BAR_
2.4.
Finansowanie restrukturyzacji
(35) Oba plany restrukturyzacji przewidują finansowanie ich realizacji, przedstawione w tabeli nr 6 dla Stoczni Gdynia i tabeli nr 7 dla Stoczni Gdańskiej.
Szczegółowy wykaz środków finansowanych ze źródeł państwowych znajduje się w załączniku I (Stocznia Gdynia) i w załączniku II (Stocznia Gdańska) do tej decyzji.
Tabela nr 6
Finansowanie restrukturyzacji Stoczni Gdynia [PLN]
ŚRODKI WŁASNE
Środek _BAR_ Wartość nominalna _BAR_ _BAR_
Sprzedaż składników majątku (nieruchomości, akcje) _BAR_ 46939000 _BAR_ _BAR_
Zaliczki od armatorów _BAR_ _BAR_ _BAR_
—gwarantowane przez KUKE _BAR_ 3485374000 _BAR_ _BAR_
—bez gwarancji KUKE _BAR_ 501181553 _BAR_ _BAR_
Restrukturyzacja wierzytelności prywatnych _BAR_ 547409825 _BAR_ _BAR_
RAZEM 1 _BAR_ 4580904378 _BAR_ _BAR_
ŚRODKI PAŃSTWOWE
Środek _BAR_ Wartość nominalna _BAR_ Pomoc państwa _BAR_
Dokapitalizowanie _BAR_ 120000000 _BAR_ 120000000 _BAR_
Konwersja wierzytelności na akcje _BAR_ 180000000 _BAR_ 180000000 _BAR_
Zakup obligacji zamiennych na akcje _BAR_ 200000000 _BAR_ 200000000 _BAR_
Gwarancje Skarbu Państwa _BAR_ 830000000 _BAR_ 489000000 _BAR_
Pożyczka od Agencji Rozwoju Przemysłu _BAR_ 120000000 _BAR_ 120000000 _BAR_
Umorzenie u Operatora _BAR_ 46710658 _BAR_ 38861843 _BAR_
Umorzenie _BAR_ 150048100 _BAR_ 150048100 _BAR_
Rozłożenie płatności na raty _BAR_ 282957100 _BAR_ 31972700 _BAR_
RAZEM 2 _BAR_ 1929715858 _BAR_ 1224452761 _BAR_
RAZEM (1+2) _BAR_ 6510620236 _BAR_ 5805357139 _BAR_
Tabela nr 7
Finansowanie restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej [PLN]
ŚRODKI WŁASNE
Środek _BAR_ Wartość nominalna _BAR_ _BAR_
Dokapitalizowanie przez akcjonariusza _BAR_ 50000000 _BAR_
Sprzedaż składników majątku _BAR_ 1253700 _BAR_
Przeterminowane należności _BAR_ 60336100 _BAR_
Skumulowany zysk i amortyzacja _BAR_ 69462000 _BAR_
RAZEM 1 _BAR_ 181051800 _BAR_
ŚRODKI PAŃSTWOWE
Środek _BAR_ Wartość nominalna _BAR_ Pomoc państwa _BAR_
Umorzenie przez Operatora _BAR_ 47361600 _BAR_ 37420000 _BAR_
Umorzenie _BAR_ 2245872 _BAR_ 2245872 _BAR_
Połączenie odroczenia terminów płatności i umorzeń _BAR_ 150048600 _BAR_ 21722800 _BAR_
Pożyczka długoterminowa _BAR_ 20000000 _BAR_ 20000000 _BAR_
Gwarancja _BAR_ 50000000 _BAR_ 20000000 _BAR_
Gwarancja _BAR_ 30000000 _BAR_ 12000000 _BAR_
RAZEM 2 _BAR_ 299656072 _BAR_ 113388672 _BAR_
RAZEM (1+2) _BAR_ 480707872 _BAR_ 294440472 _BAR_
(36) W ocenie Polski restrukturyzacja Stoczni Gdynia jest pokryta ze środków własnych spółki w kwocie 4,6 mld PLN (1,15 mld EUR) i ze środków państwa w kwocie 1,9 mld PLN (475 mln EUR), co stanowi pomoc w wysokości 1,2 mld PLN (300 mln EUR).
W przypadku Stoczni Gdańskiej środki własne jakoby stanowią ok.
181 mln PLN (45 mln EUR), a środki państwa w wysokości ok.
300 mln PLN (75 mln EUR), co według obliczeń władz polskich, stanowi odpowiednio pomoc w kwocie 113 mln PLN (28 mln EUR).
(37) Obie stocznie skorzystały z pomocy następujących organów publicznych: Skarbu Państwa, ARP, Zakładu Ubezpieczeń Społecznych (dalej zwanego "ZUS"), Państwowego Funduszu Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (dalej zwanego "PFRON"), Miasta Gdyni, Marszałka Województwa Pomorskiego, Wojewody Pomorskiego (dalej zwanego "Wojewodą Pomorskim"), Miasta Gdańska oraz Pomorskiego Urzędu Skarbowego (dalej "Urzędu Skarbowego").
(38) ARP to agencja publiczna, utworzona na mocy ustawy, której jedynym właścicielem jest Skarb Państwa.
Wykonuje działania powierzone jej na mocy ustawy, takie jak udział w procesach przekształceń własnościowych i restrukturyzacji przedsiębiorstw państwowych, zarządzanie aktywami i akcjami Skarbu Państwa w imieniu instytucji państwowych, oraz udzielanie pożyczek i gwarancji na potrzeby restrukturyzacji przedsiębiorstw publicznych.
2.5.
Środki wyrównawcze
(39) Jak wspomniano powyżej, łączna zdolność produkcyjna Grupy Stoczni Gdynia wynosi 700000 CGT rocznie.
Ta zdolność jest wynikiem następującej ewolucji.
(40) Poprzednik Stoczni Gdańskiej, Stocznia Gdańska S.A., do czasu upadłości w 1998 r. dysponowała zdolnościami technicznymi na poziomie 350000 CGT (5 wzdłużnych pochylni okrętowych i jedna pochylnia jednostronna).
Po nabyciu tych urządzeń przez Stocznię Gdynia w 1998 r., zdolność produkcyjna w gdańskim zakładzie została nieodwracalnie zmniejszona wskutek wyłączenia z produkcji dwóch pochylni wzdłużnych oraz sprzedaży dwóch dźwigów.
Pochylnia jednostronna został oddana w leasing firmie zewnętrznej i jest wykorzystywana w produkcji hutniczej.
Od 2001 r. te działania doprowadziły do zmniejszenia zdolności produkcyjnej gdańskiej stoczni do bieżącego poziomu 160000 CGT.
(41) W ocenie Polski Stocznia Gdańska nie będzie wykorzystywać jednej z trzech pochylni wzdłużnych do budowy statków, tzn. budowy statków pełnomorskich o wyporności ponad 100 GT lub kadłubów ruchomych, przez okres 10 lat począwszy od 2005 r. To zamknięcie ma charakter tymczasowy i będzie oznaczać redukcję zdolności produkcyjnej o 20000 CGT rocznie.
(42) Ponadto plany restrukturyzacji zarówno Stoczni Gdynia, jak i Stoczni Gdańskiej zakładają na lata 2003-2012 produkcję na poziomie 390000 CGT rocznie dla Grupy Stoczni Gdynia (zob. pkt 31 powyżej).
Taki poziom produkcji jest jakoby nieodzowny dla osiągnięcia trwałej zdolności konkurowania na rynku stoczniowym i poziomu rentowności.
Zgodnie z dostępnymi informacjami Grupa Stoczni Gdynia podjęła zobowiązanie, że nie będzie przekraczać rocznego poziomu produkcji wynoszącego 400000 CGT od 2005 r. Jednak nie jest jasne, przez jaki okres czasu to ograniczenie będzie miało zastosowanie.
(43) Powyższe ograniczenia zdolności produkcyjnych gdańskiej stoczni oraz ustalenie pułapu poziomu produkcji dla całej Grupy są przedstawione w obu planach restrukturyzacji jako środki wyrównawcze.
(44) Ponadto Stocznia Gdynia sprzedała lub sprzeda — w ramach restrukturyzacji składników majątku — grunty, budynki, infrastrukturę i urządzenia zewnętrznym spółkom, władzom lokalnym i spółkom zależnym.
Zbyte składniki majątku nie będą służyć do prowadzenia działalności stoczniowej.
Polska twierdzi, że taka restrukturyzacja składników majątku zmniejszy potencjał produkcyjny Stoczni Gdynia.
Jednakże skutki nie zostały skwantyfikowane.
Z tego względu Komisja zakłada, że Stocznia Gdynia funkcjonuje ze zdolnością produkcyjną wynoszącą 540000 CGT rocznie.
3. Obowiązujące prawo krajowe
3.1.
Uwagi ogólne
(45) Podstawą publicznego wsparcia restrukturyzacji Stoczni Gdynia i Stoczni Gdańskiej jest ustawodawstwo krajowe, którego zrozumienie ma kluczowe znaczenie dla ustalenia momentu, w którym pomoc publiczna została udzielona.
Niniejszy opis prawa krajowego odzwierciedla sposób, w jaki zostało ono zrozumiane przez Komisję, w oparciu o lekturę ustawodawstwa krajowego oraz informacje dostarczone przez władze polskie.
(46) Restrukturyzacja części należności wynikających z przepisów prawa publicznego może być oparta na tzw. ustawach restrukturyzacyjnych: Ustawie z dnia 30 sierpnia 2002 r. o restrukturyzacji niektórych należności publicznoprawnych od przedsiębiorców (dalej zwanej "Ustawą z 30 sierpnia 2002 r.") i Ustawie z dnia 30 października 2002 r. o pomocy publicznej dla przedsiębiorców o szczególnym znaczeniu dla rynku pracy (dalej zwanej "Ustawą z 30 października 2002 r."), zmienioną Ustawą z dnia 14 listopada 2003 r. (dalej zwaną "Ustawą z 14 listopada 2003 r.").
Jeżeli restrukturyzacja nie jest możliwa na podstawie tych ustaw restrukturyzacyjnych z powodu ograniczeń przedmiotowych i czasowych, należności publicznoprawne mogą być restrukturyzowane na podstawie takich przepisów prawa jak Ustawa z dnia 13 października 1998 r. o systemie ubezpieczeń społecznych (dalej zwana "Ustawą ZUS"), Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej i zatrudnieniu osób niepełnosprawnych (dalej zwana "Ustawą PFRON"), Ordynacja podatkowa z dnia 29 sierpnia 1997 r. (dalej zwana "Ordynacją podatkową"), Ustawa z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska i Ustawa z dnia 21 sierpnia 1997 r. o gospodarce nieruchomościami.
(47) Gwarancje państwowe są udzielane na mocy Ustawy z dnia 8 maja 1997 r. o poręczeniach i gwarancjach udzielanych przez Skarb Państwa (dalej zwanej "Ustawą gwarancyjną").
(48) ARP ma prawo udzielać pożyczek i gwarancji na podstawie Ustawy z 30 października 2002 r..
Stosownie do art.
21 Ustawy z 30 października 2002 r., restrukturyzowana spółka może zwrócić się do ARP z wnioskiem o pożyczkę lub gwarancję po wydaniu tzw. decyzji o restrukturyzacji przez Prezesa ARP (zob. pkt 51).
(49) Inne środki, takie jak dokapitalizowanie lub konwersja wierzytelności na akcje, są regulowane Kodeksem handlowym i Ustawą o obligacjach z dnia 29 czerwca 1995 r.
3.2.
Restrukturyzacja należności publicznoprawnych — system
(50) Ustawa z 30 sierpnia 2002 r. wprowadziła do polskiego systemu możliwość — dla spółek mających trudności finansowe — restrukturyzacji ich należności wynikających z prawa publicznego w formie umorzenia.
Ta możliwość została ograniczona do określonych kategorii należności publicznoprawnych i dotyczy wyłącznie należności powstałych do dnia 30 czerwca 2002 r. (dla pewnych kategorii należności jedynie przed dniem 31 grudnia 2001 r.).
Zainteresowana spółka musiała złożyć wniosek wraz z planem restrukturyzacji do każdego organu publicznego, którego należności miały być restrukturyzowane (dalej zwanego "organem restrukturyzacyjnym").
Organ restrukturyzacyjny po stwierdzeniu, że proponowany plan restrukturyzacji jest w stanie poprawić sytuację finansową spółki, wydawał tzw. decyzję o warunkach restrukturyzacji, z wyszczególnieniem należności podlegających restrukturyzacji.
Następnie pobierał opłatę restrukturyzacyjną i wyznaczał termin realizacji planu restrukturyzacji.
Jeżeli spółka wypełniła wszystkie warunki nałożonego na mocy powyższej decyzji, organ restrukturyzacyjny był zobowiązany ex lege do wydania decyzji o umorzeniu należności wymienionych w decyzji o warunkach restrukturyzacji.
(51) W późniejszym czasie Ustawa z 30 października 2002 r. scentralizowała system dając Prezesowi ARP prawo wydawania, po uzyskaniu zgody Urzędu Ochrony Konkurencji i Konsumentów (dalej zwanego "UOKiK"), odpowiednika wyżej wspomnianej decyzji o restrukturyzacji (art.
10 ust.
1 pkt 4 w związku z art.
19).
Decyzja o restrukturyzacji zawiera ocenę planu restrukturyzacji i decyduje o restrukturyzacji należności publicznoprawnych przewidzianych w tym planie.
Po upływie terminu wykonania planu restrukturyzacji przez spółkę Prezes ARP umarza procedurę restrukturyzacji lub — jeżeli spółka wypełniła wszystkie warunki określone w decyzji o restrukturyzacji — wydaje tzw. decyzję o zamknięciu procedur restrukturyzacji.
Następnie odpowiednie organy restrukturyzacyjne mają obowiązek ex lege wydać indywidualne decyzje o umorzeniu należności wymienionych w decyzji o restrukturyzacji.
Ta procedura jest regulowana rozdziałem 5 Ustawy z 30 października 2002 r. (dalej zwanym "procedurą na podstawie rozdziału 5").
(52) Ten system został wprowadzony dla dużych przedsiębiorstw (zatrudniających powyżej 1000 osób), mających trudności finansowe.
Warunkiem rozpoczęcia restrukturyzacji na podstawie Ustawy z 30 października 2002 r. jest wcześniejsze złożenie przez spółkę wniosku o restrukturyzację jej zobowiązań publicznoprawnych stosownie do Ustawy z 30 sierpnia 2002 r..
Konsekwencją powyższego jest to, że jedynie niektóre kategorie należności wymienionych w Ustawie z 30 sierpnia 2002 r. mogą być objęte i jednie pod warunkiem ich powstania przed 30 czerwca 2002 r.
(53) Na początku procedury na podstawie rozdziału 5 Prezes ARP wydaje tzw. decyzję o rozpoczęciu restrukturyzacji na podstawie Ustawy z 30 października 2002 r. (art.
10 ust.
1 pkt 1).
Ten moment niesie poważne konsekwencje prawne.
Postępowanie na mocy Ustawy z 30 sierpnia 2002 r. oraz ewentualne postępowanie upadłościowe ulegają zawieszeniu.
Spółka jest zwolniona z obowiązku wniesienia opłaty restrukturyzacyjnej, a termin realizacji planu restrukturyzacji ulega wydłużeniu.
Ta decyzja może również zwolnić spółkę z obowiązku wniesienia opłaty restrukturyzacyjnej, jaka została jej wcześniej wymierzona na mocy decyzji o warunkach restrukturyzacji, wydanej na podstawie Ustawy z 30 sierpnia 2002 r.
(54) Wreszcie Ustawa z 14 listopada 2003 r. wprowadziła zmianę do Ustawy z 30 października 2002 r. polegającą na tym, że wprowadziła rozdziałem 5a możliwość restrukturyzacji należności publicznoprawnych na tzw. "szczególnych zasadach" (dalej zwaną "procedurą na podstawie rozdziału 5a").
Rozdział 5a rozszerzył zakres czasowy i przedmiotowy rozdziału 5, ale również uwarunkował restrukturyzację należności publicznoprawnych od przeniesienia składników majątku stanowiących przynajmniej 25 % łącznej kwoty należności, które mają być przedmiotem restrukturyzacji, do spółki zewnętrznej — Operatora.
Stosownie do art.
32e Operatorem musi być spółka będąca w 100 % własnością ARP lub Skarbu Państwa.
Wpływy ze sprzedaży tych składników majątku przez Operatora miały pokryć, przynajmniej częściowo, przedmiotowe należności publicznoprawne, których pozostała część była umarzana pod koniec restrukturyzacji.
(55) Procedura na podstawie rozdziału 5a obejmuje kategorie należności publicznoprawnych objętych procedurą na podstawie rozdziału 5, które jednak powstały do 30 czerwca 2003 r., jak również dodatkowe kategorie należności, takie jak opłaty za gospodarcze korzystanie ze środowiska lub opłaty za użytkowanie wieczyste gruntów.
Ponadto procedura na podstawie rozdziału 5a umożliwia restrukturyzację zadłużenia z tytułu składek na ubezpieczenie społeczne, w części finansowanej przez ubezpieczonego, w formie odroczenia terminu ich płatności o 24 miesiące (art.
32b).
Spółka nabywa ex lege prawo odroczenia terminu płatności tego zadłużenia z chwilą złożenia wniosku w sprawie restrukturyzacji na podstawie procedury z rozdziału 5a.
(56) Odnośnie do przedmiotowej procedury, rozdział 5a różni się w następujący sposób od rozdziału 5. Zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a, przed wydaniem decyzji o restrukturyzacji przez Prezesa ARP, musi on uzyskać — z jednej strony zgodę Operatora na wykonywanie tej funkcji oraz przejąć część należności publicznoprawnych spółki i składniki majątku zaproponowane przez spółkę (art.
32e ust.
1), a z drugiej strony zgodę wierzycieli publicznoprawnych na restrukturyzację ich wierzytelności na szczególnych zasadach (art.
32h) [17].
W ocenie Polski przy sporządzaniu planu restrukturyzacji spółka kontaktuje się ze swoimi wierzycielami w celu uzyskania ich zgody na restrukturyzację ich wierzytelności.
Polska uważa te zgody za tzw. przyrzeczenia administracyjne, które zgodnie z polskim prawem administracyjnym stanowią, według interpretacji władz polskich, rodzaj decyzji administracyjnej, wiążącej dla wydającego ją organu publicznego, której wykonania można dochodzić sądownie.
Warunkiem koniecznym jest również zgoda UOKiK.
(57) Zgodnie z art.
19 Ustawy z 30 października 2002 r. decyzja o restrukturyzacji wydana przez Prezesa ARP, oprócz wymogów formalnych, musi zawierać zatwierdzenie planu restrukturyzacji, wyszczególnienie należności publicznoprawnych, które są przedmiotem restrukturyzacji na podstawie procedury na podstawie rozdziału 5a, wyznaczenie Operatora oraz wykaz składników majątku, które mają być przekazane Operatorowi.
(58) Po wydaniu decyzji o restrukturyzacji, Operator zawiera umowę cywilnoprawną dotyczącą przejęcia składników majątku opisanych w decyzji o restrukturyzacji.
Przejęcie skutkuje zmianą dłużnika i zwalnia przedsiębiorstwo z obowiązku spłaty zobowiązań objętych decyzją o restrukturyzacji.
(59) W ciągu 9 miesięcy od przejęcia zobowiązań i odpowiadających im składników majątku, Operator przedstawia Prezesowi ARP plan spłaty uzgodniony z wierzycielami publicznoprawnymi, wykaz części zobowiązań publicznoprawnych, które mają być spłacone, oraz części podlegającej umorzeniu.
(60) Prezes ARP wydaje decyzję (art.
32i ust.
2) o zatwierdzeniu planu spłaty i zakresie umorzonych zobowiązań na podstawie wniosków Operatora co do możliwości sprzedaży i zagospodarowania przejętych składników majątku oraz przewidywanych przychodów z tej działalności.
Po zakończeniu spłaty wymagalnych zobowiązań przez Operatora, organy restrukturyzacyjne mają obowiązek ex lege wydania decyzji o umorzeniu pozostałej części należności.
(61) Reasumując wskazujemy, że decyzja o warunkach restrukturyzacji wydana przez określony organ restrukturyzacyjny oraz decyzja o restrukturyzacji wydana przez Prezesa ARP dotyczą wyłącznie restrukturyzacji należności publicznoprawnych na podstawie odpowiednio Ustawy z 30 sierpnia 2002 r. oraz Ustawy z 30 października 2002 r.
(62) Odnośnie do restrukturyzacji należności publicznoprawnych na innej podstawie prawnej niż ustawy restrukturyzacyjne, wymaga to uzgodnień przez spółkę z właściwymi organami restrukturyzacyjnymi.
Spółka musi wystąpić do każdego organu restrukturyzacyjnego, który — w granicach swoich kompetencji — może podjąć decyzję o restrukturyzacji swoich wierzytelności.
3.3 Restrukturyzacja należności publicznoprawnych w niniejszych sprawach
(63) W celu restrukturyzacji swoich zobowiązań publicznoprawnych Stocznia Gdynia wykorzystała wszystkie ustawy restrukturyzacyjne oraz inne akty ustawodawcze wymienione w pkt 46 powyżej.
Zobowiązania Stoczni Gdańskiej były restrukturyzowane wyłącznie według procedury z rozdziału 5a oraz przepisów prawa wymienionych w pkt 46 innych niż ustawy restrukturyzacyjne.
(64) Pierwotny plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia został zatwierdzony przez Prezesa ARP 6 czerwca 2003 r., a zmodyfikowany plan 19 kwietnia 2004 r. UOKiK pozytywnie zaopiniował oba plany odpowiednio 6 czerwca 2003 r. i 31 marca 2004 r. Pierwotny plan restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej został zatwierdzony przez Prezesa ARP 22 grudnia 2003 r., a zmodyfikowany plan 30 kwietnia 2004 r. UOKiK wydał swoje pozytywne opinie odpowiednio 5 grudnia 2003 r. i 29 kwietnia 2004 r. Przez złożenie obu planów spółki złożyły wnioski o restrukturyzację części ich zobowiązań publicznoprawnych na szczególnych zasadach zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a.
(65) Pismem z dnia 17 lutego 2005 r. Polska wyjaśniła, że decyzje Prezesa ARP z dnia 19 kwietnia 2004 r. i 30 kwietnia 2004 r. nie były "prawidłowymi" decyzjami restrukturyzacyjnymi, jak to zostało opisane w pkt 57 powyżej.
W ocenie Polski na mocy tych decyzji Prezes ARP jedynie zatwierdził modyfikację planów restrukturyzacji, ale nie wydał decyzji o restrukturyzacji należności publicznoprawnych na szczególnych zasadach, ponieważ nie dysponował zgodą Operatora i wierzycieli, które są wymagane procedurą na podstawie rozdziału 5a.
Potwierdza to treść tych decyzji, które zostały przedstawione Komisji.
(66) Ponadto Polska doprecyzowała, że w przypadku restrukturyzacji należności publicznoprawnych zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a, w przypadku Stoczni Gdynia Prezes ARP uzyskał zgodę Operatora 2 lipca 2004 r. oraz zgodę zainteresowanych wierzycieli 5 sierpnia 2004 r. — od PFRON i ZUS, 12 sierpnia 2004 r. od Marszałka Województwa Pomorskiego i 29 grudnia 2004 r. od Wojewody Pomorskiego.
Decyzja o restrukturyzacji w części dotyczącej restrukturyzacji należności publicznoprawnych nie została wydana do dnia dzisiejszego.
W przypadku Stoczni Gdańskiej Operator udzielił zgody 29 czerwca 2004 r., a zainteresowani wierzyciele: 16 lipca 2004 r. — ZUS, 13 września 2004 r. — Urząd Skarbowy i 29 grudnia 2004 r. — Wojewoda Pomorski.
Polska nie dostarczyła żadnych informacji odnośnie do tego, czy decyzja o restrukturyzacji w części dotyczącej należności publicznoprawnych została wydana.
(67) Niemniej jednak Polska poinformowała Komisję, że przed wydaniem tych formalnych zgód organy restrukturyzacyjne wyraziły zgodę na restrukturyzację ich należności zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a — w formie przyrzeczeń administracyjnych (zob. pkt 56): pisma lub oficjalne noty wydane na prośbę spółki w restrukturyzacji przed decyzjami Prezesa ARP zatwierdzającymi zmodyfikowane plany restrukturyzacji.
W przypadku Stoczni Gdynia te przyrzeczenia administracyjne zostały wydane 25 marca 2004 r. — PFRON, 30 marca 2004 r. — ZUS, 22 kwietnia 2004 r. — Marszałek Województwa Pomorskiego oraz 5 kwietnia 2004 r. — Wojewoda Pomorski.
W przypadku Stoczni Gdańskiej zostały wydane 19 kwietnia 2004 r. — ZUS i Urząd Skarbowy, 21 kwietnia 2004 r. — Wojewoda Pomorski i 25 marca 2004 r. — Miasto Gdańsk [18].
3.4 Kodeks postępowania administracyjnego
(68) Zgodnie z art.
106 polskiego Kodeksu postępowania administracyjnego, jeżeli decyzja administracyjna jest uzależniona od stanowiska innego organu publicznego, decyzja jest wydawana po wyrażeniu stanowiska przez dany organ publiczny, na wniosek organu wydającego przedmiotową decyzję.
Stanowisko innego organu publicznego jest wyrażone w formie uchwały, która nie podlega zaskarżeniu.
(69) W tym przypadku Kodeks postępowania administracyjnego stosuje się do czynności Prezesa ARP.
III. OCENA
1. Ustalenie kompetencji Komisji
1.1 Mechanizm przejściowy
(70) Procedura tzw. mechanizmu przejściowego jest opisana w pkt 3 załącznika IV do Traktatu Akcesyjnego.
Stanowi ramy prawne dla oceny systemów pomocy i poszczególnych środków pomocowych, wprowadzonych w życie w nowym Państwie Członkowskim przed dniem przystąpienia do UE, które nadal mają zastosowanie po dniu przystąpienia.
(71) Ta procedura stosuje się do tych programów i indywidualnych środków, które nie zostały ujęte w wykazie istniejących środków pomocowych, załączonym do załącznika IV do Traktatu Akcesyjnego, a które zostały wprowadzone w życie po 10 grudnia 1994 r. Środki, które zostały wprowadzone w życie przed 10 grudnia 1994 r. i mają zastosowanie po dniu przystąpienia, są uważane po dniu przystąpienia jako istniejącą pomoc w rozumieniu art.
88 ust.
1 Traktatu WE.
(72) Zgodnie z mechanizmem przejściowym, zgodność środków pomocowych przyznanych przed dniem przystąpienia ze wspólnym rynkiem jest najpierw oceniania w przez krajowy organ nadzorujący pomoc państwa.
Następnie Komisja wykonuje kolejną ocenę tych środków, które maja zastosowanie po przystąpieniu i, jeżeli ma poważne wątpliwości odnośnie ich zgodności ze wspólnym rynkiem, ma prawo zgłosić zastrzeżenia w ciągu 3 miesięcy od otrzymania kompletnych informacji.
Jeżeli jednak Komisja nie zgłosi zastrzeżeń odnośnie do środków w przepisanym terminie, są one uważane za istniejącą pomoc po dniu przystąpienia.
(73) Środki, które zostały wprowadzone w życie przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po dniu przystąpienia, nie mogą być badane przez Komisję na podstawie procedury mechanizmu przejściowego ani procedur określonych w art.
88 Traktatu WE.
Procedura mechanizmu przejściowego nie wymaga i nie uprawnia Komisji do oceny tych środków.
(74) Jednak z drugiej strony środki, które nie zostały udzielone przed dniem przystąpienia, będą oceniane przez Komisję jako pomoc zgłoszona lub pomoc bezprawna zgodnie z procedurą określoną w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
(75) W celu oceny momentu, w którym dany środek został wdrożony, obowiązuje kryterium prawnie wiążącego aktu, na mocy którego właściwy organ krajowy zobowiązuje się do udzielenia pomocy [19].
Moc wiążąca aktu administracyjnego jest określona w prawie krajowym.
Jednak Komisja musi być w stanie ocenić, zwłaszcza w sprawach niepewnych, te akty administracyjne oraz — sądząc na podstawie ich formy i treści — ocenić, czy mogą być podstawą zgodnych z prawem oczekiwań beneficjentów, których wykonania można dochodzić przed polskim sądem.
Ta zdolność oceny krajowych aktów administracyjnych jest nieodzowna dla wykonywania przez Komisję jej wyłącznej kompetencji zatwierdzania derogacji od ogólnego zakazu udzielania pomoc przez państwo w odniesieniu do środków wdrożonych w Polsce po dniu 1 maja 2004 r.
(76) Środek ma zastosowanie po dniu przystąpienia, jeżeli również po dniu przystąpienia może prowadzić do udzielenia dodatkowej pomocy lub zwiększenia kwoty już udzielonej pomocy.
Komisja rozpatruje poszczególne środki, które mają zastosowanie po dniu przystąpienia w rozumieniu pkt 3 załącznika IV do Traktatu Akcesyjnego, jeżeli dokładne zaangażowanie ekonomiczne Państwa nie jest znane w dniu wdrożenia środka i pozostaje nieznane w dniu przystąpienia.
W odniesieniu do gwarancji, ryzyka muszą być precyzyjnie zdefiniowane i wciągnięte na wyczerpującą listę, zamkniętą przed dniem przystąpienia, musi istnieć ogólny pułap kwot do zapłacenia oraz gwarancje muszą mieć związek ze zdarzeniami, które już nastąpiły, przed dniem udzielenia, nie ze zdarzeniami w przyszłości.
(77) Należy zauważyć, że to prawne zobowiązanie państwa jest synonimem udzielenia pomocy, a nie tylko jej wypłata.
Wypłata to zwykły akt realizacji którego nie można postrzegać jako nowej pomocy.
Z tego względu środka nie stosuje się po dniu przystąpienia po prostu dlatego, że wypłaty, których podstawą są zobowiązania prawne podjęte przed dniem przystąpienia, są realizowane w okresie następującym już po nim.
1.2 Wniosek w sprawie Stoczni Gdynia
(78) Komisja najpierw określiła swoje kompetencje w odniesieniu do zaproponowanych środków, wyszczególnionych w załączniku I. Komisja zidentyfikowała (A) środki udzielone przed dniem przystąpienia, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia oraz (B) środki, które nie były udzielone przed dniem przystąpienia i jeszcze nie zostały udzielone (zgłoszona pomoc) lub zostały udzielone po dniu przystąpienia (bezprawna pomoc).
Ponadto, Komisja określiła swoje kompetencje w zakresie środków pomocy na ratowanie, które nie są wymienione w załączniku I do niniejszej decyzji.
Środki udzielone przed dniem przystąpienia, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia
(79) W latach 2002-2003 Stocznia Gdynia skorzystała z pomocy w łącznej kwocie 41220608 PLN.
Te środki obejmują umorzenia, odroczenia terminu płatności, pożyczki i jedną gwarancję.
Polskie władze przedstawiły odesłania do decyzji właściwych organów udzielający pomocy, które wszystkie zostały wydane w ciągu 2002 r. i 2003 r.
(80) Wszystkie środki na restrukturyzację wyszczególnione w części A załącznika I zostały udzielone przed dniem przystąpienia na mocy decyzji właściwego organu publicznego.
Do tych środków należą pożyczki od ARP, umorzenia oraz rozłożenie na raty długu Stoczni Gdynia wobec ZUS, dokapitalizowanie oraz gwarancja Skarbu Państwa i konwersja wierzytelności na akcje przez Miasto Gdynia.
(81) Polskie władze przedstawiły kopie decyzji właściwych organów publicznych, łącznie z kwotami pomocy oraz innymi informacjami szczegółowymi dotyczącymi pomocy.
(82) Te decyzje dowodzą, że organy publiczne podjęły zobowiązania wobec spółki przed dniem przystąpienia.
Z tego powodu te środki nie mają zastosowania po dniu przystąpienia.
(83) Z tego względu Komisja nie będzie badać środków udzielonych jako pomoc ratunkowa oraz środków wymienionych w części A załącznika I zgodnie z procedurą określoną w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
Natomiast środki udzielone jako pomoc restrukturyzacyjna muszą być uwzględnione w ocenie zgodności środków udzielonych po dniu przystąpienia.
Środki, które nie zostały udzielone przed dniem przystąpienia i jeszcze nie zostały udzielone
(84) Środki 11-18, zawarte w części B załącznika I, są związane z restrukturyzacją należności publicznoprawnych zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a.
(85) Na początku, jako ogólne spostrzeżenie zauważono, że zgodnie z dostępnymi informacjami chwilą udzielenia tych środków jest wydanie decyzji o restrukturyzacji przez Prezesa ARP, która jest opisana w pkt 57. Zdarzenia następujące po decyzji o restrukturyzacji, opisane w pkt 58 i następnych, stanowią część etapu realizacji, prowadzącego do rzeczywistej realizacji pomocy (w tym przypadku — umorzenia).
Organy restrukturyzacyjne już nie mają prawa wstrzymać się od realizacji umorzenia przewidzianego decyzją o restrukturyzacji.
(86) Decyzja zatwierdzająca plan spłaty, opisana w pkt 60, należy do etapu realizacji.
Należy zauważyć, że dokładne zaangażowanie organów restrukturyzacyjnych w zakresie pomocy państwa jest ostatecznie ustalone w tej decyzji i jest uzależnione od zakresu, w jakim restrukturyzowane należności publicznoprawne mogą być pokryte z przychodów ze składników majątku przekazanych Operatorowi.
Jednocześnie zauważono, że decyzja ta nie może wykroczyć poza zakres wcześniej wydanej decyzji o restrukturyzacji, która ustala maksymalny poziom należności podlegających restrukturyzacji zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a i zawiera wyszczególnienie składników majątku, które mają być przekazane Operatorowi, przynajmniej na kwotę 25 % przedmiotowych należności.
W wypadku wydania decyzji o restrukturyzacji przed dniem przystąpienia, wydaje się, iż maksymalne finansowe zaangażowanie Państwa jest ustalone w niniejszej decyzji, oraz że środki pomocy państwa, o której mowa nie mają zastosowania po dniu przystąpienia, nawet jeśli decyzja zatwierdzająca plan spłaty (patrz pkt 60) została wydana po dniu przystapienia.
(87) W tym wypadku, zgodnie z dostępnymi informacjami decyzja o restrukturyzacji jeszcze nie została wydana.
Jakkolwiek Prezes ARP wydał decyzję dnia 19 kwietnia 2004 r. zatwierdzającą zmodyfikowany plan restrukturyzacji (zob. pkt 64).
(88) We wcześniejszych pismach Polska utrzymywała, że środki 11-18 w części B załącznika I zostały udzielone na mocy tej decyzji z dnia 19 kwietnia 2004 r., tzn. przed dniem przystąpienia.
Po wyjaśnieniu, że decyzja o restrukturyzacji nie mogła być wydana w terminie, ponieważ Prezes ARP nie posiadał wymaganej zgody formalnej organów restrukturyzacyjnych oraz zgody Operatora (zob. pkt 56 i 64), Polska przedstawiła następujące argumenty w celu wykazania, że decyzja z dnia 19 kwietnia 2004 r. miała charakter ostateczny oraz że późniejsze kroki w praktyce odbywały się automatycznie.
(89) Po pierwsze, Polska przypomniała, że przed dniem przystąpienia organy restrukturyzacyjne wydały spółce tzw. przyrzeczenia administracyjne, które są wykonalne przed sądem administracyjnym.
Te decyzje mają dawać Stoczni Gdynia prawo dochodzenia pomocy od państwa w związku restrukturyzacją zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a, ponieważ organy restrukturyzacyjne tracą prawo niewydania ostatecznej zgody formalnej (zob. pkt 56).
(90) Po drugie, Polska argumentuje, że zgodę Operatora można bezpośrednio wywieść z decyzji zatwierdzającej zmodyfikowany plan restrukturyzacji, podjętej przez Prezesa ARP, ponieważ Operator jest rzekomo ex lege spółką będącą w 100 % własnością ARP.
(91) Po trzecie, Polska utrzymuje, że zgodnie z Kodeksem postępowania administracyjnego Prezes ARP nie ma już prawa odmowy wydania ostatecznej decyzji o restrukturyzacji po zatwierdzeniu przezeń planu restrukturyzacji.
(92) Na podstawie tych trzech elementów Polska konkluduje, że decyzja z dnia 19 kwietnia 2004 r. była w istocie decyzją ostateczną, ponieważ skutkowała zniesieniem uznaniowości wszystkich organów, których udział w procesie decyzyjnym jest wymagany, odnośnie do postępowania wbrew tej decyzji.
(93) W piśmie z dnia 30 marca 2005 r. Polska zdaje się modyfikować tą argumentację, dowodząc, że zgoda wierzycieli publicznych (prawdopodobnie w formie przyrzeczeń administracyjnych) stanowi moment udzielenia, natomiast decyzja restrukturyzacyjna stanowi jedynie element procedury.
(94) Komisja uważa, że trudno jest przyjąć powyższe argumenty.
Co do pierwszego z nich, na podstawie dostępnych informacji Komisja uważa, że zgoda organu restrukturyzacyjnego zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a, czy to w formie przyrzeczenia administracyjnej czy w formie wymaganej art.
32h Ustawy z 30 października 2002 r. w związku z art.
106 Kodeksu postępowania administracyjnego, sama w sobie nie byłaby wystarczająca.
Decyzja o restrukturyzacji, taka jak opisana w pkt 57 powyżej, stanowi warunek sine qua non restrukturyzacji należności publicznoprawnych zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a, jak również korzysta ze specjalnego reżimu nim przewidzianego, który zwalnia spółkę z wniesienia opłaty restrukturyzacyjnej, a co ważniejsze — chroni ją przed możliwością upadłości.
(95) Ostatnie pismo Polski twierdzące, że zwykłe zgody wierzycieli publicznych same w sobie są wystarczające jako decyzje o udzieleniu pomocy nie zostało poparte żadnym dowodem i w rzeczywistości wydaje się być sprzeczne z wcześniejszymi wyjaśnieniami, otrzymanymi przez Komisję w świetle własnego odczytania przez Komisję Ustawy z 30 października 2002 r. To pismo nie wydaję się również być zgodne z ogólnym charakterem procedury z rozdziału 5a, opisanej przez Polskę, to znaczy w świetle centralizacji procesu decyzyjnego dotyczącego restrukturyzacji niektórych należności publicznoprawnych na szczególnych zasadach w rękach Prezesa ARP, który jest jedynym organem, który formalnie bada i zatwierdza plan restrukturyzacji.
Ustawa z 30 października 2002 r. wprowadziła procedury różniące się od przewidzianych Ustawą z 30 sierpnia 2002 r., a mianowicie decyzja o restrukturyzacji Prezesa ARP zastąpiła decyzje o warunkach restrukturyzacji poszczególnych organów restrukturyzacyjnych.
Dlatego wydaje się, że decyzja o restrukturyzacji stanowi centralny element procedury na podstawie rozdziału 5a i zgoda samych organów restrukturyzacyjnych nie jest wystarczająca.
(96) Odnośnie do trzeciego argumentu, na obecnym etapie i na podstawie dostępnych informacji, Komisja nie rozumie, w jaki sposób decyzja zatwierdzająca zmodyfikowany plan restrukturyzacji z dnia 19 kwietnia 2004 r. mogła zgodnie z prawem krajowym być źródłem uzasadnionych oczekiwań beneficjenta w zakresie restrukturyzacji należności publicznoprawnych stosownie do procedury na podstawie rozdziału 5a z następujących powodów.
(97) Po pierwsze, na podstawie dostępnych dowodów Komisja uważa, że Stocznia Gdynia musiała jasno rozumieć, że procedura, które prowadziła do wydania decyzji z dnia 19 kwietnia 2004 r., nie była procedurą przewidzianą w rozdziale 5a Ustawy z 30 października 2002 r.
(98) Po drugie, decyzja z dnia 19 kwietnia 2004 r. nie zawiera żadnego ustalenia dotyczącego składników majątku, które mają być przekazane, nie wyznacza Operatora, nie wskazuje organów restrukturyzacyjnych i kwantyfikuje kwotę należności publicznoprawnych inaczej niż wielkości liczbowe, które zostały w końcu zgłoszone Komisji.
Konkretnie zgodnie z decyzją z dnia 19 kwietnia 2004 r. te należności powinny wynosić […] mln PLN, natomiast kwota zgłoszona wynosi […] mln PLN (środki 11-18 w części B załącznika I + środek 7 w części A załącznika I).
(99) Po trzecie, decyzja z dnia 19 kwietnia 2004 r. wyraźnie stanowi, że nie jest to decyzja o restrukturyzacji należności publicznoprawnych zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a, oraz że do tego celu będzie potrzebna druga decyzja.
(100) Na podstawie tych elementów Komisji trudno jest zrozumieć, w jaki sposób decyzja z dnia 19 kwietnia 2004 r., sądząc na podstawie jej formy i treści, mogła być źródłem uzasadnionych oczekiwań po stronie beneficjenta, wykonalnych przed polskim sądem, że niektóre z jego zobowiązań publicznoprawnych będą restrukturyzowane zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a.
Dlatego trzeciego argumentu Polski nie można przyjąć.
(101) Komisja zauważa, że środki 15-18 w części B załącznika I stanowią umorzenia odsetek naliczonych po dniu 30 czerwca 2003 r. od należności restrukturyzowanych na podstawie rozdziału 5a.
Najwyraźniej tych odsetek nie można umorzyć na podstawie Ustawy z 30 października 2002 r., która jest ograniczona wyłącznie do zobowiązań powstałych przed dniem 30 czerwca 2003 r.
(102) W tym kontekście Polska przyznała, że zgodnie z Ordynacją podatkową odsetki za zwłokę były nadal naliczane od tych należności, pomimo ich restrukturyzacji.
Jednak według art.
67 ust.
2 Ordynacji podatkowej umorzenie zaległych podatków skutkuje automatycznym umorzeniem odsetek za zwłokę.
W ocenie Polskich władz ta zasada dodatkowego charakteru odsetek za zwlokę stosuje się do wszystkich rodzajów należności restrukturyzowanych na podstawie Ustawy z 30 października 2002 r. (nie tylko zaległości podatkowych).
Polska utrzymuje również, że pomimo braku wyraźnego odniesienia do Ordynacji podatkowej w Ustawie z 30 października 2002 r., cały system polskich przepisów podatkowych wskazuje na konieczność stosowania przepisów Ordynacji podatkowej do wszystkich operacji związanych z długami publicznymi, chyba że ich stosowanie zostało wprost wyłączone.
(103) Na podstawie dostępnych informacji oraz dostarczonej przez Polskę interpretacji, Komisja akceptuje, że odsetki naliczone po 30 czerwca 2003 r. (data końcowa stosowania Ustawy z 30 października 2002 r.) od należności restrukturyzowanych zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a, mogą być też umorzone zgodnie z tą procedurą.
Jakkolwiek, tak jak w wypadku należności restrukturyzowanych zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a, z dostępnych informacji wynika, że umorzenie odsetek za zwłokę (środki 15-18 w części B załącznika I) nie zostało przyznane przed dniem przystąpienia.
(104) Dla podsumowania, odnośnie środków 11-18 w części B załącznika I oraz bez konieczności zbadania argumentu dotyczącego zgody Operatora, opisanej w pkt 90 powyżej, Komisja uważa, że w świetle informacji dotychczas przekazanych przez polskie władze i na podstawie powyższych przyczyn, że środki te nie były udzielone przed dniem przystąpienia.
Ponieważ decyzja o restrukturyzacji nie została wydana do dnia dzisiejszego, Komisja konkluduje jednocześnie, że te środki muszą być ocenione jako zgłoszona pomoc.
(105) Środki 19-27 w części B załącznika I są związane z restrukturyzacją należności publicznoprawnych na podstawie innych aktów prawnych niż ustawy restrukturyzacyjne.
Te należności nie mogły być restrukturyzowane na podstawie ustaw restrukturyzacyjnych, ponieważ w czasie ich zaciągnięcia nie były objęte czasowym zakresem ustaw restrukturyzacyjnych (maksymalnie do dnia 30 czerwca 2003 r.).
(106) Jak już zauważono w pkt 62 powyżej decyzja o restrukturyzacji może objąć, w sposób prawnie wiążący, jedynie należności restrukturyzowane na podstawie Ustawy z 30 października 2002 r. Jeżeli nawet decyzja o restrukturyzacji z dnia 6 marca 2003r. lub decyzja z dnia 19 kwietnia 2004 r. zawierała odniesienia do środków 19-27 w części B załącznika I, nie miało to skutków prawnych.
Na podstawie dostępnych informacji wydaje się, iż przedmiotowe organy restrukturyzacyjne muszą zaakceptować te środki w drodze indywidualnych decyzji administracyjnych.
(107) Polska utrzymuje, ze przedmiotowe organy restrukturyzacyjne wyraziły ustną zgodę na tą restrukturyzację przed dniem przystąpienia.
Polska nie przedstawiła jednak dowodu, że właściwe organy były zobowiązane do udzielenia tych środków przed dniem przystąpienia.
Dlatego Komisja stwierdza, że w świetle informacji dotychczas przekazanych przez polskie władze i na podstawie powyższych przyczyn, środki 19-27 w części B załącznika I nie były udzielone przed dniem przystąpienia i nie zostały udzielone do dnia dzisiejszego i z tego względu stanowią zgłoszoną pomoc.
(108) W odniesieniu do środków 31-34 w części B załącznika I Polska przedstawiła szereg argumentów, które zostały omówione w poniższej kolejności dla zademonstrowania, że właściwe organy publiczne zobowiązały się do udzielenia tych środków przed dniem przystąpienia.
(109) Po pierwsze, Polska utrzymuje, że te środki zostały omówione przed dniem przystąpienia na spotkaniu Zespołu do sraw przemysłu stoczniowego.
Zespół ten monitoruje sytuację przemysłu stoczniowego i w jego regularnych posiedzeniach uczestniczą przedstawiciele Ministerstw: Finansów, Gospodarki i Pracy, Skarbu Państwa, Sprawiedliwości i Infrastruktury, UOKiK, KUKE S.A., ARP oraz przedstawiciele zarządów spółek stoczniowych.
Polska konkluduje, na podstawie faktu, że plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia został przedstawiony i omówiony na tym spotkaniu, że właściwe organy potwierdziły w formie ustnej możliwość udzielenia pomocy przewidzianej w planie restrukturyzacji.
(110) Po drugie, Polska argumentuje, że żaden organ restrukturyzacyjny nie może przyznać pomocy, która nie jest przewidziane w planie restrukturyzacji, zatwierdzonym decyzją o restrukturyzacji Prezesa ARP lub w kwotach wyższych niż ustalone w planie restrukturyzacji.
(111) Po trzecie — w odniesieniu do środka 31 — Polska argumentuje, że jest to środek wspomniany w dokumencie Ministerstwa Finansów zatytułowanym "Średniookresowa strategia poręczeń i gwarancji Skarbu Państwa do 2010 roku", który został przyjęty dnia 6 marca 2003 r. Strategia ta została omówiona i przyjęta przez Radę Ministrów dnia 10 czerwca 2003 r.
(112) Po czwarte, Polska twierdzi, że te środki były uwzględnione w planie restrukturyzacji Stoczni Gdynia, zatwierdzonym dnia 11 marca 2004 r. przez Radę Nadzorczą Stoczni Gdynia, która jest jakoby organem właściwym do zatwierdzenia planu.
Polska argumentuje, że przedstawiciele Ministerstwa Skarbu Państwa, głosując za planem restrukturyzacji jako członkowie Rady Nadzorczej, zobowiązali właściwe organy do zrealizowania środków 31-34 w części B załącznika I.
(113) Wreszcie, Polska przedłożyła dodatkowe dokumenty dotyczące środka 32. To dokapitalizowanie w wysokości 40 mln PLN jest częścią ogólnego dokapitalizowania w wysokości 120 mln PLN realizowanego, zgodnie z planem restrukturyzacyjnym, przez Skarb Państwa.
Polska udowodniła, że Skarb Państwa dokapitalizował 80 mln PLN przed dniem przystąpienia (środek 8 w części A załącznika I).
Polska argumentowała następnie, że cała kwota 120 mln PLN została przyznana przed dniem przystąpienia, co można potwierdzić przytaczając protokół z Walnego Zgromadzenia Akcjonariuszy Stoczni Gdynia.
Z protokołu z dnia 15 stycznia 2004 r. jasno wynika, iż akcjonariusze zdecydowali podnieść kapitał spółki do 300 mln PLN, a Skarb Państwa zadeklarował gotowość dokapitalizowania w wysokości 120 mln PLN pod warunkiem, że odpowiednim nowym akcjom zostanie przydzielone uprzywilejowane prawo głosu.
Podczas spotkania w dniu 17 lutego 2004 r. akcjonariusze uzgodnili przydzielenie uprzywilejowanego prawa głosu do nowej emisji akcji, spełniając tym samym warunek Skarbu Państwa.
(114) Odnośnie do pierwszego argumentu Komisja zauważa, że jakiekolwiek uzgodnienia w ramach Zespołu do Spraw Przemysłu Stoczniowego miały wyłącznie ustny charakter i nie przedstawiono żadnych dowodów konkretnych porozumień.
Ponadto nie przedstawiono jej żadnych dowodów na to, że Zespół do Spraw Przemysłu Stoczniowego byłby uprawniony do podjęcia decyzji, które byłyby prawnie wiążące dla organów publicznych, łącznie z tymi organami, których przedstawiciele są obecni na spotkaniu.
Rozmowy prowadzone w grupie mogą mieć znaczenie polityczne, ale nie są prawnie wiążące.
(115) Odnośnie do drugiego argumentu Komisja zauważa, że zgodnie z polskim prawem nie jest możliwe udzielenie pomocy restrukturyzacyjnej poza zakresem sprecyzowanym w planie restrukturyzacji, który został oceniony i zatwierdzony przez właściwe organy.
Komisja nie kwestionuje tego negatywnego zobowiązania.
Jednakże Komisja nie rozumie, w jaki sposób ostatnio wymienione zobowiązanie mogło prowadzić do wniosku, iż organy publiczne uczestniczące w restrukturyzacji są automatycznie zobowiązane do działania w sposób przewidziany w planie restrukturyzacji.
(116) Co do trzeciego argumentu Komisja zauważa, że Protokół uzgodnień z posiedzenia Rady Ministrów z dnia 10 czerwca 2003 r. jasno stanowi, że Rada Ministrów, w zakresie, w którym ma ona kompetencję udzielania gwarancji, musi być konsultowana przed zadeklarowaniem przez któregokolwiek członka Rady Ministrów, że Skarb Państwa udzieli gwarancji.
Dokument ten zdaje się stanowić, że — jako wymóg minimalny — konieczne jest skonsultowanie się z Radą Ministrów.
(117) Ponadto Strategia określa ogólną kwotę gwarancji dla przemysłu stoczniowego (Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o., Stocznia Północna S.A. i Stocznia Gdynia) na poziomie 700 mln PLN na lata 2003-2004.
Trzeba jednak zauważyć, że gwarancje udzielone tylko Stoczni Gdynia (środek 9 w części A załącznika I i środki 28-31 w części B załącznika I) wynoszą 830 mln PLN.
Wielkość gwarancji, która jest praktycznie jedyną konkretną informacją, jaką zawiera Strategia, wydaje się być niedokładna.
(118) Komisja wnioskuje na podstawie dotychczas dostarczonych informacji, że nie może uważać zatwierdzenia Strategii przez Radę Ministrów jako prawnie wiążącej decyzji o udzieleniu pomocy.
(119) W nawiązaniu do czwartego argumentu Komisja dokona odpowiedniej oceny, w świetle swojej wyłącznej kompetencji do oceny derogacji od zakazu pomocy państwa, jak przewiduje Traktat WE, zgodnie z pkt 75 powyżej.
(120) Zauważa się, że zgodnie z informacjami przekazanymi przez Polskę, w czasie zatwierdzenia planu restrukturyzacji przez Radę Nadzorczą Stoczni Gdynia (marzec 2004 r.), udział Skarbu Państwa w kapitale wynosił […] %.
(121) Komisja uważa, że do rozstrzygnięcia jest kwestia, czy decyzja podmiotu publicznego, działającego w charakterze właściciela przedsiębiorstwa publicznego, polegająca na zatwierdzeniu planu restrukturyzacji, może być uważana za decyzję tego samego podmiotu publicznego, działającego jako organ państwa, o udzieleniu pomocy państwa, przewidzianej w rzeczonym planie restrukturyzacji.
(122) Na początku Komisja stwierdza niewłaściwość tego argumentu w odniesieniu do środków 33 i 34 w części B załącznika I, gdzie organy przyznające pomoc są liczne i obejmują wierzycieli publicznoprawnych oraz wierzycieli prywatnych, a Skarb Państwa jest tylko jednym z możliwych interwentów.
Z uwagi na konkretny charakter i zakres zobowiązania Skarbu Państwa do zrealizowania tych środków nie został ustalony do tego dnia, trudno jest uznać, że zwykłe zatwierdzenie w marcu 2004 r. planu restrukturyzacji przez Radę Nadzorczą, w której zasiadali przedstawiciele Skarbu Państwa, tworzy pozytywne zobowiązanie realizacji tych środków po stronie Skarbu Państwa.
(123) Ponadto takie zatwierdzenie planu restrukturyzacji przez Radę Nadzorczą nie mogło nieść skutków dla praw i obowiązków innych (publicznych i prywatnych) wierzycieli, którzy mają uczestniczyć w realizacji tych środków.
(124) Sytuacja mogła być inna w przypadku środków 31 i 32 w części B załącznika I, ponieważ organem udzielający pomocy jest wyłącznie i w sposób jasny Skarb Państwa, który jest również jednym z właścicieli Stoczni Gdynia.
Niemniej jednak na obecnym etapie Komisja nie może przyjąć argumentu opisanego w pkt 112.
(125) Po pierwsze, konieczne jest ustalenie, czy decyzja Rady Nadzorczej Stoczni Gdynia zatwierdzająca plan restrukturyzacji jest decyzją wiążącą dla właścicieli Stoczni Gdynia, w szczególności Skarbu Państwa.
Rada Nadzorcza generalnie nie reprezentuje właścicieli spółki, nawet jeżeli osoby zasiadające w tej Radzie są pracownikami/prawnymi przedstawicielami właścicieli.
Motywacje właścicieli mogą różnić się bardzo od motywacji organu nadzorującego spółki, a nawet jeszcze bardziej od motywacji zarządu samej spółki.
(126) Polska nie przedstawiła dowodów na to, by Rada Nadzorcza Stoczni Gdynia była uprawniona, bez konieczności dalszych czynności akcjonariuszy, do przyjęcia decyzji, które miałyby skutki finansowe dla właścicieli i które byliby oni zobowiązani wykonać.
Komisja rozważyła hipotetycznie, czy decyzja Rady Nadzorczej mogła być wiążąca dla prywatnych właścicieli, których przedstawiciele nie zasiadają w Radzie Nadzorczej, odnośnie do dokapitalizowania spółki i ma wątpliwości, czy taka konkluzja jest możliwa.
Komisja stwierdza, że równie wątpliwe jest, aby taka decyzja była wiążąca nawet dla tych właścicieli, których pracownicy/prawni przedstawiciele zasiadają w Radzie Nadzorczej, takich jak Skarb Państwa — w obecnej sprawie.
(127) Po drugie, nawet jeżeli zostanie ustalone, że Rada Nadzorcza była uprawniona do podjęcia takiej decyzji w imieniu i na rzecz właścicieli, nie jest jasne, czy taka decyzja stworzyłaby pozytywne zobowiązanie udzielenia pomocy po stronie Skarbu Państwa.
Innymi słowy Polska nie przedstawiła dowodów, że zgodnie z prawem krajowym możliwe jest zasymilowanie czynności podejmowanych przez Państwo jako uczestnika rynku oraz czynności podejmowanych przez Państwo w toku realizacji rozmaitych celów publicznych, takich jak polityka zatrudnienia i regionalna.
W normalnej sytuacji nawet w obrębie organów publicznych różne wydziały organów publicznych, różnego szczebla, reprezentują dwa oblicza Państwa.
Motywacje tych wydziałów niekoniecznie pokrywają się.
W tym kontekście Polska nie przedstawiała dowodów, aby Skarb Państwa działał w takim samym składzie pełniąc obie te funkcje, lub gdyby działał w różnym składzie, że decyzji Skarbu Państwa jako właściciela nie może być anulowana jego decyzją jako organu publicznego.
(128) Po trzecie, nawet w przypadku ustalenia, że Rada Nadzorcza była uprawniona do decydowania w imieniu i na rzecz Skarbu Państwa jako właściciela, a nawet gdyby późniejsza decyzja tworzyła pozytywne zobowiązanie udzielenia pomocy po stronie Skarbu Państwa, Polska nie wykazała, że ta decyzja Rady Nadzorczej była ostateczna w tym sensie, że Stocznia Gdynia mogłaby mieć uzasadnione postawy w świetle prawa krajowego, aby oczekiwać realizacji zatwierdzonego nią planu restrukturyzacji przez właścicieli.
Zasady podejmowania decyzji w dziedzinie wykonywania praw właścicielskich oraz w dziedzinie rządzenia Państwa różnią się fundamentalnie.
Organ publiczny z zasady nie może jednostronnie zmienić swojej własnej decyzji administracyjnej, natomiast właściciel ma możliwość jednostronnej (lub odpowiednio w zgodzie z innymi właścicielami) zmiany swojej decyzji dotyczącej majątku.
Dlatego konieczne jest wykazanie, że w obecnej sprawie właściciele nie byli już uprawnieni do zmiany lub odwołania decyzji Rady Nadzorczej oraz że w efekcie ta decyzja była ostateczna.
(129) Ponadto z przedstawionych informacji jasno wynika, że udzielanie innych gwarancji Skarbu Państwa (które będą omówione poniżej) odbywało się z zachowaniem pewnych procedur.
Mówiąc konkretnie Rada Ministrów podjęła uchwały, na podstawie których Skarb Państwa podpisał umowy dotyczące gwarancji.
Co do części dokapitalizowania zrealizowanego przed dniem przystąpienia (80 mln PLN; środek 8 w części A załącznika I) Polska przedłożyła uchwałę Skarbu Państwa oraz akt notarialny, przy pomocy których Skarb Państwa ostatecznie realizuje operację.
Te procedury nie zostały zachowane w przypadku środków 31 i 32. W braku innych informacji Komisja może jedynie wnioskować, że ta forma działania jest konieczna, aby utworzyć uzasadnione zgodnie z prawem krajowym oczekiwania Stoczni Gdynia wobec Skarbu Państwa jako jej właściciela.
Dlatego wydaje się, że takie same lub zbliżone czynności byłyby konieczne do realizacji wszystkich gwarancji i pozostałego zaplanowanego dokapitalizowania.
Dlatego wydaje się, że zgodnie z prawem krajowym decyzja Rady Nadzorczej sama w sobie nie byłaby wystarczająca do stworzenia takich zgodnych z prawem oczekiwań w stosunku do właściciela.
Dlatego nie mogła to być prawdziwie właścicielska decyzja.
A fortiori nie byłaby wystarczająca jako decyzja o udzieleniu pomocy.
(130) Konkludując, Komisja na obecnym etapie nie może zaakceptować argumentu opisanego w pkt 112.
(131) Co do ostatniego argumentu dotyczącego dokapitalizowania w wysokości 40 mln PLN (środek 32) na obecnym etapie Komisja wątpi, czy środek ten został rzeczywiście przyznany przed dniem przystąpienia.
Podczas gdy pozostaje spornym fakt, czy Skarb Państwa rzeczywiście zobowiązał się do realizacji części zaplanowanego dokapitalizowania, jak potwierdzają wyżej wspomniane deklaracje Walnego Zgromadzeniu Akcjonariuszy, Komisja zauważyła również, iż zgodnie z Kodeksem spółek handlowych, kwota podwyższenia kapitału musi zostać skierowana do kancelarii sądu w ciągu sześciu miesięcy od daty uchwały przewidującej to podwyższenie [20].
Komisja ma zatem wątpliwości, czy rzekome zobowiązanie Skarbu Państwa poprzedzające przystąpienie jest ciągle właściwym aktem prawnym, jako że wydaje się, iż sześciomiesięczny termin upłynął.
Na obecnym etapie wydaje się, że zobowiązanie Skarbu Państwa miałoby skutek prawny tylko w wypadku podjęcia dalszych działań w określonym terminie.
(132) Na podstawie dostępnych informacji Komisja uważa na obecnym etapie, że zobowiązanie Skarbu Państwa dotyczące dokapitalizowania w wysokości 40 mln PLN nie było ostatecznie prawnie wiążącą decyzją o przyznaniu pomocy.
(133) Komisja uważa, że w świetle informacji dotychczas przekazanych przez polskie władze i na podstawie powyższych przyczyn, środki 31-34 w części B załącznika I nie były udzielone przed dniem przystąpienia i nie zostały udzielone do dnia dzisiejszego i z tego względu stanowią zgłoszoną pomoc.
Środki udzielone wbrew prawu po dniu przystąpienia
(134) Środki 28-30 w części B załącznika I to gwarancje Skarbu Państwa.
W celu wykazania, że środki te zostały udzielone przed dniem przystąpienia, Polska stosuje te same argumenty, co dla środka 31 (zob. pkt 109 i następne).
W świetle informacji dotychczas przekazanych przez polskie władze i na podstawie powyższych przyczyn, Komisja musi odrzucić również te argumenty.
(135) Komisja uważa na podstawie dostępnych informacji, że te gwarancje zostały w rzeczywistości udzielone uchwałami Rady Ministrów z dnia 24 sierpnia 2004 r., 7 września 2004 r. i 21 września 2004 r. [21].
Dlatego Komisja zauważa, że środki te zostały udzielone po dniu przystąpienia, ale przed wypowiedzeniem się przez Komisję odnośnie ich zgodności ze wspólnym rynkiem, co stanowi bezprawną pomoc.
Podsumowanie
(136) Poniższa tabela przedstawia podsumowanie środków pomocowych udzielonych przez Państwo Stoczni Gdynia.
Z pomocy państwa według obliczeń władz polskich wynoszącej 1,2 mld PLN (300 mln EUR), 269 mln PLN (67 mln EUR) zostało udzielone przed dniem przystąpienia.
Tabela nr 8
Zestawienie środków udzielonych Stoczni Gdynia [PLN]
Kategoria _BAR_ Wartość nominalna _BAR_ Kwota pomocy _BAR_
A. _BAR_ Środki udzielone przed dniem przystąpienia i nie mające zastosowania po dniu przystąpienia ("dotychczasowa pomoc") _BAR_ 471542400 _BAR_ 269954718 _BAR_
B. _BAR_ Środki nie udzielone przed dniem przystąpienia, w tym: _BAR_ 1458173458 _BAR_ 954498043 _BAR_
B.1 _BAR_ —środki udzielone bezprawnie po dniu przystąpienia (bezprawna pomoc) _BAR_ 660000000 _BAR_ 396000000 _BAR_
B.2 _BAR_ —środki jeszcze nie udzielone (zgłoszona pomoc) _BAR_ 798173458 _BAR_ 558498043 _BAR_
RAZEM _BAR_ A+B _BAR_ 1929715858 _BAR_ 1224452761 _BAR_
1.3 Wniosek w sprawie Stoczni Gdańskiej
(137) Komisja najpierw stwierdziła swoją kompetencję w odniesieniu do zaproponowanych środków, wyszczególnionych w załączniku II. Komisja zidentyfikowała (A) środki udzielone przed dniem przystąpienia, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia oraz (B) środki, które nie były udzielone przed dniem przystąpienia i jeszcze nie zostały udzielone (zgłoszona pomoc).
Środki udzielone przed dniem przystąpienia, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia
(138) Środki wyszczególnione w części A załącznika II zostały wszystkie udzielone przed dniem przystąpienia na mocy decyzji właściwego organu publicznego.
Do tych środków należą gwarancje i pożyczka z ARP oraz umorzenia i odroczenia terminu spłaty zadłużenia Stoczni Gdynia wobec PFRON, ZUS, Miasta Gdańska, Marszałka Województwa Pomorskiego i Urzędu Skarbowego.
(139) Polskie władze przedstawiły kopie decyzji właściwych organów publicznych, łącznie z kwotami pomocy oraz innymi informacjami szczegółowymi dotyczącymi pomocy.
W odniesieniu do niektórych środków polskie władze przedstawiły dowód, że właściwy organ zobowiązał się do wykonania środka, chociaż konkretne działania proceduralne jeszcze nie zostały zrealizowane.
Polska oświadczyła, że Stocznia Gdańska mogła wywieść z tych należności zgodne z prawem oczekiwania, wykonalne przed polskim sądem, że środki pomocowe będą zrealizowane przez właściwe organy.
(140) Te decyzje lub deklarowane zobowiązania dowodzą, że organy publiczne podjęły zaangażowanie wobec spółki przed dniem przystąpienia.
Z tego powodu te środki nie mają zastosowania po dniu przystąpienia.
(141) Z tego względu Komisja nie będzie badać środków wymienionych w części A załącznika II zgodnie z procedurą określoną w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
Natomiast środki te muszą być uwzględnione w ocenie zgodności środków udzielonych po dniu przystąpienia.
Środki, które nie zostały udzielone przed dniem przystąpienia i jeszcze nie zostały udzielone
(142) Środki 10-16, zawarte w części B załącznika II, są związane z restrukturyzacją należności publicznoprawnych zgodnie z procedurą na podstawie rozdziału 5a.
(143) W odniesieniu do tych środków polskie władze przedstawiły takie same argumenty, co w przypadku Stoczni Gdynia (zob. pkt 88 i następne).
Zauważając, że ARP wydał decyzję zatwierdzającą plan restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej dnia 30 kwietnia 2004 r. oraz że forma i treść tej decyzji jest bardzo podobna do decyzji z dnia 19 kwietnia 2004 r., zatwierdzającej plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia, Komisja wykonała taką samą analizę, co przypadku Stoczni Gdynia (zob. pkt 94 i następne).
(144) Dlatego Komisja konkluduje, że w świetle informacji dotychczas przekazanych przez polskie władze i na podstawie powyższych przyczyn, środki 10-16 w części B załącznika II nie były udzielone przed dniem przystąpienia i z tego względu stanowią zgłoszoną pomoc.
(145) Środki 17-22 w części B załącznika II są związane z restrukturyzacją należności publicznoprawnych na podstawie innych aktów prawnych niż ustawy restrukturyzacyjne, podobnie jak środki 19-27 w części B załącznika I, zaproponowane dla Stoczni Gdynia (zob. pkt 105 i następne).
(146) Decyzja o restrukturyzacji może objąć w sposób prawnie wiążący jedynie zobowiązania podlegające restrukturyzacji na podstawie Ustawy z 30 października 2002 r. Nawet jeżeli decyzja o restrukturyzacji z dnia 22 grudnia 2003 r. lub decyzja zatwierdzająca plan restrukturyzacji z dnia 30 kwietnia 2004 r. zawierały odniesienia do tych środków, nie miałoby to skutków prawnych.
Na podstawie dostępnych informacji wydaje się, że właściwe organy restrukturyzacyjne muszą zaakceptować te środki w formie indywidualnych decyzji administracyjnych.
(147) W odniesieniu do środków 21-22 Polska przedłożyła oświadczenie Rady Miasta z dnia 30 marca 2004 r., w której Rada deklaruje swoje poparcie dla restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej, w tym restrukturyzacji swoich własnych wierzytelności (załącznik nr 9 do pisma z dnia 17 stycznia 2004 r.).
Pismem z dnia 11 kwietnia 2005 r. Polska potwierdziła, że ta deklaracja obejmowała restrukturyzację należności Miasta w ramach i poza procedurą na podstawie rozdziału 5a i stanowiła tzw. przyrzeczenie administracyjne dla spółki, którego wykonania można dochodzić sądownie.
Na podstawie tego potwierdzenia Komisja zaakceptowała tę deklarację jako udzielenie pomocy w odniesieniu do środka 3 w części A załącznika II (odroczenie terminu płatności opłaty za użytkowanie wieczyste gruntów Skarbu Państwa).
Na obecnym etapie Komisja nie może jednak przyjąć, że ta deklaracja stanowi udzielenie pomocy w odniesieniu do środków 21-22 w części B załącznika II. Środki te zostały zgłoszone jako restrukturyzacja podatku od nieruchomości, natomiast powyższa deklaracja wyraźnie dotyczy opłaty za użytkowanie wieczyste gruntów Skarbu Państwa.
Dlatego wydaje się, że ta deklaracja nie dotyczy restrukturyzacji należności Miasta Gdynia ogólnie, lecz jedynie pewnego rodzaju należności, tzn. opłaty za użytkowanie wieczyste gruntów Skarbu Państwa.
(148) W odniesieniu do środków 17-20 właściwe organy restrukturyzacyjne wyraziły jedynie ustnie zgodę na tą restrukturyzacje.
Polska nie przedstawiła jednak żadnych dowodów, że właściwe organy były zobowiązanie do udzielenia tych środków przed dniem przystąpienia.
(149) Dlatego Komisja stwierdza, że w świetle informacji dotychczas przekazanych przez polskie władze i na podstawie powyższych przyczyn, środki 17-22 w części B załącznika II nie zostały udzielone do dnia dzisiejszego i z tego względu stanowią zgłoszoną pomoc.
(150) W odniesieniu do środka 23, Polska argumentuje, że był on omówiony przed dniem przystąpienia na spotkaniu Zespołu do spraw przemysłu stoczniowego.
Ponadto Polska utrzymuje, że ta pomoc państwa dla Stoczni Gdańskiej została opisana w planie restrukturyzacji jej spółki macierzystej — Stoczni Gdynia, której plan został zatwierdzony przed dniem przystąpienia przez członków Rady Nadzorczej Stoczni Gdynia, wśród których znajdują się przedstawiciele Skarbu Państwa.
(151) Z przyczyn opisanych w pkt 114 oraz w pkt 122 i następnych, Komisja nie rozumie, jak mogłaby przyjąć powyższe argumenty.
Dodatkowo zauważa, ze Polska dotychczas nie ustaliła, czy Skarb Państwa jest faktycznie organem udzielającym pomocy (zgłoszenie wymienia kilka ewentualnych organów udzielających pomocy).
(152) Dlatego Komisja stwierdza, że w świetle informacji dotychczas przekazanych przez polskie władze i na podstawie powyższych przyczyn, środek 23 w części B załącznika II nie został udzielony przed dniem przystąpienia i nie został udzielony do dnia dzisiejszego i dlatego stanowi zgłoszoną pomoc.
(153) Wreszcie Komisja zauważa, że środki 24 i 25 były zgłoszone jako rozwiązania alternatywne w przypadku niezrealizowania przez Stocznię Gdynia planowanego dokapitalizowania.
Dlatego jest jasne, że te środki nie były udzielone przed dniem przystąpienia i — według informacji, jakimi dysponuje Komisja — nie zostały jeszcze udzielone.
Dlatego Komisja stwierdza, że te środki stanowiłyby zgłoszoną pomoc.
Podsumowanie
(154) Poniższa tabela przedstawia podsumowanie środków pomocowych udzielonych przez Państwo Stoczni Gdańskiej.
Z pomocy państwa, według obliczeń władz polskich, wynoszącej 113 mln PLN (28 mln EUR), 53 mln PLN (13 mln EUR) zostało udzielone przed dniem przystąpienia.
Tabela nr 9
Zestawienie środków udzielonych Stoczni Gdańskiej
Kategoria _BAR_ Wartość nominalna[PLN] _BAR_ Kwota pomocy[PLN] _BAR_
A. _BAR_ Środki udzielone przed dniem przystąpienia, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia ("dotychczasowa pomoc") _BAR_ 157139672 _BAR_ 53474772 _BAR_
B. _BAR_ Środki nieudzielone przed dniem przystąpienia _BAR_ 142516400 _BAR_ 59913900 _BAR_
C. _BAR_ Możliwe przyszłe środki _BAR_ 50000000 _BAR_ 50000000 _BAR_
RAZEM _BAR_ A+B _BAR_ 299656072 _BAR_ 113388672 _BAR_
RAZEM _BAR_ A+B+C _BAR_ 349656072 _BAR_ 163388672 _BAR_
1.4 Wniosek
(155) W świetle powyższego Komisja uważa, że:
a) środki z części A załącznika I i środki z części A załącznika II zostały udzielone przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po dniu przystąpienia;
b) środki z części B załącznika I i środki z części B załącznika II nie zostały udzielone przed dniem przystąpienia i z tego względu stanowią zgłoszoną pomoc; środki 28-30 z części B załącznika I stanowią bezprawną pomoc, udzieloną po dniu przystąpienia.
2. Pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 Traktatu WE
(156) Art. 87 ust.
1 Traktatu WE stanowi, że wszelka pomoc przyznawana przez Państwo Członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem.
(157) Zgłoszone środki obejmują środki państwowe, udzielone przez różne organy publiczne, zarówno na szczeblu centralnym, jak i lokalnym.
Przynoszą korzyści obydwu beneficjentom w kontekście restrukturyzacji, jakich nie uzyskaliby oni na rynku prywatnym.
W tym świetle, z uwagi na ich naturę, takie środki niosą prawdopodobieństwo zakłócenia konkurencji.
(158) Beneficjenci działają w sektorze budownictwa okrętowego, dla którego istnieje wyraźny rynek wspólnotowy.
Istnieje minimalny potencjał dla konkurowania z innymi stoczniami we Wspólnocie w różnych segmentach rynku budownictwa okrętowego.
Komisja zauważa, że […] % księgi zamówień Stoczni Gdynia zajmują samochodowce ro-ro, które w ocenie Polski nie znajdują się w księdze zamówień innej stoczni we Wspólnocie.
Komisja nie uważa jednak tego argumentu, nawet gdyby okazał się on prawidłowy w pewnym punkcie czasu, za argument rozstrzygający o braku konkurowania przez beneficjentów z innymi stoczniami we Wspólnocie.
Różnice w specyfikacji technicznej konkretnych portfeli produkcyjnych wspólnotowych stoczni mają znaczenie jedynie w ograniczonym zakresie, ponieważ stocznie ogólnie charakteryzuje elastyczność w dostosowywaniu się do popytu.
Komisja konkluduje więc, że zgłoszone środki niosą prawdopodobieństwo wpływu na obrót handlowy pomiędzy Państwami Członkowskimi.
(159) Środki, które Komisja zidentyfikowała jako te, które nie zostały udzielone przed dniem przystąpienia, stanowią więc pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 Traktatu WE.
3. Derogacje art.
87 ust.
2 i art.
87 ust.
3 Traktatu WE
(160) Zwolnienia z zakazu udzielania pomocy przez państwo, określone w art.
87 ust.
2 Traktatu WE, nie dotyczą przedmiotowych spraw.
Głównym celem tych środków jest przywrócenie długookresowej rentowności spółek zagrożonych, dlatego zwolnienie przewidziane art.
87 ust.
3 lit. c) Traktatu WE, które umożliwia zezwolenie nie pomoc państwa udzielona w celu promowania rozwoju niektórych sektorów gospodarki, gdzie pomoc nie wywrze ujemnego wpływu na warunki wymiany handlowej w zakresie sprzecznym z wspólnym interesem i jeżeli spełnione są odpowiednie warunki, może być stosowane.
(161) Ponieważ obaj beneficjenci działają w sektorze budownictwa okrętowego, pomoc udzielona celem wsparcia ich działalności, mieści się w zakresie specjalnych przepisów dotyczących pomocy państwa, stosujących się do budownictwa okręgowego.
Od 1 stycznia 2004 r. są to Przepisy ramowe dotyczące pomocy państwa dla budownictwa okrętowego (dalej zwane "Przepisami ramowymi") [24].
Odnośnie do wspierania restrukturyzacji spółek zagrożonych, Przepisy ramowe nie zawierają żadnych przepisów szczególnych dotyczących budownictwa okrętowego i odsyłają w tej sprawie do ogólnego ustawodawstwa dotyczącego pomocy państwa.
(162) Pomoc doraźna i restrukturyzacyjna dla spółek doświadczających trudności jest obecnie regulowana wspólnotowymi Wytyczne wspólnotowe dotyczące pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw [25] (dalej zwanych "Nowymi wytycznymi"), które zastąpiły wcześniejszy tekst przyjęty w 1999 r. [26] (dalej zwany "Wytycznymi z 1999 r.").
(163) Przepisy przejściowe Nowych wytycznych stanowią, że zgłoszenia zarejestrowane przed dniem 10 października 2004 r. będą badane w świetle kryteriów obowiązujących w czasie zgłoszenia (pkt 103).
Nowe wytyczne będą jednak stosowane przy ocenie pomocy doraźnej lub pomocy restrukturyzacyjnej, udzielonej bez zezwolenia Komisji (bezprawna pomoc), jeżeli część lub całość pomocy została udzielona po 1 października 2004 r. — dniu ogłoszenia Nowych wytycznych w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej (pkt 104 ust.
1).
W przypadku udzielenia pomocy niezgodnie z prawem przed dniem 1 października 2004 r., badanie będzie prowadzone na podstawie wytycznych obowiązujących w czasie, w którym pomoc została udzielona (pkt 104 ust.
2).
(164) Komisja zauważa, że pomoc dla Stoczni Gdynia była zgłoszona zgodnie z mechanizmem przejściowym dnia 29 kwietnia 2004 r. Ponadto pismem z dnia 22 kwietnia 2005 r.
Polska potwierdziła, że uważa to zgłoszenie za zgłoszenie stosownie do art. 88 ust.
2 Traktatu WE, w przypadku konkluzji Komisji, że przedmiotowe środki stanowią nową pomoc. Zgodnie z dostępnymi informacjami środki dla Stoczni Gdynia, które stanowią nową pomoc, z wyjątkiem trzech gwarancji (środki 28-30 z załącznika I), nie zostały udzielone niezgodnie z prawem do dnia dzisiejszego.
Trzy gwarancje zostały udzielone przed dniem 1 października 2004 r.
(165) Pomoc dla Stoczni Gdańskiej była zgłoszona dnia 8 października 2004 r. Zgodnie z dostępnymi informacjami środki dla Stoczni Gdańskiej, które stanowią nową pomoc, nie zostały udzielone niezgodnie z prawem do dnia dzisiejszego.
(166) Z powyższego wynika, że Wytyczne z 1999 r. mają zastosowania do oceny zgodności całej sprawy.
(167) Zauważono, że w celu oceny zgodności środków stanowiących zgłoszoną pomoc, w szczególności zdolności procesu restrukturyzacji do przywrócenia rentowności spółki oraz ograniczenia pomocy do koniecznego minimum, Komisja musi uwzględnić plan restrukturyzacji jako całość, łącznie z tzw. pomocą dotychczasową.
4. Zgodność pomocy restrukturyzacyjnej
4.1 Kwalifikacje firm
(168) Według Wytycznych z 1999 r. firma jest zagrożona, jeżeli nie jest w stanie odzyskać rentowności za pomocą środków własnych lub przez mobilizację środków od swoich akcjonariuszy albo przez zaciągnięcie pożyczek na zewnątrz.
Wytyczne zawierają również katalog zwyczajowych oznak takich spółek, do których należy wzrost strat lub zmniejszenie obrotów.
Zgodnie z pkt 8 Wytycznych z 1999 r., spółka należąca do większej grupy przedsiębiorstw normalnie nie kwalifikuje się do uzyskania pomocy restrukturyzacyjnej, za wyjątkiem przypadków, kiedy można zademonstrować, że trudności spółki są przez nią spowodowane i nie są wynikiem arbitralnej alokacji kosztów w ramach grupy, oraz że trudności są zbyt poważne, by grupa sama sobie z nimi poradziła.
(169) Polskie władze potwierdziły, że Stocznia Gdynia utraciła zdolność konkurowania na rynku, co zilustrowały spadkiem przychodów ze sprzedaży statków, stratami poniesionymi w 2002 r. i w 2003 r. [27] oraz brakiem możliwości pozyskania kredytów i gwarancji na rynku prywatnym.
Strata poniesiona w 2002 r. w kwocie […] mln PLN ([…] mln EUR) przekroczyła ponad […] kapitał własny spółki.
Rok 2003 spółka zakończyła z ujemnym kapitałem własnym w kwocie […] mln PLN ([…] mln EUR).
(170) Kondycja finansowa Stoczni Gdańskiej jest bardzo zbliżona, co pokazują zmiany obrotów i ujemne wyniki na działalności operacyjnej, opisane w tabeli nr 3.
(171) Biorąc pod uwagę oznaki firmy zagrożone, które zostały opisane w pkt 6 Wytycznych z 1999 r., na podstawie dostępnych informacji Komisja konkluduje, że zarówno Stocznia Gdynia, jak i Stocznia Gdańska kwalifikują się jako firmy zagrożone i dlatego przysługuje im pomoc restrukturyzacyjna.
Komisja postanowiła połączyć te dwie sprawy z uwagi na ich bliskie powiązania ekonomiczne, i traktuje ich restrukturyzację jako restrukturyzacje Grupy jako całości.
Jest rzeczą widoczną, że trudności Stoczni Gdańskiej nie można było rozwiązać w ramach Grupy, ponieważ spółka macierzysta również była przedmiotem restrukturyzacji.
(172) Komisja odnotowuje, iż Stocznia Gdańsk przeszła już restrukturyzację w 1998 r., według doniesień władz polskich bez udzielenia pomocy państwa, który to fakt Komisja na obecnym etapie akceptuje.
Jednakże, gdyby formalne dochodzenie wykazało, że udzielono pomocy państwa na restrukturyzację, Komisja byłaby zmuszona do rozważenia zastosowania zasady "pierwszy i ostatni raz" (pkt 83 Wytycznych z 1999 r.).
(173) Na potrzeby kompletności Komisja zwróciła się jednak do polskich władz o przekazanie informacji dotyczących ewolucji kondycji finansowej Stoczni Gdynia w latach poprzedzających restrukturyzacje (od 1999 r.).
4.2 Przywrócenie rentowności
(174) Zgodnie z pkt 31 i następnymi Wytycznych z 1999 r., udzielenie pomocy jest uwarunkowane wykonaniem planu restrukturyzacji, który musi mieć zdolności przywrócenia długookresowej rentowności firmy w rozsądnym okresie czasie, na podstawie realistycznych założeń odnośnie do przyszłych warunków prowadzenia działalności.
Do działań restrukturyzacyjnych należy reorganizacja i racjonalizacja działalności firmy oraz restrukturyzacja finansowa.
Czynności restrukturyzacyjne nie mogą ograniczać się do zwykłego pokrycia strat — powinny faktycznie dotrzeć do przyczyn poniesienia tych strat.
(175) Zgodnie z Wytycznymi z 1999 r. plan restrukturyzacji musi być przedłożony Komisji, z podaniem wszelkich danych szczegółowych, i musi zawierać opis okoliczności, które doprowadziły spółkę do trudności, opis stanu firmy na początku restrukturyzacji oraz jej perspektywy na przyszłość.
Komisja zauważa, że te informacje zostały przekazane częściowo i zwraca się do polskich władz o przekazanie kopii planu restrukturyzacji Stoczni Gdynia oraz badania rynkowego, które umożliwiło ocenę założeń, na których oparty jest ten plan restrukturyzacji.
(176) Na tym etapie Komisja ma wątpliwości, czy bieżące i planowane działania restrukturyzacyjne doprowadzą do długookresowej rentowności Stoczni Gdynia i Stoczni Gdańskiej.
Ze struktury kosztów ich restrukturyzacji, przedstawionych w tabelach nr 4 i 5 powyżej, wyraźnie wynika, że restrukturyzacja dotyczy głównie redukcji zadłużenia i poprawy płynności, aby umożliwić kontynuację produkcji [28].
(177) Ponadto Komisja zauważa, że poziom wydajności pracy pozostaje na stosunkowo niskim poziomie w stosunku do konkurencyjnych stoczni europejskich.
4.3 Zapobieganie zakłóceniu konkurencji
(178) Stosownie do ust.
3.2.2. c) Wytycznych z 1999 r. środki muszą być przyjęte w celu złagodzenia, w możliwie największym stopniu, niekorzystnych skutków pomocy dla konkurencji.
Zazwyczaj ma to formę ograniczenia obecności spółki na rynku przy końcu okresu restrukturyzacji.
(179) Na podstawie informacji przekazanych przez Polskę, Komisja zauważa, że Grupa Stoczni Gdynia zajmowała […] % światowego portfela zamówień i ok. […] % unijnego portfela zamówień [29].
Według stanu na dzień 31 marca 2004 r. Grupa Stoczni Gdynia zajmowała 13-te miejsce na świecie pod względem wartości księgi zamówień (w CGT), wyprzedają ją jedynie stocznie koreańskie i japońskie [30].
W świetle tych faktów, ryzyko nieprawidłowego zakłócenia konkurencji zdaje się mieć realne podstawy.
(180) Na podstawie dostępnych informacji Komisja ma wątpliwości, czy odpowiednie środki kompensujące zostały przyjęte.
(181) Po pierwsze, Komisja obserwuje, że jedyna, znacząca redukcja zdolności produkcyjnych w Grupie Stoczni Gdynia to ta, która miała miejsce 5 lat wcześniej, przed obecną restrukturyzacją, w Stoczni Gdańskiej, oraz tymczasowa redukcja w latach 2005-2015 — również w gdańskim zakładzie.
Nie stwierdziła możliwej do skwantyfikowania redukcji zdolności produkcyjnych w Stoczni Gdynia.
(182) Komisja zauważa, że pierwsza redukcja została zrealizowana w ramach restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej po upadłości jej poprzednika oraz po nabyciu zakładów przez Stocznię Gdynia.
W tym kontekście zauważa również, że Stocznia Gdańska odzyskała rentowność w trakcie jej pierwszej restrukturyzacji w latach 1998-2002.
(183) Odnośnie do planowanej, tymczasowej redukcji w zakładzie w Gdańsku, Komisja zwraca uwagę, że ta redukcja zdolności budowy statków zdaje się odpowiadać projektom gospodarczym Stoczni Gdańskiej, która pragnie skoncentrować się na działalności okołostoczniowej zamiast "czysto" stoczniowej (zob. pkt 29), co nie stanowi prawdziwie wyrównawczego środka.
(184) Po drugie przy rocznej zdolności produkcyjnej Stoczni Gdynia rzędu 540000 CGT, jej rzeczywisty poziom produkcji planowanej do 2012 r. wynosi 317000 CGT rocznie.
W przypadku Stoczni Gdańskiej, dysponującej roczną zdolnością produkcji rzędu 140000 CGT (po jej tymczasowej redukcji o 20000 CGT) planowana wielkość produkcji to 73000 CGT rocznie.
Taka zdolność produkcji zdaje się daleko wykraczać poza rzeczywiste potrzeby stoczni.
Nadmierna zdolność oznacza dodatkowe koszty.
Taka sytuacja budzi wątpliwości co do pozytywnych efektów restrukturyzacji pod względem wydajności pracy i efektywności.
(185) Wreszcie Komisja zauważa, że maksymalne, zaplanowane poziomy produkcji są znacznie wyższe od poziomów produkcji stoczni w latach poprzedzających restrukturyzację, przed lub po rozpoczęciu wspólnego działania przez dwie stocznie w 1999 r. Zauważa, że najwyższy poziom produkcji, jaki Stocznia Gdynia osiągnęła w latach 1991-2002 (przed rozpoczęciem restrukturyzacji), wynosił 273000 CGT w 2002 r., przy średniej w tym okresie wynoszącej 163000 CGT.
Szczytowym dla Stoczni Gdańskiej rokiem pod względem wielkości produkcji był 1994 r. — 127000 CGT.
Średnia produkcja w zakładzie w latach 1990-1998, do roku przejęcia przez Stocznie Gdynia, wynosiła 79000 CGT, natomiast w latach 1999-2002 — 65000 CGT.
Polska nie przedstawiła dowodów, że planowane poziomy produkcji są konieczne do osiągnięcia rentowności przez obie stocznie.
4.4 Ograniczenie pomocy do minimum
(186) Zgodnie z ust.
3.2.2 d) Wytycznych z 1999 r., kwota i intensywność pomocy musi być ograniczona do absolutnego minimum potrzebnego, aby umożliwić przeprowadzenie restrukturyzacji w świetle istniejących zasobów finansowych spółki i jej akcjonariuszy.
Ponadto konieczne jest wykazanie, że pomoc będzie wykorzystana wyłącznie do celu przywrócenia rentowności firmy.
Komisja ma wątpliwości, czy ten warunek został spełniony.
(187) W tym zakresie Komisja wyraża wątpliwości, zwłaszcza czy wszystkie przedstawione koszty restrukturyzacji można uważać za takie koszty.
Koszty operacyjne można uznać za część kosztów restrukturyzacji, pod warunkiem ich powstania w okresie restrukturyzacji, po którego upływie spółka powinna być w stanie finansować działalność operacyjną ze środków własnych.
Objęcie takich kosztów poza okresie restrukturyzacji stanowi zabronioną pomoc operacyjną, chyba że jest realizowane na warunkach rynkowych.
(188) Ponadto Komisja ma wątpliwości, czy część zgłoszonych kosztów restrukturyzacji [31] kwalifikuje się jako rzeczywiście związane z restrukturyzacją.
(189) Komisja zweryfikuje, czy przedłożone ekwiwalenty pomocy zostały obliczone prawidłowo.
4.5 Znaczący wkład beneficjenta
(190) Wreszcie Komisja ma wątpliwości, czy wkład własny beneficjentów do planu restrukturyzacji z ich środków własnych lub z finansowania zewnętrznego na warunkach rynkowych jest znaczący.
Wątpliwości Komisji mają następujące podstawy.
(191) W przypadku Stoczni Gdańskiej polskie władze poinformowały Komisję, że jeżeli Stocznia Gdynia nie zrealizuje planowanego dokapitalizowania w kwocie 50 mln PLN (zob. tabela nr 7), Państwo przewiduje dalszą restrukturyzację zadłużenia oraz dokapitalizowanie (środki 24 i 25 z załącznika II).
Ponadto wydaje się, że dokapitalizowanie Stoczni Gdynia, gdyby zostało w ogólne zrealizowane, byłoby finansowane z dokapitalizowania przez Skarb Państwa Stoczni Gdynia [32].
(192) Ponadto Komisja ma wątpliwości, czy przeterminowane należności, wykorzystanie skumulowanej nadwyżki zysku i amortyzacji stanowi wkład własny.
Są to jedynie przyszłe przepływy pieniężne generowane z działalności spółki (z pomocą Państwa) i nie zapewniają dodatkowych środków finansowych spółce do dnia dzisiejszego.
(193) Odnośnie do Stoczni Gdynia 78 % rzekomego wkładu własnego beneficjenta stanowią zaliczki od armatorów gwarantowane przez KUKE, polską agencją kredytów eksportowych.
KUKE to organ publiczny, który prowadzi działalność na rachunek własny oraz na rachunek Skarbu Państwa.
Zgodnie z dostępnymi informacjami gwarancje dotyczące budowy statków zostały udzielone Stoczni Gdynia w ramach działalności nie-komercyjnej KUKE (z gwarancjami Skarbu Państwa), a nie w ramach jego działalności komercyjnej.
Biorąc pod uwagę, że Stocznia Gdynia to spółka mająca trudności finansowe Komisja wyraża wątpliwość, czy pobrana składka właściwie odzwierciedla ryzyko z tego tytułu.
Ponadto Komisja ma wątpliwości, czy zabezpieczenia wymagane przez KUKE (pierwsza hipoteka na statku w budowie) jest wystarczająca.
(194) Z tych powodów Komisja pragnie uzyskać więcej informacji na temat gwarancji udzielonych Stoczni Gdynia przez KUKE w ramach jej restrukturyzacji.
IV. DECYZJA
(195) W świetle powyższego Komisja wydaje decyzję:
1) że środki zawarte w części A załącznika I i w części A załącznika II, zgłoszone przez polskie władze, zostały udzielone przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po dniu przystąpienia w rozumieniu pkt 3 załącznika IV do Traktatu Akcesyjnego;
2) o wszczęciu procedury w trybie art.
88 ust.
2 Traktatu WE w odniesieniu do środków zawartych w części B załącznika I i w części B załącznika II w świetle wątpliwości co do ich zgodności ze wspólnym rynkiem.
(196) W związku z powyższym, Komisja proponuje, aby Polsce, zgodnie z procedurą opisaną w art.
88 ust.
2 Traktatu WE, przedstawiła swoje uwagi i wszelkie informacje mogące pomóc w ocenie pomocy w terminie do jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego listu.
Komisja zwraca się z prośbą do władze Polski o niezwłoczne przekazanie kopii niniejszego listu potencjalnemu beneficjentowi pomocy.
(197) Komisja pragnie przypomnieć Polsce, że art.
88 ust.
3 Traktatu WE ma skutek zawieszający oraz zwrócić uwagę na art.
14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może podlegać zwrotowi przez beneficjenta.
(198) Niniejszym, Komisja pragnie ostrzec Polsce, że informacja o sprawie zostanie przekazana zainteresowanym stronom poprzez publikację niniejszego listu i jego streszczenia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Odnośna informacja przekazana zostanie również zainteresowanym stronom w krajach EFTA, które są sygnatariuszami porozumienia EOG, poprzez publikację komunikatu w suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego, jak również organowi nadzorującemu EFTA, któremu przesłana zostania kopia niniejszego listu.
Wszystkie zainteresowane strony wymienione powyżej mogą przedstawiać swoje uwagi w terminie do jednego miesiąca od daty ukazania się takiej publikacji."
[1] Důvěrné informace.
[2] Informacje poufne.
[3] Pierwszy rok wspólnej działalności Grupy.
[4] Początek restrukturyzacji.
[5] Najwyższy poziom produkcji w analizowanym okresie.
[6] Zastosowany został bieżący kurs: 1 EUR = 4 PLN.
W owym czasie kurs wymiany wynosił 1 EUR = 4,64 PLN.
Z uwagi na klarowność i do celów ilustracyjnych w niniejszej decyzji stosowany będzie kurs bieżący.
[7] Informacje niedostępne.
[8] Pierwsza połowa 2002 r. miała znaczenie przełomowe dla stoczni (restrukturyzowanej od 1998 r.), ponieważ uzyskała po raz pierwszy zysk za półrocze.
Jednak wynik ogólny za cały rok 2002 był nadal ujemny.
[9] Pismo Polski z dnia 10 listopada 2004 r., tabela nr 3.
[10] Zgłoszenie z dnia 29 kwietnia 2004 r., tabela dot. pomocy państwa, pkt 4, z późn. zm. wprowadzonymi późniejszymi pismami Polski.
Ta wielkość liczbowa odzwierciedla wartość nominalną należności publicznoprawnych, które są restrukturyzowane w drodze umorzenia (z lub bez udziału Operatora) lub rozłożenia płatności na raty.
[11] Plan restrukturyzacji Stoczni Gdańskiej, tabela nr 30, str.
137.
[12] Zgłoszenie z dnia 8 października 2004 r., załącznik 1. Ta wielkość liczbowa odzwierciedla wartość nominalną należności publicznoprawnych, które są restrukturyzowane w drodze umorzenia (z lub bez udziału Operatora) lub rozłożenia płatności na raty.
[13] KUKE S.A. to polska agencja ubezpieczająca kredyty eksportowe.
[14] Ten środek będzie podjęty wspólnie przez wierzycieli publicznoprawnych i wierzycieli prywatnych.
Ponieważ Polska nie była w stanie określić stosunku udziału wierzycieli prywatnych, Komisja przypisuje — na zasadzie tymczasowej — całość środka wierzycielom publicznoprawnym.
[15] Dane dostarczone przez polskie władze.
[16] Dane dostarczone przez polskie władze.
[17] Konieczność uzyskania tej zgody wynika z faktu, że prawo prywatne wymaga zatwierdzenia wierzyciela cedującego dług na innego dłużnika.
[18] Po rozwiązaniu konfliktu kompetencyjnego pomiędzy Miastem Gdańsk a Wojewodą Pomorskim dotyczącego poboru niektórych podatków decyzja Wojewody Pomorskiego z 29 grudnia 2004 r. obejmuje również należności, które wcześniej przysługiwały Miastu Gdańsk.
[19] Wyrok Sądu I Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost przeciwko Komisji, pkt 74.
[20] Informacja ta pochodzi z rozmów z władzami polski w niniejszej sprawie i w sprawie PL 31/2004 (obecnie N 203/2005) — Restrukturyzacja Stoczni Szczecin.
[21] Odnośnie do środków 28 i 29, Skarb Państwa już zawarł umowy gwarancyjne z odpowiednimi bankami (odpowiednio dnia 13 września 2004 r. i dnia 19 października 2004 r.).
[22] Przekazane przez polskie władze.
[23] Przekazane przez polskie władze.
[24] Dz.U. C 317 z 30.12.2003, str.
11.
[25] Dz.U. C 244 z 1.10.2004, str.
2.
[26] Dz.U. C 288 z 9.10.1999, str.
2.
[27] Zob. tabela nr 2 powyżej.
[28] W przypadku Stoczni Gdynia 76 % kosztów restrukturyzacji stanowią koszty operacyjne, 7 % odpowiada obowiązkowi spłaty zobowiązań publicznoprawnych, 14 % to obowiązek spłaty zobowiązań prywatnych, a jedynie 2 % stanowią koszty konkretnych działań restrukturyzacyjnych (racjonalizacja, inwestycje itp.).
[29] Informacje z pierwszej połowy 2004 r.
[30] Źródło: badanie rynkowe dołączone do planu restrukturyzacji Stoczni Gdańsk.
[31] Zgłoszenie, część f), str.
15 i następne; pismo Polski z dnia 3 września 2004 r., str.
12.
[32] Zgłoszenie, cześć 4c), str.
19.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Polsko
Státní podpora č. C 19/2005 (ex PL 31/2004 & N 203/2005)
Podpora na restrukturalizaci Štětínských loděnic
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 222/10)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 1. června 2005, jehož závazné znění je přiloženo k tomuto shrnutí, oznámila Komise Polsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu, na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brusel
Fax: (32–2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Polsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POSTUP
Ve shodě s prozatímním mechanismem stanoveným ve Smlouvě o přistoupení oznámilo Polsko dopisem z 27. dubna 2004, jaká opatření přijalo na podporu restrukturalizace společnosti Stocznia Szczecinska Nowa SP.Z.O.O. ("Štětínské loděnice" nebo "New Szczecin Shipyard, Ltd" nebo "Szczecin Shipyard").
Dopisem ze dne 22. dubna 2005 Polsko akceptovalo, že Komise nakládá s výše uvedeným oznámením rovněž jako s oznámením dle čl.
88 odst. 2 Smlouvy o ES, pokud jde o jakákoli opatření, o kterých by se zjistilo, že představují novou podporu.
PŘÍJEMCE A PODPORA
Příjemce podniká v oboru lodního stavitelství (stavba nových lodí, výroba ocelových a jiných součástí plavidel, přidružené služby).
Byl založen 25. června 2002 za účelem převzetí loďařských činností od společnosti "SSPH" a její hlavní loďařské dceřiné společnosti Szczecin Shipyard ("SS"), na které byl 29. července 2002 vyhlášen konkurs. Nové loděnice převzala společnost Agencja Rozwoju Przemysłu S.A.
(Průmyslová rozvojová agentura, a.s., dále jen "ARP", která v současnosti vlastní 97,7 % podíl v loděnicích) a Státní pokladna.
Příjemce podniká v oboru lodního stavitelství (stavba nových lodí, výroba ocelových a jiných součástí plavidel, doplňkové služby).
Po založení v r. 2002 společnost neprodleně přistoupila k restrukturalizaci.
Plán restrukturalizace byl vypracován na roky 2002 – 2004.
Restrukturalizaci společnosti podpořily různé ústřední orgány státní správy a místní samosprávy.
Celkové náklady restrukturalizace se odhadují na 5,1 miliardy PLN (1,3 miliardy EUR).
Restrukturalizace spočívá zejména v restrukturalizaci zadluženosti a zlepšení likvidity.
Celková výše státní podpory, vypočtená polskými orgány, činí 1,061 miliardy PLN (265 milionů EUR).
Loděnice procházejí organizační restrukturalizací (reorganizací, automatizací), která povede k vyšší produktivitě a úsporám nákladů.
Společnost se zaměří na výrobu […] [1] lodí a jednoúčelových plavidel.
HODNOCENÍ
Komise na základě poskytnutých informací shledala, že většina státní podpory byla příjemci poskytnuta před přistoupením Polska do Evropské Unie, ale po přistoupení je nepříslušná.
Pokud jde o podporu, Polské úřady prokázaly, že příslušné orgány se už před přistoupením formou právně závazných rozhodnutí zavázaly k poskytnutí pomoci v určité výši.
Tato opatření nespadají do pravomoci Komise, která má právo hodnotit slučitelnost státní podpory s článkem 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Komise však na základě dostupných informací ohledně ostatních opatření shledala, že nebyla poskytnuta ani před přistoupením ani dosud.
Tato opatření tudíž představují novou podporu a Komise posoudí jejich slučitelnost se zásadami společného trhu podle článku 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Komise soudí, že tato opatření představují státní podporu ve smyslu čl.87 odst.1 Smlouvy o ES.
Komise analyzovala podporu s ohledem na pokyny z r. 1999 o poskytování podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků ve finančních nesnázích, tak jak platily v době podání oznámení 27. dubna 2004.
Komise rozhodla o zahájení řízení podle článku 88 odst.2 Smlouvy o ES, jelikož má pochybnosti, zda byly splněny všechny podmínky nutné pro schválení restrukturalizační podpory, a zejména zda
- příjemce je oprávněn k přijetí podpory na restrukturalizaci, která se nesmí poskytovat nově založeným podnikům;
- plán restrukturalizace povede k obnovení dlouhodobé prosperity příjemce, jelikož se restrukturalizace týká hlavně snížení zadluženosti a zlepšení likvidity;
- nedojde k nedovolenému narušení hospodářské soutěže vzhledem k tomu, že plánovaná resp. realizovaná kompenzační opatření jsou podle všeho nedostatečná;
- podpora byla přísně omezena jen na částku nezbytně nutnou pro restrukturalizaci, protože je třeba zhodnotit způsobilost některých ohlášených nákladů na restrukturalizaci;
- spoluúčast příjemce na krytí restrukturalizačních nákladů byla významná, jelikož některé případy oznámených vlastních příspěvků dle všeho nesplňují tuto podmínku, což se týká zejména úvěrů garantovaných polskou exportní úvěrovou agenturou KUKE.
Polsko bylo požádáno o poskytnutí dalších informací, které by umožnily rozptýlit tyto pochybnosti.
ZNĚNÍ DOPISU
"Komisja pragnie poinformować Polskę, że po przeanalizowaniu informacji przedstawionych przez polskie władze na temat wspomnianych powyżej środków pomocy państwa, zgłoszonych w ramach procedury przejściowej, o której mowa w załączniku IV sekcja 3 do Aktu Przystąpienia, podjęła decyzję, że szereg z nich zostało przyznanych przed przystąpieniem i nie ma zastosowania po przystąpieniu.
Odnośnie gwarancji i niektórych innych środków opisanych poniżej oraz biorąc po uwagę pismo władz polskich z dnia 5 stycznia 2005 r., Komisja podjęła decyzję o wszczęciu procedury określonej w art.
88(2) Traktatu Wspólnot Europejskich.
I. PROCEDURA
(1) Zgodnie z Aneksem IV, punkt 3 Traktatu Akcesyjnego dotyczącym procedury przejściowej Polska zgłosiła pismem z 27 kwietnia zarejestrowanym 28 kwietnia 2004 r. plan restrukturyzacji dla Stoczni Szczecińskiej Nowej Sp. z o.o. (odtąd zwaną "Stocznią Szczecińską").
Sprawa została zarejestrowana pod numerem PL 31/2004.
(2) W piśmie z dnia 19 maja 2004 r. Komisja zwróciła się do Polski o przesłanie niektórych brakujących dokumentów. Zostały one dostarczone 16 czerwca 2004 r. Komisja zwróciła się o dostarczenie dalszych informacji w pismach z 12 sierpnia 2004 r., 18 listopada 2004 r. i 4 marca 2005 r., na które strona polska odpowiedziała, odpowiednio, pismami z 24 sierpnia 2004 r., zarejestrowany tego samego dnia, 28 stycznia 2005 r., zarejestrowany 2 lutego 2005 r., 30 marca 2005 r., zarejestrowany 1 kwietnia 2005 r., oraz 18 kwietnia, zarejestrowany 20 kwietnia 2005 r. Trzy spotkania z polskimi władzami miały miejsce: 9 listopada 2004 r., 17 listopada 2004 r. oraz 3 marca 2005 r.
(3) W piśmie z 20 kwietnia 2005 r. zarejestrowanym tego samego dnia strona polska zaakceptowała fakt, że Komisja potraktuje zgłoszenie z 27 kwietnia 2004 r. sprawy PL 31/2004 również jako zgłoszenie podlegające artykułowi 88(2) Traktatu WE dotyczącego wszelkich środków, które zostaną uznane za nową pomoc państwa.
Sprawa ta otrzymała nowy numer: N 203/2005
II. OPIS
1. Podmiot
(4) Beneficjent pomocy znajduje się w regionie Szczecińskim upoważnionym do pomocy regionalnej na mocy art.
87 ust.
3 lit. a) Traktatu WE
(5) Stocznia Szczecińska została utworzona 15 czerwca 2002 r. w celu przejęcia działalności Stoczni Szczecińskiej Porta Holding S.A. (zwanej odtąd "SSPH") oraz jej głównej Spółki-córki Stoczni Szczecińskiej (zwanej odtąd "SS"), które ogłosiły bankructwo 29 lipca 2002 r. Stocznia Szczecińska została utworzona jako tzw. "empty shell", wolna od długów SSPH i SS związanych z ich poprzednią działalnością.
Nowa stocznia została przejęta przez Agencję Rozwoju Przemysłu (zwaną odtąd "ARP") oraz Ministerstwo Skarbu w celu zakończenia bieżącej produkcji i wznowienia działalności stoczniowej w trakcie realizowania niezbędnej restrukturyzacji [2].
(6) W tamtym okresie Stocznia Szczecińska nie przejęła aktywów SSPH oraz SS, ale wydzierżawiła je od syndyka aż do lipca 2004 r. 20 lipca 2004 r. Stocznia Szczecińska podpisała umowy z syndykami SSPH oraz SS zgodnie z którymi nabyła te aktywa.
(7) Obecnie 97,7 % udziałów Stoczni Szczecińskiej należy do ARP a 2,3 % do Skarbu Państwa.
ARP jest Spółką Akcyjną Skarbu Państwa powołaną na mocy ustawy i w całości należącą do Skarbu Państwa.
ARP działa na mocy ustawy biorąc udział w procesach restrukturyzacyjno-własnościowych w spółkach należących do Państwa, zarządzając aktywami oraz udziałami należącymi do Skarbu Państwa w imieniu instytucji państwowych, udzielając pożyczek oraz gwarancji na restrukturyzację państwowych przedsiębiorstw.
(8) Stocznia Szczecińska zajmuje się produkcją statków, w tym kontenerowców, chemikaliowców, statków typu ro-ro oraz statków wielozadaniowych.
1 % działalności firmy składa się z produkcji konstrukcji metalowych oraz różnych usług związanych z przemysłem stoczniowym.
(9) Stan zamówień Stoczni Szczecińskiej w dniu 1 stycznia 2004 r. wynosił 665020 CGT i miał sięgnąć poziom 818000 CGT do sierpnia 2004 r. Ponad 50 % zamówień stanowią kontenerowce.
Pod względem wolumenu zamówień stocznia zajmuje 29 pozycję na świecie [3].
(10) Główni klienci stoczni znajdują się w Niemczech, Holandii oraz Singapurze.
Główni konkurenci w Europie to stocznie hiszpańskie, niemieckie oraz chorwackie.
(11) Zdolność produkcyjna Stoczni Szczecińskiej wynosi 345000 CGT.
Maksymalna zdolność produkcyjna SS, poprzednika beneficjenta, wynosiła 322200 CGT w okresie 1995-1999.
(12) Stocznia zamierza utrzymać produkcję na poziomie 250000 CGT rocznie do 2012 r.
Tabela 1
Poziom produkcji Stoczni Szczecińskiej, 1995-2011 (w tys.
CGT)
Rok _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005—2011 _BAR_
SS _BAR_ 228,3 _BAR_ 227,9 _BAR_ 299,3 _BAR_ 266,9 _BAR_ 201,3 _BAR_ 143,6 _BAR_ 132,1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
StoczniaSzczecińska _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 117,8 _BAR_ 117,8 _BAR_ 184,8 _BAR_ 250 _BAR_
(13) W momencie bankructwa poprzednika Stoczni Szczecińskiej, ta ostatnia zatrudniała 6900 osób.
W okresie 2002-2004 Stocznia Szczecińska stopniowo przejmowała pracowników bankrutującej SS oraz powiązanych spółek.
W 2004 r., Stocznia Szczecińska zatrudniała 4800 osób, z czego […] [5] było bezpośrednio związanych z produkcją.
Wydajność w 2004 r., ostatnim roku procesu restrukturyzacji wynosiła 63 CGT na pracownika rocznie.
2. Proces restrukturyzacji
2.1.
Trudności finansowe oraz plan restrukturyzacji
(14) Bezpośrednio po utworzeniu w 2002 r. Stocznia Szczecińska rozpoczęła proces restrukturyzacji.
Przygotowała plan restrukturyzacji na okres 2002-2004, który najpierw został zatwierdzony przez udziałowców w dniu 19 grudnia 2002 r. a później zmieniony w październiku 2003 r. Główne powody prowadzące do bankructwa byłej stoczni w Szczecinie zostały zidentyfikowane następująco: problemy technologiczne, błędy w opracowaniu produktów, niska produktywność, wysokie koszty oraz czynniki zewnętrzne takie jak wyskoki kurs wymiany złotówki i konkurencja azjatycka.
Te problemy doprowadziły do sytuacji, w której rynki finansowe straciły motywację do finansowana budowy statków, co doprowadziło do opóźnień w dostawach a w konsekwencji do akumulacji kar oraz długów.
(15) Kiedy w konsekwencji wyżej wymienionych faktów SS zbankrutowała, jej działalność została przejęta przez nową spółkę, Stocznię Szczecińską.
Strategia restrukturyzacyjna miała na celu osiągnięcie stałej rentowności, koncentrowanie się na rynku […] oraz stworzenie ważnego producenta […], statków […] oraz statków o specjalnym zastosowaniu.
Plan restrukturyzacji zawiera również możliwość znalezienia inwestora strategicznego.
Modyfikacja planu pierwotnego była konieczna z powodu kłopotów finansowych kooperujących firm, pracowników oraz działań które były ściśle związane ze Stocznią Szczecińską.
(16) Stocznia Szczecińska planuje utrzymać potencjał produkcji na bieżącym poziomie 345000 CGT rocznie i zobowiązuje się ograniczyć produkcję do 250000 CGT rocznie do 2012 r.
(17) W 2002 r. Stocznia Szczecińska otrzymała pomoc na ratowanie przedsiębiorstw w trudnej sytuacji ekonomicznej.
Plan restrukturyzacji opiera się na pomocy z różnych instytucji publicznych.
(18) Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (odtąd zwany "UOKiK") zaakceptował plan restrukturyzacji oraz dokonane zmiany w decyzjach, odpowiednio, z dnia 25 lutego 2003 r. oraz z 2 października 2003 r.
2.2.
Koszty restrukturyzacji
(19) Tabela 2 wyszczególnia koszty restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej w zakresie, w jakim było to możliwe w oparciu o informacje otrzymane przez Komisję na tym etapie postępowania.
W szczególności wysokość całkowitych potrzeb finansowych mających na celu sfinansowanie restrukturyzacji zobowiązań publicznych nie jest jasna.
Koszty restrukturyzacji wynoszą 5,1 mld PLN (ok.
1,3 mld EUR)
Tabela 2
Koszty restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej [PLN]
I _BAR_ Spłata zobowiązań publiczno-prawnych (restrukturyzacja finansowa) _BAR_ […] _BAR_
II _BAR_ Spłata pozostałych zobowiązań (restrukturyzacja finansowa) _BAR_ […] _BAR_
III _BAR_ Koszty działań restrukturyzacyjnych _BAR_ [Mniej niż 10 %] _BAR_
IV _BAR_ Koszty operacyjne (Koszty budowy statków oraz spłaty pożyczek długoterminowych na rzecz ARP) _BAR_ [Więcej niż 80 %] _BAR_
TOTAL _BAR_ 5114382700 _BAR_
2.3.
Finansowanie restrukturyzacji
(20) Wdrożenie planu restrukturyzacyjnego według Polski będzie wymagało finansowania przedstawionego w tabeli 3.
Tabela 3
Finansowanie restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej [PLN]
ZASOBY WŁASNE _BAR_
Środki _BAR_ Wartość nominalna _BAR_ _BAR_
Zysk _BAR_ 22300800 _BAR_ _BAR_
Zysk _BAR_ 56217100 _BAR_
Płatności z góry od właścicieli statków zagwarantowane przez KUKE _BAR_ 1269034400 _BAR_
Pożyczki _BAR_ 221904100 _BAR_
Pożyczki _BAR_ 56217100 _BAR_
SUMA 1 _BAR_ 1624326000 _BAR_
Środki publiczne _BAR_ Wartość nominalna _BAR_ Pomoc publiczna _BAR_
Wniesienie kapitału _BAR_ 340000260 _BAR_ 154522260 _BAR_
Pożyczki _BAR_ 114500000 _BAR_ 908248 _BAR_
Gwarancje _BAR_ 2305864970 _BAR_ 866726068 _BAR_
Umorzenia długu publicznego _BAR_ 38290776 _BAR_ 38290776 _BAR_
Spłaty w ratach _BAR_ 22300778 _BAR_ 1036446 _BAR_
SUMA 2 _BAR_ 2820956784 _BAR_ 1061483798 _BAR_
SUMA (1+2) _BAR_ 4445282784 _BAR_ 2685809798 _BAR_
(21) Według Polski koszty restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej są pokryte przez środki własne spółki w wysokości 1,6 mld PLN (406 mln EUR) oraz w wysokości 2,8 mld PLN (700 mln EUR) przez środki publiczne które stanowią pomoc publiczną w wysokości 1,061 mld PLN (265 mln EUR).
(22) Stocznia korzystała ze wsparcia następujących instytucji państwowych: Ministerstwo Skarbu, ARP, Zakład Ubezpieczeń Społecznych (odtąd zwany "ZUS"), Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (odtąd zwany "PFRON"), Fundusz Wspierania Rozwoju Gospodarczego miasta Szczecin, Wojewoda Zachodniopomorski, oraz Urząd Skarbowy.
2.4.
Środki kompensujące
(23) Jak wspomniano powyżej, Stocznia Szczecińska zdecydowała się utrzymać możliwości produkcyjne na poziomie 345000 CGT oraz utrzymać poziom produkcji na poziomie 250000 CGT przez okres 10 lat po otrzymaniu pierwszej części pomocy (tzn. do 2012).
III. OCENA
1. Określenie kompetencji Komisji
(24) Najpierw Komisja musi stwierdzić czy leży w jej kompetencji, podjęcie działań w sprawie zgłoszonych przez Polskę środków.
1.1.
Procedura przejściowa
(25) Procedura przejściowa została opisana w załączniku IV sekcja 3 do Aktu Przystąpienia.
Stanowi ona ramy prawne dla oceny programów pomocy i poszczególnych środków pomocy wdrażanych w nowych Państwach Członkowskich przed datą przystąpienia do UE i wciąż mających zastosowanie po tej dacie.
Procedura ta odnosi się do tych programów i środków pomocy, które nie zostały jeszcze zamieszczone na liście istniejących środków pomocy dołączonej do załącznika IV do Aktu Przystąpienia, a które zostały wdrożone po 10 grudnia 1994 r. Środki pomocy wdrożone przed 10 grudnia 1994 r. i mające zastosowanie po przystąpieniu do UE uznawane są za istniejącą pomoc, w rozumieniu art.
88(1) Traktatu WE.
(26) W ramach procedury przejściowej najpierw władze krajowe odpowiedzialne za monitorowanie pomocy państwa musiały ocenić zgodność z zasadami wspólnego rynku środków pomocy przyznanych przed przystąpieniem.
Następnie, Komisja bada zgodność tych środków, które mają zastosowanie po przystąpieniu.
Jeżeli Komisja ma poważne wątpliwości odnośnie zgodności tych środków z zasadami wspólnego rynku, może wnieść swoje zastrzeżenia w terminie trzech miesięcy od daty otrzymania kompletnej informacji.
W przeciwnym wypadku, jeżeli Komisja nie zgłosi żadnych zastrzeżeń w określonym terminie, środki te zostaną uznane, od daty przystąpienia, za istniejącą pomoc.
(27) Środki pomocy przyznane przed przystąpieniem i nie mające zastosowania po przystąpieniu nie mogą być badane przez Komisję ani w ramach procedury przejściowej, ani w ramach procedur ustanowionych w art.
88 Traktatu WE.
Procedura przejściowa nie upoważnia Komisji ani nie wymaga od niej dokonywania przeglądu tychże środków pomocy.
(28) Przeciwnie, jeśli pomoc nie została przyznana przed przystąpieniem będzie ona na podstawie przepisów art.
88(2) Traktatu WE oceniana przez Komisję albo jako pomoc zgłoszona albo jako pomoc nielegalna.
(29) W celu ustaleniu momentu, w którym środki pomocy zostały przyznane, właściwym kryterium oceny jest prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe władze krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy [10].
Ustalenie, który z aktów administracyjnych jest prawnie obowiązujący leży w gestii prawa poszczególnych Państw Członkowskich.
Niemniej jednak Komisja musi mieć możliwość przejrzenia tych aktów administracyjnych.
Szczególnie w przypadkach leżących na pograniczu Komisja musi ocenić po formie i treści czy mogły one spowodować oczekiwania ze strony beneficjenta możliwe do egzekwowania przed polskim sądem.
Możliwość przeglądania narodowych aktów administracyjnych przez Komisję jest niezbędna dla sprawowania przez nią wyłącznej kompetencji w kwestii akceptowania wyłączeń od ogólnej zasady zakazującej pomocy publicznej wobec środków wprowadzanych w życie w Polsce po 1 maja 2004 r.
(30) Środki pomocy mają zastosowanie po przystąpieniu, jeśli mogą doprowadzić, po przystąpieniu, do przyznania dodatkowej pomocy albo do zwiększenia poziomu pomocy już otrzymanej.
Komisja uznaje poszczególne środki pomocy za mające zastosowanie po przystąpieniu zgodnie z załącznikiem IV sekcja 3 do Aktu Przystąpienia, jeśli konkretna kwota zobowiązań finansowych państwa nie jest znana w dniu, w którym środki pomocy zostały przyznane i wciąż nie jest znana w dniu przystąpienia.
Odnośnie gwarancji, aby ten środek pomocy został uznany za mniemający zastosowania po przystąpieniu muszą być spełnione następujące warunki.
Ryzyka muszą zostać dokładnie oszacowane i zawarte w wyczerpującym wykazie, zamkniętym do dnia przystąpienia.
Koniecznie musi być określony ogólny limit dla wypłacanych sum i gwarancje muszą odnosić się do zdarzeń, które już miały miejsce przed dniem przyznania pomocy, a nie zdarzeń przyszłych.
(31) Należy zauważyć, iż to prawne zobowiązanie Państwa jest równoznaczne z przyznaniem pomocy, a nie sama jej wypłata.
Każda wypłata jest jedynie aktem wdrażania pomocy i nie może zostać uznana za nową pomoc.
Zatem środki pomocy nie są uznane za mające zastosowanie po przystąpieniu tylko dlatego, że wypłaty mające podstawę w zobowiązaniach prawnych uzyskanych przed przystąpieniem są realizowane po przystąpieniu.
1.2.
Zastosowanie do bieżącej sprawy
(32) Komisja najpierw określiła swoje kompetencje, co do proponowanych środków wymienionych w Aneksie do tej decyzji.
Komisja zidentyfikowała jako (A) środki przyznane przed przystąpieniem i nie mające zastosowania po przystąpieniu i jako (B) środki nie przyznane przed przystąpieniem i dotychczas nie przyznane (pomoc zgłoszona).
Środki przyznane przed przystąpieniem i nie mające zastosowania po przystąpieniu
(33) Z informacji dostarczonych przez polskie władze Komisja odnotowała, że większość środków pomocy dla Stoczni Szczecińskiej została przyznana przed przystąpieniem.
Polska dostarczyła listę tych środków zaznaczając daty, w których decyzje o przyznaniu środków zostały podjęte.
Zaistniałe zdarzenie przyznania pomocy składało się z następujących rodzajów działań władz publicznych: podpisanie zgody na plan spłaty długu, podjęcie decyzji o umorzeniu wierzytelności publicznych, podpisanie umów o gwarancje, subskrypcja na nowe akcje.
(34) Z dostępnych informacji wynika, że zaangażowanie finansowe władz publicznych wobec spółki zostało określone poprzez decyzje udzielenia pomocy przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej.
Dlatego też pomoc ta nie ma zastosowania po przystąpieniu do Unii.
(35) Środki pomocy wyszczególnione w części A załącznika nie będą zatem badane przez Komisję, zgodnie z procedurą ustanowioną w artykule 88(2) Traktatu Wspólnot Europejskich.
Środki pomocy udzielone jako pomoc restrukturyzacyjna muszą jednak zostać wzięte pod uwagę przy ocenie zgodności pomocy udzielonej po przystąpieniu Polski do Unii Europejskiej.
Środki pomocy nie udzielone przed przystąpieniem do Unii Europejskiej
(36) W niektórych przypadkach Polska nie była jednak w stanie przekonywująco dowieść, że rzeczywiście dana pomoc została udzielona przed przystąpieniem do Unii.
Pomoc ta jest wymieniona w części B załącznika.
(37) Pierwszy z tych środków to wniesienie kapitału przez ARP, praktycznie jedynego właściciela Stoczni Szczecińskiej (97,7 %).
Plan restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej przewidywał wniesienie kapitału w wysokości PLN 241752900.
Część tej kwoty (180 milionów PLN) została wniesiona przed przystąpieniem Polski do Unii, jak dowodzi uchwała Nadzwyczajnego Zgromadzenia Akcjonariuszy z 29 kwietnia 2004 r., podwyższająca kapitał spółki o 180 milionów PLN i mówiąca, że odpowiednie nowe akcje były subskrybowane przez ARP.
ARP nie była jednakże w stanie zrealizować całej podwyżki kapitału w wysokości PLN 241752900 ze względów budżetowych.
Według Polski, o pozostałej części wniesienia kapitału (PLN 61752652) zdecydowano 21 grudnia 2004 r.
(38) Drugi i trzeci z udzielonych środków pomocy to gwarancje ARP na wykonanie statków (każda o pomocy w wysokości PLN 1935000).
Gwarancje te odnoszą się do statków nr 7 i 8 […].
Budowa 8 statków tej serii została zakontraktowana w 2002 roku umowami, które zawierały klauzulę zezwalającą nabywcy na jednostronną rezygnację z umowy, gdyby Stocznia nie dostarczyła gwarancji wykonania w określonym czasie.
Według Polski, zostało ustalone że właściciel stoczni, ARP, byłby tu poręczycielem i że jednocześnie byłyby w mocy najwyżej 3 gwarancje.
Zgodnie z tą zasadą, gwarancje dla kolejnych statków miały zostać wydane, zaraz po dostarczeniu poprzednich statków.
Tak więc gwarancje dla statków nr 7 i 8 mają zostać udzielone w chwili dostarczenia statków nr 4 i 5 (2005).
(39) Odnośnie tej pomocy Polska przedstawiła szereg argumentów mających na celu wykazanie, że poszczególne instytucje państwowe zobowiązały się do udzielenia pomocy przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej.
(40) Po pierwsze, Polska dowodzi, że pomoc ta była omawiana przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej na zebraniach Zespołu Przemysłu Stoczniowego.
Zespół ten stanowi między-instytucjonalne forum, które monitoruje sytuację w sektorze stoczniowym.
W regularnych zebraniach tego Zespołu biorą udział przedstawiciele Ministerstwa Finansów, Ministerstwa Gospodarki i Pracy, Ministerstwa Skarbu Państwa, Ministerstwa Sprawiedliwości oraz Ministerstwa Infrastruktury, UOKiK, KUKE S.A., ARP oraz przedstawiciele zarządów spółek stoczniowych.
Władze polskie uważają iż z faktu, że plan restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej został przedstawiony i omówiony na tych spotkaniach, że właściwe instytucje państwowe, włącznie z ARP, ustnie potwierdziły możliwość udzielenia pomocy przewidzianej w planie restrukturyzacji.
(41) Po drugie, Polska utrzymuje, że pomoc ta była zawarta w planie restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej zatwierdzonym 15 marca 2004 r. przez Radę Nadzorczą Stoczni Szczecińskiej, która rzekomo jest odpowiednim organem do zatwierdzenia planu zaproponowanego przez Zarząd.
Polska argumentuje, że przedstawiciele ARP, głosując za planem restrukturyzacji jako członkowie Rady Nadzorczej, zobowiązali ARP do udzielenia rzeczonej pomocy.
(42) Po trzecie, Polska dostarczyła list z 18 marca 2004 roku zaadresowany do Stoczni Szczecińskiej od członka Zarządu ARP, który jednocześnie przewodniczy Zespołowi ARP do spraw Przemysłu Stoczniowego.
Zespół ARP do spraw Przemysłu Stoczniowego [11] jest wewnętrznym organem ARP powołanym w celu koordynowania działalności ARP w sektorze stoczniowym.
W liście tym poinformowano Stocznię, że 17 marca 2004 roku Zespół ARP do spraw Przemysłu Stoczniowego zatwierdził plan restrukturyzacji spółki (który przewidywał wniesienie kapitału oraz gwarancje).
Polska dostarczyła także informacje na temat składu tego Zespołu, podkreślając, że trzej członkowie tego zespołu są jednocześnie członkami Rady Nadzorczej Stoczni Szczecińskiej, a także wymieniła zakres zadań wykonanych przez ten zespół.
(43) Jeżeli chodzi o pierwszy argument, Komisja uważa, że ustalenia wewnątrz Zespołu Przemysłu Stoczniowego, jeśli w ogóle miały miejsce, zostały podjęte jedynie ustnie i że nie dostarczono konkretnych dowodów tych zgód.
Ponadto, nie istnieją żadne dowody świadczące o tym, że Zespół Przemysłu Stoczniowego był upoważniony do podejmowania decyzji prawnie wiążących jakiekolwiek władze państwowe, włącznie z tymi, których przedstawiciele byli obecni na zebraniu.
Dyskusje prowadzone w tej grupie są być może istotne z politycznego punktu widzenia, nie są natomiast prawnie wiążące.
(44) Jeżeli chodzi o drugi argument, Komisja rozpatrzyła go w świetle swej wyłącznej kompetencji do oceniania wyłączeń spod zakazu udzielania pomocy publicznej zawartego w Traktacie Wspólnot Europejskich opisanego w akapicie 29 powyżej.
(45) Komisja uważa, że istotną kwestią jest to, czy decyzja jednostki publicznej, z jej zdolnością prawną jako właściciela przedsiębiorstwa publicznego, do zatwierdzenia planu restrukturyzacji może zostać uznana jako decyzja tej samej jednostki publicznej, z jej zdolnością prawną jako instytucji państwowej, do udzielenia pomocy zawartej w tym planie restrukturyzacji.
(46) Zauważa się, że ARP pełni tu kilka funkcji.
Jest praktycznie jedynym właścicielem Stoczni Szczecińskiej.
Jednocześnie jest organem władzy, który powinien, jak wynika z planu restrukturyzacji przygotowanego przez Zarząd spółki, przekazać serię środków pomocy publicznej w celu wsparcia restrukturyzacji.
Przedstawiciele ARP zasiadają również w Radzie Nadzorczej Stoczni.
(47) Komisji trudno przyjąć ten argument z następujących powodów.
(48) Po pierwsze koniecznym jest określenie, czy decyzja Rady Nadzorczej Stoczni Szczecińskiej dotycząca przyjęcia planu restrukturyzacji, (nawet jeśli Rada Nadzorcza jest upoważniona czy nawet zobowiązana do wypowiedzenia się na temat tego planu) jest decyzją wiążącą właścicieli Stoczni Szczecińskiej.
Rada Nadzorcza na ogół nie jest przedstawicielem właścicieli spółki, nawet jeśli osoby w niej zasiadające są pracownikami/pełnomocnikami właścicieli.
Motywacja właścicieli może w znacznym stopniu różnić się od motywacji rady nadzorczej spółki, a jeszcze bardziej od motywacji zarządu samej spółki.
(49) Polska nie przedstawiła dowodów na to, że Rada Nadzorcza Stoczni Szczecińskiej była upoważniona, bez konieczności podjęcia jakichkolwiek dalszych kroków przez akcjonariuszy, do podejmowania decyzji, które miałyby finansowe reperkusje dla właścicieli i które to decyzje właściciele musieliby wykonywać.
(50) Po drugie, nawet jeśli ustalono, że Rada Nadzorcza była upoważniona do podejmowania takich decyzji w imieniu i na rachunek właścicieli, niejasnym jest, czy taka decyzja zobowiązywałaby ARP do udzielenia pomocy.
Innymi słowy Polska nie dostarczyła dowodów na to, że prawo krajowe zezwala na łączenie działań podejmowanych przez organ państwowy jako podmiotu aktywnego na rynku i działań podejmowanych przez organ państwowy w celu osiągania różnych publicznych celów, takich jak zatrudnienie czy polityka regionalna.
Normalnie, nawet wewnątrz organów państwowych, różne działy o różnych kompetencjach reprezentują dwa oblicza państwa.
Motywacje tych działów niekoniecznie są ze sobą zbieżne.
W tym kontekście Polska nie dowiodła, że ARP działa w tym samym składzie przy pełnieniu obu funkcji, ani też, że jeśli działa w innym składzie, to decyzja ARP jako właściciela nie może zostać unieważniona przez jej decyzję jako organu państwowego.
(51) Po trzecie, nawet jeśli zostałoby ustalone, że Rada Nadzorcza jest upoważniona do podejmowania decyzji w imieniu i na rachunek ARP jako właściciela i nawet gdyby ta decyzja zobowiązywała ARP do udzielenia pomocy, Polska nie wykazała, że decyzja Rady Nadzorczej była ostateczna w takim sensie, że Stocznia Szczecińska byłaby w stanie posiadać uzasadnione oczekiwania w ramach prawa krajowego co do realizacji przez właścicieli zatwierdzonego w ten sposób planu restrukturyzacji.
Zasady rządzące podejmowaniem decyzji w obszarze praw własności i w obszarze władzy państwowej są zasadniczo różne.
O ile organ władzy państwowej w zasadzie nie może jednostronnie zmieniać własnej decyzji administracyjnej, właściciel ma możliwość jednostronnie (lub w porozumieniu z innymi właścicielami, jeśli tacy są) zmienić decyzję dotyczącą jego własności.
Konieczne jest zatem wykazanie, że w niniejszym przypadku właściciele nie mieli już prawa do zmiany lub odwołania decyzji Rady Nadzorczej, a zatem że decyzja ta była ostateczna.
(52) Ponadto z dostarczonych informacji wynika jasno, że przy wydawaniu innych gwarancji ARP odnoszących się do statków z serii […] postępowano zgodnie z pewną procedurą.
Jak wykazała Polska, dla gwarancji obejmującej statek […]-6, 3 marca 2003 roku ARP wysłała właścicielowi statku deklarację, w której zobowiązywała się, w chwili dostarczenia statku […]-3, do natychmiastowego, i bez dalszych jakichkolwiek względów wystawienia gwarancji w określonej wysokości dotyczącej statku […]-6.
Jednocześnie, pierwsza część wniesienia kapitału została wykonana zgodnie z pewnymi zasadami proceduralnymi, takimi jak decyzja akcjonariuszy odnośnie wniesienia kapitału i subskrypcji akcji.
Nie dysponując innymi informacjami, Komisja może jedynie wnioskować, że te formy działania byłyby konieczne do stworzenia uzasadnionych oczekiwań ze strony Stoczni Szczecińskiej, w ramach prawa krajowego, wobec jej właściciela, ARP, co do realizacji gwarancji i wniesienia kapitału.
Wydawałoby się zatem, że sama decyzja Rady Nadzorczej nie wystarczyłaby do stworzenia takich uzasadnionych oczekiwań Stoczni wobec jej właściciela.
Nie mogło to więc być rzeczywistą decyzją właściciela.
Tym bardziej, nie jest ona wystarczająca jako decyzja o udzieleniu pomocy.
(53) Jeżeli chodzi o trzeci przedstawiony przez Polskę argument opisany w akapicie 42, Komisja ma wątpliwości co do pozycji Zespołu do spraw Przemysłu Stoczniowego wewnątrz ARP.
Nie dostarczono dowodów na to, że zespół ten był upoważniony do podejmowania decyzji o udzielaniu pomocy w imieniu ARP.
Wręcz przeciwnie, jego rola wydaje się mieć raczej charakter koordynujący, zapewniający wymianę informacji pomiędzy poszczególnymi zaangażowanymi stronami (instytucjami rządowymi, bankami, spółkami stoczniowymi oraz inwestorami).
Polska nie dostarczyła dowodów na to, że zatwierdzenie planu restrukturyzacji przez ten zespół jest równoznaczne z zatwierdzeniem go przez ARP, co odpowiadałoby prawnie wiążącej decyzji zobowiązującej ARP to udzielenia pomocy.
(54) A zatem, na podstawie dostępnych informacji, Komisja nie może uznać tego argumentu Polski.
(55) Komisja uznaje więc, na podstawie informacji dostarczonych dotychczas przez polskie władze oraz w oparciu o powyższe powody, iż gwarancje i wniesienie kapitału wymienione w części B załącznika nie były dokonane przed przystąpieniem do Unii Europejskiej.
Ponadto, Komisja również zauważa, że z dostępnych informacji wynika, iż Zgromadzenie Akcjonariuszy Stoczni zadecydowało na zebraniu 21 grudnia 2004 roku o podniesieniu kapitału o PLN 61752652 poprzez wyemitowanie nowych akcji.
Komisja jednakże nie dysponuje informacjami na temat tego, czy nowe akcje były subskrybowane przez ARP jak planowano.
Jeżeli nowe akcje nie zostały jeszcze subskrybowane przez ARP, Komisja uznałaby wniesienie kapitału za pomoc zgłoszoną.
Jeśli jednak ARP w międzyczasie zobowiązała się do subskrybowania tych akcji, Komisja uznałaby, że wniesienie kapitału stanowi pomoc niezgodną z prawem ponieważ została udzielona po przystąpieniu Polski do Unii, ale zanim Komisja wypowiedziała się na temat jej zgodności ze wspólnym rynkiem.
(56) Ostatnie środki pomocy, które, jak wynika z dostępnych informacji, nie zostały udzielone przed przystąpieniem do Unii, to środki udzielone Stoczni Szczecińskiej przez Miasto Szczecin w formie umorzeń i odroczeń płatności podatku od nieruchomości.
Pomoc ta wyniosła łącznie 12,5 mln.
PLN.
Polskie władze dostarczyły dowody dotyczące ogólnego wsparcia Miasta Szczecin dla procesu restrukturyzacji w Stoczni Szczecińskiej.
Komisja zdobyła także dowody na to, że w styczniu 2004 r. władze miasta rozważały wniosek złożony przez Stocznię odnośnie dwóch środków pomocy (umorzenie podatku za okres lipiec —grudzień 2003 r. i odroczenie podatku za okres styczeń — czerwiec 2004 r.).
Mimo to, polskie władze nie były w stanie wykazać, że Miasto Szczecin podjęło przed przystąpieniem Polski do Unii prawnie wiążącą decyzję o przyznaniu tej pomocy.
(57) Zatem, na podstawie dostępnych informacji i z wyżej wymienionych powodów, Komisja wnioskuje, że pięć środków pomocy które miały być udzielone przez Miasto Szczecin wymienionych w części B załącznika, nie zostało udzielonych przed przystąpieniem i stanowi pomoc zgłoszoną.
Według informacji Komisji wiążące decyzje odnośnie udzielania pomocy nie zostały dotąd przyjęte.
1.3.
Wnioski
(58) Komisja uznaje zatem, że:
a) pomoc wymieniona w części A załącznika została udzielona przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej i nie ma ona zastosowania po przystąpieniu;
b) pomoc wymieniona w części B załącznika nie została udzielona przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej, stanowi zatem nową pomoc; gdyby pomoc ta została udzielona w międzyczasie, byłaby pomocą udzieloną bezprawnie.
2. Pomoc publiczna w rozumieniu art.
87(1) Traktatu Wspólnot Europejskich
(59) Art. 87(1) Traktatu Wspólnot Europejskich stanowi, że wszelka pomoc udzielona przez państwo członkowskie albo ze środków publicznych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji poprzez faworyzowanie niektórych przedsiębiorstw lub produkcji niektórych towarów a także wpływa na wymianę handlową pomiędzy państwami członkowskimi jest niezgodna ze wspólnym rynkiem.
(60) Na zgłoszoną pomoc składają się środki publiczne udzielone przez różne instytucje państwowe zarówno na poziomie centralnym, jak i lokalnym.
Dają one beneficjentowi taką korzyść w kontekście jego restrukturyzacji, jakiej nie otrzymałby na rynku prywatnym.
Stąd też, poprzez sam swój charakter, taka pomoc może zakłócać konkurencję.
(61) Beneficjent działa w sektorze stoczniowym, dla którego wyraźnie istnieje rynek wspólnotowy.
Jak uznały władze polskie, istnieje także, co najmniej potencjalna możliwość do konkurowania z innymi stoczniami wspólnotowymi w różnych segmentach rynku stoczniowego.
Komisja wnioskuje zatem, że zgłoszona pomoc może wpłynąć na wymianę handlową pomiędzy państwami członkowskimi.
(62) Pomoc, którą Komisja zidentyfikowała jako nie udzieloną przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej, stanowi zatem pomoc publiczną w rozumieniu art.
87(1) Traktatu Wspólnot Europejskich.
3. Wyłączenia na mocy art.
87(2) i art.
87(3) Traktatu Wspólnot Europejskich
(63) Wyłączenia z zakazu udzielania pomocy publicznej zawarte w art.
87(2) Traktatu Wspólnot Europejskich nie dotyczą omawianego przypadku.
Głównym celem udzielenia pomocy jest przywrócenie długotrwałej rentowności spółki mającej trudności, a zatem wyłączenie zawarte w art.
87(3)(c) Traktatu Wspólnot Europejskich, które pozwala na zatwierdzenie pomocy publicznej udzielonej w celu promowania rozwoju niektórych sektorów przemysłowych, jeśli pomoc taka nie wpływa niekorzystnie na warunki wymiany handlowej w stopniu sprzecznym ze wspólnym interesem i jeśli odpowiednie warunki zostają spełnione, może zostać zastosowane.
(64) Jako że beneficjent działa w sektorze stoczniowym, pomoc udzielona na wsparcie jego działalności wchodzi w zakres specjalnych przepisów odnośnie pomocy publicznej mających zastosowanie do przemysłu stoczniowego.
Od 1 stycznia 2004 r. są to Zasady Ramowe dotyczące Pomocy Publicznej dla Przemysłu Stoczniowego (zwane dalej "Zasadami Ramowymi") [12].
Jeżeli chodzi o pomoc wspierającą restrukturyzację spółek mających trudności finansowe, Zasady Ramowe nie zawierają żadnych konkretnych postanowień mających zastosowanie do przemysłu stoczniowego i odsyłają do ogólnych zasad udzielania pomocy publicznej obowiązujących w tej kwestii.
(65) Pomoc w celu ratowania i restrukturyzacji przedsiębiorstw w trudnej sytuacji ekonomicznej jest obecnie regulowana przez "Wytyczne Wspólnotowe Dotyczące Pomocy Państwa w Celu Ratowania i Restrukturyzacji Zagrożonych Przedsiębiorstw" [13] (zwane dalej "Nowymi Wytycznymi"), które zastąpiły poprzednie Wytyczne przyjęte w 1999 r. [14] (zwane dalej "Wytycznymi z 1999 roku").
(66) Postanowienia przejściowe zawarte w Nowych Wytycznych ustalają, że zgłoszenia zarejestrowane przed 10 października 2004 r. będą analizowane w świetle przepisów prawnych obowiązujących w chwili zgłoszenia (punkt 103).
Nowe Wytyczne będą jednakże miały zastosowanie do oceny wszelkiej pomocy w celu ratowania i restrukturyzacji przedsiębiorstw udzielonej bez zatwierdzenia Komisji (pomoc przyznana bezprawnie), jeżeli część lub całość pomocy została udzielona po 1 października 2004 r., czyli dniu opublikowania Nowych Wytycznych w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej (punkt 104, ustęp 1).
W przypadku pomocy przyznanej bezprawnie przed 1 października 2004 r., analiza zostanie przeprowadzona na podstawie wytycznych stosowanych w chwili udzielenia pomocy (punkt 104, ustęp 2).
(67) Komisja zauważa, że pomoc dla Stoczni Szczecińskiej została zgłoszona w czasie obowiązywania procedury przejściowej 27 kwietnia 2004 roku.
Ponadto, Polska potwierdziła listem z 22 kwietnia 2005 roku, że uważała, iż to zawiadomienie jest zgłoszeniem w rozumieniu art.
88(2) Traktatu Wspólnot Europejskich, gdyby Komisja uznała, że pomoc, o której mowa, stanowi nową pomoc.
Na podstawie dostępnych informacji, wydaje się, że środki pomocy stanowiące nową pomoc, nie zostały jeszcze udzielone.
W takim wypadku, Wytyczne z 1999 roku miałyby zastosowanie do oceny zgodności.
Jeśli jednak, na późniejszym etapie zostanie wykazane, że część pomocy stanowiącej nową pomoc została udzielona po 1 października 2004 roku, a przed podjęciem przez Komisję decyzji w tej kwestii, Komisja przeprowadzi ocenę zgodności według Nowych Wytycznych.
(68) Zauważa się, że aby ocenić zgodność pomocy stanowiącej nową pomoc, a zwłaszcza tego, czy proces restrukturyzacji przywróci przedsiębiorstwu rentowność oraz czy wartość pomocy została ograniczona do niezbędnego minimum, Komisja musi wziąć pod uwagę plan restrukturyzacji jako całość, włącznie z tak zwaną dotychczasową pomocą.
4. Zgodność pomocy restrukturyzacyjnej
1.1.
Kwalifikowanie się przedsiębiorstwa
(69) Wytyczne z 1999 roku uznają to przedsiębiorstwo za będące w trudnej sytuacji ekonomicznej, a zatem kwalifikujące się do pomocy w celu ratowania i restrukturyzacji, które nie może odzyskać płynności dzięki środkom własnym lub środkom uzyskanym od akcjonariuszy lub przez pożyczkę z zewnątrz.
Wytyczne te wymieniają także cechy charakterystyczne dla takich przedsiębiorstw, jak wzrastające straty czy malejący obrót.
(70) Punkt 7 Wytycznych z 1999 roku stanowi, że nowoutworzone przedsiębiorstwo nie kwalifikuje się do pomocy na restrukturyzację, nawet jeśli jego pierwotna sytuacja jest niepewna.
Tak jest na przykład w przypadku, gdy nowoutworzone przedsiębiorstwo powstaje po likwidacji poprzedniego przedsiębiorstwa lub gdy tylko przejmuje aktywa takiego przedsiębiorstwa.
(71) W tym względzie, Komisja ma wątpliwości co do spełnienia przez Stocznię Szczecińską kryteriów kwalifikowalności.
Wydaje się, że spółka ta została utworzona w celu przejęcia działalności swego zbankrutowanego poprzednika, SS, nie przejmując jednak jego długów.
(72) Polskie władze są proszone o dalsze, szczegółowe wyjaśnienie okoliczności przejęcia stoczni w Szczecinie w celu wykazania, że miała tam miejsce niezakłócona ciągłość poprzedniej działalności.
1.2.
Przywrócenie rentowności
(73) Zgodnie z punktem 31 i kolejnymi punktami Wytycznych z 1999 roku, przyznanie pomocy jest uwarunkowane wdrożeniem planu restrukturyzacji, który musi być w stanie przywrócić długoterminową rentowność przedsiębiorstwa w rozsądnych ramach czasowych i na podstawie realistycznych założeń co do jego przyszłych warunków działania.
Działania restrukturyzacyjne polegają zatem na reorganizacji i racjonalizacji działalności przedsiębiorstwa oraz na restrukturyzacji finansowej.
Zabiegi restrukturyzacyjne nie mogą jednak ograniczać się do samego pokrycia strat; powinny one także w istotnym stopniu uwzględniać powody, z jakich straty te zostały poniesione.
(74) Według Wytycznych z 1999, plan restrukturyzacji wraz ze wszystkimi istotnymi szczegółami i opisem okoliczności, które doprowadziły przedsiębiorstwo do trudnej sytuacji, opisem stanu przedsiębiorstwa na początku restrukturyzacji oraz jego przyszłości, musi zostać dostarczony Komisji.
Chociaż Komisja odnotowuje, że informacje te zostały częściowo dostarczone, władze polskie proszone są o dostarczenia planu restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej oraz analizy badania rynku, która pozwoliła na określenie założeń, na których opiera się plan restrukturyzacji.
(75) Na tym etapie Komisja ma wątpliwości, czy przeprowadzone dotychczas i trwające obecnie działania restrukturyzacyjne doprowadzą do długoterminowej rentowności Stoczni Szczecińskiej.
Struktura kosztów restrukturyzacji zawarta w tabeli 2 powyżej w sposób jasny ukazuje, że restrukturyzacja dotyczy przede wszystkim zmniejszenia długu i poprawienia płynności w celu umożliwienia kontynuowania produkcji.
W tym kontekście zauważa się, że rzekome koszty rzeczywistych działań restrukturyzacyjnych zawierają koszty zakupu aktywów produkcyjnych od poprzednika Stoczni Szczecińskiej, które ta ostatnia dzierżawiła od syndyka do lipca 2004 roku.
(76) Ponadto Komisja zauważa, że nawet na końcu okresu restrukturyzacji poziom rentowności pozostaje stosunkowo niski w porównaniu z konkurencyjnymi europejskimi stoczniami.
1.3.
Zapobieganie zakłóceniom konkurencji
(77) Zgodnie z postanowieniami zawartymi w sekcji 3.2.2 c) Wytycznych z 1999 roku, należy podjąć środki w celu zmniejszenia negatywnych skutków, jakie pomoc będzie miała dla konkurencji.
Oznacza to zazwyczaj ograniczenie obecności firmy na rynku pod koniec jej okresu restrukturyzacji.
(78) Na podstawie informacji dostarczonych przez Polskę, Komisja zauważa, że Stocznia Szczecińska zajmowała 1 % światowego portfela zamówień, a jej głównymi klientami były Niemcy i Holandia.
Stocznie hiszpańskie i niemieckie znajdują się wśród największych konkurentów beneficjenta.
W świetle tych faktów ryzyko wystąpienia nadmiernego zakłócenia konkurencji wydaje się realne.
(79) Na podstawie dostępnych informacji Komisja ma wątpliwości, czy zostały zastosowane właściwe środki wyrównawcze.
(80) Wydaje się, że w Stoczni w żaden rzeczywisty sposób nie zmniejszono zdolności produkcyjnych.
Roczne zdolności produkcyjne Stoczni Szczecińskiej wynoszą 345000 CGT, a jej poziom produkcji planowany do 2012 roku wynosi 250000 CGT rocznie.
Wydaje się, że zdolności produkcyjne Stoczni znacznie przewyższają jej rzeczywiste potrzeby.
Wszelka nadwyżka produkcji oznacza dodatkowe koszty.
Sytuacja ta wzbudza wątpliwości co do pozytywnych skutków restrukturyzacji na wydajność i rentowność stoczni.
(81) Jeżeli chodzi o rzekome ograniczenie zdolności produkcyjnych do 2012 roku, Komisja zauważa, że Polska nie dostarczyła żadnych dowodów na to, że planowany poziom produkcji jest niezbędny do osiągnięcia rentowności przez stocznię.
Ponadto, wydaje się, że ten poziom produkcji po prostu odpowiada średniemu poziomowi produkcji osiągniętemu w okresie 1995-1999 przez poprzednie stocznie produkujące na tych samych urządzeniach.
1.4.
Pomoc ograniczona do minimum
(82) Zgodnie z postanowieniami zawartymi w sekcji 3.2.2 d) Wytycznych z 1999 roku, kwota i intensywność udzielanej pomocy muszą być ograniczone do absolutnego minimum niezbędnego do przeprowadzenia restrukturyzacji w świetle istniejących zasobów finansowych przedsiębiorstwa i jego akcjonariuszy.
Ponadto należy wykazać, że udzielona pomoc zostanie wykorzystana jedynie w celu przywrócenia przedsiębiorstwu rentowności.
Komisja ma wątpliwości, czy ten warunek został spełniony.
(83) W tym względzie Komisja ma szczególnie wątpliwości co do tego, czy wszystkie przedstawione koszty restrukturyzacji mogą istotnie być uznane za takie koszty.
Można uznać, że koszty działania, stanowią część kosztów restrukturyzacji, jeżeli zostaną poniesione w okresie restrukturyzacji, po którym to przedsiębiorstwo powinno być w stanie finansować swoją działalność ze środków własnych.
Pokrywanie tych kosztów po upływie okresu restrukturyzacji stanowi zakazaną pomoc operacyjną, chyba że odbywa się ono na warunkach rynkowych.
(84) Ponadto Komisja ma wątpliwości, czy niektóre z rzekomych kosztów restrukturyzacji, jak np. koszty zakupu aktywów produkcyjnych, kwalifikują się jako rzeczywiście związane z restrukturyzacją.
(85) Komisja zweryfikuje, czy podane ekwiwalenty dotacji netto zostały prawidłowo obliczone.
1.5.
Znaczący wkład beneficjenta
(86) Wreszcie Komisja ma wątpliwości, czy wkład beneficjenta w kosztach restrukturyzacji, czy to ze środków własnych lub zewnętrznych źródeł finansowania pozyskanych na warunkach rynkowych, był znaczący.
Komisja opiera swe wątpliwości na poniższych przesłankach.
(87) Komisja ma wątpliwości, czy wykorzystanie skumulowanego zysku stanowi wkład własny.
Skumulowany zysk to tylko przyszłe przepływy pieniężne uzyskane w trakcie działalności przedsiębiorstwa (dotowane pomocą państwa), które w chwili obecnej nie dostarczają przedsiębiorstwu dodatkowych środków finansowych.
(88) Ponadto, 78 % rzekomego wkładu własnego beneficjenta to przedpłaty pochodzące od właścicieli statków gwarantowane przez KUKE, polska agencja kredytów eksportowych.
KUKE jest organem publicznym działającym na własny rachunek jak również na rachunek Skarbu Państwa.
Z dostępnych informacji wynika, że gwarancje na budowę statków dla Stoczni Szczecińskiej są udzielane w ramach niekomercyjnej działalności KUKE (z gwarancjami Skarbu Państwa), a nie w ramach jej działalności komercyjnej.
Biorąc pod uwagę, że Stocznia Szczecińska jest spółką mającą problemy finansowe, Komisja ma wątpliwości, czy pobrane opłaty gwarancyjne prawidłowo odzwierciedlają istniejące ryzyko.
Ponadto Komisja ma wątpliwości, czy wymagane przez KUKE zabezpieczenia (first-rate hipoteka morska na budowanym statku) są wystarczające.
(89) Z wymienionych powodów Komisja zwraca się o dodatkowe informacje na temat gwarancji udzielonych Stoczni Szczecińskiej przez KUKE w ramach jej restrukturyzacji.
IV. DECYZJA
(90) Mając powyższe na uwadze, Komisja zdecydowała:
1) że środki pomocy wyszczególnione w części A załącznika zgłoszonego przez władze Polski zostały udzielone przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej i nie mają one zatem zastosowania po przystąpieniu Polski do Unii w rozumieniu punktu 3 załącznika IV Traktatu Akcesyjnego;
2) rozpocząć procedurę zgodnie z art.
88(2) Traktatu Wspólnot Europejskich odnośnie środków pomocy wyszczególnionych w części B załącznika, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności ze wspólnym rynkiem.
(91) W związku z powyższym, Komisja proponuje, aby Polsce, zgodnie z procedurą opisaną w art.
88 ust.
2 Traktatu WE, przedstawiła swoje uwagi i wszelkie informacje mogące pomóc w ocenie pomocy w terminie do jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego listu.
Komisja zwraca się z prośbą do władze Polski o niezwłoczne przekazanie kopii niniejszego listu potencjalnemu beneficjentowi pomocy.
(93) Komisja pragnie przypomnieć Polsce, że art.
88 ust.
3 Traktatu WE ma skutek zawieszający oraz zwrócić uwagę na art.
14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka bezprawna pomoc może podlegać zwrotowi przez beneficjenta.
(94) Niniejszym, Komisja pragnie ostrzec Polsce, że informacja o sprawie zostanie przekazana zainteresowanym stronom poprzez publikację niniejszego listu i jego streszczenia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Odnośna informacja przekazana zostanie również zainteresowanym stronom w krajach EFTA, które są sygnatariuszami porozumienia EOG, poprzez publikację komunikatu w suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego, jak również organowi nadzorującemu EFTA, któremu przesłana zostania kopia niniejszego listu.
Wszystkie zainteresowane strony wymienione powyżej mogą przedstawiać swoje uwagi w terminie do jednego miesiąca od daty ukazania się takiej publikacji."
[1] Důvěrná informace.
[2] Formalnie rzecz biorąc firma, która przejęła wcześniejszą aktywność stoczniową była firmą-córką SSPH, utworzoną już w 1989 r., Allround Ship Services Sp. z o.o.
("ASS").
Według Polski ASS została wybrana, ponieważ posiadała liczne niezbędne pozwolenia i certyfikaty konieczne do kontynuacji produkcji.
ASS została natychmiast wykupiona przez ARP a jej nazwa została zmieniona na "Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o."
[3] Informacja ze stycznia 2004, polskie władze odwołują się do Clarkson Research Studies w pismie z dnia 27 kwietnia 2004 r., str.
7.
[4] Średnia produkcja w okresie 1995-1999 wynosiła 250000 CGT.
[5] Informacje poufne.
[6] Koszty restrukturyzacji włączając koszty zakupu aktywów produkcyjnych od bankrutujących SSPH i SS.
[7] Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych.
[8] Zgodnie z pismem z dnia 12 kwietnia 2005 r.
(Aneks 11) gwarancje Skarbu Państwa wynosiły 2935454900 PLN.
Niemniej jednak Polska zgłosiła gwarancje jedynie w wysokości podanej w tabeli powyżej.
[9] Wysokość podana przez polskie władze.
[10] Orzeczenie Sądu Pierwszej Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost v Komisja Europejska, paragraf 74.
[11] Zespół ARP do spraw Przemysłu Stoczniowego jest zupełnie innym organem niż Zespół Przemysłu Stoczniowego.
[12] Dziennik Urzędowy C 317 z 30.12.2003, str.
11.
[13] Dziennik Urzędowy C 244 z 1.10.2004, str.
2.
[14] Dziennik Urzędowy C 288 z 9.10.1999, str.
2.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy mezi Shetland Mainland (Tingwall/Sumburgh) a ostrovy Foula, Fair Isle, Out Skerries a Papa Stour ze strany Spojeného království
(2005/C 223/08)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Spojené království rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi Shetland Mainland (Tingwall/Sumburgh) a ostrovy Foula, Fair Isle, Out Skerries a Papa Stour, jak je uvedeno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 394/05 ze dne 30. prosince 1997, pozměněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 356/3 ze dne 12. prosince 2000, C 358/07 ze dne 15. prosince 2001 a C 306/24 ze dne 10. prosince 2004.
2. Závazky veřejné sluŽby byly změněny následovně:
- Minimální frekvence letů:
- na ostrov Foula z Tingwallu – dva zpáteční lety ve středu a v pátek a jeden zpáteční let v pondělí a v úterý (letní sezóna).
Dva zpáteční lety v pátek a jeden zpáteční let v pondělí, v úterý a ve středu (zimní sezóna).
- na ostrov Fair Isle – dva zpáteční lety z Tingwallu v pondělí, ve středu a v pátek a jeden zpáteční let ze Sumburghu a Tingwallu v sobotu (letní sezóna).
Dva zpáteční lety z Tingwallu v pondělí, ve středu a v pátek (zimní sezóna).
- na ostrov Out Skerries z Tingwallu – dva zpáteční lety ve čtvrtek a jeden zpáteční let v pondělí a ve středu.
- na ostrov Papa Stour z Tingwallu – dva zpáteční lety v úterý.
Kapacita:
- kapacita použitého letadla musí být minimálně 8 míst pro pasažéry na každé trase, avšak v závislosti na hmotnosti může být počet v případě spojení s Out Skerries omezen v důsledku předpisů Úřadu pro civilní letectví (Civil Aviation Authority).
Tarify:
- cena za jednosměrnou letenku pro dospělé nesmí přesáhnout 30 GBP pro ostro
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 224/10)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"SARDEGNA"
č. ES: IT/00284/ 18.03.2003
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento stručný výkaz je vytvořen za účelem podání informací.
Podrobné informace určené především pro výrobce produktů chráněných CHOP A CHZO, získáte v úplné verzi specifikace, a to buď na národní úrovni nebo od úřadů Evropské komise. [1]
1. Příslušný orgán členského státu
Název: _BAR_ Ministero delle Politiche Agricole e Forestali _BAR_
Adresa: _BAR_ Via XX Settembre n. 20 — I-00187 Roma _BAR_
Tel.: _BAR_ 06481 99 68 _BAR_
Fax: _BAR_ 06 42 01 31 26 _BAR_
E-mail: _BAR_ qtc3@politicheagricole.it _BAR_
2. Skupina
2.1 Název
1. L.A.R.P.O. — Libera Associazione Regionale Produttori Olivicoli,
2. A.P.P.O.O. — Associazione Provinciale Produttori Olivicoli di Oristano,
3. A.P.P.O.S. — Associazione Provinciale Produttori Olivicoli Sassari,
4. A.R.P.OL. — Associazione Regionale Produttori Olivicoli,
5. A.P.P.O.N. — Associazione Provinciale Produttori Olivicoli,
6. A.P.P.O.C. — Associazione Provinciale Produttori Olivicoli Cagliari,
7. Associazione Regionale Olivicoltori Sardi;
2.2 Adresa
1. Piazza Roma, Pal.
Sotico — I-09170 Oristano,
2. Via Cavour, 6 — I-09170 Oristano,
3. Via Budapest, 10/A — I-07100 Sassari,
4. Via XX Settembre, 25 — I-09125 Cagliari,
5. Via Alghero, 3 — I-08100 Nuoro,
6. Via Sassari, 3 — III p. — I-09123 Cagliari,
7. Via Emiciclo Garibaldi, 16 — I-07100 Sassari;
2.3 Složení: producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )
3. Druh produktu
třída 1.5 Extra panenský olivový olej
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Sardegna"
Popis - obsah kyselin, vyjádřený jako kyselina olejová ≤ 0,5 %
- degustační hodnocení a jiné parametry ≥ 7, v každém případě v souladu s platnými právními předpisy
- peroxidové číslo ≤ 15
- polyfenoly ≥ 100 částic v miliónu
- tokoferoly ≥ 100 částic v miliónu
- barva: od zelené do žluté, se změnami barvy v průběhu času;
- vůně: ovocná;
- chuť: ovocná, lehce nahořklá a pikantní.
Zeměpisná oblast : Zeměpisná pěstitelská oblast chráněného označení původu "Sardegna" odpovídá správnímu území obcí – v provinciích Cagliari, Oristano, Nuoro a Sassari nacházejících se v regionu Sardinie a uvedených ve specifikaci.
Důkaz původu :
Pěstování olivovníků na Sardinii sahá do dávných dob; jedná se o autochtonní botanický druh patřící mezi přirozenou vegetaci ostrova.
Důkazem, že zde již v dávných dobách existoval čilý obchod s tímto produktem, bylo objevení punských a římských lodí s amforami plnými vína a olivového oleje.
Rozšíření církevních řádů, zvláště po roku tisíc našeho letopočtu, vedlo k nárůstu pěstování olivovníků na tomto ostrově.
V tomto směru máme k dispozici mnoho svědectví z pera mnichů klášterních řádů, které se zde usídlily.
Během dlouhodobé španělské nadvlády pokračovalo rozšiřování pěstování olivovníku v souladu s přesnými opatřeními, kterými se, mimo jiné, nařizovala povinnost, aby každý občan narouboval alespoň deset olivovníků ročně pod pokutou čtyřiceti soldů, pokud tak neučiní; stromy zůstávaly ve vlastnictví osob, které je naroubovaly.
V těchto letech se na ostrov dostali ze Španělska někteří odborníci na roubování s cílem vyškolit zde další odborníky, kteří budou po ostrově šířit techniku roubování. Dále byli vlastníci více než pěti set olivovníků povinni sestrojit lis pro získávání oleje.
Nejen španělská nadvláda zaváděla opatření ve prospěch pěstování olivovníků, ale pěstování olivovníků podporovali i panovníci savojské dynastie, kteří zavedli řadu norem, mezi nimiž byla například povinnost do tří let ohraničit pozemky s olivovníky a naroubovat plané stromy. V roce 1806 byly přijaty první zákony ve prospěch zemědělců zabývajících se roubováním a výsadbou olivových hájů, jakož i různé úlevy a příspěvky.
Tato opatření zavedená pro podporu pěstování olivovníků vedla k tomu, že se výstavy v Cagliari v roce 1901 účastnilo na dvanáct sardinských producentů oliv a plníren olivového oleje.
I v poslední době je regionální pěstování olivovníků středem mimořádné pozornosti a stává se součástí konkrétních intervenčních plánů pro podporu a zlepšování tohoto pěstování.
Pro účely zajištění sledování původu povede kontrolní subjekt aktualizovaný seznam olivových hájů, lisů na olivy a plníren olivového oleje.
Způsob produkce :
Výrobní postup je v krátkosti následující. Chráněné označení původu "Sardegna" je vyhrazeno extra panenskému olivovému oleji získávanému z odrůd olivovníků Bosana, Tonda di Cagliari, Nera (Tonda) di Villacidro, Semidana (a jejich synonyma), které se nacházejí na téměř 80 % území olivových hájů: na zbývajících 20 % území jsou zastoupeny jiné odrůdy.
U olivových hájů vhodných pro výrobu extra panenského oleje z oliv s chráněným označením původu "Sardegna" je povolena maximální produkce oliv 120 q na hektar.
Maximální výtěžnost oleje z oliv je 22 %.
Ke sběru oliv musí docházet v období optimální zralosti, kdy se plody začínají nalévat, nejpozději do 31. ledna. Povoleno je ruční trhání ("brucatura della pianta") a mechanická sklizeň.
Natrhané olivy musí být převáženy a uloženy ve vhodných vzdušných nádobách, které zaručí původní jakost plodů, ve větraných a chladných prostorách chráněných před vodou, větrem, mrazem a nepříjemnými zápachy; olivy musí být lisovány do dvou dnů po sběru.
Výroba extra panenského olivového oleje s chráněným označením původu "Sardegna" musí probíhat v místě produkce na lisech, které jsou v souladu s platnými právními předpisy a nacházejí se v obcích uvedených v bodu 4.3, a to pouze mechanickými a fyzickými postupy, které zaručí zachování původní jakosti plodu a poskytnou konečnému výrobku ty nejlepší organoleptické vlastnosti.
Maximální povolená teplota lisování je 30 °C; maximální povolená doba trvání lisování je 75 minut.
Subjekty, které hodlají vyrábět olej s chráněným označením původu "Sardegna", musí přísně dodržovat specifikaci uloženou u EU.
Pro účely vysledování původu a kontroly produktu se získávání oleje a plnění do lahví provádějí v oblastech uvedených v bodu 4.3.
Důvodem, proč se i plnění do lahví provádí v těchto vymezených oblastech, je potřeba zachovat charakteristické vlastnosti a jakost oleje a zajistit, aby kontrola prováděná třetími osobami mohla probíhat za účasti dotčených producentů.
Pro producenty má chráněné označení původu rozhodující význam, protože jim v souladu s cíli a zaměřením nařízení poskytuje příležitost ke zvýšení příjmů.
V neposlední řadě se tato činnost provádí tradičně právě v této vymezené zeměpisné oblasti.
Souvislost :
Vlastnosti a jakost oleje "Sardegna" jsou úzce spjaty s typicky středomořskými půdními a klimatickými podmínkami, které jsou typické i pro Sardinii a které zcela odpovídají teplotám vhodným pro pěstování olivovníků.
Tento botanický druh se vyskytuje po celém ostrově a jeho pěstováním se na Sardinii zabývá 95 % obcí.
Příznivé prostředí u tohoto druhu přispělo k jeho rozšíření a k vzniku různých autochtonních odrůd.
Jistý specificky zaměřený výzkum identifikoval na 18 sardinských odrůd olivovníku, které tvoří velmi důležitou přirozenou genetickou základnu.
Dešťové srážky jsou nejčastější na podzim a na jaře, přičemž pro léto jsou typická dlouhá období sucha.
Průměrné srážky v oblastech pěstování olivovníků jsou 550 – 600 mm ročně s minimálními hodnotami v oblasti Cagliari a s maximálními hodnotami v oblasti Bosa.
Teploty se mění podle střídání ročních období, nejvyšší teploty jsou v letním období, kdy zrají plody a vytváří se v nich olej.
Toto suché období má značný vliv na cyklus zrání oliv.
Terén je převážně kopcovitý. Život místních lidí byl vždy spjat s pěstováním olivovníků; o tom svědčí různá opatření na podporu rozšiřování pěstování olivovníků, která ovlivňují socioekonomický vývoj tohoto regionu a jsou pro něj určující.
Olej vyráběný v tomto regionu dosáhl vysoké jakosti a získal nespočetná ocenění na různých soutěžích, kterých se pěstitelé účastnili. Tyto úspěchy přispívají k upevnění postavení a známosti označení, které se již několik desítek let nachází na evropských trzích a má vynikající výsledky.
Kontrolní orgán :
Kontrolu shody produktu budou provádět sdružení:
Consorzio Interprovinciale per la frutticoltura (provincia di Cagliari, Nuoro e Oristano)
Adresa: Via Carloforte, 51 – I-09100 Cagliari
Consorzio provinciale per la frutticoltura (provincia di Sassari)
Adresa: Viale Adua, 2C – I-07100 Sassari
Označování : Na etiketě musí být uvedeno čitelným a nesmazatelným písmem chráněné označení původu "Sardegna"; logo chráněného označení původu znázorňující olivu, ze které vytéká kapka oleje, listy olivovníku a stylizovanou hlavu oslíka, který je symbolem výroby oleje na Sardinii.
Přesný popis loga je uveden ve specifikaci.
Produkt nabízený ke spotřebě musí být plněn do nádob o objemu nejvýše 5 litrů.
Národní požadavky : —
[1] Evropská komise – Generální ředitelství – zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 225/03)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"HUILE D'OLIVE DE NIMES"
č. ES: FR/00441/ 18.11.2004
CHOP (X) CHZO( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména o producentech produktů s dotyčným CHOP a CHZO, naleznete v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od útvarů Evropské komise. [1]
1. Příslušný orgán členského státu
Název: _BAR_ Institut National des Appellations d'Origine _BAR_
Adresa: _BAR_ 138, Champs Elysées – F-75008 ParisOd 1. ledna 2005: 51 rue d'Anjou – F-75008 Paris _BAR_
Telefon: _BAR_ 01 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ 01 42 25 57 97 _BAR_
2. Skupina
2.1Název: _BAR_ Syndicat des Oléiculteurs du Gard et Environs pour la Défense et la Promotion des Appellations d'Origine Contrôlées Huile d'Olive de Nîmes et Olive de Nîmes. _BAR_
2.2Adresa: _BAR_ Mas des Abeilles – F-30000 Nîmes _BAR_
Tel.: _BAR_ 04 66 04 50 34 _BAR_
Fax: _BAR_ 04 66 04 50 31 _BAR_
2.3Složení: _BAR_ producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( ) _BAR_
3. Druh produktu
třída 1.5 Olivový olej
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Huile d'olive de Nîmes"
Popis:
Olej "Huile d'olive de Nîmes" se vyznačuje převahou odrůdy Picholine, která mu dodává ostrou chuť a občas trochu hořkosti v ústech.
Je cítit po artičoku a zeleni.
Vůně zeleně v ústech přechází ve vůni středozemské lesostepi a červených bobulovin.
Má zelenou barvu, případně se žlutými odlesky.
Zeměpisná oblast:
Oblast produkce oleje "Huile d'olive de Nîmes" se rozkládá na ploše 183 obcí v departementu le Gard a 40 obcí v departementu l'Hérault.
Úplný seznam obcí je uveden ve specifikaci.
V zeměpisné oblasti, kde převažují pahorky a kopce o nadmořské výšce nepřesahující 350 metrů, je půda převážně složená z šedého třetihorního pískovce, z vápence a slínitého vápence z období křídy a z aluviálních náspů.
Podnebí je středomořské s vlivem mistrálu.
- označení parcel prostřednictvím seznamu parcel schopných produkovat označení "Huile d'olive de Nîmes", které dodržují požadavky týkající se umístění olivovníků a podmínek produkce,
- prohlášení o sklizni, které pěstitel oliv každoročně vyhotoví, a v němž uvede pěstovanou plochu, množství oliv vyprodukovaných při dodržení stanoveného výnosu, místo určení oliv (lisovna, místo zpracování).
- prohlášení o produkci, které každoročně vyhotoví pěstitel, a v němž uvede celkové množství vyrobeného produktu,
- žádost o osvědčení o schválení pro určení místa skladování produktů a všech nádob obsahujících požadované produkty.
Celkový postup se doplní analytickou a organoleptickou zkouškou, kterou se ověří jakost a typičnost produktů.
Každý hospodářský subjekt, který obdržel osvědčení o schválení, je povinen každoročně vyhotovit prohlášení o zásobách.
Způsob produkce Odrůdy:
Olivové oleje musí pocházet z těchto odrůd: Picholine, Négrette, Noirette.
Tyto odrůdy musí společně představovat nejméně 85 % stromů z celkového počtu olivových hájů ze všech hospodářství.
Odrůda Picholine musí představovat nejméně 70 % stromů z celkového počtu olivových hájů ze všech hospodářství.
Tento poměr však může představovat 60 % až do roku 2015 včetně.
Mezi vedlejší odrůdy patří Sauzen vert, Rougette, Olivastre, Broutignan, Cul blanc, Verdale de l'Hérault nebo Groussaldo, Aglandau, Amellau, Pigalle, Piquette, a další původní místní odrůdy, které se vyskytovaly před mrazem v roce 1956.
Uvnitř každého olivového háje se povoluje výsadba olivovníků, které patří k opylovačům, pokud jsou harmonicky rozmístěné a jejich počet nepřesahuje 5 % z celkového počtu stromů v olivovém háji.
Použití oliv z těchto odrůd se povoluje za předpokladu, že podíl těchto oliv nepřesáhne 5 % celkového množství použitých oliv.
Udržování olivového háje:
Olivové háje se musí udržovat pěstováním plodin nebo se musí osít trávou a každý rok sekat.
Každý strom má k dispozici plochu nejméně 24 m2.
Stromy musí být nejméně ve čtyřmetrové vzdálenosti.
Stromy se povinně prořezávají nejméně každé dva roky.
Zavlažování během vegetačního období olivovníku je povoleno až do dozrávání plodů.
Výnos nesmí přesáhnout 10 tun na hektar.
V případě výjimečných klimatických podmínek může být výnos u určité sklizně snížen nebo zvýšen, nesmí však přesáhnout 12 tun oliv na hektar.
Oleje se připravují z oliv, které pocházejí z nejméně pětiletých stromů.
Úroda:
Začátek sklizně se stanoví vyhláškou prefektury na základě návrhu útvarů INAO.
Oleje pocházejí ze zralých oliv sklizených v okamžiku, kdy 25 % oliv přešlo z jasně zelené barvy do žluté.
Olivy se češou přímo ze stromu nebo se sklízejí vibrací, sklepáváním, vysáváním nebo jiným způsobem, který nepoškozuje vnější vzhled oliv. Plody dopadnou na sítě nebo do jiných sběrných nádob pod stromem.
Prostředky způsobující padání jsou zakázané.
Olivy sesbírané přímo na zemi se musí uchovávat odděleně od oliv, které mohou být použity k přípravě olejů s chráněným označením.
Olivy se skladují a přepravují v lískách nebo krabicích.
Podmínky přípravy:
Skladování oliv v období mezi sběrem a zpracováním nesmí přesáhnout osm dní.
Před drcením je možno smíchat olivy různých odrůd, z nichž odrůda Picholine musí představovat nejméně 60 % oliv určených ke zpracování.
Extrakce se provádí mechanicky při zahřátí olivové hmoty na teplotu nepřesahující 30 °Celsia.
Povolenými postupy jsou praní, dekantace, odstředění a filtrace.
S výjimkou vody se nepovoluje použití žádných jiných přísad pro usnadnění extrakce oleje.
Získaným olejem musí být olivový olej, jehož kyselost vyjádřená v olejové kyselině nesmí přesáhnout 0,8 gramů na 100 gramů.
Souvislost Přírodní prostředí:
Oblast produkce se vyznačuje svou krajinou kopců a pahorků s nadmořskou výškou zpravidla nepřesahující 350 metrů.
Půda je převážně složena z šedého třetihorního pískovce, z vápence a ze slínitého vápence z období křídy a dále z aluviálních náspů.
Podnebí je středomořské a vyznačuje se v letním období výrazným suchem a prudkými podzimními dešti.
Oblast je pod vlivem mistrálu a v zimě může trpět drsným podnebím.
Historie:
Přítomnost olivovníku již od starověku svědčí o úzkém vztahu oblasti Nîmes k pěstování olivovníku.
Produkce olivového oleje v této oblasti sahá daleko do minulosti, kdy olivovníky umožňovaly využití neúrodné půdy a produkci jediného možného tuku.
Pěstování olivovníku bylo zavedeno s příchodem Řeků a se založením římských kolonií se stalo intenzivnější.
Největšího rozkvětu dosáhlo pěstování olivovníku v 17. století.
V roce 1789 byl olivový olej produkovaný v Aramon považován za jeden z nejlepších a Nîmes bylo důležitým místem pro obchod s olejem.
Rozloha olivových hájů však ustupuje v důsledku rozvoje vinice a vzrůstajícího dovozu olejů.
V 19. století dochází k poklesu pěstování oliv, kterému konkuruje víno a dovoz jiných tuků.
Pokles pokračuje až do druhé světové války, kdy pětiletý konflikt vyvolá rostoucí zájem o produkci olivového oleje v důsledku nedostatku dovážených olejů a tuků.
Silný mráz v roce 1956 zahubil olivové háje v oblasti Nîmes.
V devadesátých letech dochází k novému rozvoji a k rozvoji produkce oleje "Huile d'olive de Nîmes".
Know-how:
Olej "Huile d'olive de Nîmes" se převážně vyrábí z odrůdy Picholine, která je upřednostňována pro svoji odolnost, díky níž se dokonale přizpůsobila půdním a klimatickým podmínkám.
Tato odrůda se vyznačuje určitou odolností proti chladu v zimním období a její plody odolávají prudkým podzimním větrům.
Olivovníky odrůdy Picholine se nacházejí převážně v kotlině města Nîmes, která je kolébkou odrůdy, zatímco v podhůří les Cevennes se nacházejí jiné místní odrůdy.
Vítr přinutil zemědělce k udržování poměrně nízkých olivovníků, což umožňuje nejen větší odolnost proti větru, ale i snadnější sklizeň zelených oliv určených pro konzumaci.
Sklizeň se provádí převážně ručně, neboť převládající odrůda Picholine je určená ke dvojímu použití (produkce oleje a stolních oliv) a vyznačuje se velkou odolností proti vybracím. Druhým důvodem je uspořádání tradičních olivových hájů (malá rozloha, přítomnost zídek, často snížená přístupnost).
Vhodnost půdy, zejména pro odrůdu Picholine a dále jakost oleje, který odtud pochází, napomohly obnově a rozvoji produkce oliv i za hranice historického jádra Nîmes-Sommières.
Název: _BAR_ I.N.A.O. _BAR_
Adresa: _BAR_ 138, Champs Elysées F-75008 ParisOd 1. ledna 2005: 51 rue d'Anjou – F-75008 Paris _BAR_
Název: _BAR_ D.G.C.C.R.F. _BAR_
Adresa: _BAR_ 59, Bd V.Auriol F-75703 Paris Cedex 13 _BAR_
- název označení "Huile d'olive de Nîmes"
- poznámka: "chráněné označení původu" nebo "CHOP".
Pokud se na štítku uvede kromě adresy i název hospodářství nebo značky, opakuje se název označení mezi slovy: "appelation" a "contrôlée".
Tyto údaje se shromáždí ve stejném optickém poli a na stejném štítku.
Jsou napsány viditelným, čitelným, nesmazatelným a dostatečně velkým písmem, které jasně vystupuje z rámečku, ve kterém je natištěno, aby se tyto údaje mohly jasně rozlišovat od ostatních psaných údajů a obrázků.
Vnitrostátní požadavky: Vyhláška týkající se chráněného označení původu "Huile d'olive de Nîmes".
[1] Evropská komise – Generální ředitelství pro zemědělství – Politika jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle postupu uvedeného v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou v Itálii
(2005/C 225/05)
(Text s významem pro EHP)
Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství rozhodla italská vláda v souladu s čl. 52 odst. 35 zákona č. 448 ze dne 28. prosince 2001 o uložení závazku k zajištění veřejných služeb v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou na této lince:
1. Linka
Crotone – Řím – Milán a zpět;
1.1 Na základě článku 9 nařízení Rady (EHS) č.
95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství, ve znění nařízení Komise (ES) č. 793/2004, si příslušné orgány mohou vyhradit určité letištní časy pro poskytování služeb podle ustanovení tohoto sdělení.
1.2 Za účelem dosažení cílů prostřednictvím uložení závazku k zajištění veřejných služeb bude Ente Nazionale dell'Aviazione Civile (ENAC) prověřovat, zda přijímající letecké společnosti mají náležitou strukturu a zda splňují minimální požadavky na přístup ke službě.
2. Dotyčný závazek k zajištění veřejných služeb zahrnuje
2.1 Minimální počet leteckých spojení
Nejméně dva odlety a dva přílety na dané lince každý den a po celý rok.
Celková kapacita každého letadla musí být nabízena k prodeji bez kvót a za podmínek závazku k zajištění veřejných služeb.
Na pomocném letišti Řím, na úseku Řím – Milán, a na letišti Milán, na úseku Milán – Řím mohou být místa, která nebyla rezervována na celé spojení Crotone – Milán a Milán – Crotone, prodána za tržní cenu.
Z tohoto důvodu musejí být rezervace za tržní cenu přijímány nejpozději deset hodin před odletem z letiště Crotone na trase Crotone – Řím – Milán a z letiště Milán na trase Milán – Řím – Crotone.
2.2 Letový řád
Na trase Crotone – Řím – Milán
- 1 let se startem mezi 06.45 hod. a 07.45 hod.
- 1 let se startem mezi 14.30 hod. a 15.30 hod.
Odlet do Milána se musí uskutečnit do šedesáti minut po příletu do Říma, s výjimkou případů vyšší moci.
Na trase Milán – Řím – Crotone
- 1 let se startem mezi 10.30 hod. a 11.30 hod.
- 1 let se startem mezi 18.30 hod. a 19.30 hod.
Odlet do Crotone se musí uskutečnit do šedesáti minut po příletu do Říma, s výjimkou případů vyšší moci.
2.3 Typ letadla
Letadlo používané na pravidelných linkách Crotone – Řím – Milán a zpět musí mít po celý rok minimální kapacitu 90 míst.
2.4 Kapacita
Minimální denní kapacita musí být po celý rok 180 míst na pravidelné lince Crotone – Řím – Milán a 180 míst na pravidelné lince Milán – Řím – Crotone.
2.5 Ceny letenek
a) maximální ceny letenek pro jednotlivé linky jsou tyto:
- Crotone – Řím 66,00 EUR
- Crotone – Milán (via Řím ): 94,00 EUR
- Milán – Crotone (via Řím ): 94,00 EUR
- Řím – Crotone 66,00 EUR
Všechny tyto ceny nezahrnují DPH a letištní poplatky; nesmí být vybírán ani žádný druh příplatku.
Nejméně jeden způsob distribuce a prodeje letenek musí být poskytován bezplatně a nesmí dále ekonomicky zatěžovat cestující.
Všichni cestující na linkách Crotone – Řím, Crotone – Milán, Milán – Crotone a Řím – Crotone mají nárok na uvedenou cenu letenek.
Tržní cenu letenky budou platit pouze cestující na linkách Řím – Milán a zpět.
b) Příslušné orgány budou upravovat každoročně maximální ceny letenek s ohledem na inflaci z minulého roku, a to podle italského statistického indexu pro rodiny, pracující a zaměstnance (ISTAT/FOI) vztahujícího se na spotřební ceny.
Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
c) V případě, že průměrná výše směnného kurzu mezi EUR a USD a/nebo průměrná cena pohonných hmot za každé pololetí klesnou nebo vzrostou o více než 5 %, ceny musejí být znovu upraveny s ohledem na tento nárůst/pokles, a to v míře, v jaké ceny pohonných hmot ovlivňují cenu letu.
Jakékoliv úpravy cen budou prováděny každých šest měsíců Ministerstvem infrastruktury a dopravy na základě přezkoumání, které provede ENAC.
Všechny úpravy začnou platit od následujícího pololetí.
Úpravy budou oznámeny všem leteckým dopravcům, kteří provozují dané služby, a rovněž budou předány Evropské komisi, aby je mohla zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
2.6 Kontinuita služeb
Za účelem zajištění kontinuity, pravidelnosti a přesnosti letů, se letečtí dopravci, kteří přijímají závazek veřejné služby, zavazují:
- poskytnout provozní záruku k zajištění řádného výkonu a pokračování služby.
Tato kauce musí dosáhnout alespoň 2 milionů EUR, které budou ve formě pojišťovací záruky poskytnuty Národnímu úřadu pro civilní letectví (ENAC – Ente Nazionale dell'Aviazione Civile). Úřad ji použije na zajištění kontinuálního plnění závazku veřejné služby;
- každý rok uskutečnit minimálně 98 % plánovaných letů, přičemž je možno zrušit z důvodů, za něž je dopravce přímo odpovědný, nejvýše 2 % letů, s výjimkou případů vyšší moci;
- zaplatit úřadu ENAC pokutu ve výši 3000 EUR za každý zrušený let nad hranici 2 %.
Takto získané částky budou převedeny do rozpočtové kapitoly na financování dalšího územního rozvoje města Crotone.
Tyto pokuty se přidají k odškodnění cestujících, jimž byl odepřen nástupu na palubu (DBC – Denied Boarding Compenation), která vyplývají ze stávajících právních předpisů;
- zajistit poskytování služby minimálně 12 po sobě jdoucích měsíců.
--------------------------------------------------
Uložení závazků veřejné služby podle nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 pro pravidelnou leteckou dopravu v rámci Německa
(2005/C 225/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se německá vláda rozhodla uložit od 1. ledna 2006 závazky veřejné služby na pravidelnou leteckou dopravu v obou směrech na trase Rostock-Laage – München a Rostock-Laage – Köln/Bonn.
2. Závazky veřejné služby se týkají následujících aspektů:
2.1 Pravidelnost, letový rozvrh a letištní časy
Od pondělí do pátku musí být zajištěno pravidelné letecké spojení na letiště München prostřednictvím dvou obousměrných letů a na letiště Köln/Bonn prostřednictvím nejméně jednoho obousměrného letu.
Spoje by na letišti München měly přistávat před 8.00 hod. a okolo 17.30 hod.; zpáteční lety na letiště Rostock-Laage by se měly uskutečnit před 9.00 hod. a okolo 18.30 hod.
Obousměrný let na trase Rostock-Laage – Köln/Bonn by se měl uskutečnit mezi 11.00 a 15.00 hodinou.
Tyto požadavky platí celoročně, přičemž mezi Vánoci a Novým rokem může být letecký provoz omezen.
V neděli a o svátcích postačuje na obou trasách jeden obousměrný let.
Příslušné letištní časy podle čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 jsou k dispozici, případně o ně byly příslušné orgány požádány.
2.2 Kapacita míst
Na spojích se používají letadla o minimální kapacitě 30 míst.
2.3 Typ letadla
Služby musí zajišťovat turbovrtulová nebo proudová letadla s přetlakovou kabinou.
Lety musí probíhat v souladu s předpisy pro let podle přístrojů.
2.4 Tarify
Nejvyšší základní tarif za jednosměrný let z letiště Rostock-Laage na letiště München nesmí překročit 250 EUR (konečná cena pro spotřebitele) a na letiště Köln/Bonn 200 EUR (konečná cena pro spotřebitele).
2.5 Rezervace
Lety by mělo být možné zarezervovat prostřednictvím mezinárodního rezervačního systému (CRS) a na internetu.
2.6 Kontinuita letů
Počet letů zrušených z důvodů, které lze přímo připsat leteckému dopravci, nesmí přesáhnout 2 % ročně naplánovaného počtu letů.
3. Letečtí dopravci Společenství se upozorňují na následující: Nepředloží-li do 1. prosince 2005 ministerstvu hospodářství Meklenburska-Předního Pomořanska (Wirtschaftsministerium Mecklenburg-Vorpommern) žádný letecký dopravce písemný důkaz o zahájení pravidelné letecké dopravy od 1. ledna 2006 v souladu se závazky veřejné služby a bez požadavku na finanční vyrovnání, omezí Německo v rámci postupu podle čl. 4 odst. 1 písm. d) výše uvedeného nařízení přístup na každou trasu pouze na jednoho leteckého dopravce a udělí právo k provozování této letecké dopravy od 1. ledna 2006 v rámci nabídkového řízení.
Příslušná výzva k podávání nabídek podle čl. 4 odst.
1 písm. d) bude zanedlouho zveřejněna
Rozhodnutí přijatá Komisí podle článku 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES
(2005/C 226/02)
(Text s významem pro EHP)
Následující rozhodnutí se týkají národních alokačních plánů oznámených členskými státy Komisi pro období obchodování 2005 až 2007:
Dokument _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
K(2004)2515/3 v konečném znění _BAR_ 7. 7. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Rakouskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)3982 v konečném znění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Belgií v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)5295 v konečném znění _BAR_ 27. 12. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 27. prosince 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Kyperskou republikou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2005)1083 v konečném znění _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 12. dubna 2005 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Českou republikou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)2515/6 v konečném znění _BAR_ 7. 7. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Dánskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)3982/8 v konečném znění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Estonskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)3982/2 v konečném znění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Finskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)3982/7 v konečném znění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Francií v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)2515/2 v konečném znění _BAR_ 7. 7. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Německem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2005)1788 v konečném znění _BAR_ 20. 6. 2005 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 20. června 2005 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Řeckem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)5298 v konečném znění _BAR_ 27. 12. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 27. prosince 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Maďarskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)2515/5 v konečném znění _BAR_ 7. 7. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Irskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2005)1527 v konečném znění _BAR_ 25. 5. 2005 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 25. května 2005 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Itálií v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)3982/5 v konečném znění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Lotyšskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)5292 v konečném znění _BAR_ 27. 12. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 27. prosince 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Litvou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)3982/3 v konečném znění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Lucemburskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)5287 v konečném znění _BAR_ 27. 12. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 27. prosince 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Maltou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)2515/1 v konečném znění _BAR_ 7. 7. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Nizozemskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2005)549 v konečném znění _BAR_ 8. 3. 2005 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 8. března 2005 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Polskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)3982/4 v konečném znění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Portugalskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)3982/6 v konečném znění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 20. října 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Slovenskou republikou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)2515/8 v konečném znění _BAR_ 7. 7. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Slovinskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)5285 v konečném znění _BAR_ 27. 12. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 27. prosince 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Španělskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)2515/7 v konečném znění _BAR_ 7. 7. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Švédskem v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2004)2515/4 v konečném znění _BAR_ 7. 7. 2004 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2004 o národním alokačním plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Spojeným královstvím v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
K(2005)1081 v konečném znění _BAR_ 12. 4. 2005 _BAR_ Rozhodnutí Komise ze dne 12. dubna 2005 o navržené změně národního alokačního plánu pro přidělování povolenek na emise skleníkových plynů oznámeném Spojeném království v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES. _BAR_
Závazné znění nebo závazná znění jsou k dispozici na této internetové stránce:
http://www.europa.eu.int/comm/environment/climat/emission_plans.htm
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení šetření překážek obchodu ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 3286/94, které spočívají v opatřeních, jež Indie ukládá, a v postupech, jež uplatňuje, a které ovlivňují obchod s vínem a lihovinami
(2005/C 228/03)
Dne 20. července 2005 obdržela Komise stížnost podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 3286/94 [1], (dále jen "nařízení").
1. Stížnost
Stížnost podaly výbor CEEV (Comité européen des enterprises vins) a organizace CEPS (Confédération européenne des producteurs de spiritueux).
Organizace CEPS je orgán zastupující výrobce lihovin v EU.
Jejími členy je 38 národních sdružení, jež zastupují výrobní odvětví ve 21 členských státech EU.
Výbor CEEV je orgán, který v EU zastupuje národní obchodní sdružení členských států ES, která zastupují výrobní odvětví a/nebo obchodní organizace, které vyrábějí nebo obchodují s vínem, aromatizovaným vínem, šumivým vínem, likérovým vínem a ostatními vinnými produkty.
Členem výboru CEEV je 12 národních sdružení a Švýcarsko.
Výbor CEEV a organizace CEPS jsou sdružení, která jednají jménem jednoho či více podniků Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 2 odst. 6 nařízení.
2. Výrobek
Výrobky EU, jež jsou zmiňovanými indickými opatřeními dotčeny, jsou vína, vermuty, aromatizovaná vína a lihoviny zařazené v číslech HS 2204, 2205, 2206 a 2208.
Tato čísla obsahují tichá a šumivá vína, vermuty a ostatní alkoholizovaná vína jako např. portské a sherry a lihoviny ze surovin zemědělského původu, jako např. brandy a vínovice, whisky, gin, vodka, rum a likéry.
Přezkoumání, které Komise zahajuje, se však rovněž může týkat jiných výrobků, zejména těch, u nichž mohou zúčastněné strany, které se ohlásí v níže uvedených lhůtách (viz oddíl 8), prokázat, že jsou údajnými postupy dotčeny.
3. Věc
Stížnost se zaměřuje na tři samostatné aspekty indického právního režimu pro dovážená vína a lihoviny:
a) Dodatečné clo
Podle indického práva má pravomoc vybírat spotřební daň z alkoholických nápojů 26 indických národních vlád.
Spotřební daň je v zásadě vybírána pouze u výrobků, které prošly výrobním procesem v Indii.
Spotřební daně nejsou proto v zásadě vybírány z dovozu lahvového vína a lihovin.
Pouze domácí produkce a dovoz volně ložených produktů plněných v Indii jsou daněny (daňová sazba je ve 26 indických národních vládách značně odlišná).
V této souvislosti dne 1. dubna 2001 oznámením č. 37/2001 v oddíle 3 zákona o celním sazebníku zavedla Indie federální dodatečné clo z dovážených vín a lihovin, aby došlo k vyrovnání se spotřebními daněmi zaplacenými nebo splatnými na celostátní úrovni z výrobků vyrobených na domácím trhu.
V souladu s oddílem 3 celního zákona by se federální dodatečné clo mělo "rovnat" spotřební dani vybírané z domácích výrobků.
Dodatečné clo se vybírá ad valorem v různé výši. Podle celního oznámení č.
32/2003 ze dne 1. března 2003 se současné sazby dodatečného cla používané na dovážené víno stanovují ve třech úrovních, a to 75 %, 50 % a 20 % (v závislosti na hodnotě dovozů) a sazby používané na dovážené lihoviny ve čtyř úrovních, a to 150 %, 100 %, 50 % a 25 % (opět v závislosti na hodnotě dovozů).
b) Státní spotřební daně a podobné daně
Jak bylo vysvětleno, indické státy nemají pravomoc vybírat spotřební daň z dováženého lahvového vína a lihovin.
Avšak stěžovatelé tvrdí, že několik států nicméně používá spotřební nebo podobné daně – pod různými názvy a v různé výši – z prodeje dováženého vína a lihovin.
Podle stěžovatelů se některé z těchto daní (spotřební a ostatní daně) navíc používají pouze na dovážené výrobky nebo se používají na dovážené výrobky ve vyšší výši než na výrobky domácí.
c) Státní omezení dovozu
Stěžovatelé tvrdí, že sedm indických států uplatňuje de facto politiku zákazu dovozu vín a lihovin.
4. Obvinění z překážek obchodu
Stěžovatelé se domnívají, že opatření a postupy popsané v oddíle 3 představují překážky obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení.
a) Dodatečné clo
Stěžovatelé předně tvrdí, že federální dodatečné clo musí být považováno za dovozní clo (nebo jiné clo a poplatek), což porušuje závazky Indie podle čl. II dohody GATT 1994 čteným ve spojení s jejím celním sazebníkem.
V této souvislosti stížnost vysvětluje, že celní závazky Indie v rámci WTO zavazují Indii k maximálním sazbám cel a poplatků z vína a lihovin ve výši 150 %.
Všechna dovážená vína a lihoviny podléhají základnímu dovoznímu clu ve výši 150 % (pro lihoviny) a 100 % (pro vína).
Federální dodatečné clo se používá dodatečně k těmto sazbám.
Protože se federální dodatečné clo považuje za dovozní clo (nebo jiné clo či poplatek), přesahuje celková celní sazba pro všechny lihoviny a všechna vína (s výjimkou nejdražších [2]) závaznou celní sazbu ve výši 150 %. Stěžovatelé navíc tvrdí, že federální dodatečné clo se nepovažuje za "ekvivalent vnitřní daně" ve smyslu čl.
II odst. 2 písm. a), a proto nemůže být podle tohoto ustanovení ospravedlnitelné.
Stěžovatelé dále a podpůrně tvrdí, že federální dodatečné clo způsobuje, že s dováženými víny a lihovinami se zcela jasně zachází méně výhodněji než s "podobnými výrobky" (nebo "přímo konkurenčními či zaměnitelnými") výrobky vnitrostátního původu, čímž je porušen článek III odst.
2 GATT 1994. V této souvislosti stěžovatelé tvrdí, že zatímco dovážení lihoviny nepodléhají obecně státní spotřební dani, sazba federálního dodatečného cla značně převyšuje výši spotřební daně používané na prodej domácích lihovin ve většině indických států.
Podle stěžovatelů podléhají dovážená vína a lihoviny nadměrně vysokému zdanění, pokud porovnáme sazbu federálního dodatečného cla a ostatních nepřímých daní používaných na státní úrovni u prodeje dovážených vín a lihovin na jedné straně a výši spotřebního cla a ostatních nepřímých daní používaných na státní úrovni u domácích vín a lihovin na straně druhé.
b) Státní spotřební daně a podobné daně
Stěžovatelé tvrdí, že i když indické státy nemají oprávnění vybírat spotřební daň z dováženého lahvového vína a lihovin, některé státy nicméně uplatňují buď spotřební daň nebo podobné daně – pod různými názvy a v různé výši – z prodeje dovážených vín a lihovin.
Tvrdí se, že nejméně třináct indických států používá spotřební nebo jiné daně, které lze považovat za alternativní způsob získávání příjmů z dovážených výrobků, protože státy nejsou oprávněny vybírat spotřební daně.
Podle stěžovatelů se některé z těchto daní (spotřební a jiné daně) používají pouze na dovážené výrobky nebo se na dovážené výrobky používají ve vyšší výši než na domácí výrobky, což je v rozporu s čl. III odst.
c) Státní omezení dovozu
Stěžovatelé tvrdí, že sedm indických států uplatňuje de facto politiku zákazu dovozu vín a lihovin, což je v rozporu s čl. III odst. 4 nebo čl. XI odst. 1 GATT 1994.
S ohledem na skutečně dostupné informace a předložené důkazy došla Komise k závěru, že stížnost obsahuje dostatečné přímé důkazy o existenci překážek obchodu ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení.
5. Obvinění z nepříznivých účinků na obchod
Spotřeba západních značkových lihovin dosahovala v Indii v roce 2004 podle odhadů organizace International Wine & Spirits Record (IWSR) 87 milionů beden po 9 litrech, což z Indie činí jeden z největších trhů s lihovinami na světě.
V tomto odhadu je obsaženo i přibližně 550000 beden dovážených lihovin, zbytek (99,4 %) zahrnuje "Indian Made Foreign Liquor" (IMFL) vyráběný na domácím trhu.
V roce 2004 dosáhl vývoz lihovin z EU do Indie přibližně 23211000 EUR.
Indický trh s vínem rostl v posledních letech stabilně, avšak pomalu.
V roce 2004 to bylo podle odhadů 667000 beden po 9 litrech, z čehož bylo 96000, popř. 14 % dovezeno.
V roce 2004 dosáhl vývoz lihovin z EU do Indie přibližně 4167000 EUR.
Stěžovatelé tvrdí, že postupy, jichž se stížnost týká, brání smysluplnému přístupu na indický trh, staví dovážená vína a lihoviny do konkurenčně nevýhodné pozice ve srovnání se zbožím vyráběným na domácím trhu a brání přirozenému růstu spotřeby dovážených vín a lihovin v Indii.
V tomto ohledu stěžovatelé poukazují na skutečnost, že po odstranění federálních množstevních omezení na dovoz v roce 2001 a jejich nahrazení opatřeními uvedenými v této stížnosti, objem dovozů lihovin klesl v období od dubna do srpna 2001 ve srovnání se stejným obdobím minulého roku přibližně o 60 – 70 %, protože zboží určené pro turistický ruch bylo předmětem finančního zatížení, které je vzhledem k vysokým cenám učinilo na trhu nekonkurenceschopnými.
Stěžovatelé také poukazují na skutečnost, že když byly na zboží prodávané v určitých třídách hotelů a restaurací následně poskytnuty daňové úlevy, objem dovážených vín a lihovin značně vzrostl.
Z toho vyplývá, že daňová opatření, jež jsou předmětem této stížnosti, brání vínům a lihovinám z EU dosáhnout většího proniknutí na indický domácí trh.
Stěžovatelé také odkazují na údaje o typickém pronikání na trh, kterého dovážené lihoviny dosáhly v jiných rozvojových zemích velmi podobných Indii, z čehož vyplývá, že překážky trhu narušující průmysl lihovin EU v Indii je značně problematický.
Komise dospěla k závěru, že stížnost obsahuje dostatečné přímé důkazy o nepříznivých účincích na obchod ve smyslu čl. 2 odst. 4 nařízení.
6. Zájem Společenství
Odvětví lihovin v EU, které je zastoupeno organizací CEPS, vyváží každý rok zboží o hodnotě, která podle odhadů překračuje 5 miliard EUR, do více než 150 zemí. V odvětví lihoviny je přímo zaměstnáno přibližně 50000 osob a nepřímo dalších 250000.
Vývoz vína z EU do třetích zemí se odhaduje na 4,5 miliard EUR, což představuje podle objemu 12,5 miliard hektolitrů (hl).
Komise považuje za důležité, aby se na trhu ve třetích zemích zajistily rovné soutěžní podmínky pro náš vývozní průmysl, zejména pokud jde o vnitřní daně.
Celní ochranu by neměly nahrazovat jiné ochranné bariéry, jež jsou v rozporu s mezinárodními závazky.
To je obzvláště důležité u alkoholických nápojů, neboť je na ně obvykle uvalována vysoká daňová zátěž v podobě kombinace spotřebních daní a daní z přidané hodnoty.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že je v zájmu Společenství zahájit šetření.
7. Postup
Poté co Komise po důkladné konzultaci s poradním výborem zřízeným nařízením rozhodla, že existuje dostatek důkazů, které opravňují k zahájení šetření za účelem zvážení náležitých právních a faktických záležitostí, a že je toto šetření zájmem Společenství, zahájila v souladu s článkem 8 nařízení šetření.
Zúčastněné strany se mohou přihlásit a písemně předložit stanoviska k jednotlivým otázkám vzneseným stěžovatelem, přičemž musejí svá tvrzení doložit.
Komise dále vyslechne strany, které se takto přihlásí a podají písemnou žádost, pokud se jich výsledek šetření přímo týká.
Toto oznámení se zveřejní v souladu s čl. 8 odst. 1 písm. a) nařízení.
8. Lhůty
Jakékoli informace týkající se této záležitosti a žádosti o slyšení by měly být Komisi doručeny nejpozději do 30 dnů po dni zveřejnění tohoto oznámení a měly by být zaslány písemně generálnímu ředitelství pro obchod na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Mr. Jean-François Brakeland, DG Trade F.2
CHAR 9/74
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 299 32 64
[1] Nařízení Rady (ES) č.
3286/94 ze dne 22. prosince 1994, kterým se stanoví postupy Společenství v oblasti společné obchodní politiky k zajištění výkonu prá
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/9/ES ze dne 20. března 2000 o lanových drahách pro dopravu osob
(2005/C 230/02)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy(a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normyPoznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 1709:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Inspekce před uvedením do provozu, údržba, provozní kontroly a zkoušky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1908:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Napínací zařízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1909:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Obnovení provozu a evakuace _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12385-8:2002Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 8: Pramenná tažná a nosná tažná lana pro instalace lanovek navržených pro dopravu osob _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12385-9:2002Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 9: Uzavřená vinutá nosná lana pro instalace lanovek navržených pro dopravu osob _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12397:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Provoz _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-1:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 1: Kritéria výběru lan a upevnění konců lan _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-2:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 2: Součinitele bezpečnosti _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-3:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 3: Záplet šestipramenných tažných, dopravních a vlečných lan _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-4:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 4: Upevnění konců lan _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-5:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 5: Skladování, doprava, pokládání a napínání _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-6:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 6: Kritéria vyřazení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-7:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 7: Kontrola, oprava a údržba _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12927-8:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 8: Magnetické defektoskopické zkoušení lan _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12929-1:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Všeobecné požadavky – Část 1: Požadavky na všechna zařízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12929-2:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Všeobecné požadavky – Část 2: Doplňující požadavky na kyvadlové dvoulanové visuté lanové dráhy bez brzd na běhounu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12930:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Výpočty _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13107:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Stavební objekty _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13223:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Poháněcí a další mechanická zařízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13243:2004Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Elektrická zařízení mimo poháněcí zařízení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13243:2004/AC:2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13796-1:2005Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Vozy – Část 1: Uchycení, běhouny, vozové brzdy, uzavřené vozy, sedačky, vozy, údržba vozů, vlečné závěsy _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13796-2:2005Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Vozy – Část 2: Zkoušky odporu proti skluzu uchycení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13796-3:2005Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Vozy – Část 3: Únavová zkouška _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Oznámení o pozbytí platnosti některých vyrovnávacích opatření
(2005/C 232/02)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená vyrovnávací opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Styren-butadien-styrenový termoplastický kaučuk _BAR_ Tchai-wan _BAR_ Vyrovnávací clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 1994/2000 (Úř. věst. L 238, 22.9.2000, s. 8) _BAR_ 23. 9. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 312, 17.12.2004, s. 5.
[2] Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Potvrzení o přijetí stížnosti č. 2005/4313 – SG(2005)A/1204
(2005/C 233/02)
1. Evropská komise zaevidovala stížnost týkající se překročení 24-hodinového limitu hodnoty drobných částic (PM 10) ve výši 50 μg/m3 v oblasti "Höhenstraße" ve Frankfurtu nad Mohanem v Německu po více než 35 dní v roce 2005 jako stížnost pod číslem jednacím 2005/4313.
Komise obdržela více než 30 stížností tohoto typu. Proto s cílem rychle odpovědět a informovat zúčastněné strany a zároveň hospodárně využít své správní zdroje zveřejňuje toto potvrzení o přijetí stížnosti
Státní podpory – Itálie
Státní podpora C 27/2005 (ex NN 69/2004) – Podpora na nákup pícnin v oblasti Frioul Vénétie Julienne (článek 6 regionálního zákona č. 14 ze dne 20. srpna 2003 a výzva k projevení zájmu vyhlášená obchodní komorou v Terstu)
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 233/05)
Dopisem ze dne 20. července 2005 v závazné jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova:
Commission européenne
Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural
Direction H. Législation agricole
Unité: H.2. Concurrence
Bureau: Loi 130 5/128
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 76 72
Tyto připomínky budou sděleny Itálii.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
Uvedené opatření má za cíl poskytnout vyrovnávací podporu zemědělcům regionu Frioul Vénétie Julienne, kteří utrpěli ztráty při produkci pícnin kvůli suchu v roce 2003 a museli nakoupit pícniny na trhu, aby mohli nakrmit svá hospodářská zvířata.
Hodnocení
Vzhledem k informacím, které má Komise k dispozici, pochybuje v tomto stadiu o slučitelnosti těchto podpor se společným trhem, neboť způsob výpočtu prahů ztrát, které umožňují nárok na podporu, a způsob výpočtu podpory neodpovídají způsobům předepsaným pokyny Společenství týkajícími se státní podpory v odvětví zemědělství, a proto nelze vyloučit, že za utrpěné ztráty byla vyplacena nadměrná náhrada.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Con la presente, ho l'onore di informarLa che la Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, nei confronti della misura in oggetto.
Procedimento
2. Con lettera del 2 aprile 2004, i servizi della Commissione, avendo appreso che la legge regionale 20 agosto 2003, n. 14 della Regione Friuli-Venezia Giulia conterrebbe disposizioni per la concessione di fondi alle Camere di commercio di Trieste e Gorizia per far fronte al fabbisogno di foraggio degli allevamenti colpiti dalla siccità del 2003, hanno chiesto alle autorità italiane una serie di delucidazioni al riguardo.
3. Non essendo pervenuta alcuna risposta nel termine di quattro settimane concesso alle autorità italiane per comunicare le informazioni richieste, con lettera del 26 maggio 2004 i servizi della Commissione hanno inviato loro un sollecito.
4. Con lettera del 10 giugno 2004, protocollata il 15 giugno 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso ai servizi della Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime affermano di aver inviato alle Camere di commercio di Trieste e di Gorizia due note, datate rispettivamente 30 settembre 2003 e 12 marzo 2004, per richiamare la loro attenzione sulla necessità di pubblicare un invito a manifestare interesse per gli aiuti previsti dall'articolo 6 della summenzionata legge e di notificarlo alla Commissione.
5. In base a tali informazioni, con lettera del 28 giugno 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto alle autorità italiane, di comunicare loro i testi delle note specificate e degli inviti a manifestare interesse preparati dalle due Camere di commercio.
Inoltre, essi hanno chiesto se fossero stati concessi aiuti e, in caso affermativo, di specificare gli importi e le modalità di concessione.
6. Con lettera del 27 settembre 2004, protocollata il 29 settembre 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione i testi e le informazioni richiesti nella lettera del 28 giugno 2004.
7. Poiché risultava chiaramente dalle suddette informazioni che l'invito a manifestare interesse della Camera di commercio di Trieste era già stato pubblicato e seguito da effetti e che, inoltre, gli aiuti che le Camere di commercio potevano versare o che avevano versato non erano contemplati dalle disposizioni del regime generale degli aiuti delle Camere di commercio, approvato dalla Commissione nell'ambito del fascicolo di aiuto N 241/01, i servizi della Commissione hanno deciso di aprire un fascicolo di aiuto non notificato con il numero NN 69/04.
8. Con lettera del 12 novembre 2004, i servizi della Commissione hanno chiesto informazioni complementari sugli aiuti in oggetto alle autorità italiane.
9. Lo stesso giorno, la Commissione ha ricevuto una lettera delle autorità italiane contenente informazioni che completavano quelle chieste nella lettera del 28 giugno 2004 (cfr. punto 5).
10. Con lettera del 6 gennaio 2005, protocollata l' 11 gennaio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime chiedevano una proroga del termine che era stato loro concesso per fornire informazioni complementari sugli aiuti in oggetto, allo scopo di riesaminare la normativa regionale in materia.
11. Con lettera del 25 gennaio 2005 i servizi della Commissione hanno concesso una proroga di un mese.
12. Con lettera del 21 febbraio 2005, protocollata il 22 febbraio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane nella quale queste ultime precisavano che la Camera di commercio di Gorizia non aveva dato attuazione agli aiuti previsti e rinunciava a farlo (questa lettera è accompagnata da una delibera della stessa Camera di commercio che conferma tale informazione).
13. Con lettere del 28 febbraio 2005, protocollata il 1o marzo 2005, e del 30 marzo 2005, protocollata il 31 marzo 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione informazioni complementari in merito agli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste.
14. Tenuto conto di quanto figura al punto 12, la decisione riguarderà unicamente gli aiuti concessi dalla Camera di commercio di Trieste.
Descrizione
15. L'articolo 6 della legge regionale del Friuli-Venezia Giulia 20 agosto 2003, n. 14, stabilisce che l'amministrazione regionale è autorizzata a concedere un finanziamento straordinario di 170000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Trieste e di 80000 EUR alla Camera di commercio, industria, artigianato e agricoltura di Gorizia, per far fronte alle eccezionali esigenze connesse all'alimentazione del bestiame delle aziende con allevamenti zootecnici colpite dalla siccità del 2003 e ricadenti in aree non servite da sistemi irrigui consortili.
16. L'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste prevede un sostegno finanziario agli allevamenti della provincia di Trieste che sono stati colpiti dalla siccità del 2003 e che, non avendo potuto irrigare le loro superfici non servite da un sistema di irrigazione consortile, hanno subito una perdita di produzione di almeno il 20 % (nelle zone svantaggiate) o del 30 % (nelle altre zone).
Tale sostegno si traduce in un aiuto all'acquisto di foraggi necessari all'alimentazione del bestiame.
17. L'aiuto è versato dietro presentazione delle fatture relative agli acquisti di foraggi effettuati fra il 1o maggio e il 20 novembre 2003 e copre il quantitativo di foraggio necessario a soddisfare il fabbisogno nutrizionale calcolato per unità di bestiame (UB) presente nell'azienda e appartenente al conduttore.
Le UB rappresentano i bovini, ovini, caprini ed equini da macello o utilizzati per il lavoro; nel caso degli animali da macello, sono interessati solo quelli allevati da conduttori a titolo principale o da coltivatori diretti iscritti presso la previdenza sociale dell'INPS (Istituto nazionale per la previdenza sociale) per il settore agricolo.
Il termine "foraggio" designa qualsiasi tipo di fieno essiccato.
18. Gli aiuti possono essere versati fino ad esaurimento del fondo creato a questo scopo e concessi a qualsiasi azienda ne faccia richiesta stabilita nella provincia di Trieste.
19. Il quantitativo massimo di foraggio rimborsabile per UB è fissato a 15 quintali.
Il prezzo di riferimento utilizzato per il calcolo dell'aiuto è fissato a 20 EUR, IVA esclusa.
Qualora il numero di domande superi le previsioni, l'aiuto individuale sarà ridotto proporzionalmente per UB.
20. Nel caso in cui gli allevamenti beneficiari chiedano e ottengano altri aiuti per le perdite dovute alla siccità del 2003, l'importo dell'aiuto previsto nell'invito a manifestare interesse sarà ridotto di conseguenza.
Valutazione
21. Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
In questa fase, gli aiuti previsti dalla legge regionale in oggetto sembrano corrispondere a questa definizione nel senso che favoriscono talune produzioni (le produzioni animali, in quanto l'aiuto all'acquisto di foraggi serve a permettere l'alimentazione degli animali) e possono incidere sugli scambi grazie alla posizione dell'Italia nelle suddette produzioni (a titolo di esempio, nel 2003 l'Italia ha realizzato il 15,3 % della produzione comunitaria di carne bovina, risultando così il terzo produttore di carne bovina dell'Unione).
22. Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune.
23. Nella fattispecie, tenendo conto della natura degli aiuti sopra descritti, l'unica deroga che potrebbe essere invocata è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse [1].
24. Perché questa deroga sia applicabile, la misura oggetto di esame, conseguente alla siccità del 2003, deve essere conforme alle disposizioni del punto 11.3 degli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo (in appresso "gli orientamenti") [2], relativo agli aiuti destinati ad indennizzare gli agricoltori delle perdite causate da avverse condizioni atmosferiche.
25. Per quanto riguarda il rispetto delle suddette disposizioni (riprodotte in corsivo nel testo), la Commissione osserva quanto segue:
La Commissione autorizza la concessione di indennizzi quando il danno raggiunge una determinata soglia, fissata al 20 % della produzione normale nelle zone svantaggiate e al 30 % nelle altre zone.
Qualora siano state danneggiate le colture annuali, la soglia di perdita pertinente va determinata sulla base del confronto tra la produzione lorda della coltura di cui trattasi nell'anno in questione e la produzione lorda media nelle tre campagne precedenti, escludendo gli anni in cui è stato pagato un compenso in seguito ad avverse condizioni atmosferiche (punto 11.3.2 degli orientamenti).
26. Alla luce delle disposizioni del punto 16 supra, la Commissione constata che l'invito a manifestare interesse pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste limita l'ambito dei potenziali beneficiari a quanti hanno subito una perdita di almeno il 20 % nelle zone svantaggiate e del 30 % nelle altre zone.
Tuttavia, nel suddetto invito non figura alcun elemento che indichi su quale base le soglie di perdita in questione siano state calcolate.
27. In questa fase e sulla base delle informazioni disponibili, la Commissione non può ritenere che le soglie di perdita siano state stabilite nel rigoroso rispetto delle disposizioni del punto 11.3 degli orientamenti e non può quindi escludere che siano stati ammessi al beneficio dell'aiuto alcuni agricoltori che non avrebbero potuto esserlo se le soglie di perdita fossero state calcolate come indicato al suddetto punto.
Per il momento, quindi, essa non può che esprimere dei dubbi circa l'ammissibilità del metodo di determinazione delle soglie di perdita per la definizione dell'ambito dei beneficiari (a questo proposito, cfr. anche il punto 31).
Per evitare compensazioni eccessive, l'importo dell'aiuto pagabile non deve superare il livello medio della produzione durante il periodo normale moltiplicato per il prezzo medio nello stesso periodo, da cui si sottrae la produzione effettiva nell'anno in cui si è verificato l'evento moltiplicata per il prezzo medio in quell'anno.
Dall'importo dell'aiuto vanno inoltre detratti eventuali pagamenti diretti (punto 11.3.2. degli orientamenti).
28. In questa fase e alla luce delle disposizioni dei punti 17 e 19 supra, la Commissione constata che il metodo di calcolo dell'aiuto descritto nell'invito a manifestare interesse, pubblicato dalla Camera di commercio di Trieste, non corrisponde affatto a quello preconizzato dal punto 11.3 degli orientamenti, in quanto esso si basa semplicemente su un parametro di prezzi per unità di peso acquistato.
Sulla base delle informazioni di cui può disporre, essa non è nemmeno in grado di stabilire se gli importi ottenuti attraverso l'applicazione del suddetto parametro sarebbero stati inferiori o superiori a quelli che avrebbe comportato l'applicazione della formula indicata al punto 11.3 degli orientamenti.
29. In tali circostanze, la Commissione non può che dubitare, per il momento, dell'adeguatezza del metodo utilizzato per il calcolo dell'aiuto.
30. Un secondo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che l'invito a manifestare interesse indica che l'aiuto sarà versato sulla base delle fatture di acquisto del foraggio, ma non precisa che gli acquisti devono limitarsi al quantitativo di foraggio effettivamente perso a causa della siccità (esso specifica semplicemente che sarà preso in considerazione il fabbisogno alimentare per unità di bestiame mentre il quantitativo massimo di foraggio ammesso al rimborso viene indicato senza stabilire alcun nesso con il suddetto fabbisogno, elemento che consentirebbe di impedire che un allevatore possa approfittare della misura per acquistare quantitativi eccessivi di foraggio sapendo che, in ogni caso, verrebbe rimborsato).
31. Un terzo elemento che rafforza i dubbi espressi dalla Commissione risiede nella circostanza che, nella lettera del 28 febbraio 2005, le autorità italiane hanno fornito una tabella contenente un elenco degli importi di aiuto che sono stati versati ad ogni beneficiario, nonché un elenco degli importi che avrebbero potuto essere versati a ciascuno di essi se fossero state applicate le disposizioni della legge italiana sulle calamità naturali (legge 185/92, che era ancora in vigore al momento in cui è stata adottata la misura d'aiuto).
Oltre al fatto che la Commissione non dispone di alcuna indicazione precisa sui calcoli che sono stati effettuati sulla base della legge n. 185/92, da un raffronto fra i due elenchi in questione risulta chiaramente che alcuni agricoltori hanno ricevuto aiuti eccessivi e che altri non avrebbero potuto nemmeno essere ammessi all'aiuto.
Quest'ultimo punto conferma i dubbi della Commissione non solo sul metodo di calcolo, ma anche per quanto riguarda il metodo seguito per determinare le soglie di perdita.
32. È inoltre interessante osservare che la tabella summenzionata contiene una colonna che riporta l'importo che ciascun agricoltore potrebbe ricevere ai sensi del regolamento (CE) n. 1860/2004 della Commissione, del 6 ottobre 2004, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti de minimis nei settori dell'agricoltura e della pesca [3] e che, pur tenendo conto di tale importo, alcuni agricoltori avrebbero sempre ricevuto aiuti eccessivi.
33. Infine, per quanto riguarda la detrazione di eventuali aiuti diretti, la Commissione non ha ricevuto alcuna informazione in materia da parte delle autorità italiane (il punto 20 menziona gli altri aiuti eventualmente ottenuti in seguito alla siccità, ma non eventuali aiuti ottenuti nell'ambito della PAC).
Essa non può quindi escludere, ancora una volta, che gli aiuti versati siano stati eccessivi.
Al fine di evitare compensazioni eccessive, vanno detratte dall'importo dell'aiuto eventuali somme percepite a titolo di regimi assicurativi.
Occorre inoltre tener conto delle spese ordinarie non sostenute dall'agricoltore, come nel caso in cui non sia necessario effettuare il raccolto.
34. La Commissione osserva che il punto 20 non fa alcun riferimento né a eventuali interventi di compagnie assicuratrici, né alle spese per il raccolto eventualmente non sostenute.
Essa non può quindi che dubitare, in questa fase, dell'assenza di rischi di compensazione eccessiva delle perdite subite.
35. Sulla base delle considerazioni che precedono, la Commissione, in questa fase, non è in grado di ritenere che i contributi versati agli agricoltori del Friuli, colpiti dalla siccità nel 2003, possano beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in quanto aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse.
36. Per questa ragione, la Commissione ha quindi deciso, a questo riguardo, di avviare il procedimento previsto dall'articolo 88, paragrafo 2, del trattato.
37. Nell'ambito di tale procedimento la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire ogni altro complemento d'informazione utile per la valutazione degli aiuti in oggetto nel termine di un mese a decorrere dalla data di ricevimento della presente.
Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto.
38. La Commissione desidera richiamare l'attenzione dell'Italia sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare presso il beneficiario eventuali aiuti illegalmente concessi."
[1] La deroga prevista dall'articolo 87, paragrafo 2, lettera b), riguarda le vere calamità naturali e non gli eventi assimilabili ad esse (la normativa comunitaria in materia di aiuti di Stato nel settore agricolo precisa che la Commissione ha sempre considerato che la siccità non poteva essere considerata in quanto tale una calamità naturale ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 2, lettera b), del trattato).
[2] GU C 232 del 12.8.2000, pag.
17.
[3] GU L 325 del 28.10.2004, pag.
4.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Alžírska, Běloruska, Ruska a Ukrajiny
(2005/C 233/07)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření v případě dovozu roztoků močoviny a dusičnanu amonného pocházejících z Alžírska, Běloruska, Ruska a Ukrajiny (dále jen "dotčené země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2].
1. Žádost o přezkum
Žádost podalo dne 20. června 2005 Evropské sdružení výrobců hnojiv (EFMA) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby roztoků močoviny a dusičnanu amonného ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou směsi močoviny a dusičnanu amonného ve vodném nebo amoniakálním roztoku pocházející z Alžírska, Běloruska, Ruska a Ukrajiny (dále jen "dotčený výrobek"), který se v současnosti zařazuje do kódu KN 31028000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1995/2000 [3], naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 1675/2003 [4].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Tvrzení o pokračování dumpingu ze strany Alžírska vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
Při prokazování pravděpodobnosti opakovaného výskytu dumpingu ze strany Běloruska, Ukrajiny a Ruska použil žadatel vývozní ceny při prodeji výrobku do Spojených států amerických, neboť v současné době není dotčený výrobek dovážen z těchto tří zemí do Společenství ve významných množstvích.
S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Bělorusko a Ukrajinu na základě ceny ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o opakovaném výskytu dumpingu vychází ze srovnání běžné hodnoty, jak je uvedeno v předchozí větě, s vývozními cenami dotčeného výrobku z těchto dvou zemí při jeho prodeji na vývoz do Spojených států amerických.
Tvrzení o opakovaném výskytu dumpingu ze strany Běloruska a Ukrajiny vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Spojených států amerických.
Na základě výše zmíněných srovnání běžných hodnot a vývozních cen, která ukazují dumping ze strany Běloruska, Ukrajiny a Ruska, žadatel tvrdí, že existuje pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla, a to díky nevyužité kapacitě a možnosti výrobních zařízení vyvážejících výrobců v dotčených zemích přejít z výroby jiných výrobků na výrobu dotčeného výrobku.
Žadatel dále tvrdí, že k odstranění újmy došlo hlavně díky opatřením a že jakýkoliv opakovaný výskyt značného objemu dovozů za dumpingové ceny z dotčených zemí by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
a) Odběr vzorků
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se šetření může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005;
- celkový počet zaměstnanců;
- podrobnosti o činnostech společnosti týkající se dotčeného výrobku;
- objem vyjádřený v tunách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Alžírska, Běloruska, Ruska a Ukrajiny na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku. Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v odstavci 8.
S cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné, se Komise kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců.
ii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedenou žádost, hodlá Komise provést šetření újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
S cílem umožnit Komisi vybrat vzorek se žádají všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005;
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005;
- objem prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku. Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v odstavci 8.
iii) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí při šetření spolupracovat.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Alžírsku, Bělorusku, Rusku a Ukrajině, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku a všem sdružením dovozců, jež jsou uvedeni v žádosti nebo jež spolupracovali při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčených zemí vývozu.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily vedle odpovědí na dotazník další informace a poskytly podkladovou dokumentaci.
Komise musí tyto informace a podkladovou dokumentaci obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Běloruskem a Ukrajinou jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Litva.
Žadatel nyní navrhl, aby byly za tímto účelem použity Spojené státy americké.
Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Zúčastněné strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro zúčastněné strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jeho konečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany, které jsou předmětem šetření, mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Spojených států amerických, které budou, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení, pravděpodobně zvoleny zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Běloruskem a Ukrajinou. Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [6]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Evropské komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé či zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
11 odst. 5 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Sdělení zveřejněné na základě čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 v případu COMP 37.749 Austrian Airlines/SAS – dohoda o spolupráci
(2005/C 233/08)
(Text s významem pro EHP)
1. Úvod
Podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 [1] může Komise, pokud zamýšlí přijmout rozhodnutí, které nařizuje ukončení protiprávního jednání, a dotyčné podniky nabídnou Komisi závazky takové povahy, že reagují na její výhrady, svým rozhodnutím prohlásit tyto nabídky pro dotyčné podniky za závazné.
Takové rozhodnutí může být přijato na dobu určitou a musí konstatovat, že pominuly důvody pro zásah Komise. Podle čl.
27 odst. 4 stejného nařízení zveřejní Komise stručné vylíčení případu a hlavní obsah závazků nebo navrhovaný postup.
Zúčastněné strany mohou předložit svá vyjádření ve lhůtě, kterou stanoví Komise.
2. Shrnutí případu
30. prosince 1999 uvědomily společnosti Scandinavian Airlines System (SAS) a Austrian Airlines (AuA) Komisi o dohodě o spolupráci s cílem získat individuální výjimku podle čl. 5 odst. 1 nařízení EHS/3975/87, čl. 81 odst. 3 a čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP. Podle této dohody strany spolupracovaly na všech světových leteckých linkách v oblasti časového plánování letů, koordinace cenové politiky, plánování tras a kapacit. Nejužší spolupráce se týkala dopravy mezi Rakouskem a severskými státy (Norsko, Švédsko a Dánsko), kde byl na všechny služby v letecké dopravě uplatňován výlučně společný systém dopravy (Joint Traffic System – JTS) a kdy strany sdílely náklady i příjmy. Podle čl. 5 odst. 3 nařízení 3975/87 zveřejnila Komise dne 11. července 2000 oznámení, ve kterém vyzvala třetí strany, aby předložily svá vyjádření k této dohodě.
4. října 2000 sepsala Komise dopis o vážných pochybnostech týkajících se dopadu této dohody na hospodářskou soutěž.
Společný systém dopravy pravděpodobně vyloučil hospodářskou soutěž ve významné části trhu letecké dopravy mezi Rakouskem a severskými státy, takže zvláště pro linky Vídeň-Kodaň a Vídeň – Stockholm by nebylo možné použít čl. 81 odst.
Na základě tohoto dopisu se strany dohodly, že vyloučí pochybnosti Komise týkající dvoustranné dopravy, změní dohodu o spolupráci a nahradí ji "omezenou dohodou o spolupráci" a dohodou o marketingu a prodeji ze dne 31. prosince 2001.
Z nové dohody byla vyňata veškerá dvoustranná spolupráce v oblasti dopravy mezi Rakouskem a severskými státy.
To byla reakce na vážné pochybnosti týkající se hospodářské soutěže uvedené v dopise.
Toto řešení však nebylo možné uvést do praxe.
Po dalších jednáních s útvary Komise strany ustoupily od vyjmutí uvedených linek a dne 24. října 2002 uzavřely "pozměněnou dohodu o spolupráci".
Tato nová dohoda počítá znovu s dvoustrannou spoluprácí v oblasti dopravy mezi Rakouskem a severskými státy.
Na rozdíl od spolupráce původně oznámené nevede "pozměněná dohoda o spolupráci" ke vzniku společného podniku v oblasti dvoustranné dopravy.
Dohoda obsahuje následující hlavní body:
a) Obecně použitelné normy služeb
Cestujícím na linkách se stejným letovým číslem jsou poskytovány stejné služby.
b) Sdílení kódů a spolupráce v oblasti sítí
Dohoda o sdílení kódů se týká všech světových letů, které patří do této dohody tak, jak je strany společně vyberou.
Strany se budou snažit lépe koordinovat spojení a kapacity sítě leteckých linek tak, aby zajistily lepší spojení v rámci svého domácího trhu a zkrátily dobu čekání cestujících na další spoje pomocí kombinované sítě.
Bude možné stanovit zásady a pravidla přestupů nad rámec středisek zúčastněných stran.
c) Koordinace cen a zvláštních tarifů
Strany vyvinou jednotnou cenovou politiku, budou koordinovat plánování linek a kapacity.
Ceny za leteckou dopravu se vypočítají a rozdělí mezi strany podle prováděcí dohody.
d) Marketing a prodej
Koordinaci prodeje na základě jednotné politiky prodeje a marketingu převezme příslušný domácí dopravce.
Strany se dohodly na vzájemné integraci svých plánů prodeje na domácím trhu příslušné strany.
Kromě toho se strany budou snažit nabídnout druhé straně služby zprostředkovatelských středisek po telefonu.
e) Frequent flyer programs-FFP (věrnostní programy)
Strany uzavřely dohody o FFP, která umožňuje účastníkům FFP jedné strany sbírat a použít body při cestování s druhou stranou.
Dle mínění stran by jim pozměněná dohoda umožnila dosáhnout významného zlepšení úrovně poskytovaných služeb, což by vedlo i ke značnému snížení nákladů.
Strany dále uvádějí, že díky efektivnosti došlo v letech 2002 až 2004 ke snížení ceny letů mezi Kodaní a Vídní.
Také spotřebitel by mohl využívat výhody aliance, to znamená koordinované plány letů, zvýšený počet přímých letů a návazných letů, jedno odbavení aj.
I když byl původní společný podnik nahrazen dohodou o velmi úzké spolupráci, dává pozměněná dohoda o spolupráci stále důvod ke stejným obavám týkajícím se hospodářské soutěže, pokud jde o linky Vídeň – Kodaň a Vídeň – Stockholm.
Jelikož značná část cestujících je závislá na využití přímých letů a pro přímé lety mezi Rakouskem a severskými státy není jiná alternativa, může spolupráce mezi AuA a SAS vést k omezení hospodářské soutěže, zejména k újmě cestujících, kteří jsou časově závislí na přímých linkách.
Linka Vídeň – Kodaň patří mezi jediné trasy, které obě strany provozovaly již před jejich spoluprácí, takže tato spolupráce odstranila skutečnou hospodářskou soutěž mezi těmito stranami.
Pokud jde o zbývající linky, spolupráce odstranila pouze potencionální hospodářskou soutěž.
Také z předchozího průzkumu trhu nebylo zřejmé, že by měl některý dopravce zájem o provoz letů mezi těmito páry měst.
3. Hlavní obsah nabídnutých závazků
K pochybnostem Komise týkajícím se hospodářské soutěže, nabídly strany účastnící se tohoto řízení závazky, mezi něž patří:
— Závazky týkající se volných časů, tzv. slotů
Strany dají novým zájemcům pro odlety a přistání k dispozici následujících počet slotů:
- pro lety mezi Vídní a Kodaní: až dva (2) zpáteční lety denně;
- pro lety mezi Vídní a Stockholmem: až dva (2) zpáteční lety denně;
— Závazky týkající se mezilinkových dohod:
Strany se dohodly, že v případě, že nový zájemce neuzavřel žádnou mezilinkovou dohodu, uzavřou s ním v rámci IATA smlouvu MITA (Multilateral Interline Traffic Agreement – Mnohostranná dohoda o mezilinkové dopravě).
Základem této mezilinkové dohody budou zásady IATA.
— Zvláštní dohoda pro-rata:
Na žádost nového zájemce s ním bude uzavřena zvláštní dohoda pro-rata, pokud část letu zahrnuje jednu z dotčených linek.
Podmínky budou srovnatelné s podmínkami uzavřenými v souvislosti s touto linkou s třetími dopravci/jinými dopravci, kteří nejsou členy aliance.
— Závazky týkající se Frequent flyer programu
Na žádost umožní strany novému zájemci účast v jednom ze svých Frequent Flyer programů.
— Snížení četnosti letů:
Strany jsou ochotny na omezenou dobu zmrazit četnost svých denních letů.
— Závazek k usnadnění intermodálních pasažérských leteckodopravních služeb
Na žádost společnosti provozující železniční nebo jinou povrchovou dopravu mezi Rakouskem a Dánskem/Švédskem/Norskem s ní strany uzavřou intermodální dohodu, přičemž poskytnou cestujícímu jako součást trasy, která zahrnuje povrchovou dopravu poskytovanou intermodálním partnerem, své letecké služby na určených linkách evropských párů měst.
4. Výzva k předložení stanovisek
S výhradou přezkoumání situace na trhu má Komise v úmyslu vydat rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, kterým výše shrnuté závazky, které jsou v plném rozsahu zveřejněny na Internetu na webové stránce generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž, prohlásí za závazné. Podle čl. 27 odst. 4 nařízení č. 1/2003 vyzývá Komise zúčastněné třetí strany, aby předložily svá vyjádření k navrhovaným závazkům. Vyjádření musí být Komisi doručena nejpozději do jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení.
Vyjádření lze také zaslat Komisi elektronickou poštou na adresu: Maria-Jose.Bicho@cec.eu.int nebo Fabrizia.Benini@cec.eu.int nebo faxem na č. (32-2) 296 29 11 nebo poštou s uvedením jednacího čísla COMP/37.749 Austrian Airlines/SAS co-operation agreement na tuto adresu:
Directorate-General for Competition,
Antitrust Registry
J-70
B-1049 Bruxelles/Brussel
V dalším průběhu řízení může být po zveřejnění dokumentu o průzkumu trhu nezbytné nebo vhodné poskytnout souhrn vyjádření stranám, které závazky nabízejí.
S ohledem na to vás žádáme, abyste označili všechny důvěrné informace nebo obchodní tajemství. Oprávněné požadavky budou vzaty v úvahu.
[1] Nařízení Rady (ES) ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst.
L 1, 4.1.2003, s. 1).
--------------------------------------------------
Státní podpory – Dánsko
Státní podpora C 10/2005 (ex NN 127/2000) – Road Combus A/S passenger transport
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 233/10)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 2. května 2005, přepsaném v závazné jazykové verzi na stránkách, které následují po tomto stručném výkazu, sdělila Komise Dánsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory/výše uvedeného opatření.
Komise rozhodla, že proti některým dalším podporám/opatřením, které jsou popsány v dopise následujícím po tomto stručném výkazu, nebude vznášet námitky.
Zúčastněné strany mohou předložit na adresu Generálního ředitelství pro dopravu a energii své připomínky k opatřením, ohledně kterých zahájí Komise řízení do jednoho měsíce od data zveřejnění tohoto stručného výkazu a k němu připojeného dopisu:
Commission européenne
Direction générale des Transports et de l'Energie
Direction A Affaires générales et Ressources
Bâtiment DM 28, Bureau 6/100
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 41 04
Tyto připomínky budou oznámeny Dánsku.
Zúčastněná strana, která předloží připomínky, může za předpokladu uvedení důvodů písemně požádat o to, aby nebyla zveřejněna její totožnost.
TEXT STRUČNÉHO VÝKAZU
1. Řízení
Rozhodnutím SG(2001) D/287297 ze dne 28. března 2001 (dále jen původní rozhodnutí) se Komise rozhodla nevznést námitky vůči opatřením.
Rozsudkem ze dne 16. března 2004 zrušil Soud prvního stupně původní rozhodnutí "v tom smyslu, že vyhlašuje pomoc poskytnutou dánskými orgány společnosti Combus A/S ve formě kapitálových injekcí […] za slučitelné se společným trhem". [1]
2. Popis opatření, vůči kterému Komise zahajuje řízení
vnitrostátní právní základ: Danish act No. 1046 of December 23, 1998.
orgán členského státu, který podporu udělil: dánská vláda
forma podpory: navýšení kapitálu, udělení půjčky, různé záruky
doba trvání: neurčena
příjemce(příjemci): společnost Combus SA
cíl/účel: podpora restrukturalizace za účelem privatizace
rozpočet, původ prostředků použitých na financování podpor a částky (ročně): opatření ad hoc skládající se ze dvou částí: 300 milionů dánských korun v roce 1999 a 240 milionů dánských korun v roce 2001; záruky obsažené ve smlouvě o prodeji v hodnotě nejvýše 51 milionů dánských korun.
3. Hodnocení opatření
Společnost Combus obdržela v letech 1999 a 2001 v rámci procesu privatizace finanční podporu od dánského státu.
Nabízí se proto otázka, zda tyto dva příspěvky představují státní podporu, či nikoli, a zda jsou součástí jediného opatření, nebo představují dvě samostatná opatření.
Podle Soudu prvního stupně (SPS) je pro vyhodnocení této otázky významná "především časová posloupnost těchto příspěvků, jejich účel a situace dceřinné společnosti v době, kdy byla učiněna rozhodnutí o udělení jednotlivých příspěvků".
[2] Informace, které má Komise k dispozici, neumožňují zjistit, zda tyto dva příspěvky představují dvě fáze jednoho financování, nebo nikoli.
Tato financování nepředstavují podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES, jestliže dánský stát jednal jako soukromý investor v tržní ekonomice. Dánská vláda se domnívá, že "priniíp rozumného investora na trhu platí také pro situaci, kdy je injekce nového kapitálu založená na zvážení ochrany důvěryhodnosti vlády (mateřské společnosti) na trhu, viz rozsudek ze dne 21. března 1991 ve věci C-303/88, Itálie/Komise, Sb.
1991, I, s. 1433 odst.
21", a že úpadek společnosti Combus, který by byl v případě neudělení plateb neodvratný, by poškodil pověst dánského státu jakožto profesionálního investora.
Vyvozuje z toho, že soukromý investor by na jejím místě postupoval stejně.
Komise pochybuje o tom, zda by soukromý investor postupoval ve stejných situacích obdobným způsobem.
Upozorňuje dánské orgány na skutečnost, že obavy o reputaci státu akceptuje soud jako důvod pro navýšení kapitálu pouze tehdy, pokud má příslušný podnik zároveň alespoň v dlouhodobém horizontu vyhlídky na životaschopnost a výnosnost, což nebylo přesvědčivě prokázáno.
Proto Komise nemůže vyloučit, že alespoň jedna z plateb, ne-li dokonce obě, ať už se jedná o součásti jednoho opatření nebo o dvě samostatná opatření, představují státní podporu podle čl. 87 odst.
Takováto podpora by mohla být slučitelná se společným trhem podle nařízení 1191/69 nebo podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jak to uvádějí hlavní směry pro podpory za účelem záchrany nebo restrukturalizace podniků. [3]
1. Slučitelnost podle nařízení 1191/69
Nařízení 1191/69 dává členským státům v případě organizace veřejné služby v odvětví dopravy na výběr ze dvou možností:
- buď použijí smlouvy o veřejné službě, tak jak jsou definovány v čl. 1 odst. 4 a v oddíle V uvedeného nařízení,
- nebo uloží závazky veřejné služby dopravním podnikům v rámci režimu definovaného v čl. 1 odst. 5 a v oddílech II, III a IV nařízení.
Dánsko se v odvětví autobusové dopravy rozhodlo pro smlouvy o veřejné službě.
Podle SPS není v případě uzavření smlouvy o veřejné službě již možné poskytnout náhrady za uložení závazku veřejné služby. [4]
Jestliže se ukáže, že cena dohodnutá mezi dvěma stranami smlouvy o veřejné službě je příliš nízká, má podnik povinný ze smlouvy podle odstavců 4 až 6 čl. 14 nařízení 1191/69 možnost smlouvu s tříměsíční výpovědní lhůtou ukončit.
Příslušné orgány mohou podniku uložit, aby pokračoval v plnění smlouvy po dobu jednoho roku za odměnu, která se vypočítává způsoby stanovenými v oddílech II, III a IV nařízení.
Pouze za tohoto předpokladu lze v rámci režimu smluv o veřejné službě udělit náhradu za uložení závazku veřejné služby.
Společnost Combus své smlouvy o veřejné službě neukončila, a proto není možné uplatnit oddíly II, III a IV nařízení 1191/69 k tomu, aby finanční příspěvky obdržené společností Combus byly považovány za slučitelné se společným trhem.
Komise tudíž vylučuje, že tyto finanční příspěvky jsou slučitelné se společným trhem podle nařízení 1191/69.
2. Slučitelnost na zákl. čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jak to uvádějí hlavní směry pro podpory za účelem záchrany nebo restrukturalizace podniků
Bod 3.2 hlavních směrů stanoví, že k povolení podpory za účelem restrukturalizace musejí být splněny následující podmínky:
- Podnik musí být možné považovat za podnik v nesnázích (a)
- Plán restrukturalizace musí v přiměřené lhůtě umožnit obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku (b)
- Musejí být přijata opatření pro nejvyšší možné zmírnění nepříznivých dopadů podpory na konkurenty (c)
- Podpora musí být přísně omezena na minimum nezbytné pro restrukturalizaci (d)
- Komise musí mít možnost přesvědčit se o dobrém průběhu restrukturalizačního plánu, a to prostřednictvím pravidelných a podrobných zpráv (e)
- Podpora za účelem restrukturalizace může být udělena pouze jednou (f)
Společnost Combus představuje podnik v nesnázích ve smyslu hlavních směrů (a).
Dánská vláda předložila plán restrukturalizace společnosti Combus.
Podle SPS "je třeba uvažování Komise [v jejím počátečním rozhodnutí] považovat za výraz závažných pochyb ohledně životaschopnosti společnosti Combus ve smyslu [článku 87 Smlouvy o ES] a hlavních směrů, přičemž ovšem Komise nepovažovala za nutné tyto pochyby vyjasnit, neboť článek 73 Smlouvy o ES jí připadal jako dostatečný právní základ pro povolení dotčené podpory.
Vzhledem k tomu, že se na toto ustanovení za tímto účelem odvolávat nelze […], není již možné považovat napadené rozhodnutí za platné povolení pro dotčený finanční příspěvek ve výši [X] dánských korun. […] Životaschopnost společnosti Combus by proto v žádném případě neměla být považována za jistou." [5] S ohledem na tento závěr SPS Komisi nezbývá než konstatovat, že pochybuje o ekonomické životaschopnosti společnosti Combus po plánované restrukturalizaci. (b)
Dánské orgány se domnívají, že opatření na nejvyšší možné zmírnění nepříznivých dopadů podpory na konkurenty nejsou výjimečně v tomto případě nezbytná, protože platnost smluv se společností Combus postupně končí (na konci roku 2003 vypršela platnost přibližně 50 % smluv; poslední smlouva skončí v roce 2006) a společnost Arriva, které byla společnost Combus po restrukturalizaci prodána, si nehodlá udržet podíl na trhu odpovídající součtu podílů na trhu společností Arriva a Combus v okamžiku prodeje (přibližně 50 %).
Komise pochybuje o tom, zda zvláštní okolnosti tohoto případu opravňují k upuštění od opatření na nejvyšší možné zmírnění nepříznivých dopadů podpory na konkurenty, zejména vzhledem k tomu, že konkurenti společnosti Combus, zastupovaní společností Danske Busvognmaend, se rozhodli rozhodnutí Komise, které podporu povolilo, napadnout (c).
Komise rovněž pochybuje, zda opatření je/jsou přísně omezeno/omezena na minimum nezbytné pro restrukturalizaci.
Podle dánských orgánů umožní podpora společnosti Arriva dosáhnout návratnosti investovaného kapitálu ve výši 10 %, což by bylo minimum přijatelné pro investici tohoto druhu.
Komise konstatuje, že v tomto stádiu nemá k dispozici dostatečné informace, aby si ověřila, zda jsou veřejné příspěvky přísně omezeny na minimum nezbytné pro restrukturalizaci společnosti Combus (d).
Dánská vláda souhlasila s tím, že Komisi dodá výroční zprávu, na jejímž základě bude Komise moci vyhodnotit, zda je plán uskutečňován v souladu se závazky, které přijaly dánské orgány.
Komise obdržela tyto zprávy za rok 2001 a 2002 a je z nich patrné, že plán restrukturalizace byl dodržen (e).
Společnost Combus dříve žádnou podporu na restrukturalizaci nečerpala.
Jestliže zmíněné dva příspěvky představují dvě části jedné podpory nebo jestli v okamžiku první nebo druhé platby jednal dánský stát tak, jak by jednal soukromý investor v tržní ekonomice, pak Komise konstatuje, že byla dodržena zásada "One time, last time".
Jestliže je tyto dva příspěvky nutno chápat jako dvě samostatná opatření a jestliže dánský stát nejednal tak, jak by jednal soukromý investor v tržní ekonomice, a to v případě jedné ani druhé platby, pak zásada "One time, last time" dodržena nebyla. (f)
ZNĚNÍ DOPISU
"Kommissionen skal herved meddele Danmark, at den efter at have undersøgt de oplysninger, som myndighederne har fremsendt om den omhandlede støtte/foranstaltning, har besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk.
2.
1. SAGSFORLØB
1. de havde til hensigt at yde økonomisk støtte til det statsejede busselskab Combus A/S i forbindelse med Arriva Danmarks overtagelse af det.
Som anført i brevet og drøftet på et uformelt møde den 30. juni 1999 havde den danske stat allerede i 1999 foretaget en ikke anmeldt kapitaltilførsel til Combus A/S.
2. Forud for denne meddelelse havde Kommissionen modtaget et brev af 25. juni 1999 og en klage af 11. november 1999 fra brancheorganisationen Danske Busvognmænd [6], hvori den rejste indsigelse mod den økonomiske støtte, som Combus havde fået tidligere, og en økonomisk støtte, som muligvis ville blive ydet i nær fremtid.
3. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 15. december 2000, og fik svar fra de danske myndigheder den 18. december 2000.
Myndighederne fremsendte flere oplysninger ved brev af 8. januar 2001.
Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger den 9. januar 2001 og fik svar fra myndighederne samme dag.
De danske myndigheder fremsendte flere oplysninger ved brev af 23. januar 2001 og 26. februar 2001.
Den danske Konkurrencestyrelse fremsendte også oplysninger ved brev af 20. december 2000.
4. De danske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene afholdt møder i Bruxelles den 23. november og 19. december 2000 og i København den 4. og 15. januar 2001.
5. Ved beslutning SG(2001) D/287297 af 28. marts 2001, i det følgende benævnt "den oprindelige beslutning", besluttede Kommissionen efter en indledende undersøgelse ikke at gøre indsigelse mod de anmeldte foranstaltninger, fordi den mente,
- at der ikke var tale om statsstøtte (godtgørelse for udgifter til pensionsbidrag), eller
- at de var forenelige med fællesmarkedet enten i henhold til EF-traktatens artikel 73 eller i henhold til artikel 87, stk.
3, litra c), kombineret med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, i det følgende benævnte "rammebestemmelserne", eller [7]
- at de var forenelige med fællesmarkedet i henhold forordning (EØF) nr.
1191/69.
6. Beslutningen blev offentliggjort i EF-Tidende den 5. maj 2001 [8].
Ved brev af 8. maj 2001, modtaget den 15. maj 2001, underrettede Kommissionen Danske Busvognmænd om beslutningen.
7. Ved brev af 6. november 2002, modtaget af Kommissionen den 12. november 2002, og brev af 19. januar 2004, modtaget af Kommissionen den 20. januar 2004, underrettede de danske myndigheder Kommissionen om, hvordan omstruktureringsplanen for Combus var gennemført.
8. Den 11. juli 2001 anlagde Danske Busvognmænd sag ved Retten i Første Instans med påstand om annullering af Kommissionens beslutning af 28. marts 2001.
Ved dom af 16. marts 2004 annullerede Retten i Første Instans den oprindelige beslutning, "i det omfang den fastslår, at den støtte, som de danske myndigheder ydede Combus A/S i form af kapitalindskud på 300 mio.
DKK og 240 mio.
DKK, er forenelig med fællesmarkedet" [9].
9. Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio.
DKK, fandt Retten, at den oprindelige beslutning "er behæftet med en fejl, i det omfang det antages, at udbetalingen af beløbet på 300 mio.
DKK udgør en kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste i den forstand, hvori dette udtryk anvendes i artikel 2 og artikel 10-13 i forordning nr.
1191/69. […] Den anfægtede beslutning må derfor annulleres, i det omfang den godkender, at der udbetales et beløb på 300 mio.
DKK på grundlag af denne forordning, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, som er fremført vedrørende dette punkt." [10].
10. Hvad angår kapitalindskuddet på 300 mio.
DKK, fandt Retten for så vidt angår artikel 73, at "medlemsstaterne ikke længere er berettiget til at påberåbe sig artikel 73 EF uden for de tilfælde, som er omhandlet i den afledte fællesskabsret.
For så vidt forordning nr.
1191/69 ikke finder anvendelse, og udbetalingen af beløbet på 300 mio.
DKK er omfattet af artikel 87, stk.
1, EF, er det således Rådets forordning (EØF) nr.
1107/70 af 4. juni 1970 om støtte, som ydes inden for sektoren for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (EFT 1970 II, s. 309), der udtømmende opregner de betingelser, hvorunder medlemsstaternes myndigheder kan tildele støtte i henhold til artikel 73 EF [11].
Herefter må nærværende anbringende tages til følge, i det omfang det er rettet imod Kommissionens godkendelse af udbetalingen af 300 mio.
DKK på grundlag af artikel 73 EF" [12].
11. Hvad angår anvendelsen af EF-traktatens artikel 87, stk.
3, litra c), kombineret med rammebestemmelserne, fandt Retten, "at den anfægtede beslutning ikke kan fortolkes således, at Kommissionens medlemmer som kollegium har givet en klar, ubetinget og endelig godkendelse af betalingen af beløbet på 240 mio.
DKK i henhold til artikel 87, stk.
3, litra c), EF og rammebestemmelserne.
Kommissionens argumentation må derimod forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge nævnte traktatbestemmelse og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten.
Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse (jf. ovenfor i præmis 100 og 101), indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio.
DKK.
Af det anførte følger, at godkendelsen af betalingen på 240 mio.
DKK i det hele må annulleres, uden at det er nødvendigt at tage stilling til de øvrige anbringender, der er fremført på dette punkt" [13].
12. Den 11. januar 2005 mødtes Kommissionens tjenestegrene med de danske myndigheder for at få yderligere oplysninger om udviklingen i Arriva/Combus-sagen, siden den oprindelige beslutning blev vedtaget.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEN
2.1.
Det danske busmarked
13. Det danske marked for kollektiv bustransport er opdelt i to områder, hovedstadsområdet og resten af landet uden for hovedstadsområdet.
14. I hovedstadsområdet har Hovedstadens Udviklingsråd, hvori amtsrådene og Københavns og Frederiksbergs Kommunalbestyrelser alle er repræsenteret, ansvaret for at forestå ruteplanlægning, fastlægge kørselsomfang, linjeføring, køreplanlægning, busterminaler, busmateriel og sørge for udførelsen af den kollektive personbefordring.
Buskørslen udbydes normalt i licitation.
Alternativt kan Hovedstadens Udviklingsråd beslutte at lade den udføre med egne busser.
15. Uden for hovedstadsområdet varetages busdriften af amtsrådene og kommunalbestyrelserne.
I nogle tilfælde har de oprettet amts- eller fælleskommunale trafikvirksomheder, som har pligt til at sørge for, at buskørslen bliver udført i overensstemmelse med planen.
Disse transportvirksomheder eller også de respektive amtsråd og kommunalbestyrelser overlader efter udbud normalt busdriften til private og offentlige busvirksomheder.
Alternativt kan de beslutte at udføre kørslen med egne busser.
16. De lokale myndigheder har udliciteret hovedparten af den regionale bustrafik.
Liberaliseringen af busmarkedet indledtes i 1990 for Hovedstadsområdet (HT) og i 1994 for resten af landet.
Tabel 1 viser, hvor stor en procentdel af markedet, der var udliciteret i de enkelte amter i 1999, som var det år, hvor den danske stat iværksatte første del af de finansielle foranstaltninger til fordel for Combus.
Tabel 1. Udlicitering af amternes bustrafik (i procent) og antal operatører pr. amt i 1999
Kilde: Konkurrencestyrelsen.
Bustrafik, som visse kommuner udfører inhouse, er ikke medtaget i beregningen.
Amt/Trafikselskab _BAR_ Udliciteret _BAR_ Antal operatører _BAR_
Hovedstadsområdet (HT) _BAR_ 96 _BAR_ 8 _BAR_
Nordjylland _BAR_ 100 _BAR_ 27 _BAR_
Fyn _BAR_ 100 _BAR_ 1 _BAR_
Viborg _BAR_ 21 _BAR_ 5 _BAR_
Bornholm _BAR_ 100 _BAR_ 6 _BAR_
Ringkøbing _BAR_ 100 _BAR_ 10 _BAR_
Storstrøm _BAR_ 100 _BAR_ 6 _BAR_
Vestsjælland _BAR_ 100 _BAR_ 7 _BAR_
Vejle _BAR_ 100 _BAR_ 9 _BAR_
Ribe _BAR_ 35 _BAR_ 1 _BAR_
Århus _BAR_ 100 _BAR_ 15 _BAR_
Sønderjylland _BAR_ 100 _BAR_ 13 _BAR_
17. Det danske busmarked er præget af nogle få store selskaber og mange små lokale selskaber.
Da de foranstaltninger, der er omhandlet i denne beslutning, blev gennemført, var Combus det eneste landsdækkende busselskab.
Arriva Danmark var det næststørste selskab.
Skønt det kun er repræsenteret i nogle få amter, er det den største operatør i Hovedstadsområdet, hvilket forklarer dets store markedsandel.
18. Som det fremgår af tabel 2, havde Combus i 2000 en markedsandel på 33 % mod 40 % i 1999 (målt i procent af et selskabs antal køreplantimer), mens Arrivas markedsandel i 2000 var på 23 % [14].
Tabel 2. Markedsandele i Danmark i 2000 målt i procent af antal køreplantimer
Kilde: Trafikministeriet.
Alle andre operatører har en markedsandel på under 5 %.
Operatør _BAR_ Markedsandel _BAR_
Combus _BAR_ 33 % _BAR_
Arriva Danmark A/S _BAR_ 23 % _BAR_
Connex A/S _BAR_ 13 % _BAR_
City Trafik A/S _BAR_ 8 % _BAR_
Andre operatører _BAR_ 23 % _BAR_
19. Kontrakterne løber normalt i en periode på op til fem år, efter at busdriften er indledt.
Amterne kan kræve nogle af kontrakterne forlænget med op til 3 år på samme vilkår.
Der er derfor en ganske hurtig udskiftning af operatører, og der er mulighed for regelmæssige ændringer af markedsandele.
20. Ifølge kontrakterne fastsætter de lokale myndigheder taksterne og modtager provenuet fra billetsalget.
Operatørerne får udbetalt et fast beløb pr. køretime, som er identisk for alle kontakter, plus et tillæg, som er forskelligt for de enkelte kontrakter, og som fastsættes ved udbud.
I 1999 og 2000 androg provenuet fra billetsalget lidt over 50 % af det beløb, som amtsrådene skulle betale busselskaberne som vederlag for busdriften.
De lokale myndigheder finansierer differencen over skatterne.
21. Det gennemsnitlige tillæg, som de lokale myndigheder udbetalte pr. køretime, faldt betydeligt i perioden 1994-2000.
I gennemsnit faldt det med 18 %.
Derfor faldt prisen pr. køretime (dvs. summen af grundbeløbet og tillægget) fra 383 DKK til 315 DKK (i 1994-priser), jf. tabel 3.
Tabel 3. Licitationer og gennemsnitspriser 1994-2000
År _BAR_ Gennemsnitlig timebetaling til busoperatøren(DKK) _BAR_ Antal ruter — hele markedet(Danmark) _BAR_ Antal udliciterede ruter pr. år _BAR_
1994 _BAR_ 383 _BAR_ 2791 _BAR_ 345 _BAR_
1995 _BAR_ 368 _BAR_ 2786 _BAR_ 448 _BAR_
1996 _BAR_ 352 _BAR_ 2799 _BAR_ 761 _BAR_
1997 _BAR_ 337 _BAR_ 2777 _BAR_ 237 _BAR_
1998 _BAR_ 322 _BAR_ 2803 _BAR_ 792 _BAR_
1999 _BAR_ 322 _BAR_ 2799 _BAR_ 718 _BAR_
2000 _BAR_ 315 _BAR_ 2800 _BAR_ 839 _BAR_
22. Diagram 1 viser udviklingen i udbudspriserne (i DKK) fra 1997 til 2002 (seneste foreliggende data), som var stabil fra 2000 til 2002 efter privatiseringen af Combus.
Diagram 1: Gennemsnitlige udbudspriser i det storkøbenhavnske område og i resten af landet i 1997-2002
Den øverste linje viser priserne i det storkøbenhavnske område, og den nederste linje viser priserne i resten af landet.
Kilde: Trafikministeriet.
2.2.
Selskaberne
2.2.1.
Arriva plc
23. ARRIVA PLC ER ET PRIVAT SELSKAB INDEN FOR BUSTRANSPORT, SOM HAR SÆDE I DET FORENEDE KONGERIGE OG ER BØRSNOTERET I LONDON.
I 1999 HAVDE ARRIVA PLC EN ÅRSOMSÆTNING PÅ 1,5 MIA.
GBP OG KNAP 31000 ANSATTE.
HOVEDAKTIVITETEN ER BUSTRAFIK I OG MELLEM BYER, LOKALTRANSPORT I LANDDISTRIKTER, EFTERSPØRGSELSBESTEMT TRANSITKØRSEL, NÆRTRAFIK SAMT EKSPRESBUSKØRSEL I ENGLAND, SKOTLAND OG WALES.
DESUDEN HAR VIRKSOMHEDEN RUTEBUS-, TURISTBUS- OG EFTERSPØRGSELSBESTEMT BUSDRIFT OG HANDICAPTRANSPORT I DANMARK, NEDERLANDENE, SPANIEN OG SVERIGE.
AKTIVITETERNE UDEN FOR DET FORENEDE KONGERIGE TEGNER SIG FOR 30 % AF OMSÆTNINGEN FRA BUSDRIFT, OG ARRIVA PLC ER EUROPAS TREDJESTØRSTE PRIVATE BUSOPERATØR.
DERUDOVER HAR ARRIVA PLC BETYDELIGE AKTIVITETER INDEN FOR BILUDLEJNING I DET FORENEDE KONGERIGE MED 38 UDLEJNINGSSTEDER OG EN UDLEJNINGSBILPARK PÅ CA.
8500 KØRETØJER.
24. Med købet af Unibus i 1997 kom Arriva plc ind på det danske marked.
Unibus havde da en markedsandel på ca. 8 % af de udliciterede busruter i København og var desuden den største private leverandør af specialiseret handicaptransport i København.
Endvidere havde Unibus aktiviteter på Sjælland og i Jylland.
25. I marts 1999 købte Arriva plc Bus Danmark, som blev fusioneret med Unibus og fik navnet Arriva Danmark, i det følgende benævnt "Arriva".
Arriva deltager også i et joint venture om drift af Københavns metro, som blev sat i drift i oktober 2002.
2.2.2.
Combus A/S
26. Combus A/S, i det følgende benævnt "Combus", var et 100 % statsejet aktieselskab, indtil det blev købt af Arriva plc i 2000.
Selskabet drev en række regionale og lokale busruter i Danmark og var oprindeligt en del af DSB.
Ved lov nr.
232 af 4. april 1995 ("Lov om DSB Busser A/S") [15] blev det oprettet som aktieselskab med DSB som ejer.
Det nye selskab fik navnet DSB Busser A/S. Selskabets startkapital var på 65 mio.
DKK, som blev tegnet ved, at DSB Busser A/S overtog DSB's busvirksomhed omfattende DSB's busmateriel og alle andre DSB-aktiver, der alene anvendtes i forbindelse med buskørsel.
27. DSB ejede alle selskabets aktier indtil udgangen af 1996, hvor det ved en lov blev overdraget til Trafikministeriet [16].
I 1997 ændrede selskabet navn til Combus A/S. I 1998 vedtog Folketinget en lov om bemyndigelse af staten til at afhænde alle sine aktier i Combus med henblik på privatisering.
28. Pr.
31. december 1999 havde Combus en buspark på 1270 busser mod 810 i 1995.
Det gennemsnitlige antal ansatte voksede fra 1932 i 1995 til 3132 i 1999.
I starten af 2001 havde Combus 41 kontrakter med amtsrådene om at udføre buskørsel.
De fleste af disse kontakter udløber efter 2002, jf. tabel 4.
Tabel 4. Combus' kontrakter i starten af 2001
Udløbsdato _BAR_ Antal kontrakter _BAR_ Antal busser i kontrakterne _BAR_ Gennemsnitlig kontraktpris(løbende priser) _BAR_ Samlet kontraktværdi(i mio.
DKK) _BAR_
2001 _BAR_ 4 _BAR_ 127 _BAR_ 344 _BAR_ 117,9 _BAR_
2002 _BAR_ 14 _BAR_ 308 _BAR_ 354 _BAR_ 694,2 _BAR_
2003 _BAR_ 5 _BAR_ 128 _BAR_ 374 _BAR_ 542,3 _BAR_
2004 _BAR_ 10 _BAR_ 154 _BAR_ 345 _BAR_ 592,8, _BAR_
2005 _BAR_ 3 _BAR_ 82 _BAR_ 326 _BAR_ 414,1 _BAR_
2006 _BAR_ 5 _BAR_ 104 _BAR_ 375 _BAR_ 628,0 _BAR_
I alt _BAR_ 41 _BAR_ 903 _BAR_ — _BAR_ 2989,2 _BAR_
29. Combus har en række datterselskaber:
- Combus Ejendomme ApS, som har ansvaret for ejendommene
- 9 selskaber med ansvar for intern leasing.
2.3.
Den danske stats økonomiske støtte til Combus
30. Formålet med den økonomiske støtte til Combus var at løse to forskellige problemer.
For det første havde Combus fra sin tid som en del af DSB overtaget et stort antal ansatte, der havde tjenestemandsstatus (2.3.1.).
For det andet begyndte Combus at lide store tab mod slutningen af 1990'erne, primært på grund af en dårligt ledet ekspandering af selskabets ruter.
De statslige myndigheder besluttede at løse det andet problem ved at omstrukturere selskabet med henblik på i sidste ende at sælge det til en privat investor (2.3.2).
2.3.1.
Støtte til dækning af øgede driftsomkostninger som følge af forpligtelsen til at beskæftige tjenestemænd
31. De fleste Combus-chauffører var tidligere DSB-ansatte med tjenestemandsstatus.
Ifølge dansk lov indebærer det en god pensionsordning og ret til løn i 3 år i tilfælde af opsigelse.
Disse betingelser var meget mere fordelagtige end betingelserne i overenskomsterne mellem chaufførernes fagforeninger og Danske Busvognmænd.
Det var derfor meget dyrere for Combus at beskæftige chauffører med tjenestemandsstatus end overenskomstansatte chauffører.
32. Da Combus blev oprettet i 1995, havde det 1600 ansatte, hvoraf 750 var overenskomstansatte og 850 tjenestemænd.
Da det var dyrere at have de pågældende beskæftiget som tjenestemænd end som overenskomstansatte, udviste Combus' åbningsbalance et beløb på 140 mio.
DKK, som blev hensat af den danske stat til dækning af selskabets merudgifter til de tjenestemandsansatte.
33. Ved lov nr.
1046 af 23. december 1998, der bemyndigede staten til at sælge sine aktier i Combus, fik staten også hjemmel til at afholde udgiften til et engangsvederlag til de tjenestemænd, som var ansat hos Combus, og som ville opgive deres tjenestemandsrettigheder og overgå til overenskomstansættelse i selskabet.
I september 1998 indgik staten en aftale med Dansk Jernbaneforbund om vilkårene for overgangen fra tjenestemandsansættelse til overenskomstansættelse.
Ifølge aftalen fik tjenestemændene valget mellem at overgå til overenskomstansættelse i Combus pr.
1. april 1999 eller at vende tilbage til anden passende ansættelse i DSB.
Tjenestemændene ville som kompensation for at fraskrive sig deres tjenestemandsrettigheder modtage et engangsvederlag.
Ca. 550 af tjenestemændene valgte at tage mod dette tilbud, og den danske stat udbetalte 100 mio.
DKK som kompensation i april 1999.
2.3.2.
Økonomisk støtte til Combus med henblik på privatisering
34. Efter at Combus var blevet adskilt fra DSB, indledte selskabet en aggressiv ekspansionspolitik.
I løbet af tre år øgedes omsætningen med over 40 % (jf. tabel 5).
De kontrakter, som selskabet havde vundet ved udbud i de år, og som dannede grundlaget for ekspansionspolitikken, viste sig dog at være urentable og resulterede i store underskud.
I 1998 fik selskabet et underskud på 141 mio.
DKK, og i 1999 blev situationen forværret yderligere, jf. tabel 5.
Tabel 5. Overskud/underskud: Combus A/S 1995 — 2000
Mio. DKK _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000(skøn) _BAR_
Omsætning _BAR_ 625 _BAR_ 686 _BAR_ 763 _BAR_ 1050 _BAR_ 1098 _BAR_ 1089 _BAR_
Overskud/underskud _BAR_ 32 _BAR_ 30 _BAR_ 5 _BAR_ – 141 _BAR_ – 175 _BAR_ – 118 _BAR_
35. Som en reaktion på Combus' økonomiske problemer besluttede den danske stat at sælge selskabet til en privat investor.
I betragtning af Combus' alvorlige økonomiske situation var Folketinget og regeringen klar over, at Combus måtte omstruktureres, før det kunne sælges, hvilket krævede, at staten tilførte Combus økonomisk støtte.
36. Som et første skridt på vej mod denne omstrukturering og privatisering vedtog Folketinget i december 1998 en lov, der bemyndigede staten til at sælge alle sine aktier i Combus.
[18].
De statslige myndigheder begyndte i starten af 1999 at udarbejde en omstruktureringsplan for Combus og begyndte samtidig at se sig om efter potentielle investorer.
2.3.2.1.
Salget til Arriva
37. Med henblik på efter omstruktureringen af Combus at sælge selskabet til en privat investor udpegede myndighederne Alfred Berg Corporate Finance (København), et datterselskab af den hollandske bank ABN AMRO Bank NV, til sin rådgiver i forbindelse med salget af hele statens aktiepost i Combus på de bedst mulige vilkår.
Der blev foretaget en screening af markedet efter potentielle købere ud fra følgende fem kriterier: en eventuel køber skulle
- have aktiviteter inden for offentlig transport
- have en stærk økonomisk stilling
- have en vis størrelse (fastsat som mere end 1000 busser i drift)
- have en betydelig omsætning (fastsat til over 1 mia.
DKK)
- have aktiviteter på tilsvarende markeder.
38. Ved screeningen fandt man frem til 14 mulige købere, og disse blev opfordret til at undersøge muligheden for et eventuelt køb.
Syv udviste interesse og deltog i bestyrelsens præsentationer af Combus, hvor de fik udleveret et brev, der beskrev det videre forløb.
I brevet anførtes det, at de potentielle købere ville få adgang til oplysninger om selskabet samt yderligere møder med bestyrelsen, hvis de indsendte en interessetilkendegivelse inden starten af september 2000.
39. To selskaber, Arriva og Metroline, fremsendte en sådan interessetilkendegivelse, og et konsortium af to andre selskaber, VIA GTI/Connexxion, meddelte en mere forbeholden interesse.
Alle de interesserede selskaber meddelte, da de havde undersøgt Combus' situation nærmere, at en kontraktunderskrivelse ville være betinget af, at staten tilførte selskabet yderligere kapital.
40. Ifølge et memo fra ABN AMRO Alfred Berg til de danske myndigheder var Arrivas tilbud, som gik ud på at købe Combus for den symbolske sum af 100 DKK, efter at selskabets gæld var nedskrevet med 340 mio.
DKK, bedre end det eneste andet tilbud, der blev modtaget fra Metroline, som var parat til at erhverve Combus mod et vederlag på 500 mio.
DKK.
Efter råd fra ABN AMRO Alfred Berg konkluderede de danske myndigheder, at Arriva tilbød de bedste vilkår for at købe Combus.
I november 2000 blev der indgået en hensigtserklæring om salg af Combus til Arriva Danmark mellem Trafikministeriet som sælger og Arriva Danmark som køber og Combus' kreditorer.
Aftalens vilkår var som følger:
41. Hvad angår Combus' gæld, så påtog den danske stat og Combus' kreditorer sig følgende forpligtelser:
- Det ansvarlige statslån på 100 mio.
DKK fra 1999 blev eftergivet.
- Combus' nettogæld blev nedskrevet med yderligere 240 mio.
DKK, og med henblik herpå accepterede selskabets lånekreditorer at eftergive gæld på 100 mio.
DKK, og den danske stat skulle dermed indskyde yderligere 140 mio.
DKK.
- Den danske stat garanterede at ville betale eventuelle miljøudgifter (dog maksimalt 22,5 mio.
DKK), der måtte opstå i fremtiden, men som vedrørte perioden inden salget.
- Den danske stat gav ubegrænsede garantier for perioden inden salget for eventuelle tab eller krav fra tidligere tjenestemænd, skattekrav og eventuelle omkostninger i forbindelse med de forskellige kulegravninger af selskabet.
- Den danske stat garanterede at ville dække de forventede tab på op til 8 mio.
DKK i forbindelse med frasalg af Combus International.
42. Endvidere skulle staten justere købesummen (dog maksimalt 35 mio.
DKK), hvis selskabets balance pr.
31. december 2000 viste, at kapitalreserverne udgjorde under 31,8 mio.
DKK.
Det svarer til bestyrelsens forventning, da hensigtserklæringen mellem staten og Arriva blev underskrevet.
Det viste sig, at selskabets kapitalreserver pr.
31. december 2000 kun udgjorde ca. 10.3 mio.
DKK, hvilket indebar en ekstra udbetaling under garantien på 20,5 mio.
DKK.
43. Arriva Danmark overtog Combus' resterende gældsforpligtelser, som androg 460 mio.
DKK.
Arriva Danmark tilbagebetalte denne gæld umiddelbart efter købet af Combus.
44. Ifølge salgsaftalen skulle Combus først være datterselskab af Arriva Danmark.
Arriva Danmark havde dog ladet forstå, at man ville fusionere Combus og Arriva Danmark A/S med virkning fra den 1. januar 2001, og Arriva Danmark A/S blev den fortsættende juridiske person.
Fusionen skulle gennemføres senest den 30. juni 2001, og Combus ville derefter ophøre med at eksistere som juridisk person.
45. Aftalen afhang imidlertid af, at Kommissionen godkendte statsstøtten.
Den 28. marts 2001 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod den meddelte støtte.
Den 2. april 2001 underskrev parterne kontrakten, som blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001.
2.3.2.2.
Omstruktureringen af Combus
46. Efter at Folketinget i december 1998 havde besluttet at omstrukturere Combus for at sælge det til en privat investor, begyndte myndighederne at forberede omstruktureringen.
De udpegede en ny bestyrelse, som begyndte at indføre omkostningsbesparende foranstaltninger.
47. Til trods for disse foranstaltninger blev den danske stat i maj 1999 nødt til at indskyde kapital i Combus A/S, for at selskabet kunne fortsætte driften efter at have lidt alvorlige tab.
Kapitaltilførslen var på 200 mio.
DKK i aktiekapital og 100 mio.
DKK som ansvarligt lån, dvs. i alt 300 mio.
DKK.
48. På grundlag af omstruktureringsplanen og kapitaltilførslen forventede Combus' bestyrelse, at selskabet ville få et lille underskud på ca.
25 mio. DKK i 1999 og et nulresultat i 2000.
Combus kunne dog ikke leve op til budgettet for 1999.
Årsregnskabet for 1999 udviste et underskud på 175 mio.
DKK i stedet for som forventet 25 mio.
DKK (jf. tabel 5).
49. Der blev aftalt yderligere omstruktureringsforanstaltninger mellem Combus' fremtidige ejer, Arriva Danmark, og de danske myndigheder.
Den omstruktureringsplan, som Arriva og de danske myndigheder fremlagde, indeholder følgende elementer:
a) en markedsanalyse
b) en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen
c) en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp.
50. Markedsanalysen (a) viser, at det danske marked for kollektiv bustransport efter liberaliseringen har stabiliseret sig på ca.
2800 busruter, hvoraf ca. 88 % blev udliciteret i 2000.
Markedet bliver fuldstændig liberaliseret i 2002. De priser, der blev opnået i forbindelse med udbud, faldt til stadighed fra 1990 til 1997, hvorefter de begyndte at stige lidt.
I begyndelsen af 2001 forventede markedsanalytikerne en prisstigning på 5-10 % indtil 2003.
Markedet domineres af fire store operatører, der tilsammen tegner sig for to tredjedele af kontrakterne [19].
51. Ifølge en analyse fra Konkurrencestyrelsen fra 2000 er markedet ikke præget af overkapacitet.
Da de regionale og lokale myndigheders tilskud til busruterne udgør 50 %, tilbyder en operatør kun at udføre buskørsel, hvis vedkommende vinder et udbud.
Operatøren indgår derfor først aftaler om de busser og chauffører, der er nødvendige for at busdriften, efter at have vundet den pågældende kontrakt.
Under disse forhold er der ikke stor risiko for, at der bliver overkapacitet.
Derfor mener de danske myndigheder ikke, at omstruktureringen af Combus vil få negative følger for Combus' konkurrenter.
52. Ifølge samme analyse er barriererne for markedsadgang meget lave, fordi kontrakterne udliciteres hvert femte år og busser og arbejdskraft let kan findes til konkurrencedygtige priser på markedet.
Derfor mener Konkurrencestyrelsen, at køberne af busdrift har en stærk position, hvilket prisudviklingen efter liberaliseringen af markedet vidner om (kraftigt fald fra 1990-1997, derefter let stigende priser).
53. Af beskrivelsen af de omstændigheder, der førte til Combus' vanskeligheder (b), fremgår det, at selskabets økonomiske problemer i det væsentlige skyldes en aggressiv ekspansionspolitik, hvor der blev givet meget lave tilbud i forbindelse med licitationer.
Med ét stod Combus med et meget stort antal underskudsgivende busruter.
Retten i Første Instans er i sin dom i Combus-sagen enig i denne analyse [20].
54. I beskrivelsen af de planlagte ændringer (c) nævnes seks foranstaltninger, der vil kunne reducere Combus' omkostninger efter Arrivas køb af selskabet.
Samtidig forventes der ifølge omstruktureringsplanen også øgede vedligeholdelses- og brændstofomkostninger samt ekstraordinære omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringen.
55. Der kan skelnes mellem ændringer i driftsomkostningerne, ændringer i finansieringsomkostningerne og ændringer i de ekstraordinære omkostninger i forbindelse med omstruktureringen.
Tabel 6 indeholder en oversigt over forventede stigninger og fald i driftsomkostningerne.
Tabel 6: Forventede stigninger og fald i driftsomkostningerne (i DKK om året)
Kilde: Arriva
_BAR_ mio.
DKK _BAR_
Øgede omkostninger
Busvedligeholdelse _BAR_ – 28,0 _BAR_
Brændstof _BAR_ – 3,0 _BAR_
_BAR_ – 31,0 _BAR_
Lavere omkostninger
Sygefravær _BAR_ 3,5 _BAR_
Skader _BAR_ 7,0 _BAR_
Forsikring _BAR_ 2,0 _BAR_
Nedlæggelse af garageanlæg _BAR_ 3,0 _BAR_
Sammenlægning af hovedkontorer _BAR_ 39,0 _BAR_
_BAR_ + 54,5 _BAR_
Nettoeffekt pr. år _BAR_ + 23,5 _BAR_
56. Faldet i driftsomkostningerne opnås ved et faldende sygefravær hos de ansatte, lavere omkostninger i forbindelse med skader på busser, lavere forsikringsomkostninger, lavere administrationsomkostninger og salg af overflødig infrastruktur.
57. Ifølge omstruktureringsplanen er Combus' ansatte hyppigere syge end Arrivas.
Ved at indføre Arrivas metoder, hvor der sættes ind over for ansatte med højt sygefravær, regner Arriva med at opnå besparelser på 3,5 mio.
DKK om året.
58. For at reducere skades- og forsikringsomkostningerne regner Arriva også med at indføre sine egne metoder og forsikringskontrakter.
Der forventes besparelser på 2 mio.
DKK til forsikring af de ansatte og på 7 mio.
DKK til forsikring af køretøjer.
59. Sammenlægningen af de to virksomheders hovedkontorer vil ifølge Arrivas skøn medføre, at administrationsomkostningerne falder med 39 mio.
DKK fra 2002.
60. Endelig påtænker Arriva at sælge fire garageanlæg, der bliver overflødige på grund af fusionen, hvorved de årlige omkostninger kan reduceres med 3 mio.
DKK.
Omkostningerne forventes altså nedbragt med i alt 23,5 mio.
DKK om året.
61. Arriva forventer en stigning i vedligeholdelsesomkostningerne, der ifølge Combus' oplysninger var på 70000 DKK pr. bus i 2000.
Arriva forventer, at omkostningerne bliver på 120000 DKK pr. bybus og på 80000 DKK pr. regionalbus, hvilket svarer til en samlet omkostningsstigning på 28 mio.
DKK.
Endvidere forventer Arriva, at brændstofomkostningerne stiger med 3 mio.
DKK om året.
62. Hvad angår nedbringelsen af finansieringsomkostningerne, så har Arriva i kontrakten om køb af Combus forpligtet sig til at afvikle og refinansiere hele Combus' gæld.
Da den danske stat og de private banker ifølge købekontrakten eftergiver en del af Combus' gæld, reduceres de årlige renteudgifter med 13,5 mio.
DKK.
63. Arriva anslår de ekstraordinære omstruktureringsomkostninger til 35,6 mio.
DKK for perioden 2001/02.
Heraf vedrører ca. 15 mio.
DKK de afskedigelser, som er nødvendige for at reducere de indirekte omkostninger.
Resten skal gå til integration af de to selskabers IT-systemer (5 mio.
DKK), køb af nye chaufføruniformer (7,2 mio.
DKK), juridisk og økonomisk rådgivning i forbindelse med fusionen og omstruktureringen (7 mio.
DKK) og til dækning af andre mindre udgifter (2,5 mio.
DKK).
64. Arriva agter også at reducere omkostningerne, efterhånden som Combus' underskudsgivende kontrakter udløber.
Arriva har endvidere til hensigt at foretage hensættelser med henblik på, at kontrakterne i København og Ålborg udløber, da der er risiko for, at disse bybusser ikke vil kunne anvendes på andre ruter bagefter, fordi de er forældede (for København en hensættelse på 45 mio.
DKK) eller for specielle til at kunne anvendes i en anden by (for Ålborg en hensættelse på 18 mio.
DKK).
65. Ifølge omstruktureringsplanen skulle Combus blive rentabel igen fra 2006.
Tabel 10 indeholder et overslag over Combus' omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007.
Tabel 7. Overslag over omsætning og overskud/underskud for perioden 2000-2007
Mio. DKK _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2001 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Omsætning _BAR_ 1089 _BAR_ 1055 _BAR_ 934 _BAR_ 824 _BAR_ 696 _BAR_ 440 _BAR_ 206 _BAR_ 60 _BAR_
Overskud/underskud _BAR_ – 118 _BAR_ – 66 _BAR_ – 59 _BAR_ – 53 _BAR_ – 43 _BAR_ – 21 _BAR_ + 6 _BAR_ + 2 _BAR_
2.4.
Arrivas/Combus' udvikling efter privatiseringen
66. Kontrakten om salget af Combus blev underskrevet af de involverede parter, dvs.
Arriva, den danske stat og Combus' private långivere, den 2. april 2001.
Den blev indgået med tilbagevirkende kraft den 1. januar 2001.
Arriva integrerede hurtigt Combus i sit skandinaviske datterselskab.
I maj 2001 solgte Arriva ca. halvdelen af Combus' ruter og busser til Connex, der er den næststørste private operatør på det danske busmarked, for 223 mio.
DKK.
67. Arriva og Connex har drevet ruterne og busserne siden da.
I 2004 havde de hver en markedsandel på omkring 33 % af det danske busmarked.
De underskudsgivende kontrakter, som de overtog fra Combus, viste sig at give de underskud, som man havde forventet ved privatiseringen.
2.5.
Oversigt over den danske stats støtte til Combus
68. Tabel 8 indeholder en oversigt over den danske stats støtte til Combus.
Støttetype _BAR_ År _BAR_ Beløb _BAR_
Hensættelse i åbningsbalancen til tjenestemænd _BAR_ 1995 _BAR_ 140 mio.
DKK _BAR_
Engangsvederlag til tjenestemænd for at overgå til overenskomstansættelse _BAR_ 1999 _BAR_ 100 mio.
DKK _BAR_
Kapitalforhøjelse _BAR_ 1999 _BAR_ 200 mio.
DKK _BAR_
Ansvarligt lån _BAR_ 1999 _BAR_ 100 mio.
DKK _BAR_
Eftergivelse af ansvarligt lån _BAR_ 2001 _BAR_ 100 mio.
DKK _BAR_
Kapitalforhøjelse _BAR_ 2001 _BAR_ 140 mio.
DKK _BAR_
Garanti for kapitalreserve _BAR_ 2001 _BAR_ 20,5 mio.
DKK _BAR_
Garanti for miljøomkostninger _BAR_ 2001 og følgende år _BAR_ Indtil 22,5 mio.
DKK _BAR_
Garanti for salg af Combus International _BAR_ 2001 og følgende år _BAR_ Indtil 8 mio.
DKK _BAR_
3. RETLIG VURDERING
69. Ifølge traktatens artikel 87, stk.
1 "er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne".
70. Ved den retlige vurdering skal der skelnes mellem den støtte, som Combus fik udbetalt som godtgørelse for selskabets øgede driftsomkostninger som følge af forpligtelsen til at beskæftige buschauffører med tjenestemandsstatus, og den støtte, der blev udbetalt til omstrukturering af Combus i forbindelse med privatiseringen.
Hvad angår den førstnævnte, noterer Kommissionen sig, at Retten i Første Instans ikke annullerede den oprindelige beslutning fra 2001 for så vidt angår denne del af støtten.
Den retlige vurdering begrænser sig derfor til den sidstnævnte.
3.1.
Finansiering til omstrukturering af Combus med henblik på privatisering
71. Som led i privatiseringen modtog Combus som allerede nævnt økonomisk støtte fra den danske stat i 1999 [21] og i 2001 [22].
Spørgsmålet er nu, om de to betalinger skal betragtes som én finansiering eller som to forskellige finansieringer.
72. Retten finder, at der blandt de elementer, der har relevans for bedømmelsen af, om to betalinger skal betragtes som to selvstændige investeringer eller som to trancher af samme investering, kan nævnes "bl.a. den tidsmæssige rækkefølge af kapitalindskuddene (a), disses formål (b) samt datterselskabets situation på det tidspunkt, hvor beslutningerne om de enkelte indskud blev truffet (c." [23].
73. Hvad angår den tidsmæssige rækkefølge (a), kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om de to finansieringer blev givet som led i et samlet forløb, eller om de derimod skal betragtes som to finansieringer, der ikke hænger tidsmæssigt sammen.
74. Hvad angår formålet (b) kan det på grundlag af oplysningerne fra den danske stat ikke afgøres, om der var en fælles logisk baggrund for de to finansieringer, eller om der var forskellige formål med dem.
75. Hvad angår Combus' situation på det tidspunkt, hvor den danske stat besluttede at udbetale første og anden tranche (c), må det fastslås, at virksomheden i 1999 og 2001 var i alvorlige økonomiske vanskeligheder, som hovedsagelig skyldtes, at den årene forinden havde indgået underskudsgivende kontrakter om bustransport.
76. Konklusionen er, at Kommissionen ikke mener at have de nødvendige oplysninger til med sikkerhed at kunne afgøre, om de to betalinger skal betragtes som to trancher, der indgår i samme omstruktureringsforanstaltning, eller om de skal betragtes som to separate betalinger.
77. Det er nu nødvendigt først at analysere, om disse betalinger skal betragtes som støtte.
I bekræftende fald må det dernæst undersøges, om den er forenelig med fællesmarkedet.
3.1.1.
Er der tale om støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk.
1?
78. I det foreliggende tilfælde har den danske stat tilført finansiering i form af en kapitalforhøjelse (i 1999 og 2001), et ansvarligt lån (i 1999), eftergivelse af gæld (i 2001) og garantier til køberen (i 2001).
Da der er virksomheder med sæde i andre medlemsstater, som er aktive på det danske bustransportmarked, påvirker støtten samhandelen mellem medlemsstaterne.
79. Det skal undersøges, om finansieringen begunstiger Combus.
I den forbindelse er to forhold af betydning.
For det første betragtes finansieringen ikke som en fordel, hvis formålet kun er at kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste.
For det andet, hvis støtten ikke skal kompensere Combus for forpligtelserne til offentlig tjeneste, betragtes støtten heller ikke som en fordel for Combus i forhold til konkurrenterne, hvis den danske stat har opført sig som en privat markedsøkonomisk investor.
3.1.1.1.
Kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste
80. Domstolen fandt i Altmark-dommen, at offentlige tilskud, som har til formål at muliggøre virksomhed med rutetransport i byer, forstæder eller regioner, dog ikke falder ind under denne bestemmelse [EF-traktatens artikel 87], for så vidt som sådanne tilskud skal anses for at være en kompensation, der er et vederlag for de af de begunstigede virksomheder leverede ydelser til opfyldelse af forpligtelser til offentlig tjeneste [24].
Domstolen opstillede dernæst fire betingelser, som alle skal være opfyldt, for at et offentligt tilskud kan betragtes som vederlag for udførelse af offentlig tjeneste.
81. I Combus-dommen fandt Retten i Første Instans, at mindst to af disse betingelser ikke var opfyldt.
Der var ikke pålagt Combus nogen forpligtelser til offentlig tjeneste, og grundlaget for beregningen af den omtvistede kompensation blev ikke fastlagt på forhånd og var ikke objektiv og gennemsigtig [25].
Den danske stats støtte til Combus må derfor nødvendigvis betegnes som statsstøtte i henhold til "Altmark"-dommen.
3.1.1.2.
Overholdelse af det markedsøkonomiske investorprincip
82. I to meddelelser fra 1984 [26] og 1993 [27] har Kommissionen redegjort for, hvordan den anvender det markedsøkonomiske investorprincip.
Ifølge Domstolens retspraksis skal der "foretages en vurdering af, om en privat investor af en størrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestår forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstændigheder kunne tænkes at ville have indskudt en kapital af den omhandlede størrelse, navnlig under hensyn til de oplysninger, som var tilgængelige, og den forventede udvikling på datoen for kapitalindskudde." [28].
Stadig ifølge Domstolens retspraksis "kan en privat virksomhed rimeligvis fremskaffe den nødvendige kapital til at sikre sig, at en virksomhed, der er kommet i forbigående vanskeligheder, kan overleve og på ny kan blive rentabel, efter omstændighederne efter en rekonstruktion" [29].
Domstolen præciserede endvidere, "at der vel skal foretages en sammenligning mellem de indgreb, som iværksættes af en offentlig investor, når denne forfølger visse formål mht. økonomisk politik, og den fremgangsmåde, der følges af en privat investor, men denne sidste behøver ikke nødvendigvis være en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning på kortere eller længere sigt, men skal dog i det mindste være et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentablilitetsudsigter." [30].
83. På baggrund af de to meddelelser og Domstolens retspraksis skal det undersøges, om en privat investor, der er ejer af en virksomhed, som kan sammenlignes med Combus, ville have handlet på samme måde som den danske stat, da den tilførte finansiering i 1999 og 2001.
84. Hvad angår finansieringen i 1999, er de danske myndigheder af den opfattelse, at "the principle of the rational market investor would lead to the result that the capital injection was a proper commercial decision".
Til støtte for den analyse bemærker de danske myndigheder, at Combus' bestyrelse forventede et underskud på 25 mio.
DKK i 1999, balancerende regnskaber i 2000 og overskud fra 2001.
85. Kommissionen noterer sig, at bestyrelsens forventninger forekom optimistiske i betragtning af de underskud, Combus havde haft siden 1997, og betingelserne i de kontrakter, som var indgået siden da med de regionale og lokale myndigheder.
En privat investor ville ikke have baseret sin beslutning om at investere udelukkende på bestyrelsens forventninger.
De oplysninger, som de danske myndigheder har udleveret, indeholder ikke andre elementer, der dokumenterer, at en privat investor ville have handlet på samme måde som de danske myndigheder.
Kommissionen tvivler derfor på, at de danske myndigheder opførte sig som en privat markedsøkonomisk investor.
86. Hvad angår finansieringen i 1999 og i 2001 mener de danske myndigheder endvidere, at "the principle of the rational market investor also applies to a situation, where injection of fresh capital is based upon considerations of protecting the credibility of the Government (parent company) in the market, cf. judgement of March 21, 1991 in case C-303/88, Italy v. Commission, Rep. 1991 I, page 1433, para.
21."
I den dom, som de danske myndigheder nævner, anerkender Domstolen, at en privat markedsøkonomisk investors beslutning kan "være begrundet ikke blot i muligheden for herved at opnå en indirekte økonomisk gevinst, men også i andre overvejelser, f.eks. ønsket om at bevare koncernens image eller omlægge dens virksomhed."
Men Domstolen præciserer dernæst: "når en offentlig investors kapitalindskud foretages uden skelen overhovedet til selv langsigtede rentabilitetsmuligheder, må der imidlertid antages at være tale om støtte efter betydningen i traktatens artikel 92."
87. De danske myndigheder forklarer i deres anmeldelse, at Combus' konkurs ikke kunne have været afværget uden finansieringen, hvilket ville have skadet statens omdømme som markedsinvestor.
Ifølge myndighederne ville et moderselskab ikke acceptere, at et datterselskab, der havde lidt store tab, blev erklæret for konkurs, især ikke hvis datterselskabet allerede var blevet omorganiseret flere gange og kreditorerne var gået med til at reducere deres fordringer.
De konkluderer derfor, at en privat investor i deres sted ville have opført sig på samme måde.
88. Kommissionen har sine tvivl med hensyn til, om en privat investor ville have opført sig på den måde i en tilsvarende situation.
Den gør de danske myndigheder opmærksom på, at Domstolen kun accepterer hensynet til statens omdømme som begrundelse for en kapitaltilførsel, hvis der samtidig er udsigt til, at virksomheden bliver rentabel nok til at overbevise en privat investor i samme situation om at påtage sig risikoen ved forehavendet, hvilket der indtil nu overhovedet ikke er blevet fremlagt dokumentation for.
89. Kommissionen mener dog, at en privat investor kunne have opført sig som den danske stat gjorde, hvis det viste sig, at det ville være mindre bekosteligt at omstrukturere virksomheden med henblik på salg end at lade den gå konkurs.
Denne beregning skal foretages udelukkende med udgangspunkt i, at virksomheden er statsejet, og i omkostningerne og fordelene i forbindelse med de to scenarier — det vil altså sige uden at medregne omkostningerne forbundet med det offentliges forpligtelser — som ville skulle afholdes af staten, også selv om virksomheden var privat.
De danske myndigheder har imidlertid endnu ikke givet tilstrækkelige oplysninger til, at dette kan påvises.
90. Kommissionen har således sine tvivl med hensyn til, om den danske stat opførte sig som en fornuftig investor i forbindelse med kapitalindskuddene i 1999 og/eller 2001.
Kommissionen kan derfor ikke udelukke, at den danske stats finansieringer af Combus helt eller delvis må betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk.
1.
3.1.2.
Er støtten forenelig med fællesmarkedet?
91. Hvis den danske stats finansieringer skal betragtes som statsstøtte efter artikel 87, stk.
1, vil støtten kunne være forenelig med fællesmarkedet i henhold til forordning (EØF) nr.
1191/69 eller i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk.
3, litra c), som specificeret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.
3.1.2.1.
Er støtten forenelig i henhold til EF-traktatens artikel 73 som specificeret i forordning (EØF) nr.
1191/69?
92. I henhold til EF-traktatens artikel 73 "er støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, forenelige med denne traktat."
93. I "Altmark"-dommen fastslog Domstolen, "at medlemsstaterne ikke længere er berettigede til at påberåbe sig traktatens artikel 77 [nu artikel 73] uden for de tilfælde, som omhandles i den afledte fællesskabsret" [31].
Retten i Første Instans bekræftede denne argumentation i Combus-dommen.
På grundlag af EF-traktatens artikel 73 vedtog Rådet forordning (EØF) nr.
1191/69, 1192/69 og 1107/70. Forordning (EØF) nr.
1191/69 giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for inden for området for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje at vedtage alle de foranstaltninger, der er omfattet af forordningen, herunder de hertil nødvendige finansieringsforanstaltninger.
94. I henhold forordning (EØF) nr.
1191/69 kan medlemsstaterne vælge mellem to metoder til at organisere offentlig tjeneste på transportområdet: enten kan de indgå kontrakter om offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk.
4, og afdeling V, eller de kan pålægge transportvirksomheder forpligtelser til offentlig tjeneste, jf. forordningens artikel 1, stk.
5, og afdeling II, III og IV. Ifølge Retten indeholder de nævnte bestemmelser "en sektorbestemt undtagelse fra det principielle forbud mod statsstøtte […] og overlader ikke Kommissionen noget skøn med hensyn til godkendelse af de støtteforanstaltninger, som omfattes af denne undtagelse" [32].
95. De danske myndigheder har på bustransportområdet valgt at indgå kontrakter om offentlig tjeneste.
Ifølge Retten i Første Instans "medfører de kontraktlige forbindelser, der opstår mellem transportvirksomheden og den kompetente myndighed efter en licitation, i medfør af artikel 14, stk.
1 og 2, i forordning nr.
1191/69 en særlig finansieringsordning, som ikke giver plads for nogen kompensation efter de i forordningens afdeling II, III og IV fastsatte metoder" [33] Indgåelsen af en kontrakt om offentlig tjeneste udelukker altså muligheden for at yde kompensation for pålæggelsen af en forpligtelse til offentlig tjeneste.
96. Viser det sig, at den pris, der er aftalt mellem de to parter i en kontrakt om offentlig tjeneste, er for lav, har den virksomhed, der har indgået kontrakten, i henhold til artikel 14, stk.
4-6, i forordning (EØF) nr.
1191/69 mulighed for at afbryde kontrakten.
Myndighederne kan pålægge virksomheden at opretholde den pågældende tjenesteydelse i endnu et år mod et vederlag, som beregnes efter de metoder, som er fastsat i forordningens afdeling II, III og IV. Kun i denne situation må der ydes kompensation for, at der pålægges en forpligtelse til offentlig tjeneste under kontraktordningen.
97. Combus afbrød ikke kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder.
Derfor kan artikel 73 ikke anvendes sammen med afdeling II, III og IV i forordning (EØF) nr.
1191/69 til at erklære støtten til Combus forenelig med fællesmarkedet.
3.1.2.2.
Er støtten forenelig i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk.
3, litra c), som specificeret i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder?
98. I EF-traktatens artikel 87, stk.
3, litra c), hedder det: "Som forenelig med fællesmarkedet kan betragtes støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samfundsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse."
Med henblik på anvendelsen af denne artikel har Kommissionen bl.a. vedtaget rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.
99. Kommissionen vedtog en første udgave af disse rammebestemmelser i 1994 [34] De blev afløst første gang i 1999 [35] og anden gang i 2004 af nye rammebestemmelser på området [36].
Med hensyn til, hvornår disse rammebestemmelser skal anvendes, er der fastsat følgende i punkt 103 og 104 i rammebestemmelserne fra 2004:
- Hvad angår anmeldt støtte: "Anmeldelser, der indgår til Kommissionen før den 10. oktober 2004, vil blive vurderet på grundlag af de på anmeldelsestidspunktet gældende kriterier."
- Hvad angår ikke anmeldt støtte: "Kommissionen vil undersøge, om rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse og derfor er i strid med traktatens artikel 88, stk.
3, er i overensstemmelse med fællesmarkedet på grundlag af disse rammebestemmelser, hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter rammebestemmelsernes offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
I alle andre tilfælde vil den foretage undersøgelsen på grundlag af de rammebestemmelser, der anvendes på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet."
Punkt 100 og 101 i rammebestemmelserne fra 1999 er affattet på samme måde.
100.
Støtten til Combus må betragtes som ikke anmeldte foranstaltninger, fordi den første finansiering blev givet i maj 1999 uden Kommissionens forudgående godkendelse.
Hele finansieringen kom til udbetaling, før rammebestemmelserne fra 2004 trådte i kraft.
Da den anden finansiering først kom til udbetaling, efter at rammebestemmelserne fra 1999 var trådt i kraft, nemlig i 2001, er det rammebestemmelserne fra 1999, der skal anvendes og ikke dem fra 1994.
Hvis de to betalinger skal betragtes som to separate trancher, skal rammebestemmelserne fra 1994 anvendes på den første tranche, mens rammebestemmelserne fra 1999 skal anvendes på den anden tranche.
101.
I afsnit 3.2 i rammebestemmelserne fra 1999 fastsættes følgende betingelser for, at en omstruktureringsstøtte kan godkendes:
- Virksomheden skal kunne anses for at være kriseramt.
- Omstruktureringsplanen skal inden for en rimelig tidshorisont kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt.
- Der bør træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne.
- Støtten skal begrænses til det strengt nødvendige minimum, så omstruktureringen kan gennemføres.
- Kommissionen skal på grundlag af regelmæssige og detaljerede rapporter være i stand til at sikre sig, at omstruktureringsplanen gennemføres tilfredsstillende.
- Der må kun ydes omstruktureringsstøtte én gang.
102.
Hvad den første betingelse angår, så findes der ingen fællesskabsdefinition på en kriseramt virksomhed.
Ifølge punkt 5 i rammebestemmelserne betragtes et selskab med begrænset ansvar, hvilket Combus er, under alle omstændigheder som kriseramt, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder.
Ifølge årsregnskabet for 1997 var den tegnede kapital på 65 mio.
DKK og aktiekapitalen på 186 mio.
DKK.
Ifølge årsregnskabet for 1998 var den tegnede kapital på 65 mio.
DKK og aktiekapitalen på 47 mio.
DKK.
I 1999 havde Combus et månedligt underskud på 14 mio.
DKK.
Derfor var aktiekapitalen forsvundet, da de danske myndigheder i maj 1999 besluttede at tilføre ny kapital i form af en kapitalforhøjelse på 200 mio.
DKK og et ansvarligt lån på 100 mio.
DKK.
Eftersom over halvdelen af den tegnede kapital var forsvundet, da den første støttetranche til omstrukturering blev udbetalt, og over en fjerdedel af denne kapital var gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder, må Combus betragtes som en kriseramt virksomhed efter rammebestemmelserne.
103.
For at der kan ydes omstruktureringsstøtte, skal der iværksættes en omstruktureringsplan, der inden for en rimelig tidshorisont og på basis af en realistisk vurdering skal kunne gøre virksomheden rentabel på længere sigt.
104.
Punkt 32-34 i rammebestemmelserne indeholder minimumsbetingelserne for, at Kommissionen kan godkende en omstruktureringsplan.
Planen skal bl.a. indeholde følgende elementer:
- en markedsanalyse
- en beskrivelse af de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, hvilket giver mulighed for at vurdere, om de foreslåede foranstaltninger kan gøre virksomheden rentabel igen
- en beskrivelse af de planlagte ændringer, der skal til, for at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger, og kan klare sig i konkurrencen ved egen hjælp.
105.
De danske myndigheder fremlagde en omstruktureringsplan for Combus, der indeholder disse elementer, som er beskrevet i afsnit 2 i denne beslutning.
106.
Hvad angår Combus' rentabilitet fastslog Retten i Første Instans i Combus-dommen, at "Kommissionens argumentation [i den oprindelige beslutning] må forstås som udtryk for en alvorlig tvivl om, hvorvidt Combus var rentabel ifølge [EF-traktatens artikel 87] og rammebestemmelserne, hvilken tvivl Kommissionen imidlertid ikke anså sig for forpligtet til at afklare, når den fandt, at artikel 73 EF udgjorde et tilstrækkeligt retsgrundlag til at godkende støtten.
Da den sidstnævnte bestemmelse imidlertid ikke kan påberåbes i denne forbindelse […], indeholder den anfægtede beslutning ikke noget gyldigt grundlag for at godkende udbetalingen af beløbet på 300 mio.
DKK.
Det kan derfor ikke under nogen omstændigheder anses for godtgjort, at Combus var rentabel" [37].
107.
Kommissionen noterer sig, at de kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus vandt i forbindelse med licitationer, samtidig var hovedårsagen til selskabets økonomiske vanskeligheder på grund af de unormalt lave tilbud.
Det ville altså have været en udvej at afbryde disse kontrakter for at gøre virksomheden rentabel igen.
De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor.
Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr.
1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor.
108.
Endelig bemærker Kommissionen, at Combus ifølge de danske myndigheders skøn (jf. tabel 7) uden støtte vil få et akkumuleret underskud på 360 mio.
DKK i perioden 2000-2005, mens støtten i 2001 kun var på 291 mio.
DKK.
Tabel 7. Overslag over overskud/underskud på Combus-ruter for perioden 2000-2007
Kilde: De danske myndigheder.
Mio. DKK _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2001 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Omsætning _BAR_ 1089 _BAR_ 1055 _BAR_ 934 _BAR_ 824 _BAR_ 696 _BAR_ 440 _BAR_ 206 _BAR_ 60 _BAR_
Overskud/underskud uden statsstøtte _BAR_ – 118 _BAR_ – 66 _BAR_ – 59 _BAR_ – 53 _BAR_ – 43 _BAR_ – 21 _BAR_ + 6 _BAR_ + 2 _BAR_
109.
På grundlag af ovenstående kan Kommissionen kun bekræfte, at den nærer tvivl om, hvorvidt Combus bliver rentabelt efter omstruktureringen.
110.
Hvad angår den tredje betingelse, som går ud på, at der skal træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne, så mener de danske myndigheder, at det i det foreliggende tilfælde undtagelsesvis ikke er nødvendigt med sådanne foranstaltninger af følgende to årsager:
- Combus' kontrakter udløber efterhånden: Ved udgangen af 2003 udløber ca. 50 % af kontrakterne, målt i kontraktværdi.
Den sidste kontrakt udløber i 2006.
- Arriva regner ikke med at bevare en markedsandel svarende til Arriva Danmarks og Combus' markedsandele tilsammen på købstidspunktet (ca. 50 %), men påtænker at sælge en del af Combus til Connex.
111.
Ifølge Kommissionen ville det have været mest logisk at afbryde alle eller i hvert fald en stor del af de underskudsgivende kontrakter om offentlig tjeneste, som Combus havde indgået, for at reducere støttens skadelige virkninger for konkurrenterne.
I så fald ville de øvrige busselskaber have kunnet overtage Combus' markedsandele, hvilket ville være sket, hvis Combus var gået konkurs.
112.
Kommissionen bemærker, at Combus ikke afbrød kontrakterne om offentlig tjeneste, som selskabet havde indgået med de forskellige regionale og lokale myndigheder.
De danske myndigheder forklarer i den forbindelse, at der ifølge dansk lovgivning ikke var mulighed herfor.
Kommissionen gør dog de danske myndigheder opmærksom på, at der ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr.
1191/69, som gælder umiddelbart og har forrang for national lovgivning, er mulighed herfor.
113.
Kommissionen bemærker endvidere, at det planlagte salg af en del af Combus til Connex fandt sted i maj 2001.
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, drejede det sig om salg af aktiver, herunder kontrakter om offentlig tjeneste, ansatte, busser og infrastrukturer, til en positiv pris, der naturligvis tilfaldt Combus.
Endvidere blev salgsaftalen indgået direkte med Connex, og konkurrenterne havde derfor ikke mulighed for at byde.
På grundlag af de foreliggende oplysninger kan Kommissionen på nuværende tidspunkt ikke se, hvordan dette salg kan betragtes som en modydelse, der skal begrænse de skadelige virkninger for Combus'/Arrivas konkurrenter.
114.
Endelig synes det i forbindelse med argumentet om, at kontrakterne udløber efterhånden, at være blevet overset, at det er situationen på tidspunktet for støttens indførelse, som er afgørende.
Man ville endvidere kunne forstille sig salg af et antal kontrakter svarende til dem, som støttemodtageren har for øjeblikket.
115.
Derfor tvivler Kommissionen på, om de danske myndigheder med udgangspunkt i sagens særlige omstændigheder havde grundlag for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne, således som det ellers kræves i rammebestemmelserne.
116.
Hvad angår den fjerde betingelse, som går ud på, at støtten skal begrænses til det strengt nødvendige minimum, vil støtten ifølge de danske myndigheders omstruktureringsplan give Arriva mulighed for at opnå et afkast af den investerede kapital på 10 %.
Ifølge Arriva er dette det absolutte minimum for en sådan investering.
117.
På grundlag af de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, kan Kommissionen ikke på nuværende tidspunkt kontrollere, om støtten er begrænset til det strengt nødvendige minimum, og udtrykker derfor sin tvivl på dette område.
118.
Kommissionen bemærker, at Combus blev solgt til Arriva efter en forhåndsudvælgelse og forhandlinger om omstrukturering, hvilket ville kunne have bidraget til at dokumentere, at støtten blev begrænset til et minimum, hvis forhåndsudvælgelsen havde været transparent og åben for alle konkurrenterne, således at der mellem den danske stat og Arriva kunne havet været aftalt en pris, som afspejlede Combus' reelle markedsværdi.
For øjeblikket har Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger herom.
For at kunne analysere udbuddet har Kommissionen især brug for følgende oplysninger:
- De selskaber, der tilkendegav at være interesseret i at byde på Combus, hvilke betingelser fik de helt præcist oplyst, og hvor stor en offentlig støtte fik de helt præcist lovning på?
- Hvordan så Arrivas og Metrolines tilbud ud i detaljer?
- Hvilke former for offentlig støtte blev der forhandlet alene med Arriva?
Kommissionen bemærker i øvrigt, at en vigtig forudsætning for at kunne vurdere, om den pris, som Arriva betalte, var markedsprisen, er at vide, hvad salgsaftalen, der blev indgået mellem Arriva og Connex, helt præcist indeholder.
Dette salg, der fandt sted i maj 2001, omfattede 50 % af Combus' aktiver som allerede nævnt.
Salgsprisen var på 223 mio.
DKK, mens Arriva, hvis man medregner de finansielle forpligtelser, som den danske stat påtog sig, da Combus blev solgt til Arriva, betalte en negativ pris på 291 mio.
DKK for Combus.
I den forbindelse bemærker Kommissionen også, at salgsaftalen medfører salg af halvdelen af Combus' kontrakter om offentlig tjeneste.
Kommissionen undrer sig over, at dette salg er tilladt i henhold til dansk lovgivning, når lovgivningen ifølge de danske myndigheder ikke tillader, at kontrakterne ophæves.
119.
Kommissionen henleder de danske myndigheders opmærksomhed på, at støttemodtagerne ifølge punkt 40 i rammebestemmelserne selv skal yde et bidrag til omstruktureringsplanen.
Den bemærker, at Arriva overtog en del af Combus' gæld.
Den opfordrer de danske myndigheder til at oplyse, hvilke andre bidrag Combus og/eller Arriva eventuelt har ydet.
120.
Hvad angår den femte betingelse, har de danske myndigheder indvilliget i at udarbejde en årlig rapport til Kommissionen, så den kan vurdere, om omstruktureringsplanen gennemføres i overensstemmelse med de danske myndigheders tilsagn.
Kommissionen har modtaget en sådan rapport for 2001 og 2002, der viser, at omstruktureringsplanen er blevet overholdt.
121.
Endelig hvad den sjette betingelse angår, skal det kontrolleres, om omstruktureringsstøtten overholder princippet om "engangsstøtte" ("one time, last time").
Ifølge de oplysninger, som de danske myndigheder har givet, har Combus ikke tidligere modtaget omstruktureringsstøtte.
For at kunne kontrollere, om denne betingelse er overholdt, er det nødvendigt at undersøge (jf. punkt 72 til 78), om de foranstaltninger, der blev truffet til fordel for Combus i 1999 og 2001, skal betragtes som separate foranstaltninger eller kun én foranstaltning, og om foranstaltningerne skal betragtes som støtte eller investering.
3.2.
Opsummering af de forhold, med hensyn til hvilke Kommissionen nærer tvivl
122.
Af ovennævnte årsager nærer Kommissionen alvorlig tvivl med hensyn til følgende forhold:
(a) den danske stats overholdelse af det markedsøkonomiske investorprincip i betragtning af Combus' økonomiske situation og udsigter på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet,
(b) muligheden for at gøre Combus rentabel igen på længere sigt
(c) begrundelsen for at undlade at træffe foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens skadelige virkninger for konkurrenterne
(d) begrænsningen af støtten til et minimum
(e) overholdelsen af "engangsstøtte"-princippet.
123.
På baggrund af ovenstående opfordrer Kommissionen efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk.
2, Danmark til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsætte sine bemærkninger og fremlægge alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere støttens/foranstaltningens forenelighed med fællesmarkedet.
Kommissionen opfordrer de danske myndigheder til straks at fremsende kopi af dette brev til den potentielle støttemodtager.
124.
Kommissionen meddeler herved Danmark, at interesserede parter vil blive underrettet ved offentliggørelse af dette brev og et fyldestgørende resumé heraf i Den Europæiske Unions Tidende.
Kommissionen underretter ligeledes interesserede parter i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, ved offentliggørelse af en meddelelse i EØS-tillægget i Den Europæiske Unions Tidende, samt EFTA-Tilsynsmyndigheden ved fremsendelse af kopi af nærværende brev.
Alle interesserede parter vil blive opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter datoen for offentliggørelsen."
[1] Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 16. března 2004, Danske Busvognmaend, věc T-157/01, bod odůvodnění 119 (dále jen: rozsudek Combus).
[2] Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 15. září 1998, věc T-11/95 "BP Chemicals Limited vs. Komise Evropských společenství", zveřejněno ve Sbírce 1998 II-3235; bod odůvodnění 171.
[3] Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s.
2. Verze z roku 1999 je pro tento případ použitelná na základě přechodných ustanovení hlavních směrů z roku 2004, Úř. věst.
244, 1.10.2004, s.
1, odstavec 103 a 104.
[4] Výše uvedený rozsudek "Combus", bod odůvodnění 79.
[5] Výše uvedený rozsudek "Combus", bod odůvodnění 114 a 115.
[6] Denne brancheorganisation repræsenterer over 90 % af det antal virksomheder, der udfører regional kollektiv bustransport i Danmark.
[7] EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.
[8] EFT C 133 af 5.5.2001, s. 21.
[9] Dom af 16. marts 2004 afsagt af Retten i Første Instans, Danske Busvognmænd, sag T-157/01, dommens konklusion (i det følgende benævnt "Combus-dommen").
[10] Combus-dommen, præmis 83 og 99.
[11] Dom i sagen Altmark Trans mod Regierungspräsidium Magdeburg, præmis 107 og 108.
[12] Combus-dommen, præmis 100 og 101.
[13] Combus-dommen, præmis 114 ff.
[14] I 2004 efter salget af Combus til Arriva og det efterfølgende salg af en del af Combus til Connex havde både Connex og Arriva hver en markedsandel på ca. 33 % afdet danske busmarked, mens ca. 100 offentlige og private små operatører måtte deles om de resterende 34 %.
[15] Lov nr.
232 af 4. april 1995.
[16] Lov nr.
1232 af 27. december 1996.
[17] Arrivas skøn.
[18] Lov nr.
1046 af 23. december 1998.
[19] Combus 28 %, Arriva 25 %, City-Trafik 7 %, Linjebus 10 %.
[20] Dommens præmis 87.
[21] Støtten bestod som allerede nævnt i en kapitalforhøjelse på 200 mio.
DKK og et ansvarligt lån på 100 mio.
DKK.
[22] Støtten bestod som allerede nævnt i en eftergivelse af det ansvarlige lån på 100 mio.
DKK og en kapitalforhøjelse på 140 mio.
DKK og i garantier i aftalen om salg af selskabet for mindst 51 mio.
DKK.
[23] Dom af 15. september 1998 afsagt af Retten i Første Instans i sag T-11/95 "BP Chemicals Ltd mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber," offentliggjort i Sml.
1998 II, s. 3235; præmis 171.
[24] Domstolens dom C-280/00, præmis 95.
[25] Dommens præmis 98.
[26] Anvendelse af EØF-traktatens artikel 92 og 93 på offentlige andele, EF-Bulletin 91984.
[27] Meddelelse til medlemsstaterne fra Kommissionen, EFT C 307 af 13. november 1993, s. 3.
[28] Domstolens dom af 16. maj 2002, C-482/99, præmis 56.
[29] Domstolens dom af 10. juli 1986, 40/85, Belgien mod Kommissionen, præmis 14.
[30] Domstolens dom af 21. marts 1991, C-305/89, Italien mod Kommissionen, "Alfa Romeo"-sagen, præmis 20.
[31] Dom C-280/00, præmis 107.
[32] Combus-dommen, præmis 85.
[33] Combus-dommen, præmis 79.
[34] EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.
[35] EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.
[36] EFT C 244 af 1.10.2004, s. 2.
[37] Combus-dommen, præmis 114 og 115.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Slovensko
Státní podpora č. C 25/2005 (ex NN 21/2005) – Opatření ve prospěch společnosti Frucona Košice
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 233/11)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 5. července 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Slovensku své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Slovensku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POSTUP
Komisi byla písemně doručena stížnost ze dne 15. října 2004 týkající se údajné státní podpory ve prospěch slovenské společnosti Frucona Košice, a.s.
Dopisem ze dne 4. ledna 2005, který Komise zaevidovala dne 17. ledna 2005, Slovenská republika informovala Komisi o možné protiprávní státní podpoře a požádala ji o schválení podpory na záchranu společnosti ve finančních nesnázích.
POPIS PŘÍJEMCŮ A OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍCH SE PODPORY
Příjemcem sporného opatření je společnost Frucona Košice, a.s., působící v oblasti výroby lihovin a alkoholických nápojů, nealkoholických nápojů, konzervovaného ovoce a zeleniny a octa.
Společnost vyhovuje definici malých a středních podniků.
Sporným opatřením je odepsání daňového dluhu příslušným finančním úřadem v rámci takzvané dohody s věřiteli podle zákona 328/91 o úpadku a dohodách s věřiteli.
Tento postup je druhem kolektivního řízení při úpadku, který je prováděn pod dohledem soudu.
Spočívá v dohodě mezi zadluženou společností a jejími věřiteli, na jejímž základě jsou věřitelé dlužníkem částečně uspokojeni a zbytek pohledávek odepíší.
V rámci tohoto postupu zahájeného společností Frucona v březnu 2004 finanční úřad souhlasil s odepsáním 65 % svých pohledávek.
Pohledávky celkem dosáhly výše 640793831 SKK (přibližně 16 milionů EUR), odepsané pohledávky byly ve výši 416515990 SKK (10,4 milionu EUR).
Soukromí věřitelé účastnící se dohody souhlasili s odepsáním pohledávek za stejných podmínek.
Soud vykonávající dohled potvrdil tuto dohodu rozhodnutím dne 14. července 2004.
Stěžovatel tvrdí, že finanční úřad měl možnost dosáhnout uspokojení svých pohledávek v rozsahu vyšším než 35 %, se kterými finanční úřad souhlasil v uvedené dohodě.
Stěžovatel zvláště zdůrazňuje, že daňová exekuce a úpadkové řízení by pro finanční úřad byly výhodnější.
V souladu s tím stěžovatel argumentuje, že finanční úřad neprošel testem soukromého věřitele, a sporný odpis tudíž představuje protiprávní státní podporu, která kromě toho není slučitelná se Smlouvou o ES.
Slovensko nevyvrací závěr že sporné opatření představuje státní podporu, ale žádá, aby tato podpora byla schválena jako podpora na záchranu společnosti v nesnázích.
POSOUZENÍ
Státní podpora
Komise uvádí, že finanční úřad a soukromí věřitelé schválili dohodu se společností Frucona za stejných podmínek.
Komise však také poznamenává, že finanční úřad měl jiné právní nástroje, jejichž prostřednictvím se mohl domoci svého práva věřitele. Především finanční úřad mohl zahájit daňovou exekuci, případně úpadkové řízení.
V úpadkovém řízení by finanční úřad byl samostatným věřitelem, neboť jeho pohledávky byly zajištěny.
Výnosy z prodeje zajištěného majetku v úpadkovém řízení by byly použity výhradně na pokrytí pohledávek finančního úřadu.
Jako samostatný věřitel hlasující v samostatné skupině by měl finanční úřad možnost vetovat návrh společnosti Frucona na dohodu a mohl iniciovat buď daňovou exekuci, nebo úpadkové řízení.
Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, Komise pochybuje o tom, že finanční úřad postupoval jako soukromý věřitel.
Komise má tedy pochybnosti o tom, že sporné opatření nenarušilo hospodářskou soutěž tím, že společnosti Frucona byla udělena výhoda, kterou by nebyla schopna získat na soukromém trhu.
Komise má pochybnosti, zda sporné opatření nepředstavuje státní podporu.
Odchylka podle čl. 87 odst. 2 a odst. 3 Smlouvy o ES
Komise stanovila, že uvedené opatření je podporou pro společnost v nesnázích v souladu s pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích z roku 1999 (Úř. věst.
C 288, 9.10.1999, s. 2).
Komise má pochybnosti, zda sporné opatření splňuje podmínky podpory na záchranu, neboť se nejedná o dočasnou pomoc, ale o nenávratnou dotaci.
Komise má dále pochybnosti, zda uvedené opatření splňuje podmínky podpory na restrukturalizaci.
Komise má zvláště pochybnosti, zda společnost Frucona předložila plán na restrukturalizaci, který by byl schopen společnost vést k obnovení dlouhodobé životaschopnosti, a zda je podpora omezena na nezbytné minimum.
ZNĚNÍ DOPISU
"Komisia oznamuje Slovensku, že po preskúmaní informácií poskytnutých vašimi orgánmi o vyššie uvedenom opatrení sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods.
2 Zmluvy o ES.
I. KONANIE
1) Listom z 15. októbra 2004 zaevidovanom 25. októbra 2004 dostala Komisia sťažnosť týkajúcu sa údajnej nezákonnej štátnej pomoci v prospech Frucony Košice, a. s..
Sťažovateľ zaslal dodatočné informácie 3. februára 2005.
Stretnutie so sťažovateľom sa konalo 24. mája 2005.
2) Komisia na základe informácií poskytnutých sťažovateľom požiadala Slovensko listom zo 6. decembra 2004, aby ju informovalo o spornom opatrení.
Slovensko odpovedalo listom zo 4. januára 2005 zaevidovaným 17. januára 2005, v ktorom informovalo Komisiu o možnej nezákonnej pomoci poskytnutej Frucone a požiadalo Komisiu o schválenie pomoci ako pomoci na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach.
Slovensko predložilo dodatočné informácie listom z 24. januára 2005 zaevidovaným 28. januára 2005.
3) Komisia požiadala o doplňujúce informácie listom z 9. februára 2005, na ktorý dostala odpovede listom zo 4. marca 2005 zaevidovaným 10. marca 2005.
4) Stretnutie so slovenskými orgánmi sa konalo 12. mája 2005.
II. OPIS
1. Príslušný podnik
5) Príjemcom finančnej pomoci je Frucona Košice, a. s., ktorá pôsobí vo výrobe alkoholu, nápojov na báze liehu, nealkoholických nápojov, konzervovaného ovocia a zeleniny a octu.
Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods.
3 písm. a) Zmluvy o ES.
6) Frucona zamestnáva [menej než 200] [1] osôb a v roku 2003 dosiahla obrat 360 miliónov Sk (9 miliónov EUR) a v roku 2004 720 miliónov Sk (18 miliónov EUR).
Obrat v rôznych segmentoch výroby Frucony je uvedený v tabuľke č.
1. Podľa slovenských orgánov Frucona spĺňa kritériá malého a stredného podniku.
Tab.
1: Obrat v rôznych segmentoch výroby [v tisícoch Sk]
_BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_
Zelenina _BAR_ 61869 _BAR_ 53287 _BAR_ 29000 _BAR_
Nealkoholické nápoje _BAR_ 63702 _BAR_ 65134 _BAR_ 44994 _BAR_
Alkoholické nápoje _BAR_ 167852 _BAR_ 203610 _BAR_ 72645 _BAR_
Jablčné víno _BAR_ 1224 _BAR_ 90 _BAR_ 0 _BAR_
Ostatné produkty/služby _BAR_ 39080 _BAR_ 37856 _BAR_ 572938 _BAR_
Spolu _BAR_ 333727 _BAR_ 359977 _BAR_ 719577 _BAR_
2. Uplatňované vnútroštátne právne predpisy
7) Sporným opatrením je odpísanie daňového dlhu príslušným Daňovým úradom Košice IV (ďalej len "daňový úrad") v rámci tzv. vyrovnania s veriteľmi.
Tento postup upravuje zákon č.
328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len "zákon o konkurze").
8) Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej "vyrovnacie konanie") je konanie, ktoré spolu s konkurzným konaním má za cieľ usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku.
Spoločnosť je v úpadku vtedy, keď má niekoľkých veriteľov a nie je schopná vyrovnať svoje záväzky do 30 dní od dátumu splatnosti.
V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému majiteľovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje.
Oproti tomu vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bezo zmeny majiteľa.
Súd uznesením povolí vyrovnanie, ak sú splnené všetky procesné a materiálne predpoklady.
Zároveň súd vyzve veriteľov, aby prihlásili svoje pohľadávky v predpísanej lehote.
9) Na základe dohody medzi veriteľmi a spoločnosťou v úpadku (ďalej len "vyrovnanie") potvrdenej súdom zaplatí spoločnosť časť svojho dlhu a zvyšok sa odpíše.
10) Tzv. oddelení veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, a to napríklad záložným právom, majú privilegované postavenie v hlasovaní o návrhu spoločnosti v úpadku na vyrovnanie.
Podľa zákona o konkurze, na prijatie návrhu vyrovnania musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo hlas ostatných veriteľov sa pokladá za rozhodujúci, ak súhlasí kvalifikovaná väčšina veriteľov.
Oddelení veritelia hlasujú zvlášť v prvej skupine veriteľov a majú právo vetovať návrh.
11) Z dostupných informácií vyplýva, že keď vyrovnanie nadobudne právoplatnosť, nasleduje realizačná fáza, v ktorej dlžník musí zaplatiť časť dlhu tak, ako sa dohodol s veriteľmi, a prípadní verejní veritelia musia podniknúť ďalšie procesné kroky na uskutočnenie odpisov.
12) Tak isto sa ukazuje, že spoločnosť musí v návrhu na vyrovnanie opísať opatrenia určené na jej reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania jej činnosti po vyrovnaní.
13) Dostupné informácie naznačujú, že oddelení veritelia majú privilegované postavenie aj v konkurznom konaní.
Výnosy z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mali použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov.
Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddeleného veriteľa, tieto sa spoja v druhej skupine s pohľadávkami ostatných veriteľov.
V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerne.
14) Podľa zákona č.
511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len "zákon o správe daní") má spoločnosť možnosť požiadať daňové orgány o odklad platenia daní.
Na odloženú sumu sa účtuje úrok a odložený dlh musí byť zabezpečený.
15) Zákon o správe daní upravuje daňové exekučné konanie, účelom ktorého je vymôcť daňové pohľadávky štátu prostredníctvom napríklad predaja nehnuteľnosti, hnuteľných aktív alebo podniku ako celku.
3. Sporné opatrenie
16) Frucona v roku 2003 využila inštitút odkladu platenia spotrebnej dane z alkoholu v zmysle zákona o správe daní.
17) Podľa informácií poskytnutých slovenskými orgánmi odsúhlasil daňový úrad rôznymi správnymi rozhodnutiami odklad platby dane splatnej mesačne za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003.
Celkový odložený dlh predstavoval 477015759 Sk (11 miliónov EUR).
Pred odsúhlasením odkladu týchto platieb daňový úrad v súlade so zákonom zabezpečil každú zo svojich pohľadávok záložným právom v celkovej výške 397476726 Sk (10 miliónov EUR).
18) Keď Frucona nezaplatila spotrebnú daň za mesiac január 2004 splatnú 25. februára 2004, prišla v dôsledku toho o licenciu na výrobu a spracovanie liehu.
19) Frucona 8. marca 2004 podala na príslušný krajský súd návrh na vyrovnanie.
Krajský súd povolil vyrovnacie konanie uznesením z 29. apríla 2004, keďže všetky potrebné právne požiadavky boli splnené.
Veritelia hlasovali v prospech návrhu na vyrovnanie predloženého Fruconou na pojednávaní dňa 9. júla 2004.
Vyrovnanie bolo potvrdené 14. júla 2004 uznesením dohliadajúceho krajského súdu.
20) Daňový úrad napadol toto potvrdzujúce uznesenie súdu.
Najvyšší súd uznesením z 25. októbra 2004 rozhodol, že odvolanie nebolo prípustné, a vyhlásil, že uznesenie súdu potvrdzujúce vyrovnanie sa stalo právoplatným a vykonateľným 23. júla 2004.
Veritelia sa s Fruconou dohodli na tomto vyrovnaní: 35 % dlhu splatí Frucona do jedného mesiaca od nadobudnutia právoplatnosti vyrovnania a zvyšných 65 % dlhu jej veritelia odpustia.
Všetci veritelia boli teda uspokojení za rovnakých podmienok.
Daňový úrad ako jediný verejný veriteľ súhlasil s odpísaním 416515900 Sk (10,6 miliónov EUR).
Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.
Tab.
2: Stav dlhov Frucony Košice pred a po vyrovnacom konaní [v Sk]
Veriteľ _BAR_ Dlh pred vyrovnaním _BAR_ Dlh po vyrovnaní _BAR_ Odpísaná suma _BAR_
Verejný _BAR_ Daňový úrad _BAR_ 640793831 _BAR_ 224277841 _BAR_ 416515990 _BAR_
Súkromný _BAR_ Tetra Pak, a. s. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
MTM-obaly, s.r.o. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Merkant družstvo _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Vetropack, s.r.o. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
SPOLU _BAR_ _BAR_ 644591511 _BAR_ 225607029 _BAR_ 418984482 _BAR_
21) Vo vyrovnacom konaní vystupoval daňový úrad ako oddelený veriteľ a ako taký hlasoval v prospech vyrovnania zvlášť.
Daňový úrad mal privilegované postavenie vďaka skutočnosti, že jeho pohľadávky boli zabezpečené v súvislosti s odkladom daňového dlhu Frucony v roku 2003 (pozri odsek 17).
Všetci ostatní veritelia hlasovali v prospech navrhovaného vyrovnania.
Ich pohľadávky boli bežné obchodné pohľadávky nezabezpečené žiadnym spôsobom.
22) Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie v súlade s požiadavkami zákona o konkurze opísala reorganizačné opatrenia týkajúce sa výroby, distribúcie a personálu (vrátane prepúšťania).
V organizačnej a personálnej oblasti Frucona plánovala nasledujúce opatrenia: vytvorenie univerzálnej výrobnej skupiny pre všetky výrobné činnosti, reorganizácia svojich dopravných zariadení vylúčením vozidiel s najnižšou zostatkovou hodnotou a reorganizácia obchodných činností.
Tieto opatrenia malo sprevádzať prepustenie [do 50] [3] zamestnancov od marca do mája 2004.
Ďalších 50 zamestnancov malo v tomto období pracovať na 60 %.
23) Vo výrobnej a technickej oblasti sa v návrhu Frucony uvádzalo, že keďže spoločnosť prišla o licenciu na výrobu liehu, príslušné výrobné zariadenia sa od apríla 2004 prenajmú.
Spoločnosť plánuje znížiť resp. zrušiť výrobu niektorých nerentabilných nealkoholických nápojov a akémukoľvek zavedeniu nového produktu v tejto kategórii bude predchádzať analýza ziskovosti tejto výroby.
24) Frucona navyše spomína nasledujúce opatrenia: reštrukturalizácia nákladov, ktorá by mala vyplývať z nižších výrobných nákladov po zrušení výroby liehu a zo zrušenia časti vlastnej dopravy spoločnosti; predaj starého zariadenia do šrotu.
Frucona plánovala predať aj administratívnu budovu, obchod a rekreačné zariadenie za 8 miliónov Sk (200000 EUR) a spomenula možnosť predať alebo prenajať zariadenie na výrobu octu.
25) Frucona plánovala intenzívny predaj svojich zásob hotových produktov [4].
26) Podľa návrhu na vyrovnanie mala Frucona dostať od súkromnej banky pôžičku na financovanie časti dlhu, ktorý navrhla splatiť veriteľom vo vyrovnacom konaní.
Celková výška vlastných prostriedkov spoločnosti na financovanie vyrovnania predstavovala 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR).
III. ARGUMENTY STRÁN
1. Sťažovateľ
27) Sťažovateľ tvrdí, že správanie daňového úradu v tomto prípade, mimo i v rámci vyrovnacieho konania, nezodpovedá správaniu súkromného veriteľa, a preto odpis daňovej pohľadávky predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je kompatibilná so spoločným trhom, a to ani ako pomoc na záchranu, ani ako pomoc na reštrukturalizáciu.
28) Sťažovateľ informoval Komisiu o rôznych právnych nástrojoch, ktoré podľa jeho názoru mohol daňový úrad využiť s cieľom dosiahnuť čo najvyššie uspokojenie svojich pohľadávok, ale tak neurobil.
Sťažovateľ tvrdí, že predtým ako Frucona navrhla vyrovnanie, daňový úrad mohol začať konkurzné konanie, v ktorom by boli jeho pohľadávky uspokojené osobitne a prednostne z predaja zabezpečených aktív (privilégium oddeleného veriteľa).
Alternatívne mohol daňový úrad začať daňové exekučné konanie, ktoré by mu umožnilo predať aktíva Frucony.
29) Okrem toho mohol daňový úrad podľa sťažovateľa odmietnuť navrhované vyrovnanie.
Keďže mal právo samostatného hlasu, jeho postavenie bolo teda rozhodujúce.
Ak by daňový úrad nesúhlasil s návrhom Frucony, vyrovnacie konanie by sa ukončilo a daňový úrad by mohol iniciovať konkurz alebo daňovú exekúciu.
2. Slovenské orgány
30) Slovensko nepopiera, že sporné opatrenie predstavuje štátnu pomoc, a žiada jeho schválenie ako pomoc na záchranu pre spoločnosť vo finančných ťažkostiach.
31) Slovenské orgány však objasnili, že daňový úrad podnikol úvodné procesné kroky podľa zákona o správe daní s cieľom začať daňové exekučné konanie.
Podanie návrhu na vyrovnanie na krajský súd 8. marca 2004 však začatiu exekučného konania zabránilo.
IV. HODNOTENIE
1. Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods.
1 Zmluvy o ES
32) Článok 87 ods.
1 Zmluvy o ES vyhlasuje akúkoľvek pomoc poskytnutú členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov za nezlúčiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.
33) Odpis verejného dlhu predstavuje použitie štátnych prostriedkov.
Spoločnosť je činná hlavne v oblasti výroby nápojov, v ktorej sa medzi členskými štátmi obchoduje.
34) Zostáva určiť, či sporné opatrenie narúša hospodársku súťaž tým, že príjemcovi poskytuje podporu, ktorú by na súkromnom trhu nedostal.
Inými slovami, Komisia musí určiť, či sa štát vo vyrovnacom konaní správal ako súkromný veriteľ.
35) V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že Slovensko nepopiera, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc.
36) Z dostupných informácií je jasné, že predmetné vyrovnanie obsahuje rovnaké podmienky vyrovnania pre súkromných veriteľov i daňový úrad: 35 % pohľadávok sa má splatiť veriteľom do jedného mesiaca a 65 % pohľadávok sa odpíše.
37) Zdá sa však, že právna situácia daňového úradu a ostatných veriteľov nebola rovnaká.
Po prvé, daňový úrad mal na rozdiel od súkromných veriteľov právo na vlastný návrh začať špeciálne daňové exekučné konanie, a tým uspokojiť svoje pohľadávky v maximálnom rozsahu prostredníctvom, napríklad, predaja nehnuteľnosti, strojného zariadenia, alebo predaja podniku ako celku.
V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že hodnota zabezpečených aktív predstavovala 397476726 Sk (10 miliónov EUR), pričom daňový úrad vyrovnal svoje pohľadávky vo výške 224277841 Sk (5,6 milióna EUR).
38) Po druhé, pohľadávky daňového úradu za obdobie od novembra 2002 do novembra 2003 boli zabezpečené záložným právom na aktívach Frucony vytvoreným v súvislosti s odkladom platby dlhu Frucony na toto obdobie.
Výnos z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa použil výlučne na splatenie pohľadávok daňového úradu ako jediného oddeleného veriteľa.
Pohľadávky daňového úradu nepokryté v prvej skupine by sa zaplatili spolu s pohľadávkami súkromných veriteľov z toho, čo by zostalo z aktív spoločnosti po predaji zabezpečených aktív.
Veritelia v druhej skupine sú uspokojení pomerne.
V tejto súvislosti Komisia pozoruje, že zatiaľ čo pohľadávky daňového úradu predstavovali 640 miliónov Sk (16 miliónov EUR), súhrn pohľadávok štyroch súkromných veriteľov predstavoval 3,8 milióna Sk (95000 EUR), čo zodpovedá 0,6 % celkových pohľadávok.
Vzhľadom na tento pomer sa zdá, že keďže výnosy z ďalšieho predaja by sa rozdelili pomerne, daňový úrad by profitoval najviac aj v druhej skupine.
Uspokojenie súkromných veriteľov v druhej skupine by bolo minimálne.
39) Po tretie, daňový úrad po začatí vyrovnacieho konania mohol zabrániť vyrovnaniu odmietnutím hlasovať v jeho prospech.
40) Z uvedeného sa zdá, že zatiaľ čo súkromní veritelia mali záujem hlasovať pre navrhované vyrovnanie, lebo im zabezpečovalo vyšší výnos (pokrytie 35 % ich pohľadávok), daňový úrad by dosiahol vyšší výnos, ak by použil konkurzné konanie alebo daňovú exekúciu.
41) Na základe informácií dostupných v tomto štádiu Komisia pochybuje, že daňový úrad konal ako súkromný veriteľ.
Komisia preto pochybuje, že sporné opatrenie nenarušilo hospodársku súťaž, a to udelením výhody, ktorú by Frucona nemohla získať na trhu.
2. Výnimka podľa článku 87 ods.
2 a ods.
3 Zmluvy o ES
42) Primárnym cieľom sporného opatrenia je pomôcť spoločnosti v ťažkostiach.
V takýchto prípadoch možno uplatniť výnimku článku 87 ods.
3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje povoliť štátnu pomoc na podporu rozvoja niektorých hospodárskych sektorov, ak táto pomoc negatívne neovplyvňuje podmienky obchodovania do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, a ak sú splnené príslušné podmienky.
43) Vzhľadom na výrobné portfólio príjemcu Komisia hodnotila, či sa v tomto prípade uplatňujú špeciálne pravidlá vzťahujúce sa na sektor poľnohospodárstva.
Po porovnaní obratu spoločnosti za roky 2002 – 2004 v rôznych segmentoch jej výrobného sortimentu (pozri tab.
1) Komisia došla k záveru, že väčšina produktov Frucony nie sú produkty spadajúce pod prílohu I Zmluvy o ES.
Preto sa uplatňujú všeobecné pravidlá štátnej pomoci.
44) Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločností v ťažkostiach sa v súčasnosti upravuje usmernením Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach [5] (ďalej len "nové usmernenie"), ktoré nahrádza predchádzajúce znenie prijaté v roku 1999 [6] (ďalej len "usmernenie z roku 1999").
45) Prechodné ustanovenia nového usmernenia stanovujú, že nové usmernenie sa uplatňuje na hodnotenie akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu poskytnutej bez povolenia Komisie (nezákonná pomoc), ak je niektorá časť pomoci alebo celá pomoc poskytnutá po 1. októbri 2004, teda po dni uverejnenia nového usmernenia v Úradnom vestníku Európskej únie (bod 104, prvý pododsek).
Ak však bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004, zisťovanie sa vedie na základe usmernenia platného v čase, keď bola pomoc poskytnutá (bod 104, druhý pododsek).
46) Komisia poznamenáva, že schválenie vyrovnania daňovým úradom nadobudlo právoplatnosť 23. júla 2004 [7].
Pomoc bola teda nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004.
Preto sa uplatňuje usmernenie z roku 1999, ktoré platilo v čase poskytnutia pomoci.
2.1.
Oprávnenosť podniku
47) Podľa bodu 5 písm. c) usmernenia z roku 1999 sa podnik pokladá za podnik v ťažkostiach, ak podľa domáceho práva spĺňa kritériá na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti.
48) Frucona bola predmetom vyrovnacieho konania, ktoré je prístupné platobne neschopným spoločnostiam v súlade s definíciou zákona o konkurze.
Frucona je preto oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu.
2.2.
Pomoc na záchranu
49) Pomoc na záchranu je svojím charakterom dočasná pomoc, ktorá by mala umožniť udržať podnik v ťažkostiach nad vodou na čas potrebný na vypracovanie plánu reštrukturalizácie alebo likvidácie.
Tato pomoc pozostáva z podpory likvidity vo forme úverových záruk alebo pôžičiek (bod 23 písm. a) usmernenia z roku 1999).
Komisia poznamenáva, že sporným opatrením je v tomto prípade odpísanie dlhu, čo zodpovedá nenávratnému grantu.
50) Podľa bodu 23 písm. d) sa k pomoci musí najneskôr šesť mesiacov od povolenia opatrenia na záchranu priložiť plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie, alebo dôkaz, že celá pomoc bola splatená.
51) Komisia poznamenáva, že Frucona vo svojom návrhu na vyrovnanie adresovanom krajskému súdu opísala niektoré opatrenia, ktoré plánuje vykonať na svoju reorganizáciu a na zabezpečenie plynulého financovania svojej činnosti po vyrovnaní.
Tieto opatrenia sú opísané v odseku 23 a nasl.
52) Komisia má pochybnosti, či tieto opatrenia možno pokladať za plán reštrukturalizácie, a to z nižšie uvedených dôvodov.
53) Na základe uvedeného Komisia pochybuje, či sporné opatrenie je zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu.
2.3.
Pomoc na reštrukturalizáciu
Životaschopný plán reštrukturalizácie
54) Ako je uvedené vyššie, Frucona by bola oprávnená aj na pomoc na reštrukturalizáciu.
Podľa bodu 31 usmernenia z roku 1999 je takáto pomoc podmienená realizáciou plánu reštrukturalizácie, ktorý Komisia musí schváliť v prípade všetkých opatrení individuálnej pomoci.
55) Zdá sa, že opis reorganizačných opatrení je zákonnou požiadavkou pre začatie vyrovnacieho konania súdom.
Komisia má však pochybnosti, či schválenie vyrovnania daňovým úradom bolo podmienené realizáciou opatrení navrhovaných Fruconou.
Inými slovami, nič v spise nenaznačuje existenciu príčinného spojenia medzi poskytnutím pomoci daňovým úradom a opatreniami navrhovanými príjemcom.
56) Navyše sú navrhované opatrenia formulované len veľmi všeobecne a žiadnym spôsobom neanalyzujú okolnosti, ktoré doviedli spoločnosť do ťažkostí, ani finančnú situáciu spoločnosti a jej finančné perspektívy.
Niektoré opatrenia nie sú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, lebo súvisia len s tým, že spoločnosť musela po strate potrebnej výrobnej licencie prestať vyrábať lieh a súvisiace produkty (predaj zásob, prenájom výrobných zariadení tretej osobe).
Iné opatrenia predstavujú skôr činnosti súvisiace s normálnym chodom podniku než racionalizačné opatrenia (predaj starého zariadenia).
Štrukturálne opatrenia ako predaj nehnuteľností alebo ukončenie niektorých neziskových činností sú opísané len veľmi stručne, bez akéhokoľvek náznaku časového harmonogramu.
57) Slovenské orgány netvrdia, že tieto opatrenia predstavujú plán reštrukturalizácie.
Listom z 20. októbra 2004 informoval daňový úrad Fruconu, že daňový odpis sa pokladá za formu štátnej pomoci, a požiadal Fruconu o predloženie "investičného projektu".
Frucona odmietla poskytnúť taký plán s odôvodnením, že požiadala o vyrovnanie so svojimi veriteľmi a nie o štátnu pomoc.
Je preto sporné, že daňový úrad v čase, keď súhlasil s navrhovaným vyrovnaním ( 9. júla 2004), pokladal opatrenia navrhnuté Fruconou za plán reštrukturalizácie, ktorého realizácia by bola nevyhnutnou podmienkou poskytnutia pomoci.
58) Podľa bodu 11 usmernenia z roku 1999 finančná reštrukturalizácia musí zvyčajne sprevádzať fyzickú reštrukturalizáciu.
Reštrukturalizácia sa však nemôže obmedzovať na úhradu dlhu alebo pokrytie minulých strát.
Jediným konkrétnym opatrením, ktoré Frucona navrhuje, je reštrukturalizácia dlhu.
59) Komisia pochybuje, že opatrenia opísané v návrhu Frucony na vyrovnanie predstavujú skutočné reštrukturalizačné opatrenia, ktoré v primeranej lehote a na základe reálnych predpokladov týkajúcich sa budúcich prevádzkových podmienok povedú k dlhodobej životaschopnosti spoločnosti.
Pomoc obmedzená na minimum
60) Podľa bodu 40 usmernení z roku 1999 musí byť výška a intenzita pomoci prísne obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie plánovanej reštrukturalizácie.
Od príjemcov sa očakáva značný príspevok na reštrukturalizáciu z vlastných zdrojov.
61) Keďže Komisia nemá žiadne iné informácie, je toho názoru, že celkové náklady na reštrukturalizáciu predstavujú 644591511 Sk (16 miliónov EUR), čo je celková suma dlhu Frucony.
Komisia poznamenáva, že Frucona navrhuje pokryť 35 % svojho dlhu, čo činí 225607029 Sk (5,6 milióna EUR), z vlastných prostriedkov a z pôžičky od súkromnej banky, spolu vo výške 210 miliónov Sk (5,25 miliónov EUR).
Rozdiel medzi potrebami a vlastnými prostriedkami financovania budú musieť slovenské orgány vysvetliť.
62) Komisia má pochybnosti, či je vlastný príspevok príjemcu na reštrukturalizačné náklady značný.
2.4.
Záver
63) Na základe uvedeného a informácií dostupných v toto štádiu Komisia pochybuje, či je sporné opatrenie zlučiteľné so spoločným trhom ako pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu.
Okrem toho sa zdá, že nie je možné uplatniť žiadnu inú výnimku predpokladanú Zmluvou o ES.
V. ROZHODNUTIE
64) Vzhľadom na uvedené sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods.
2 Zmluvy o ES vo veci sporného opatrenia z dôvodu pochybností, či predstavuje štátnu pomoc, a ak áno, či je kompatibilné so spoločným trhom.
65) Vzhľadom na uvedené dôvody Komisia v rámci konania stanoveného v článku 88 ods.
2 Zmluvy o založení ES vyzýva Slovensko, aby v lehote jedného mesiaca odo dňa prijatia tohto listu predložila svoje pripomienky a poskytla všetky informácie, ktoré sú potrebné na zhodnotenie pomoci.
Žiada tiež Vaše úrady, aby čo najrýchlejšie doručili kópiu tohto listu potenciálnemu príjemcovi pomoci.
66) Komisia pripomína Slovensku, že článok 88 ods.
3 Zmluvy o ES má odkladný účinok a odkazuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č.
659/1999, ktorý stanovuje, že vo všetkých prípadoch protiprávnej pomoci môže byť táto od príjemcu vymáhaná.
V tejto súvislosti Komisia žiada Slovensko, aby sa zdržalo výkonu ďalších procesných krokov, ktoré by boli právne potrebné podľa vnútroštátnych právnych predpisov na zrealizovanie odpisu (pozri odsek 11)."
[1] Dôverná informácia.
[2] Suma, ktorú je Frucona Košice povinná splatiť svojim veriteľom.
[3] Dôverná informácia.
[4] Vzhľadom na stratu licencie na výrobu liehu a nápojov na báze liehu a podľa informácií poskytnutých sťažovateľom sa tento predaj zrejme týkal hlavne liehu.
[5] Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.
[6] Ú. v. ES C 288, 9.10.1999, s. 2.
[7] Posledný dátum, kedy možno pomoc pokladať za poskytnutú.
Možné sú aj iné skoršie dátumy (pozri odsek 19).
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 235/02)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Kazivec _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2011/2000 (Úř. věst. L 241, 26.9.2000, s. 5) _BAR_ 27. 9. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 309, 15.12.2004, s. 2.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Potvrzení o přijetí stížnosti 2005/4483 – Projekt dálnice M-30 kolem Madridu (Španělsko)
(2005/C 235/06)
Evropská komise pod č. 2005/4483 – SG(05)A/4559 zaevidovala stížnost, jejímž předmětem jsou záměry madridské radnice týkající se zlepšení a úpravy městské komunikace M-30.
Jedná se o starou dálnici M-30, která je objízdnou komunikací kolem Madridu (Španělsko).
2. Stěžovatelé v této stížnosti a v dalších stížnostech, které již byly doručeny, poukazují zejména na skutečnost, že příslušné španělské orgány nesprávně používají směrnici Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí ve znění směrnice Rady 97/11/ES ze dne 3. března 1997.
3. Vzhledem k tomu, že obdržela značné množství stížností týkajících se tohoto záměru, má Evropská komise zájem poskytnout rychlou odpověď a zúčastněné strany informovat a současně co nejvíce omezit použití správních prostředků, zveřejňuje toto potvrzení o přijetí v Úředním věstníku Evropské unie a na této internetové adrese:
http://europa.eu.int/comm/secretariat_general//receipt/index.htm
4. Stížnost posoudí útvary Komise na základě ustanovení právních předpisů Společenství, která se použijí v daném případě.
Stěžovatelé budou stejným způsobem informováni o výsledcích uvedeného posouzení a o případných opatřeních, která může Komise přijmout.
5. Komise učiní vše pro to, aby do dvanácti měsíců ode dne zaevidování stížnosti na generálním sekretariátu k této záležitosti přijala rozhodnutí (zahájení řízení pro porušení práva nebo uzavření případu bez dalšího projednávání).
6. Pokud by se útvary Komise musely spojit s orgány členského státu, proti kterému je stížnost podána, učiní tak bez uvedení totožnosti stěžovatelů, aby ochránily jejich práva.
Stěžovatelé však mohou útvary Komise oprávnit k tomu, aby při případném styku s orgány členského státu, proti kterému je tato stížnost podána, uvedly jejich totožnost.
--------------------------------------------------
Dokumenty KOM jiné než legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 236/07)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 72 _BAR_ _BAR_ 2. 3. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě: Evropská politika sousedství Doporučení pro Arménii, Ázerbajdžán, Gruzii a pro Egypt a Libanon _BAR_
KOM(2005) 111 _BAR_ _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Programy Společenství Clo 2013 a Fiscalis 2013 _BAR_
KOM(2005) 123 _BAR_ 1 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zřízení rámcového programu týkajícího se solidarity a řízení migračních toků pro období 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2005) 124 _BAR_ 1 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu, kterým se stanoví rámcový program "Bezpečnost a ochrana svobod" na roky 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2005) 137 _BAR_ _BAR_ 20. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zlepšení mechanismu civilní ochrany Společenství _BAR_
KOM(2005) 152 _BAR_ _BAR_ 20. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise – Mobilizace inteligenčního potenciálu Evropy: možnost pro univerzity plně přispět k lisabonské strategii _BAR_
KOM(2005) 156 _BAR_ _BAR_ 20. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě: Evropská budoucnost pro Kosovo _BAR_
KOM(2005) 177 _BAR_ _BAR_ 3. 5. 2005 _BAR_ Zelená kniha: Zelená kniha o politice finančních služeb (2005 – 2010) _BAR_
KOM(2005) 179 _BAR_ _BAR_ 27. 4. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Evropský akční program boje proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze (2007 – 2011) _BAR_
KOM(2005) 184 _BAR_ _BAR_ 10. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Haagský program: deset priorit pro nadcházejících pět let Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva _BAR_
KOM(2005) 196 _BAR_ _BAR_ 18. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: Silnější partnerství EU a USA a otevřenější trh pro 21. století _BAR_
KOM(2005) 203 _BAR_ _BAR_ 24. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o přezkoumání rozsahu univerzální služby v souladu s článkem 15 směrnice 2002/22/ES _BAR_
KOM(2005) 206 _BAR_ _BAR_ 30. 5. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě o evropských politikách týkajících se mládeže: Řešení problémů mladých lidí v Evropě – provádění Evropského paktu pro mládež a podpora aktivního občanství _BAR_
KOM(2005) 224 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Nediskriminace a rovné příležitosti pro všechny – rámcová strategie _BAR_
KOM(2005) 229 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: "2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost" _BAR_
KOM(2005) 231 _BAR_ _BAR_ 1. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Veřejné finance v EMU – 2005 _BAR_
KOM(2005) 256 _BAR_ _BAR_ 15. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise: Syntéza za rok 2004 _BAR_
KOM(2005) 262 _BAR_ _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_ Zpráva Komise: Výroční zpráva Komise o Záručním fondu a jeho správě za rok 2004 _BAR_
KOM(2005) 287 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Finanční informace o evropských rozvojových fondech _BAR_
KOM(2005) 292 _BAR_ _BAR_ 15. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Výroční zpráva z roku 2005 o rozvojové politice Evropského společenství a o provádění vnější pomoci v roce 2004 _BAR_
KOM(2005) 306 _BAR_ _BAR_ 7. 7. 2005 _BAR_ Zpráva Komise rozpočtovému orgánu o situaci související se zárukami krytými souhrnným rozpočtem k 31. prosinci 2004 _BAR_
KOM(2005) 311 _BAR_ _BAR_ 13. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise určené Radě, Evropskému parlamentu, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Návrh společného prohlášení Rady, Evropského parlamentu a Komise: Rozvojová politika Evropské unie "Evropský konsensus" _BAR_
KOM(2005) 314 _BAR_ _BAR_ 12. 7. 2005 _BAR_ Zelená kniha o zlepšení rámce EU pro investiční fondy _BAR_
KOM(2005) 324 _BAR_ _BAR_ 3. 8. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Opatření v oblasti vnějších vztahů pomocí tematických programů v rámci budoucích finančních výhledů na období 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2005) 327 _BAR_ _BAR_ 19. 7. 2005 _BAR_ Zelená kniha: Hypoteční úvěr v EU _BAR_
KOM(2005) 329 _BAR_ _BAR_ 18. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise o opatřeních k zajištění větší bezpečnosti výbušnin, rozbušek, materiálů k výrobě bomb a střelných zbraní _BAR_
KOM(2005) 330 _BAR_ _BAR_ 20. 7. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu: Společné akce pro růst a zaměstnanost: Lisabonský program Společenství _BAR_
KOM(2005) 339 _BAR_ _BAR_ 27. 7. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: První zpráva o používání směrnice o tabákových výrobcích _BAR_
KOM(2005) 348 _BAR_ _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Zpráva Komise o používání v průběhu roku 2004 nařízení (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise _BAR_
KOM(2005) 354 _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Střednědobý přezkum programu eTEN _BAR_
KOM(2005) 356 _BAR_ _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_ Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě: Evropský ukazatel jazykových znalostí _BAR_
KOM(2005) 358 _BAR_ _BAR_ 2. 8. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě o používání přílohy X služebního řádu (nařízení Rady č. 3019/1987 ze dne 5. října 1987) – Rok 2004 _BAR_
KOM(2005) 359 _BAR_ _BAR_ 3. 8. 2005 _BAR_ Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu: Druhá zpráva o sledování restrukturalizace ocelářství
Legislativní návrhy přijaté Komisí
(2005/C 236/08)
Dokument _BAR_ Část _BAR_ Datum _BAR_ Název _BAR_
KOM(2005) 19 _BAR_ _BAR_ 28. 1. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o přistoupení Společenství k předpisu č. 55 Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů obsahujícímu jednotná ustanovení pro schvalování typu součástí mechanických spojovacích zařízení jízdních souprav vozidel _BAR_
KOM(2005) 101 _BAR_ _BAR_ 23. 3. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji ve Výboru velvyslanců AKT-ES, pokud jde o stanovy, jednací řád a finanční nařízení Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova _BAR_
KOM(2005) 123 _BAR_ 2 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro uprchlíky pro období 2008 – 2013 jako součásti obecného programu "Solidarita a řízení migračních toků" _BAR_
KOM(2005) 123 _BAR_ 3 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zřízení Fondu pro vnější hranice pro období 2007 – 2013 jako součásti obecného programu "Solidarita a řízení migračních toků" _BAR_
KOM(2005) 123 _BAR_ 4 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o zřízení Evropského fondu pro začlenění státních příslušníků třetích zemí pro období 2007 – 2013 jako součásti obecného programu "Solidarita a řízení migračních toků" _BAR_
KOM(2005) 123 _BAR_ 5 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro navracení státních příslušníků třetích zemí do země původu pro období 2008 – 2013 jako součásti obecného programu "Solidarita a řízení migračních toků" _BAR_
KOM(2005) 124 _BAR_ 2 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu "Bezpečnost a ochrana svobod" stanoví specifický program "Prevence, připravenost a zvládání následků teroristických útoků" na roky 2007 – 2013 _BAR_
KOM(2005) 124 _BAR_ 3 _BAR_ 6. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se v rámci obecného programu "Bezpečnost a ochrana svobod" stanoví specifický program "Předcházení trestné činnosti a boj proti ní" pro období let 2007 – 2013 General Programme "Security and Safeguarding Liberties" _BAR_
KOM(2005) 138 _BAR_ _BAR_ 14. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Společenství zaujmout k návrhu na změnu Mezinárodní úmluvy o sladění hraničních kontrol zboží z roku 1982 _BAR_
KOM(2005) 148 _BAR_ _BAR_ 18. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2005, pokud jde o rybolovná práva ve vodách Grónska, Faerských ostrovů a Islandu a rybolov tresky obecné v Severním moři, a nařízení (ES) 2270/2004, pokud jde o rybolovná práva na hlubinné druhy žraloka a na hlavouna tuponosého _BAR_
KOM(2005) 155 _BAR_ _BAR_ 20. 4. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1467/97 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku _BAR_
KOM(2005) 163 _BAR_ _BAR_ 26. 4. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt z kukuřice (Zea mays L. linie MON 863) geneticky modifikovaný pro rezistenci vůči bázlivci kukuřičnému _BAR_
KOM(2005) 198 _BAR_ _BAR_ 20. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství ve Výboru velvyslanců AKT-ES, pokud jde o pracovní řád pro zaměstnance Technického střediska pro spolupráci v oblasti zemědělství a venkova _BAR_
KOM(2005) 202 _BAR_ _BAR_ 20. 5. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými, pokud jde o metodu výpočtu uplatňovaných cel z loupané rýže, a o změně rozhodnutí 2004/617/ES, 2004/618/ES a 2004/619/ES _BAR_
KOM(2005) 244 _BAR_ _BAR_ 7. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podepsání Protokolu o ochraně půdy, Protokolu o energii a Protokolu o cestovním ruchu k Alpské úmluvě _BAR_
KOM(2005) 247 _BAR_ _BAR_ 6. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 3 Interinstitucionální dohody ze dne 7. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o financování Fondu solidarity Evropské unie, který doplňuje interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu _BAR_
KOM(2005) 249 _BAR_ _BAR_ 9. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních kol pocházejících z Vietnamu a mění nařízení (ES) č. 1524/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2005) 253 _BAR_ _BAR_ 14. 6. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2004/39/ES o trzích finančních nástrojů, pokud jde o některé lhůty _BAR_
KOM(2005) 255 _BAR_ _BAR_ 16. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství k rozhodnutí č. 1/2005 Výboru pro pozemní dopravu Společenství – Švýcarsko o zřízení společné agentury pro sledování dopravy v alpském regionu _BAR_
KOM(2005) 258 _BAR_ _BAR_ 8. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v Radě přidružení k provádění článku 73 Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Státem Izrael na straně druhé _BAR_
KOM(2005) 261 _BAR_ _BAR_ 5. 7. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady o daních v oblasti osobních vozidel _BAR_
KOM(2005) 263 _BAR_ 1 _BAR_ 22. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady o společné organizaci trhů v odvětví cukru _BAR_
KOM(2005) 263 _BAR_ 2 _BAR_ 22. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, o změně nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce _BAR_
KOM(2005) 263 _BAR_ 3 _BAR_ 22. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu v Evropském společenství a kterým se mění nařízení (ES) č. 1258/1999 o financování společné zemědělské politiky _BAR_
KOM(2005) 266 _BAR_ _BAR_ 22. 6. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, doprovodná opatření pro země s protokolem o cukru, jež jsou dotčeny reformou režimu cukru v EU _BAR_
KOM(2005) 284 _BAR_ _BAR_ 29. 6. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES uvádí na trh produkt geneticky modifikované kukuřice (Zea mays L., linie 1507) s odolností vůči určitým škůdcům z řádu Lepidoptera a s tolerancí vůči herbicidu glufosinátu amonnému _BAR_
KOM(2005) 304 _BAR_ _BAR_ 5. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o strategických pokynech Společenství pro rozvoj venkova (Programové období 2007 – 2013) _BAR_
KOM(2005) 305 _BAR_ _BAR_ 7. 7. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1348/2000 ze dne 29. května 2000 o doručování soudních a mimosoudních písemností ve věcech občanských a obchodních v členských státech _BAR_
KOM(2005) 332 _BAR_ _BAR_ 18. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji Společenství v rámci Rady přidružení k odchylce od protokolu č. 4 o definici pojmu "původní produkty" a o metodách správní spolupráce k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Marockým královstvím na straně druhé _BAR_
KOM(2005) 336 _BAR_ _BAR_ 26. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o postoji, který má Společenství přijmout ve Výboru pro spolupráci zřízeném na základě Dohody o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Ukrajinou na straně druhé ohledně úpravy současné struktury podvýborů _BAR_
KOM(2005) 338 _BAR_ _BAR_ 26. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se povoluje uvedení na trh potravin a složek potravin, které pocházejí z geneticky modifikované kukuřice řady MON 863, jako nových potravin nebo nových složek potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 _BAR_
KOM(2005) 340 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 povoluje uvedení žitného chleba s přidanými fytosteroly/fytostanoly na trh jako nových potravin či nových složek potravin _BAR_
KOM(2005) 341 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 povoluje uvedení salámů s přidanými fytosteroly/fytostanoly na trh jako nových potravin či nových složek potravin _BAR_
KOM(2005) 342 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o změně Dohody o založení Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD), která bance umožní financovat projekty v Mongolsku _BAR_
KOM(2005) 344 _BAR_ _BAR_ 28. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se povoluje uvedení žitného chleba s přidanými fytosteroly/fytostanoly na trh jako nových potravin či nových složek potravin na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 _BAR_
KOM(2005) 346 _BAR_ _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se povoluje uvedení na trh potravin a složek potravin vyrobených z geneticky modifikované kukuřice Roundup Ready řady GA21 jako nových potravin nebo nových složek potravin podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 _BAR_
KOM(2005) 349 _BAR_ 1 _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 349 _BAR_ 2 _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Albánskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 351 _BAR_ 1 _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Bosnou a Hercegovinou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 351 _BAR_ 2 _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Bosnou a Hercegovinou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 353 _BAR_ 1 _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Srbskem a Černou Horou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 353 _BAR_ 2 _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Srbskem a Černou Horou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 355 _BAR_ 1 _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 355 _BAR_ 2 _BAR_ 29. 7. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 361 _BAR_ _BAR_ 3. 8. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady kterou se zrušuje směrnice 90/544/EHS o frekvenčních pásmech určených pro koordinované zavádění celoevropské soustavy veřejného rádiového pagingu ve Společenství _BAR_
KOM(2005) 362 _BAR_ 1 _BAR_ 23. 8. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Rady o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty z nich získané a o prevenci a zdolávání některých chorob vodních živočichů _BAR_
KOM(2005) 362 _BAR_ 2 _BAR_ 23. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se mění rozhodnutí 90/424/EHS o některých výdajích ve veterinární oblasti _BAR_
KOM(2005) 364 _BAR_ _BAR_ 5. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se povoluje Německu uzavřít dohodu se Švýcarskem, která obsahuje ustanovení odchylující se od článků 2 a 3 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
KOM(2005) 365 _BAR_ _BAR_ 5. 8. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady kterým se mění příloha nařízení (ES) č. 2042/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu televizních kamerových systémů pocházejících z Japonska _BAR_
KOM(2005) 366 _BAR_ _BAR_ 8. 8. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o statistice přepravy zboží po vnitrozemských vodních cestách _BAR_
KOM(2005) 367 _BAR_ _BAR_ 9. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se zrušuje rozhodnutí 2001/131/ES o uzavření konzultací s Haiti v rámci článku 96 Dohody o partnerství AKT-ES _BAR_
KOM(2005) 368 _BAR_ 1 _BAR_ 11. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 368 _BAR_ 2 _BAR_ 11. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 369 _BAR_ 1 _BAR_ 10. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Rumunskem o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 369 _BAR_ 2 _BAR_ 10. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Rumunskem o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 370 _BAR_ _BAR_ 11. 8. 2005 _BAR_ Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2000/14/ES o sbližování právních předpisů členských států týkajících se emisí hluku zařízení, která jsou určena k použití ve venkovním prostoru, do okolního prostředí _BAR_
KOM(2005) 371 _BAR_ 1 _BAR_ 12. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Moldavskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 371 _BAR_ 2 _BAR_ 12. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Moldavskou republikou o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 373 _BAR_ _BAR_ 5. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o nahrazení členů Výboru Evropského sociálního fondu _BAR_
KOM(2005) 374 _BAR_ _BAR_ 16. 8. 2005 _BAR_ Návrh nařízení Rady, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovozy některých hotových oděvních textilií z polyesterových nekonečných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky _BAR_
KOM(2005) 376 _BAR_ _BAR_ 18. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady kterým se Lotyšsku povoluje prodloužit účinnost opatření odchylujícího se od článku 21 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
KOM(2005) 377 _BAR_ _BAR_ 19. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o financování evropské normalizace _BAR_
KOM(2005) 381 _BAR_ 1 _BAR_ 22. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých dokladů Českou republikou, Estonskem, Kyprem, Lotyšskem, Litvou, Maďarskem, Maltou, Polskem, Slovinskem a Slovenskem za rovnocenná jejich vnitrostátním vízům za účelem průjezdu přes jejich území _BAR_
KOM(2005) 381 _BAR_ 2 _BAR_ 22. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí zjednodušený režim kontrol osob na vnějších hranicích vycházející z jednostranného uznávání některých povolení k pobytu vydaných Švýcarskem a Lichtenštejnskem členskými státy za účelem průjezdu přes jejich území. _BAR_
KOM(2005) 383 _BAR_ _BAR_ 23. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Protokolu o změně Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé, který se týká celní kvóty na dovoz cukru a produktů v odvětví cukru pocházejících z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie do Společenství _BAR_
KOM(2005) 392 _BAR_ _BAR_ 26. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady, kterým se povoluje Německu uzavřít dohodu se Švýcarskem, která obsahuje ustanovení odchylující se od článků 2 a 3 šesté směrnice Rady 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu _BAR_
KOM(2005) 393 _BAR_ 1 _BAR_ 26. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o podpisu a prozatímním uplatňování Dohody mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 393 _BAR_ 2 _BAR_ 26. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o některých aspektech leteckých služeb _BAR_
KOM(2005) 396 _BAR_ _BAR_ 29. 8. 2005 _BAR_ Návrh rozhodnutí Rady o dočasném zákazu uvádění na trh
Podrobná úprava přenosu elektronicky učiněných oznámení o státních podporách včetně adres a úpravy na ochranu důvěrných informací
Ustanovení čl. 3 odst. 6 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES
(2005/C 237/03)
(Text s významem pro EHP)
1. Toto sdělení stanovuje podrobnou úpravu přenosu elektronických formulářů určených pro oznámení, které budou od 1. ledna 2006 povinné. Sdělení vychází z ustanovení čl. 3 odst. 6 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES. Ustanovení čl. 3 odst. 6 vyzývá Komisi, aby tuto úpravu zveřejnila do 30. září 2005. Poradní výbor pro státní podporu byl konzultován.
Formuláře určené k oznámení v části 1 a 2 přílohy I nařízení č. 794/2004 budou přístupné on-line, doplňkové informační výkazy (v části 3 přílohy I) budou připojeny jako dokument ve Wordu.
Internetová adresa k podání přihlášky bude následující:
https://webgate.cec.eu.int/competition/sani
3. Členské státy jmenují místního správce a také osobu oprávněnou k potvrzení platnosti a výměně oznámení.
Komise jim přidělí uživatelské jméno a heslo k on-line přihlášení, které zajistí, že příchozí oznámení jsou oprávněná.
Členské státy budou mít možnost převést určitá přístupová práva na další osoby v závislosti na vnitřní organizaci státní správy členských států pro oznamování státních podpor.
Převedení těchto práv nezakládá změnu oprávnění k potvrzování platnosti oznámení.
4. Další korespondence mezi členskými státy a Komisí týkající se daného oznámení bude zasílána elektronicky prostřednictvím šifrovaného elektronického systému Public Key Infrastructure (PKI).
Každé GŘ odpovídající za vyřízení oznámení o státních podporách bude mít v tomto elektronickém systému svoji funkční mailovou schránku.
Každé GŘ zavede certifikovaný systém zajišťující bezpečnost a důvěrnost této elektronické korespondence.
5. Po schválení platnosti formuláře určeného k oznámení a odpovídajícího doplňkového informačního přehledu (SIS), odešle systém oznámení na Generální sekretariát Komise a převede hlavní data do databáze integrovaného informačního systému státních podpor (ISIS).
Poté se automaticky zašle oznamujícímu členskému státu oznámení o přijetí s uvedením lhůty, v níž Komise zamýšlí věc předběžně posoudit, a také, kterému GŘ byla věc systémem přidělena.
Délka lhůty bude záviset na tom, zda členský stát využije zjednodušený postup podle článku 4 nařízení (ES) č. 794/2004.
6. V případě, že Komise tento zjednodušený postup využije, vynaloží maximální úsilí, aby věc předběžně posoudila do jednoho měsíce.
Ve všech ostatních případech se stanoví lhůta dva měsíce.
Další korespondence týkající se konkrétního oznámení bude mezi členskými státy a odpovědným GŘ probíhat prostřednictvím bezpečnostního systému Public Key Infrastructure (PKI).
Členské státy oznámí Komisi zástupce oprávněného k získání klíče a ke správě bezpečnostního systému.
Každý členský stát bude mít k dispozici dva klíče.
Členské státy ručí za bezpečnost svého vlastního elektronického systému od kontaktní adresy po úředníka oprávněného ke zveřejňování (ADO).
7. Stažení oznámení by se mělo provádět prostřednictvím stejného bezpečnostního elektronického systému.
Oznámení se považuje za stažené na základě rozhodnutí Komise; které bude sděleno členským státům prostřednictvím bezpečnostního elektronického systému.
8. Předběžná oznámení se nebudou doručovat prostřednictvím on-line systému, ale budou zasílána elektronicky.
Po ukončení neformálních kontaktů budou členské státy požádány, aby vyplnily formální oznámení prostřednictvím on-line přihlášky.
9. Komise zřídí funkční e-mailovou adresu, na kterou členské státy budou moci zasílat všechny návrhy na zlepšení fungování celého systému a on-line přihlášky.
--------------------------------------------------
Uložení závazku veřejné služby týkajcí se pravidelné letecké dopravy na trase Helsinky – Mikkeli – Savonlinna provedené Finskem
(2005/C 238/02)
( Text s významem pro EHP)
1. Na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 (nařízení o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství) rozhodl finský stát (ministerstvo dopravy a spojů) dne 16. května 2005 uložit od 1. listopadu 2005 do 31. prosince 2006 závazek veřejné služby na provozování pravidelné letecké dopravy na trase Helsinky – Mikkeli – Savonlinna. Závazek se nevztahuje na období mezi 30. červnem a 30. červencem 2006.
2. Dopravce se musí řídit těmito podmínkami:
2.1 Minimální počet letů
Na trase Helsinki – Savonlinna musí být během pracovních dní od pondělí do pátku provozovány minimálně tři zpáteční lety, kromě státních svátků a dnů pracovního klidu.
Časný ranní let se zabezpečuje na společné trase Savonlinna – Mikkeli – Helsinki a pozdní večerní let na společné trase Helsinki – Mikkeli – Savonlinna.
V sobotu musí být zabezpečen alespoň jeden let ze Savonlinny do Helsinek a v neděli alespoň jeden let z Helsinek přes Mikkeli do Savonlinny.
Letový řád je možné v období dovolených během Vánoc a jiných dní pracovního klidu změnit.
2.2 Počet sedadel
Letadlo musí mít v obou směrech trasy kapacitu minimálně 30 míst.
Průměrná měsíční obsazenost letu nesmí překročit 80 %.
Kapacita přepravy zavazadel a nákladu musí být v plně naloženém letadle a za normálních povětrnostních podmínek 8 kilogramů v případě příručních zavazadel a minimálně 20 kilogramů v případě zavazadla, které se ukládá do nákladního prostoru letadla.
2.3 Letový řád
Od pondělí do pátku musí být zabezpečeno ranní letecké spojení z letišť v Savonlinna a v Mikkeli na letiště Helsinki-Vantaa pro hlavní navazující spoje do zahraničí. Večer musí být zabezpečený spoj hlavních mezinárodních letů z letiště Helsinki-Vantaa na letiště v Savonlinna a v Mikkeli.
Od pondělí do pátku musí ranní let z letiště Helsinki-Vantaa umožnit přílet na letiště v Savonlinne nejpozději do 8.45 hod.
Kromě toho má být od pondělí do pátku zabezpečené letecké spojení z letiště v Savonlinna s příletem na letiště Helsinki-Vantaa mezi 8.45 a 9.45 hod.
Z letišrě Helsinki-Vantaa musí být zabezpečený odpolední odlet zpět na letiště v Savonlinna a po skončení pracovního dne odlet z letiště v Savonlinna na letiště Helsinki-Vantaa.
V sobotu ráno musí být zabezpečený let z letiště v Savonlinna na letiště Helsinki-Vantaa.
V neděli musí být zabezpečený pozdní večerní let z letiště Helsinki-Vantaa na letiště v Savonlinna přes letiště v Mikkeli.
2.4 Cena letenek
Jednosměrná letenka mezi Savonlinna a Helsinkami může stát včetně všech daní a poplatků maximálně 168 EUR a jednosměrná letenka mezi Mikkeli a Helsinkami včetně všech daní a poplatků maximálně 163 EUR.
Podíl levně nabízených letenek musí představovat minimálně 15 % z celkového počtu letenek.
Dopravce musí uzavřít alespoň s jedním dopravcem, který provozuje leteckou dopravu z letiště Helsinki-Vantaa, mezilinkovou dohodu týkající se trasy, na kterou se vztahuje závazek veřejné služby.
Mezilinková dohoda musí obsahovat stejné nebo rovnocenné podmínky a ve vztahu k cenám letů na trase se má použít poměrný systém podle mezinárodních předpisů.
Dopravce musí za stejných nebo rovnocenných podmínek uzavřít mezilinkovou dohodu se všemi leteckými dopravci, kteří o to mají zájem a kteří provozují leteckou dopravu z letiště Helsinki-Vantaa.
Ministerstvo dopravy a spojů má z důvodu kontroly právo získat od dopravce potřebné mezilinkové dohody a informace o jejich podmínkách.
Letecký dopravce musí používat mezinárodní systém rezervací a vystavování letenek a mít smlouvu o mezilinkové spolupráci (interlining) IATA včetně tarifikace navazujícího spojení a odbavování zavazadel.
Informace o ceně letenek a o letovém řádu dopravy musí být v mezinárodním systému rezervací a vystavování letenek.
Letecký dopravce musí mít alespoň s jednou společností, která provozuje letecké spojení z letiště Helsinki-Vantaa do zahraničí, uzavřenou dohodu o spolupráci týkající se tarifikace navazujících spojů.
Místa musí být prodávána za použití alespoň jednoho počítačového rezervačního systému.
2.5 Kontinuita služby
Letecký dopravce, který má v úmyslu provozovat pravidelnou leteckou dopravu na dané trase, musí poskytnout záruky, že bude provozovat danou službu podle závazku veřejné služby alespoň do konce října 2006.
Provozování dopravy na dané trase, aniž by byly dodrženy závazky veřejné služby, může vyvolat správní a/nebo trestněprávní sankce.
2.6 Možnost používat službu pro osoby s tělesným postižením
Letecký dopravce musí zabezpečit zohlednění potřeb osob s tělesným postižením.
Všeobecné informace o počtu cestujících:
Tabulka 1. Počet cestujících mezi Savonlinna a Helsinkami v letech 2001 – 2003
_BAR_ leden _BAR_ únor _BAR_ březen _BAR_ duben _BAR_ květen _BAR_ červen _BAR_ červenec _BAR_ srpen _BAR_ září _BAR_ říjen _BAR_ listopad _BAR_ prosinec _BAR_ Celkem _BAR_
2001 _BAR_ 1980 _BAR_ 2207 _BAR_ 2582 _BAR_ 2121 _BAR_ 2494 _BAR_ 3225 _BAR_ 9556 _BAR_ 5433 _BAR_ 2266 _BAR_ 2301 _BAR_ 2478 _BAR_ 1515 _BAR_ 38158 _BAR_
2002 _BAR_ 2080 _BAR_ 2193 _BAR_ 2172 _BAR_ 2137 _BAR_ 2780 _BAR_ 2660 _BAR_ 9058 _BAR_ 3866 _BAR_ 1960 _BAR_ 2522 _BAR_ 2774 _BAR_ 1908 _BAR_ 36110 _BAR_
2003 _BAR_ 2176 _BAR_ 2197 _BAR_ 2503 _BAR_ 1967 _BAR_ 2242 _BAR_ 2830 _BAR_ 8590 _BAR_ 2496 _BAR_ 1795 _BAR_ 2167 _BAR_ 2079 _BAR_ 1514 _BAR_ 32556 _BAR_
Tabulka 2. Počet cestujících mezi Mikkeli a Helsinkami v letech 2001 – 2003
_BAR_ leden _BAR_ únor _BAR_ březen _BAR_ duben _BAR_ květen _BAR_ červen _BAR_ červenec _BAR_ srpen _BAR_ září _BAR_ říjen _BAR_ listopad _BAR_ prosinec _BAR_ Celkem _BAR_
2001 _BAR_ 252 _BAR_ 297 _BAR_ 395 _BAR_ 260 _BAR_ 366 _BAR_ 216 _BAR_ - _BAR_ 234 _BAR_ 280 _BAR_ 321 _BAR_ 337 _BAR_ 125 _BAR_ 3083 _BAR_
2002 _BAR_ 253 _BAR_ 286 _BAR_ 238 _BAR_ 316 _BAR_ 277 _BAR_ 205 _BAR_ - _BAR_ 220 _BAR_ 293 _BAR_ 306 _BAR_ 305 _BAR_ 195 _BAR_ 2894 _BAR_
2003 _BAR_ 220 _BAR_ 277 _BAR_ 234 _BAR_ 211 _BAR_ 258 _BAR_ 169 _BAR_ - _BAR_ 204 _BAR_ 241 _BAR_ 278 _BAR_ 235 _BAR_ 191 _BAR_ 2518 _BAR_
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz systémů televizních kamer a jejich částí pocházejících z Japonska
(2005/C 239/05)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] platných antidumpingových opatření na dovoz systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (dále jen "dotčená země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 [3].
1. Žádost o přezkum
Žádost podala dne 29. června 2005 společnost Grass Valley (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby systémů televizních kamer ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou systémy televizních kamer a jejich části pocházející z Japonska (dále jen "dotčený výrobek"), v současnosti kódů KN ex85253090 (kód TARIC 8525309010), ex85371091 (kód TARIC 8537109191), ex85371099 (kód TARIC 8537109991), ex85299081 (kód TARIC 8529908138), ex85299088 (kód TARIC 8529908832), ex85438995 (kód TARIC 8543899539), ex85282114 (kód TARIC 8528211410), ex85282116 (kód TARIC 8528211610) a ex85282190 (kód TARIC 8528219010).
Tyto kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době jsou platnými opatřeními konečná antidumpingová cla uložená nařízením Rady (ES) č. 2042/2000 [4].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Tvrzení o pokračování dumpingu v souvislosti s Japonskem vychází ze srovnání běžné hodnoty, stanovené na základě domácích cen, s cenami dotčeného výrobku při vývozu do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
Pokud jde o opakovaný výskyt dumpingu, tvrdí se, že vývozy do jiných třetích zemí, tj. Číny a Indie, se uskutečňují za dumpingové ceny.
Navíc se uvádí, že montáž kamer, kterou některé japonské společnosti umístili do EU, je především výsledkem stávajících opatření a že ukončení jejich platnosti by pravděpodobně vedlo k nahrazení těchto kamer dovozem z Japonska.
Takové dovozy by pak údajně mohly mít stejnou cenovou strukturu jako kamery montované v EU.
Tyto ceny by podle tvrzení žadatele byly ve vší pravděpodobnosti předmětem dumpingu.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V tomto ohledu žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně vzrostla díky nevyužité kapacitě a možnostem výrobních zařízení vyvážejících výrobců v dotčené zemi.
Žadatel dále tvrdí, že k odstranění újmy plynoucí z dumpingových dovozů došlo hlavně díky opatřením a že pokud by opatření zanikla, vedl by jakýkoliv opakovaný výskyt značného objemu dovozů za dumpingové ceny z dotčené země pravděpodobně k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se zjistí, zda pozbytí platnosti opatření pravděpodobně povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy či nikoli.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Japonsku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům a všem sdružením dovozců, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčené země vývozu.
V každém případě by se měly všechny zúčastněné strany neprodleně prostřednictvím faxu obrátit na Komisi, aby zjistily, zda jsou uvedeny v žádosti, a aby si případně vyžádaly ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) dotazník, neboť lhůta stanovená v odst. 6 písm. b) se vztahuje na všechny zúčastněné strany.
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Komise musí tyto informace a podpůrné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslyšet, pokud o to požádají a doloží, že pro takové slyšení mají konkrétní důvody.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich reprezentativní zájmové svazy, reprezentativní organizace uživatelů a reprezentativní organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, ve lhůtách stanovených v odst. 6 písm. b) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádosti
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
b) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Mají-li být při šetření zohledněny námitky zúčastněných stran, musí se všechny tyto strany přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi a předloží jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, nebylo-li uvedeno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
c) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [5]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Evropské komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl.
11 odst.
5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/79/ES ze dne 27. října 1998 o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro
(2005/C 240/03)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO [1] _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 375:2001 Informace předávané výrobcem s diagnostickými činidly in vitro pro odborné použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 376:2002 Informace předávané výrobcem s diagnostickými činidly in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 556-1:2001 Sterilizace zdravotnických prostředků – Požadavky na zdravotnické prostředky označované jako "STERILNÍ" – Část 1: Požadavky na zdravotnické prostředky sterilizované v konečném obalu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 591:2001 Návody k použití přístrojů pro diagnostiku in vitro pro profesionální účely _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 592:2002 Návody k používání přístrojů pro diagnostiku in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 794-1:1997 Plicní ventilátory – Část 1: Zvláštní požadavky na ventilátory pro intenzivní péči _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 794-1:1997/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 980:2003 Grafické značky pro označování zdravotnických prostředků _BAR_ EN 980:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1280-1:1997 Plnicí systémy anestetických odpařovačů specifické pro určité anestetikum – Část 1: Plnicí systémy s pravoúhlým kódováním _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1280-1:1997/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 11. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4135:2001 Anestetické a respirační přístroje – Slovník (ISO 4135:2001) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12286:1998 Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Měření veličin ve vzorcích biologického původu – Prezentace referenčních měřicích postupů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12286:1998/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 11. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12287:1999 Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Měření veličin ve vzorcích biologického původu – Popis referenčních materiálů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12322:1999 Zdravotnické prostředky pro diagnostiku in vitro – Kultivační půdy pro mikrobiologii – Kritéria funkce kultivačních půd _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12322:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13485:2003 Zdravotnické prostředky – Systémy managementu jakosti – Požadavky pro účely předpisů (ISO 13485:2003) _BAR_ EN ISO 13485:2000 EN ISO 13488:2000 _BAR_ 31. 7. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13532:2002 Obecné požadavky na diagnostické zdravotnické prostředky in vitro pro sebekontrolu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13612:2002 Hodnocení funkce zdravotnických prostředků pro diagnostiku in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13640:2002 Zkoušení stálosti činidel pro diagnostiku in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13641:2002 Vyloučení nebo omezení rizika infekce spojeného s diagnostickými činidly in vitro _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13975:2003 Postupy odběru vzorků používané pro přejímací zkoušky diagnostických zdravotnických prostředků in vitro – Statistické aspekty _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14254:2004 Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Jednorázové nádobky pro odběr vzorků humánního původu s výjimkou krve _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14820:2004 Jednorázové nádobky pro odběr vzorků lidské žilní krve _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14937:2000 Sterilizace prostředků zdravotnické péče – Obecné požadavky na charakterizaci sterilizačního činidla a vývoj, validaci a průběžnou kontrolu postupu sterilizace zdravotnických prostředků (ISO 14937:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14971:2000 Zdravotnické prostředky – aplikace managementu rizika na zdravotní zařízení (ISO 14971:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 14971:2000/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15197:2003 Systémy diagnostických zkoušek in vitro – Požadavky na systémy monitorování glykémie pro sebekontrolu pacientů s diabetes mellitus (ISO 15197:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15225:2000 Nomenklatura – Specifikace systému nomenklatury zdravotnických prostředků pro účely výměny správních dat (ISO 15225:2000) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 17511:2003 Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Měření veličin v biologických vzorcích – Metrologická návaznost hodnot přiřazených kalibrátorům a kontrolním materiálům (ISO 17511:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 18153:2003 Diagnostické zdravotnické prostředky in vitro – Měření veličin v biologických vzorcích – Metrologická návaznost hodnot katalytické koncentrace enzymů přiřazených kalibrátorům a kontrolním materiálům (ISO 18153:2003) _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 240/05)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO"
č. ES: IT/00270/ 21.01.2003
CHOP ( ) CHZO (X)
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména o producentech produktů s dotyčným CHOP a CHZO, naleznete v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu
Název: _BAR_ Ministero delle Politiche Agricole e Forestali _BAR_
Adresa: _BAR_ Via XX Settembre n. 20 – I-00187 Roma _BAR_
Tel.: _BAR_ (06) 481 99 68 _BAR_
Fax: _BAR_ (06) 42 01 31 26 _BAR_
e-mail: _BAR_ qtc3@politicheagricole.it _BAR_
2. Žadatel
Název : Consorzio di Tutela e valorizzazione degli ortaggi dell'altopiano del Fucino
Adresa P.zza Torlonia, 91 I-67051 Avezzano (AQ)
Tel.: (39) 863 50 22 31
Složení : producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )
3. Druh výrobku
třída 1. 6 Ovoce, zelenina a obiloviny v přirozeném stavu a zpracované – mrkev
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Carota dell'Altopiano del Fucino"
Popis - tvar: válcovitý se zaoblenou špičkou, bez kořenových vlasů;
- barva: sytě oranžová po celé délce kořene;
- sacharóza >3 %;
- betakarotén >100 mg/kg;
- kyselina askorbová > 5 mg/kg;
- proteiny > 1,2 %;
- vláknina > 1,2 %
fyzikální vlastnosti: křupavá dužina a čistý zlom.
Na všechny odrůdy se vztahují obchodní kategorie Extra a Prima.
Zeměpisná oblast :
Oblast produkce mrkve "Carota dell'Altopiano del Fucino" zabírá celou náhorní plošinu Altopiano del Fucino.
Toto území vymezuje silnice Strada Provinciale Circonfucense a patří k němu územní časti rozdělené cestami mezi statky a do očíslovaných parcel, které náleží k těmto obcím Akvilské provincie: Avezzano a přilehlé osady; Celano a přilehlé osady; Cerchio; Aielli; Collarmele; Pescina a přilehlé osady; S.Benedetto dei Marsi; Gioia nei Marsi a přilehlé osady; Lecce dei Marsi; Ortucchio; Trasacco; Luco dei Marsi.
Důkaz původu :
Pěstování mrkve na polích Altopiana del Fucino začalo v roce 1950.
Značné výnosy z pěstování vzbudily zájem zemědělců, kteří potom mrkev zahrnuli do klasického střídání plodin, které se používá v Altopiane del Fucino.
Spolu s hospodářskými zisky přineslo pěstování mrkve prodloužené střídání plodin, čímž se významně snížil výskyt negativních jevů, jakými jsou například choroby rostlin nebo únava půdy, která způsobila plodinám ve Fucinu mnohé problémy.
V tomto ohledu je třeba zdůraznit, jaký význam má dnes pro kontrolu výskytu háďátek brambor a cukrové řepy správné střídání plodin, které umožnilo i pěstovaní mrkve, narozdíl od minulosti, kdy se k odstranění háďátek používala fumigace.
Úspěch této plodiny, která se stala klíčovou plodinou v celé zelinářské oblasti Altopiano del Fucino, dokazuje i sláva a věhlas této produkce na domácích i zahraničních trzích.
Je tak známá, že mnozí podnikatelé využívají označení "Fucino", aby prodali produkty pocházející z jiných produkčních oblastí.
Z toho vyplývá nevyhnutelnost zaručit původ produktu prostřednictvím postupů, které umožňují sledování v různých fázích produkce, a kontrolu producentů a katastrálních parcel, na kterých se pěstuje mrkev Fuciono, uvedených na příslušných seznamech.
Uvedené kontroly bude vykonávat kontrolní orgán.
Úlohou tohoto orgánu, pověřeného ministerstvem zemědělství a lesnictví, bude i ověřování, zda produkt "Carota dell'Altopiano del Fucino" CHZO odpovídá ustanovením uvedeným ve specifikacii.
Způsob produkce :
Výrobní technologie se vyznačují běžnými postupy pěstování mrkve, které je možno rozdělit na tyto úkony:
příprava lůžka pro osivo zoráním; frézování a uhlazení povrchu; válcování; hnojení bez použití kompostu, aby se předešlo tmavnutí kořenů v důsledku rozkladu organické hmoty v průběhu vegetačního cyklu.
Setba se vykonává pouze mechanicky, aby se zabezpečila rovnoměrnost distribuce a optimální hustota osiva.
Semena jsou od sebe vzdálená 35 – 40 cm, v rámci řádku je osivo rozmístěné v pásmech o šířce od 5 – 7 cm nebo v souvislých dvojitých řádcích. Semeno se vkládá do hloubky od 0,5 do 1,5 cm.
Střídání pěstovaných plodin je povinné po nejméně čtyřech letech.
Pěstitelské techniky se běžně vykonávají stroji.
Předpokládá se alespoň jedno pletí, které umožní kontrolu škůdců a snížení kompaktnosti půdy s cílem zabezpečit harmonický růst kořenů bez dušení a ohýbání; a alespoň jednou se přihrne zemina, aby nezezelenala vrchní část kořene.
Zavlažování bude mírné ale časté – pokaždé maximálně 400 m3/ha vody prostřednictvím rozstřikovače.
V letním období (červenec, srpen) se bude zavlažovat případně v nočních nebo nejpozději v prvních ranních hodinách.
Při sklizni se hodnotí, které stádium zraní je nejvhodnější pro cílové určení produktu a způsob jeho úpravy; při sklizni se dodržují jakostní normy stanovené v předpisech Společenství a vlastnosti uvedené v bodě 4.2.
Produkt určený ke konzervování se musí sklízet po dozrání, a ne před termínem dozrání předpokládaným pro daný kultivar, přičemž se zohledňuje vývoj počasí, aby byla zaručena možnost konzervovat ho a zachovat jeho jakostní a organoleptické vlastnosti.
V letním období (červenec, srpen) se sklizeň uskutečňuje v brzkých ranních hodinách nebo v podvečer, aby produkt nebyl vystavený slunci.
Po sklizni se mrkev musí do čtyřech hodin odvést do úpravny, kde se po umytí a úpravě zchladí s cílem zaručit, aby si uchovala křupavost, povrchovou barvu a chuť.
Souvislost :
Díky výborné dostupnosti produktu se v příslušné oblasti vyvinuly souvislé aktivity v oblasti úpravy a balení a byla vybudována zařízení na zpracování mrkve na kostky nebo na odšťavování.
Za těchto okolností se podařilo vytvořit systém, který optimálně využívá půdní a klimatické podmínky oblasti, vysoký stupeň specializace hospodářských subjektů, ať již pěstitelů či obchodníků v tomto odvětví, a významnou tradici obdělávání půdy, díky nimž má oblast v pěstování mrkve znamenitou pověst.
Altopiano del Fucino, oblast obzvlášť známá pěstovaním zeleniny, se rozprostírá v jižní části střední Itálie v Abruzze, která se považuje za region parků.
Celkem rovinatá oblast je položená v nadmořské výšce 700 m, má rozlohu 16000 ha a je obklopená pohořími, která mají osobitý význam pro životní prostředí jako "národní park Abruzzo", "Velino-Sirente" a "Ernici-Simbruini".
Původ zemědělské oblasti sahá pouze do konce 19. století, kdy byly dokončeny odvodňovací práce pod vedením knížete Alessandra Torlonia na údajně třetím největším jezeře Itálie – Lago del Fucino.
Vzhledem k této události je možno Altopiano del Fucino definovat jako "mladé, vysoce produktivní a neznečištěné území", na kterém se díky druhu půdy a zvláště příznivému podnebí daří pěstování zeleniny s jedinečnými organoleptickými a nutričními vlastnostmi, které znají a oceňují evropští spotřebitelé.
Půda je písčito-vápenitá se zvýšeným obsahem aktivního vápence, hladina pH je subalkalická až alkalická se zvýšeným obsahem organické hmoty, který může být způsobený i tím, že zemědělci z Fucina ve dvouletých intervalech vydatně hnojí půdu kompostem.
Na podnebí má vliv přítomnost okolních hor, výška a relativní vlhkost související s bohatou sítí kanálů, která při pěstovaní zabezpečuje zavlažování a zároveň v zimě sbírá nadbytečnou povrchovou vodu.
Zimy bývají převážně chladné a deštivé, zatímco v létě je na celém území teplo, zvláště v červenci a v polovině srpna; vzhledem k výšce umístění je pro oblast charakteristický i velký rozdíl mezi denními a nočními teplotami.
Po zúrodnění se nejprve pěstovaly brambory a cukrová řepa a potom se na Altopiane del Fucino ujaly další plodiny včetně mrkve, mimo jiné i na zlepšení systému střídání plodin a zvýšení podnikatelské specializace pěstitelů.
Z mrkve se stala klíčová plodina Fucina i díky osobitým vlastnostem, které se v dané oblasti daří přenést na produkt.
Mrkev z Fucina je díky velmi kypré půdě bez struktury charakteristická převážně díky válcovitému tvaru kořene se zaoblenou špičkou, bez kořenových vlasů a bez hlubokých záhybů v místech, kde vyrůstají koncová vlákna, díky hladkému povrchu a sytě oranžové barvě celého kořene.
Další vlastnosti se týkají obsahu nutričních prvků. V mrkvi z Altopiana del Fucino se vyskytuje vysoký obsah kyseliny askorbové (5mg/kg) a cukru, které se vzájemně vyvažují.
Nadstandardní obsah uhlovodíků doplňuje obsah bílkovín na úrovni 1,2 %, zatímco obsah vlákniny (1,8 %) umožňuje vstřebávání většiny přítomných stopových prvků (vápníku, železa, fosforu a draslíku).
Vitamíny, které obsahuje "Carota del Altopiano Fucino", tvoří další charakteristický prvek, díky kterému je lehko rozeznatelná. Mrkev vykazuje vysoké hodnoty obsahu tiamínu, riboflavínu a zejména karotenu (>100 mg/kg).
Název: _BAR_ AGROQUALITA _BAR_
Adresa: _BAR_ Via Montebello n. 8 – I-00185 Roma _BAR_
Tel. _BAR_ (06) 47 82 24 63 _BAR_
Fax: _BAR_ (06) 47 82 24 39 _BAR_
Kontrolní subjekt Označování - označení "CAROTA DELL'ALTOPIANO DEL FUCINO" CHZO CHRÁNĚNÁ ZEMĚPISNÁ OBLAST napsané alespoň dvojnásobně velkým písmem v porovnání s ostatními údaji;
- všechny detaily určující název, obchodní název, adresu výrobní firmy nebo balírny a ostatní údaje stanovené v daném předpisu.
- Zakazuje se uvádět jakékoli jiné charakteristiky než ty, které jsou stanovené v této specifikaci.
- "Carota dell'Altopiano del Fucino CHZO" potvrzená v tomto znění je jedinou složkou příslušné kategorie zboží, ze které vychází;
- uživatelé označení CHZO "Carota dell'Altopiano del Fucino" jsou zapsaní do příslušného registru, za jehož vytvoření, vedení a aktualizaci je odpovědný orgán pověřený ministerstvem zemědělství a lesnictví, jenž je kontroluje, pokud jde o užívání chráněného označení.
Logo
Identifikační značku představuje v horní části nápis Carota dell'Altopiano del Fucino zelené barvy Pantone P.C.S.
(S 274-1 CVS) s černým obrysem písmem Cooper blk hd bt, které má zřetelný sinusový spád způsobený zvýšením prostřední části nápisu (Altopiano) a nižším položením závěrečné části (Fucino).
Pod tím je umístěný nápis INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA v písmě Arial rounded mt bold bílé barvy, která vyniká na pozadí v modré barvě Pantone reflex blue.
Vlevo od nápisů je logo CHZO ES.
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise – Generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 240/06)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"PATACA DE GALICIA" NEBO "PATATA DE GALICIA"
ES č. ES/00205/ 06.09.2001
CHOP ( ) CHZO (X)
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Pro úplnou informaci je zájemcům, především pak výrobcům tohoto CHZO, k dispozici úplné znění soupisu podmínek na vnitrostátní úrovni nebo na příslušných odděleních Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu
Název: _BAR_ Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
Dirección General de Alimentación.
Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales. _BAR_
Adresa: _BAR_ Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071 Madrid _BAR_
Telefon: _BAR_ (34) 913 47 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 913 47 54 10 _BAR_
2. Skupina žadatelů
Název : S.A.T. N447 XUGA – A LIMIA.
Adresa : Porto Alto.
Xinzo de Limia.
Ourense
Název : Cooperativa de Santaballa
Adresa : Santaballa.
Vilalba.
LUGO.
Složení : producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( )
3. Druh produktu
Třída 1.6.
Ovoce, zelenina a obiloviny – brambory.
4. Popis specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Pataca de Galicia" nebo "Patata de Galicia".
Popis - tvar hlíz: kulatý až oválný;
- přítomnost mělkých oček;
- slupka hladkého a jemného vzhledu;
- barva slupky: světle žlutá;
- barva dužiny: bílá;
- struktura: na dotek pevná a po uvaření krémová, v ústech hutná;
- kvalita pro spotřebu: výtečná, zejména díky vysokému obsahu sušiny a díky barvě, vůni a chuti po uvaření;
- analytické vlastnosti: obsah sušiny více než 18 % a obsah redukujících cukrů méně než 0,4 %.
Zeměpisná oblast - Podoblast Bergantiños (A Coruña): zahrnující obce Carballo, Coristanco, Laracha, Malpica a Ponteceso.
- Podoblast Terra Cha-A Mariña (Lugo): tvořena územími obcí Abadín, Alfoz, Barreiros, Cospeito, Foz, Lourenzá Mondoñedo, Ribadeo, Trabada, Valadouro, Vilalba a Xermade.
- Podoblast Lemos (Lugo): zahrnující obce Monforte, Pantón y Saviñao.
- Podoblast A Limia (Ourense): skládající se z území obcí Baltar, Os Blancos, Calvos de Randín, Porqueira, Rairíz de Veiga, Sandiás, Sarreaus, Trasmiras, Vilar de Santos a Xinzo de Limia; z farností Coedo a Torneiros v obci Allaríz; z farností Atas, Cualedro, Lucenza, Vilela a A Xironda v obci Cualedro; z farností Bóveda, Padreda, Seiró a Vilar de Barrio patřících k radnici obce Vilar de Barrio, a z farností A Abeleda, Bobadela a Pinta, A Graña a Sobradelo v obci Xunqueira de Ambía.
Důkaz původu :
Jediná odrůda konzumních brambor, která může získat chráněné zeměpisné označení "Pataca de Galicia", je odrůda Kennebec pocházející z ověřené sadby nebo z kontrolované opětovně použité sadby ze stejného hospodářství, získané z vhodných pozemků (zdravých, bez jakýchkoliv chorob), nacházejících se v podoblastech a zapsaných v registrech regulační rady.
Stejně tak budou moci být brambory chráněné CHZO "Pataca de Galicia" baleny pouze ve skladech a balírnách nacházejících se v podoblastech a zapsaných v příslušných registrech regulační rady.
Skladování a balení musí proběhnout v uvedených podoblastech z důvodu nutnosti zachování zvláštních vlastností produkce a rovněž proto, že zařízení se tradičně nacházejí v oblastech produkce nejvyšší kvality, což umožňuje lepší a efektivnější fungování kontrolní struktury.
Zároveň se tak minimalizují možná zhoršení konečné jakosti produktu způsobená během dopravy (zvýšená pravděpodobnost nárazů, nevhodné teploty, atd.) a nevyhovujícími podmínkami skladování.
Podle obecných kritérií normy EN – 45011 použitelných pro certifikační orgány zajistí pracovníci regulační rady sledovatelnost produktu prostřednictvím plánu kontrol, určování a sledování ploch osetých pro produkci, jak je uvedeno v prohlášení o roční setbě.
Dále vypracuje regulační rada plán kontroly a zvyšování jakosti, zahrnující skladování, přepravu, balení a označování chráněného produktu etiketami, jehož prováděním pověří externí podnik.
Způsob produkce :
Konečný produkt pocházející z produkce chráněné CHZO musí splňovat následující minimální jakostní kritéria: charakteristický vzhled podle odrůdy, brambory musejí být celé, zdravé, čisté s nepoškozenou slupkou, pevné a bez klíčků, bez povrchových defektů, skvrn, poškození, deformací nebo změny barvy, s přiměřenou vlhkostí a bez cizích chutí a pachů.
Produkce bude ve všech fázích probíhat podle tradičních postupů; na stejném pozemku se nesmějí pěstovat brambory dva roky po sobě, nesmí se používat osivo necertifikované nebo pocházející z jiného hospodářství, okolo každé rostliny musí být prostor o rozměrech 75 x 32 – 35 cm, hnojí se organickými hnojivy a zachovává se odpovídající poměr C/N. Brambory se musejí přikrývat hlínou a třicet dní před sklizní nesmějí být zavlažovány.
Maximální povolená tržní produkce chráněná regulační radou je 22000 kg/ha na nezavlažované a 35000 kg/ha na zavlažované půdě.
Brambory se budou balit podle průměru (vždy mezi 40 a 80 mm) a původu a balírnách schválených radou po 15, 10, 5, 4, 3, 2 a 1 kg čisté váhy.
Výjimečně se může povolit balení po 25 kg za účelem dodání do restaurací a pohostinství.
Hlízy spadající pod CHZO budou přepravovány odděleně ve vozidlech vhodných k tomuto účelu a budou skladovány v patřičně uzpůsobených skladech schválených regulační radou.
Souvislosti Historické
První zmínka o pěstování brambor v Galicii pochází již z roku 1607, přičemž svého významu a sociálního rozměru dosahuje v polovině 18. století v dobách prvních bojů mezi rolníky a výběrčími desátků (1736).
Období jeho největšího rozšíření přichází s obilnou krizí v letech 1768 – 1769, jejímž důsledkem se od tohoto okamžiku stává základem demografického rozvoje.
Od konce 18. století je pěstování brambor na nezavlažované nebo na zavlažované půdě jedním z nejvýraznějších rysů zemědělské krajiny Galicie a brambory představují bezpochyby základ stravy pro místní obyvatelstvo a dobytek, obzvláště hovězí a vepřový.
Objevení brambor a zobecnění jejich pěstování mělo vliv na obrovský rozvoj smíšeného pěstování plodin, přičemž od té doby až dodnes jsou brambory součástí téměř všech střídání plodin v Galicii.
Přírodní
Horopis: Obecně se dá říci, že výše položené oblasti země jsou vhodné pro lesní hospodářství a rozsáhlý chov hospodářských zvířat, středně položené oblasti se věnují rozsáhlému obdělávání půdy a chovu volně se pasoucího dobytka, zatímco v údolích a nízko položených oblastech se nejlépe daří intenzivnímu pěstování ovoce a zeleniny.
Podnebí: Vzhledem ke klimatologickým podmínkám, půdním vlastnostem a pečlivému obdělávání půdy v podoblastech produkce brambor v samosprávné oblasti Galicie má výsledný produkt výjimečnou kulinární jakost.
Z tohoto důvodu, kterého jsou si vědomi jak obchodníci tak spotřebitelé, má produkce galicijských brambor velmi dobré jméno a jejich cena je proto na regionálních i národních trzích vyšší.
Co se týká klimatologických podmínek, je třeba zdůraznit, že vzhledem k vysokému množství srážek v pěstitelských podoblastech (1000 – 1500 mm/rok) a mírným teplotám mají pěstované brambory optimální vegetativní vývoj, nepotřebují zavlažovat, čímž se docílí plynulého růstu hlíz.
Během suchého období v srpnu a září, kdy má půda nedostatek vody, ztratí hlízy před sklizní vodu a výborně dozrají, přičemž se na nich vytvoří jednotná a odolná slupka, která spolu se snížením objemu vody v hlíze napomáhá její konzervaci a zvyšuje její kulinární jakost.
Půdy: Doporučují se sypké půdy bez kamenů s ne příliš vysokým obsahem organických látek.
V oblastech produkce převažují půdy hlinité a hlinito-písčité s hodnotami pH mezi 5 a 6,5, což je pro tuto plodinu optimální.
Díky tomuto složení půdy je slupka hlízy jemná a rovnoměrná a vyorané brambory jsou čisté (není nutné je čistit).
Mírně kyselé pH zabraňuje výskytu choroby nazvané prašivina nebo plíseň (hlízy napadené touto chorobou mají hrubou slupku s puchýři a z důvodu nepěkného vzhledu nejsou vhodné k prodeji).
Pokud jde o pěstovatelkou péči, je důležité hnojení v množství přibližně 25 až 30 t/ha, které kladně přispěje ke konečné kulinární jakosti brambor vypěstovaných za těchto zvláštních podmínek.
Název: _BAR_ Consejo Regulador de la Denominación Específica "Pataca de Galicia" _BAR_
Apresa: _BAR_ Finca Devesa, s/n. N-525, p.k.
200.
32630.
Xinzo de Limia.
Ourense _BAR_
Telefon: _BAR_ 988-462650. _BAR_
Fax: _BAR_ 988-462650 _BAR_
Kontrolní orgán :
Regulativní výbor se řídí normou EN 45011, v souladu s článkem 10 nařízení č. 2081/92.
Označování :
Na všech obalech obsahujících chráněný produkt musí být ve velikosti jedné třetiny přední strany vytištěna značka chráněného označení s popiskem chráněné zeměpisné označení "Pataca de Galicia".
Každé balení bude rovněž označeno postupně číslovanou zadní etiketou se značkou chráněného označení, kterou vydá regulační rada.
Vnitrostátní požadavky - Zákon 25/70 ze dne 2. prosince 1970, Ustanovení pro vinice, víno a alkoholické nápoje.
- Vyhláška č. 835/1972 ze dne 28. března 1972, kterou se provádí zákon č. 25/1970.
- Nařízení ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi právními předpisy Španělska a nařízením (EHS) č. 2081/1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin.
- Královská vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října 1999, kterou se stanoví postup pro podávání žádostí o zápis do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství, Oddělení jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 240/07)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"CLEMENTINE DE CORSE"
č. ES: FR/00300/ 02.07.2003
CHOP ( ) CHZO (X)
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména o producentech produktů s dotyčným CHOP a CHZO, naleznete v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od útvarů Evropské komise. [1]
1. Příslušný orgán členského státu
Název: _BAR_ Institut National des Appellations d'Origine (I.N.A.O.) _BAR_
Adresa: _BAR_ 51 rue d'Anjou – F-75008 Paris _BAR_
Telefon: _BAR_ (33-1) 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (33-1) 42 25 57 97 _BAR_
e-mail: _BAR_ info@inao.gouv.fr _BAR_
2. Skupina
Název : Association pour la Défense et la Promotion de la Clémentine de Corse (APRODEC)
Adresa Maison Verte 15, avenue Jean Zuccarelli – F-20200 Bastia
Telefon: 04 95 31 74 34
Fax: 04 95 31 74 34
e-mail: www.aprodec@wanadoo.fr
Složení : producenti/zpracovatelé (X) ostatní (X): školkaři
3. Druh produktu
Třída 1.6. – Ovoce, zelenina a obiloviny čerstvé nebo zpracované
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Clémentine de Corse"
Popis - oranžovo-červené zabarvení, které může pokrývat až 1/5 povrchu zelené slupky,
- střední až malou velikost s maximálním příčným průměrem měřeným v nejširším místě plodu v rozmezí od 46 do 68 mm,
- nejméně 42 % obsah ovocné šťávy,
- nakyslou chuť,
- vnitřní zralost je určena poměrem (E/A) mezi obsahem cukru v ovocné šťávě (E) vyjádřeným v Brixově stupnici a kyselostí této ovocné šťávy (A) vyjádřené v gramech kyseliny citrónové na 100 gramů.
Tento poměr E/A se musí nacházet v rozmezí od 8 do 17 při kyselosti mezi 0,65 a 1,4
- je uváděna na trh s jedním nebo dvěma listy na stopce při nejméně 30 % podílu ovoce.
Zeměpisná oblast :
Zeměpisná oblast produkce klementinky "Clémentine de Corse" se rozkládá na území nebo na části území některých obcí v departementech Haute-Corse a Corse-du-Sud, z nichž se skládá ostrov Korsika ve Středomoří.
Toto území se nachází zpravidla v pobřežních oblastech a je definováno podle kritérií nadmořské výšky, sklonu a vzdálenosti od moře (viz odstavec 4.6).
Všechny tři operace, to jest produkce, sklizeň a balení se provádí v oblasti CHZO.
Důkaz o původu :
Každý hospodářský subjekt je předem kontrolován a obdrží pověření od skupiny žadatelů a agentury vydávající osvědčení.
Vysledovatelnost je zajištěna počáteční identifikací každého ovocného bloku a postupně doplňována během jednotlivých etap, které vedou až ke konečnému spotřebiteli.
Každý zemědělský podnik vlastní "Inventaire verger" (inventář o sadu), v němž jsou označeny pozemky osázené klementinami a ovocné bloky.
"Cahier d'exploitant" (sešit provozovatele) umožňuje sledovat povahu zásahů prováděných provozovatelem v jednotlivých ovocných blocích.
Každá šarže sklizeného ovoce nese označení pěstitele a ovocného bloku.
Toto identifikační číslo si ponechá pro dodávku do balírny, během schválení "vstupu" a "výstupu" v balírně, během odeslání a přepravy.
Při prodeji konečnému spotřebiteli se balírny identifikují pomocí čísla, které obsahuje číslo balené šarže, číslo stanice, číslo zemědělského podniku a ovocného bloku, odkud pochází šarže.
Způsob produkce - "Ovocným blokem" se rozumí skupina klementin splňující tyto podmínky: je složena z jediné odrůdy, nachází se v homogenní oblasti (půdy, poloha, nadmořská výška), je jednotně spravována bez závislosti na ostatních ovocných blocích v zemědělském podniku (období a způsoby hnojení, zavlažování, opatření na hygienickou ochranu, různá ošetření, prořezávky, sklizně …).
- Know-how získané společným využitím zkušeností producentů, jakož i výsledků dvacetiletého období místního agronomického výzkumu a vývoje nástrojů usnadňujících rozhodování prostřednictvím společné sítě, umožňuje získat homogenní a specifickou jakost plodů:
- Klementiny se každoročně prořezávají.
- Hnojení a zavlažování se upravuje podle agronomických a analytických ukazatelů, které se pravidelně měří.
Na pozemcích musí být povinně zajištěna možnost zavlažování.
- Ruční sklizeň se zahájí v okamžiku, kdy ovoce dosáhlo správného zabarvení a optimální zralosti na stromě. Provádí se v několika etapách, aby sklizené šarže měly co největší homogenitu.
Ovoce se sklízí s listem, aby se zaručila jeho čerstvost.
- U sklizených plodů se nepovoluje žádné chemické ošetření.
Používání prostředků pro zvýšení zabarvení je zakázáno.
Během balení se plody pouze potáhnou přírodním voskem a roztřídí, aby vyhovovaly normám jakosti stanoveným pro "Clémentine de Corse".
- Třídění podle velikosti a balení plodů se provádí v zeměpisné oblasti produkce CHZO, aby se zachovala jakost plodů, zajistila vysledovatelnost produktu a usnadnila kontrola jednotlivých etap produkce.
Pravidla pro třídění podle velikosti, přijatá hromadně pěstiteli, umožňují získat přesný odkaz na určitou velikost.
Plody nesoucí označení CHZO musí dosahovat velikosti v rozmezí 1 až 5.
Konečné označení CHZO se provádí na zabalené šarže.
- Obaly zaručují identifikaci a jakost plodů až do prodeje konečnému spotřebiteli.
Souvislost - Již počátkem dvacátých let minulého století, kdy došlo k objevení klementiny v Alžírsku, byly sazenice stromů dovezeny na Korsiku a vysázeny.
Podrobné studie v technické a hospodářské oblasti prováděné Výzkumnou agronomickou stanicí ze San Giuliano, která se usídlila na Korsice koncem padesátých let minulého století, prokázaly, že klementina zřejmě dosáhla prvenství mezi pěstovanými citrusy.
- Od roku 1964 se pěstitelé citrusů rozhodli pro rozsáhlou výsadbu klementin.
Korsické sady v současné době zaujímají více než 2000 hektarů s průměrnou produkcí 22000 tun.
- Dnes je možné říci, že pověst korsické klementinky je oprávněná a že ponechaný list je silně spjat s jejím původem.
Korsická klementinka se považuje za produkt vyznačující se specifickými vlastnostmi (velikost, chuť, šťavnatost, zabarvení).
- Ačkoli tyto specifické vlastnosti závisí na lidech, kteří klementinku produkují, mají svůj původ i v určitých zvláštnostech spojených s půdou a podnebím ostrova, stejně jako se samotným ostrovním charakterem:
- Citrusové půdy v korsické oblasti CHZO se odlišují od běžných středomořských půd svým žulovým a břidlicovým původem a zpravidla kyselejší a lehčí povahou, která připomíná spíše půdy vyskytující se v oceánském podnebí.
Tyto půdy umožňují vypěstovat specifické podnože, které plodům dodávají zvláštní znaky jakosti.
- Přímořský vliv a blízkost pohoří dodávají oblasti produkce klimatickou zvláštnost spočívající v mírných teplotách, vysokých srážkách a vysoké vlhkosti, které přispívají k získání plodu se zvláštním zabarvením i chutí (kyselejší, méně sladká).
- Skutečnost, že Korsika je ostrovem, chrání klementinové sady od různých virových onemocnění, které se tam v současnosti nevyskytují.
Malá rozloha sadů spojená povrchovými podmínkami přispívá k lepšímu ovládání vývoje parazitů, kteří by mohli poškodit plody.
- Díky všem těmto skutečnostem byla stanovena zeměpisná oblast zahrnující pásma, v nichž se vyskytují všechny tyto půdní a klimatické podmínky společně s určitým počtem rozdílných, lehce stanovitelných kritérií, jimiž jsou:
- nadmořská výška: spadají sem pouze pásma s nadmořskou výškou od 2 do 300 metrů.
Půdy s nadmořskou výškou nižší než 2 metry jsou soustavně nevyhovující (slané, hydromorfní, rašelinové, příliš písčité).
Nad 300 metrů je nevyhovující sklon i podnebí.
- sklon: nesmí přesáhnout 25 %,
- vzdálenost od moře: nesmí přesáhnout 15 km, aby se mohly využít účinky přímořského vlivu.
Název: _BAR_ CERTIPAQ.
Centre de Certification des Produits Agricoles et Alimentaires de Qualité Agentura vydávájící osvědčení schválená pod číslem CC 14 a akreditována COFRAC při dodržení normy EN 45011 pod číslem 7-10/97. _BAR_
Adresa: _BAR_ 9, avenue Georges V – F-75008 Paris _BAR_
Telefon: _BAR_ 01 45 30 92 92 _BAR_
Fax: _BAR_ 01 45 30 93 00 _BAR_
e-mail: _BAR_ certipaq@certpaq.com _BAR_
Kontrolní subjekt Označování :
Zvláštní balení pro vývoz ovoce s označením CHZO "Clémentine de Corse" a zvláštní štítky na těchto obalech jsou schválené kontrolním subjektem.
Mimo povinných údajů odpovídajících právně upraveným obchodním požadavkům je třeba na jednotlivých baleních uvést poznámku: "Indication Géographique Protégée: Clémentine de Corse".
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise – Generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Státní podpora – Nizozemsko
Státní podpora č. C 15/2005 (ex NN 34/2005)
Údajná nesrovnalá podpora ve prospěch sdružení VAOP
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 240/08)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 3. května 2005, který je v závazném znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, Komise oznámila Nizozemsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State Aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Nizozemsku.
Účastníci řízení podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ POPIS
(1) Sdružení dodavatelů papírového odpadu (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier), dále jen "sdružení VAOP" bylo založeno několika nizozemskými obcemi na počátku 90. let.
Cílem této družstevní společnosti s ručením omezeným bylo zajistit optimální sběr a prvotní zpracování (třídění/lisování) papírového odpadu pocházejícího z území zapojených obcí a jeho další prodej.
Jelikož většinu prací, jako dopravu a počáteční zpracování, zajistilo sdružení VAOP zadáním subdodávek dalším společnostem, mělo v roce 2002 pouze 20 zaměstnanců při obratu společnosti ve výši 27,5 miliónu.
Sdružení VAOP účtuje obcím náklady za sběr a prvotní zpracování papírového odpadu pocházejícího z území těchto obcí, ale také jim odvádí příjmy z jeho prodeje výrobcům recyklovaného papíru.
V 90. letech došlo k výraznému růstu aktivit sdružení VAOP.
Začátkem roku 2000 dosahoval jeho podíl na nizozemském trhu se sběrem odpadního papíru 25 – 30 %.
Sdružení VAOP také hraje významnou roli na trhu s prvotním zpracováním (tříděním/lisováním) papírového odpadu a zároveň vstoupilo na nizozemský trh se sběrem skla a dostalo se na jedno z předních míst.
(2) Nizozemské právo sice ukládá orgánům místní samosprávy povinnost provádět separovaný sběr papírového odpadu a prodej na trhu s recyklací, neuvádí již žádné podrobnosti o vlastní organizaci těchto úkolů.
Většina nizozemských měst proto vyhlašuje veřejná výběrová řízení, aby tyto práce zadala.
Sdružení VAOP se těchto výběrových řízení pravidelně účastní a vstupuje tak do přímé hospodářské soutěže s firmami ze soukromého sektoru poskytujícími stejné služby.
(3) Předmětem stávajícího postupu jsou dvě půjčky poskytnuté veřejnoprávními subjekty.
Zaprvé, v březnu 1998 poskytla banka BNG sdružení VAOP úvěr ve výši 16,3 NLG (7,4 miliónu EUR).
Konsolidovaná účetní závěrka sdružení VAOP ze dne 31. prosince 1997 vykázala výši majetku 0,8 miliónu NLG (0,4 milionu EUR) a celková částka rozvahy činila 17,3 miliónu NLG (7,9 miliónu EUR).
Zadruhé, během roku 2001 orgány místní samosprávy souhlasily s tím, že zpožděné splátky, které jim jako dodavatelům papírového odpadu dlužilo sdružení VAOP, budou převedeny jako podřízený dluh ve výši 3 milióny NLG (1,3 miliónu EUR).
Koncem roku 2000 utrpělo sdružení VAOP velké ztráty.
Konsolidovaná účetní závěrka sdružení VAOP ze dne 31. prosince 2000 vykázala záporné jmění ve výši 3,4 miliónu NLG (1,5 miliónu EUR).
Ke stejnému datu činila celková částka rozvahy 32,1 miliónu NLG (14,5 miliónu EUR).
POSOUZENÍ
(4) Výše úvěru, který poskytla banka BNG, ve srovnání s ostatními půjčkami vzhledem k velikosti jmění sdružení VAOP v dané době, přesahuje míru, která by v takové situaci byla pro soukromou banku přijatelná.
Jelikož neexistoval téměř žádný majetek, který by vyrovnal nepřiznivý vývoj, a který by pokryl určitou ztrátu, byla pravděpodobnost nesplacení úvěru velmi vysoká.
Banka BNG požadovala zajištění úvěru formou zástavení části pohledávek, ale hodnota tohoto zajištění byla mnohem nižší než výše poskytnutého úvěru.
K získání takového objemu financí od věřitelů na běžném trhu by společnost potřebovala větší jmění.
Úvěr banky BNG tak umožnil sdružení VAOP rychlejší rozvoj, hojnější účast ve veřejných výběrových řízeních a nabízení nižších cen.
(5) Druhé opatření, podřízený dluh ve výši 1,3 miliónu EUR, poskytnutý obcemi bylo realizováno v první polovině roku 2001, v době, kdy sdružení VAOP mělo značné finanční potíže.
Sdružení VAOP vykazovalo výrazně záporný majetek. Navíc tu existovala velmi významná částka z dřívějšího úvěru.
Téměř všechna aktiva již kryla hypotéku ve prospěch banky BNG.
Stručně řečeno, pravděpodobnost úpadku byla vysoká a pokud by k němu došlo, podřízení věřitelé by nemohli očekávat žádnou náhradu. V té době již byly dotčené orgány místní samosprávy v postavení věřitelů sdružení VAOP, vůči nimž mělo sdružení VAOP nesplacené pohledávky za služby orgánů místní samosprávy jako dodavatelů papírového odpadu.
Věřitel v běžném tržním hospodářství by možná upřednostnil přeměnit své pohledávky na půjčku místo toho, aby požadoval vyhlášení konkurzu na sdružení VAOP, což by potenciálně mohlo vést k částečné nebo celkové ztrátě pohledávek.
V tomto případě má však Komise pochybnosti, že by takové podmínky byly pro věřitele v běžném tržním hospodářství přijatelné.
Ustanovení o dotčeném podřízeném dluhu poskytuje ve svém důsledku sdružení VAOP výhodu.
(6) Tato dvě opatření jsou podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES definována jako státní podpora.
(7) Žádnou z výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 ke všeobecnému zákazu státní podpory podle čl. 87 odst. 1, nelze zřejmě na stávající případ aplikovat. Pokud jde o čl. 86 odst. 2, Komise má za to, že cílem těchto dvou opatření popdpory nebylo zajištění recyklace papíru a ani tuto oblast v částech Nizozemska neovlivnila. Sdružení VAOP má několik konkurentů a nic nenasvědčuje tomu, že by tito stávající konkurenti nebo potenciální noví konkurenti, nemohli poskytovat služby v oblasti sběru odpadu, které od roku 1998 poskytuje sdružení VAOP.
(8) Komise má proto pochybnosti, zda lze podporu považovat za slučitelnou se společným trhem.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno vrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"Met dit schrijven stelt de Commissie Nederland ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de bovengenoemde maatregel, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.
1. PROCEDURE
(1) Bij brief van 12 juni 2002, die werd ingeschreven op 17 juni 2002, ontving de Commissie een klacht tegen vier vermeende onrechtmatige steunmaatregelen ten behoeve van VAOP, te weten een gedeeltelijke vrijstelling van de vennootschapsbelasting en belasting op toegevoegde waarde, het verstrekken van een lening, alsmede het verstrekken van een achtergestelde lening.
Bij brieven van 30 juli 2002 en 6 december 2002 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om inlichtingen, die zij ontving bij brieven van 10 oktober 2002 respectievelijk 10 februari 2003.
Op 29 april 2003 had een bijeenkomst plaats tussen de klager en de diensten van de Commissie.
Bij brief van 5 mei 2003 deelde de klager de Commissie mee dat hij voornemens was bij de Nederlandse autoriteiten meer informatie over de zaak in te winnen en dat hij op basis hiervan zijn klacht vervolgens zou heroriënteren naar bepaalde steunmaatregelen.
Bij brief van 13 september 2004, ingeschreven op 17 september 2004, verschafte de klager aanvullende gegevens, met name over de financiële situatie van VAOP en liet hij weten voornemens te zijn de klacht te beperken tot de door de BNG aan VAOP verstrekte lening.
Op basis van dit nieuwe document verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten bij brief van 21 oktober 2004 om aanvullende inlichtingen, die zij verschaften bij brief van 17 december 2004, ingeschreven op 3 januari 2005.
2. BESCHRIJVING
2.1.
De begunstigde
(2) VAOP (Vereniging van Aanbieders van Oud Papier) werd begin jaren '90 door verscheidene Nederlandse gemeenten opgericht.
Deze coöperatieve vereniging met uitgesloten aansprakelijkheid had ten doel de optimale inzameling, bewerking (sorteren/persen) en verkoop van het afvalpapier dat van het grondgebied van de deelnemende gemeenten afkomstig is.
(3) Aangezien VAOP de meeste werkzaamheden aan andere bedrijven uitbesteedt, zoals het vervoer en de bewerking, had het in 2002 slechts 20 personeelsleden bij een omzet van 27,5 miljoen EUR.
VAOP brengt de plaatselijke autoriteiten de kosten in rekening voor de inzameling en bewerking van het van hun grondgebied afkomstige afvalpapier maar draagt ook aan hen de inkomsten over die door de verkoop van het afvalpapier aan de producenten van kringlooppapier worden gegenereerd.
(4) De oorspronkelijke coöperatie is Coöperatieve Vereniging VAOP u.a. In de loop van de jaren heeft deze moedermaatschappij verscheidene dochterondernemingen in het leven geroepen om het operationele gedeelte van haar activiteiten in onder te brengen.
Deze dochterondernemingen zijn naamloze vennootschappen.
De Commissie zal al deze ondernemingen onderzoeken als een één enkele economische entiteit vormende groep omdat de moedermaatschappij in alle dochterondernemingen een meerderheidsbelang bezit.
Deze participaties worden overgenomen in de geconsolideerde rekening van de moedermaatschappij.
Daarnaast heeft BNG, de voornaamste crediteur van VAOP, slechts één kredietovereenkomst met de groep gesloten, en heeft zij niet een overeenkomst met iedere afzonderlijke onderneming; niettemin zijn in deze overeenkomst ook per onderneming kredietlimieten vastgelegd.
Tenslotte zijn er verscheidene financiële overdrachten en zekerheden tussen de verschillende ondernemingen van de groep.
Zo is bijvoorbeeld iedere onderneming tegenover BNG aansprakelijk voor de schulden van een andere tot de groep behorende onderneming.
2.2.
De markt
(5) De activiteiten van VAOP maakten in de jaren '90 een zeer belangrijke groei door.
Het marktaandeel van VAOP op de Nederlandse markt voor de inzameling van oud papier bereikte in de eerste jaren van het nieuwe millennium 25 tot 30 %.
VAOP is daarnaast een belangrijke speler op de markt voor het bewerken van afvalpapier (sorteren/persen).
Parallel hieraan betrad VAOP de markt voor de inzameling van afvalglas, waar het een van de marktleiders werd.
(6) Hoewel de Nederlandse wetgeving aan plaatselijke autoriteiten de taak oplegt om afvalpapier gescheiden in te zamelen en voor hergebruik op de markt aan te bieden, wordt de wijze waarop aan deze taken invulling wordt gegeven niet in de wet geregeld.
Daarom organiseren de meeste Nederlandse gemeenten aanbestedingsprocedures om deze werkzaamheden uit te besteden.
VAOP neemt regelmatig deel aan deze procedures.
Bij deze gelegenheden treedt VAOP rechtstreeks in concurrentie met bedrijven van de private sector die dezelfde diensten aanbieden.
Het feit dat VAOP, indien geselecteerd, de meeste activiteiten aan derden uitbesteedt verandert niets aan de afbakening van de markt waarop VAOP actief is, namelijk de markt waarop zij opdrachten binnenhaalt en waar zij door het ontvangen van staatssteun de concurrentie zou kunnen vervalsen.
(7) Het feit dat de plaatselijke overheid — indien deze aan het einde van de aanbestedingsprocedure VAOP kiest — lid kan worden van de coöperatie VAOP doet niets af aan de conclusie dat VAOP als dienstverlener actief is op een markt waar concurrentie is.
Deze toetreding "achteraf" maakt immers VAOP niet tot een onderdeel van de plaatselijke overheid die optreedt op een bevoegdheidsterrein dat door de wet exclusief aan hem is toegekend en waar geen concurrentie bestaat.
Dit wordt bevestigd door het feit dat de Nederlandse belastingdienst VAOP niet als lokale overheid maar als een gewone onderneming behandelt.
2.3.
De twee maatregelen
(8) Ten eerste kende BNG (Bank Nederlandse Gemeenten) in maart 1998 een kredietfaciliteit van 16,3 miljoen NLG (7,4 miljoen EUR) aan VAOP toe.
Op 31 december 1997 gaf de geconsolideerde balans van VAOP aan dat het eigen kapitaal 0,8 miljoen NLG (0,4 miljoen EUR) beliep en het balanstotaal 17,3 miljoen NLG (7,9 miljoen EUR) bedroeg.
Een jaar later beliepen eigen kapitaal en balanstotaal, na de toekenning van de lening, 0,09 miljoen NLG (0,04 miljoen EUR) respectievelijk 29,1 miljoen NLG (13,2 miljoen EUR).
(9) Ten tweede hebben de lokale overheden er — in hun rol als leverancier van afvalpapier — in de loop van 2001 mee ingestemd dat aan hen door VAOP verschuldigde laattijdige betalingen in een achtergestelde lening van 3 miljoen NLG (13 miljoen EUR) werd omgezet.
VAOP had eind 2000 zware verliezen geleden na het faillissement van een van haar dochterondernemingen.
Op 31 december 2000 lieten de geconsolideerde rekeningen van VAOP een negatief eigen vermogen zien van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR).
Op dezelfde datum bedroeg het balanstotaal 32,1 miljoen NLG (14,5 miljoen EUR).
3. BEOORDELING
3.1.
Bestaan van steun
Staatsmiddelen en toerekenbaarheid
(10) Beide maatregelen worden gefinancierd met staatsmiddelen, hetzij direct door de lokale overheden hetzij indirect door BNG die 100 % eigendom is van de Staat, de provinciën en de gemeenten die onder hun controle vallen.
(11) Terwijl de tweede maatregel rechtstreeks aan de autoriteiten kan worden toegeschreven, doet de eerste, te weten de door BNG verleende kredietfaciliteit, de kwestie van toerekenbaarheid aan de staat rijzen.
In het onderhavige geval wijzen verschillende elementen erop dat BNG niet als een gewone commerciële bank, maar onder de invloed van de overheid is opgetreden.
Het aandelenbezit in BNG is beperkt tot entiteiten van de Nederlandse overheidssector.
Verschillende leden van de Raad van Commissarissen zijn afkomstig van lokale, provinciale en nationale overheden.
Volgens de gegevens waarover de Commissie beschikt vormden deze leden tot 2003 de meerderheid van de Raad van Commissarissen.
Op zijn website presenteert BNG zich als "een bank van en voor overheden en instellingen voor het maatschappelijk belang".
Aandeelhouders van de BNG zijn onder meer de lokale en regionale autoriteiten die de eigendom van en zeggenschap over VAOP hebben.
Tenslotte lijkt, zoals hieronder wordt aangetoond, de gewraakte transactie onaanvaardbaar voor een schuldeiser in een markteconomie.
Dit wijst erop dat BNG in het kader van deze transactie is opgetreden als een overheidsinstantie die de commerciële dochteronderneming van verwante overheidsinstanties wil helpen, en niet als een bank in het kader van het normale verloop van haar kredietactiviteiten.
Voordeel
(12) De omvang van de door BNG verstrekte lening lijkt, in vergelijking onder meer met de omvang van het eigen vermogen van VAOP op dat tijdstip, boven een niveau te liggen dat in die situatie voor een bank van de private sector aanvaardbaar was geweest.
Aangezien er vrijwel geen eigen vermogen was als buffer in geval van ongunstige ontwikkelingen en om bepaalde verliezen te absorberen, was de kans op wanbetaling zeer groot.
BNG verlangde zekerheden in de vorm van hypotheekrechten over een deel van de vorderingen ten einde in geval van faillissement meer geld te kunnen terugvorderen.
De waarde van deze zekerheden was echter veel geringer dan het bedrag van de verstrekte leningen.
(13) Om een zo omvangrijke financiering te krijgen zou een onderneming tegenover particuliere schuldeisers in een markteconomie meer eigen vermogen nodig hebben gehad.
Het staat buiten kijf dat aandelenfinanciering meer kost dan schuldfinanciering en dat dit soort financiële middelen moeilijker is aan te trekken.
(14) De lening van BNG lijkt dan ook een aanzienlijk voordeel te hebben verschaft omdat deze VAOP in staat stelde zich sneller te ontwikkelen, op meer aanbestedingen in te schrijven en lagere prijzen op te geven.
(15) De tweede maatregel — de door de gemeenten verstrekte achtergestelde lening van 1,3 miljoen EUR — vond plaats in het eerste halfjaar van 2001, toen VAOP er financieel slecht voorstond.
Op dat tijdstip had VAOP een negatief eigen vermogen van 3,4 miljoen NLG (1,5 miljoen EUR).
Daarnaast was er nog een aanzienlijk bedrag aan niet-achtergestelde schulden.
Ook waren bijna alle activa al bezwaard door hypotheekrechten ten gunste van BNG.
Kortom: de waarschijnlijkheid van een faillissement was groot en indien dit zich inderdaad had voorgedaan hadden de achtergestelde crediteuren niets meer kunnen invorderen.
(16) Op dat ogenblik waren de betrokken lokale overheden al schuldeisers van VAOP, dat aan hen — in hun hoedanigheid van leveranciers van afvalpapier — betalingen schuldig was.
Na een vergelijking van het verwachte verlies in elk scenario had een schuldeiser in een markteconomie er mogelijk de voorkeur aan gegeven zijn vorderingen in een lening om te zetten in plaats van het faillissement van VAOP aan te vragen, hetgeen potentieel het gedeeltelijke of totale verlies van de vorderingen tot gevolg had kunnen hebben.
Het verstrekken van de lening zou derhalve op zich mogelijkerwijs niet automatisch steun uitmaken.
De Commissie betwijfelt in het onderhavige geval echter of de voorwaarden van de lening voor een schuldeiser in een markteconomie aanvaardbaar zouden zijn geweest.
De gemeenten hadden namelijk een rente moeten verlangen die in overeenstemming was met het risico.
Daarnaast hadden zij er niet mee mogen instemmen dat zij de meest achtergestelde schuldeiser van VAOP werden terwijl hun bestaande vorderingen van een hogere rangorde waren.
Het feit dat de lening achtergesteld is maakt terugvordering in geval van faillissement aanzienlijk minder waarschijnlijk.
(17) De verstrekkers van de achtergestelde lening waren ook de aandeelhouders van VAOP.
Daarom moesten zij, bij het evalueren van potentiële verliezen in geval van faillissement (in vergelijking met de verliezen bij omzetting van de bestaande vorderingen in een lening), rekening houden met het verwachte verlies op hun bestaande vorderingen en op de waarde van hun aandelen.
In beginsel zou deze stand van zaken de aandeelhouders ertoe kunnen aanzetten zich ten aanzien van de voorwaarden van de lening soepeler op te stellen om de waarde van hun aandelen te behouden indien deze houding hun algemeen een financieel gunstiger resultaat kon waarborgen.
Redelijkerwijs kan echter worden aangenomen dat de waarde van hun aandelen op het tijdstip waarop de lening werd verstrekt te verwaarlozen was aangezien de boekwaarde van het aandelenkapitaal ver onder nul lag.
Een drastische ommekeer ten goede viel niet te verwachten en het faillissement dreigde.
Onder deze omstandigheden was er voor de lokale overheden geen bijzondere reden om soepeler voorwaarden voor de lening te aanvaarden aangezien deze opoffering alleen ten goede zou zijn gekomen aan de overige crediteuren van VAOP en niet aan hen als aandeelhouders.
(18) Concluderend kan worden gezegd dat de achtergestelde lening een voordeel voor VAOP lijkt te hebben verschaft dat de onderneming onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben gekregen.
Selectiviteit
(19) VAOP is de enige begunstigde van de maatregelen.
Gevolgen voor het handelsverkeer tussen lidstaten
(20) Enkele rechtstreekse concurrenten van VAOP zijn dochters van buitenlandse maatschappijen.
De steun verhindert daarom potentieel dat buitenlandse bedrijven zich op de Nederlandse markt vestigen of hun activiteiten daar uitbreiden.
Daarnaast bestaat er ten aanzien van het afvalpapier en glas dat door VAOP wordt ingezameld een intensieve handel.
Zo ondertekende VAOP een 10-jarige overeenkomst voor de levering van 2 miljoen ton afvalpapier met een dochteronderneming van Stora Enso in Langerbrugge, België.
VAOP verkoopt haar papier ook aan Aziatische kopers.
(21) Concluderend lijken deze twee maatregelen te kunnen worden aangemerkt als staatssteun overeenkomstig artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.
3.2.
Verenigbaarheid met het Verdrag
(22) Geen van de uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 2 is op het onderhavige geval van toepassing.
Wat artikel 87, lid 3 betreft, merkt de Commissie op dat de regio Hilversum, waar VAOP is gevestigd, niet in aanmerking komt voor regionale steun uit hoofde van artikel 87, lid 3, onder a) en c).
De uitzonderingsbepalingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d) zijn uiteraard niet van toepassing.
(23) Wat artikel 87, lid 3, onder c) betreft, merkt de Commissie op dat VAOP als een middelgroot bedrijf kan worden aangemerkt.
De KMO-verordening [1] is evenwel niet van toepassing aangezien beide maatregelen exploitatiesteun vormen zonder dat er enige voorwaarden aan zijn verbonden.
(24) Op grond van artikel 87, lid 3, onder c), kan steun ten behoeve van het milieu verenigbaar worden geacht.
In dit verband heeft de Commissie de communautaire kaderregeling inzake staatssteun ten behoeve van het milieu [2] vastgesteld.
Aangezien de beide steunmaatregelen echter niet verbonden zijn aan maatregelen ter bescherming van het milieu als zodanig, lijken de bepalingen van deze kaderregeling niet van toepassing te zijn.
(25) Reddings- en herstructureringssteun voor ondernemingen kan eveneens op basis van artikel 87, lid 3, onder c) als verenigbaar worden beschouwd.
De richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun [3] lijken echter niet op de twee steunmaatregelen in kwestie van toepassing te zijn.
Ten eerste heeft BNG de lening verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming niet in moeilijkheden verkeerde in de zin van de richtsnoeren.
Ten tweede werd de lening van de lokale overheden verstrekt op een tijdstip waarop de onderneming zich in moeilijkheden bevond maar blijkbaar geen deel uitmaakte van een omvangrijk herstructureringsplan waarmee de onderneming haar levensvatbaarheid op lange termijn had kunnen herstellen, aangezien er bijvoorbeeld geen herkapitalisatie plaatsvond om het eigen vermogen van de onderneming te herstellen dat derhalve in sterke mate negatief bleef.
(26) Tenslotte wijst de Commissie erop dat de bepalingen in artikel 86, lid 2 niet op het onderhavige geval van toepassing lijken.
Met de twee steunmaatregelen werd niet het verlenen van een dienst van algemeen economisch belang beoogd of bewerkstelligd, te weten de inzameling en bewerking van afvalpapier in delen van Nederland, welke dienst anders niet zou zijn verricht.
De Commissie wijst er namelijk op dat VAOP verscheidene concurrenten heeft en niets wijst erop dat laatstgenoemden of andere potentiële nieuwkomers de diensten op het gebied van afvalinzameling die sedert 1998 door VAOP worden verstrekt, niet hadden kunnen verrichten.
(27) De Commissie betwijfelt dan ook of de steun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden beschouwd.
4. CONCLUSIE
Gelet op de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland, in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, binnen één maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steun.
De Commissie wil onder andere precieze gegevens ontvangen over de aan de twee leningen in kwestie verbonden voorwaarden en rente.
In dit verband verzoekt de Commissie Nederland haar inzichten over de toerekenbaarheid met betrekking tot de BNG-lening en het in hogervermelde twee maatregelen vervatte voordeel te willen meedelen.
Voorts wenst zij gegevens te ontvangen over de economische en financiële ontwikkeling van onderneming, inclusief de mogelijke terugbetaling van twee leningen, sedert de toekenning van deze twee steunmaatregelen.
Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een afschrift van dit schrijven aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen."
[1] PB L 10 van 13.1.2001, blz.
33.
[2] PB C 37 van 3.2.2001, blz.
3.
[3] Aangezien de maatregelen van 1998 en 2001 dateren, moeten zij worden onderzocht op basis van de in PB C 368 van 23.12.1994, blz.
12 gepubliceerde richtsnoeren voor de eerste maatregel en op basis van de in PB C 288 van 9.10.1999, blz.
2 gepubliceerde richtsnoeren voor de tweede.
--------------------------------------------------
Vyhlášení [1] doby určené ke sledování a hodnocení situace v oblasti práv pracovníků v Bělorusku za účelem dočasného odnětí výhod v rámci systému všeobecných celních preferencí (GSP)
(2005/C 240/09)
Podle čl. 26 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 2501/2001 [2] o uplatňování systému všeobecných celních preferencí mohou být zvýhodněné zemi využívající systému všeobecných celní preferencí odňaty preferenční režimy, pokud je důvodem "vážné a soustavné porušování svobody sdružování, práva na kolektivní vyjednávání nebo zásady nediskriminace v zaměstnání a povolání nebo využívání dětské práce, jak je definováno v úmluvách MOP".
Na základě informací obdržených od Mezinárodní konfederace nezávislých odborů (ICFTU), Evropské odborové konfederace (ETUC) a Světové konfederace práce (WCL) provedla Komise šetření týkající se údajného soustavného a vážného porušování svobody sdružování, která je definována v úmluvách MOP č. 87 a 98.
Komise zastává názor, že závěry šetření ospravedlňují dočasné odnětí z důvodu uvedeného v čl. 26 odst.
1 písm. b) a rozhodla v souladu s postupem stanoveným v článku 39 nařízení č.
2501/2001, že bude sledovat a hodnotit situaci
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 89/686/EHS ze dne 21. prosince 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se osobních ochranných prostředků
(2005/C 247/02)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ První zveřejnění Úř. věst. _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 132:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Definice názvů a piktogramy _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 132:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 133:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Rozdělení _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 133:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 134:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Názvosloví součástí _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ EN 134:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 135:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Seznam ekvivalentních názvů _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 135:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 136:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Obličejové masky – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ EN 136-10:1992 EN 136:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1998) _BAR_
EN 136:1998/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 137:1993 Ochranné prostředky dýchacích orgánů. Autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem na tlakový vzduch. Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ EN 137:1986 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1993) _BAR_
EN 137:1993/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 138:1994 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje s přívodem vzduchu s maskou, polomaskou nebo ústenkou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 140:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Polomasky a čtvrtmasky – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ EN 140:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
EN 140:1998/AC:1999 _BAR_
CEN _BAR_ EN 142:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ústenky – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 142:1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 143:2000 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtry proti částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ EN 143:1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-1:2000 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ventily plynových láhví – Část 1: Závitové spojení čepu ventilu _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ EN 144-1:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2001) _BAR_
EN 144-1:2000/A1:2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
EN 144-1:2000/A2:2005 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-2:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ventily lahví na plyny – Část 2: Závitové spojení na výstupu _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-3:2003 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Ventily lahví na plyny – Část 3: Závitové spojení na výstupu pro plyny Nitrox a kyslík určené k potápění _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 145:1997 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným dýchacím okruhem s tlakovým kyslíkem nebo se směsí tlakového kyslíku a dusíku – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ EN 145-2:1992 EN 145:1988 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 1998) _BAR_
EN 145:1997/A1:2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-1:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Závity pro lícnicové části – Část 1: Připojovací oblý závit _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-1:1987 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-2:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Závity pro lícnicové části – Část 2: Přípojka s centrálním závitem _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-2:1987 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-3:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Závity pro lícnicové části – Část 3: Připojovací závit M 45 x 3 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-3:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 149:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační polomasky k ochraně proti částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 149:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 165:1995 Osobní prostředky na ochranu očí – Slovník _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ EN 165:1986 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 1996) _BAR_
CEN _BAR_ EN 166:2001 Osobní prostředky k ochraně očí – Základní ustanovení _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 166:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 167:2001 Osobní prostředky k ochraně očí – Optické zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 167:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 168:2001 Osobní prostředky k ochraně očí – Neoptické zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 168:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 169:2002 Osobní prostředky k ochraně očí – Filtry pro svařování a podobné technologie – Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 169:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 170:2002 Osobní prostředky k ochraně očí – Filtry proti ultrafialovému záření – Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 170:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 171:2002 Osobní prostředky k ochraně očí – Filtry proti infračervenému záření – Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 171:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 172:1994 Osobní prostředky pro ochranu očí – Protisluneční filtry pro profesionální použití _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 172:1994/A1:2000 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2000) _BAR_
EN 172:1994/A2:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 174:2001 Prostředky k ochraně očí – Brýle pro sjezdové lyžování _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 174:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 175:1997 Osobní ochrana – Prostředky pro ochranu očí a obličeje při svařování a podobných postupech _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 207:1998 Osobní ochrana očí – Filtry a prostředky na ochranu očí proti laserovému záření (ochranné brýle proti laseru) _BAR_ 21. 11. 1998 _BAR_ EN 207:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
EN 207:1998/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 208:1998 Osobní prostředky na ochranu očí – Prostředky na ochranu očí pro seřizovací práce na laserech a laserových soustavách (ochranné brýle pro seřizování laserů) _BAR_ 21. 11. 1998 _BAR_ EN 208:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
EN 208:1998/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 250:2000 Dýchací přístroje – Potápěčské autonomní dýchací přístroje na tlakový vzduch s otevřeným okruhem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 8. 6. 2000 _BAR_ EN 250:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 19. 7. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 269:1994 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje s nuceným přívodem vzduchu na motorový pohon s kuklou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 340:2003 Ochranné oděvy – Všeobecné požadavky _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 340:1993 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 341:1992 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky. Slaňovací zařízení _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 341:1992/A1:1996 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 1997) _BAR_
EN 341:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 342:2004 Ochranné oděvy – Soupravy a oděvní součásti na ochranu proti chladu _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 343:2003 Ochranné oděvy – Ochrana proti dešti _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 348:1992 Ochranné oděvy. Stanovení odolnosti materiálu proti malým rozstříknutým částicím roztaveného kovu. Metoda zkoušení _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 348:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-1:2002 Chrániče sluchu – Všeobecné požadavky – Část 1: Mušlové chrániče sluchu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-1:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 1997) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-2:2002 Chrániče sluchu – Všeobecné požadavky – Část 2: Zátkové chrániče sluchu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-2:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-3:2002 Chrániče sluchu – Všeobecné požadavky – Část 3: Mušlové chrániče sluchu na průmyslovou ochrannou přilbu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-3:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-4:2001 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 4: Mušlové chrániče s amplitudově závislým útlumem _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-5:2002 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 5: Mušlové chrániče sluchu s aktivním snižováním hluku _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-6:2002 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 6: Mušlové chrániče sluchu s elektrickým dorozumívacím zařízením _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-7:2002 Chrániče sluchu – Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 7: Zátkové chrániče sluchu s hladinovou závislostí _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 353-1:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Část 1: Pohyblivé zachycovače pádu včetně pevného zajišťovacího vedení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 353-1:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 353-2:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Část 2: Pohyblivé zachycovače pádu včetně poddajného zajišťovacího vedení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 353-2:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 354:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Spojovací prostředky _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 354:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 355:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Tlumiče pádu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 355:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 358:1999 Osobní ochranné prostředky pro pracovní polohování a prevenci pádů z výšky – Pásy pro pracovní polohování a zadržení a pracovní polohovací spojovací prostředky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 358:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 360:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Zatahovací zachycovače pádu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 360:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 361:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Zachycovací postroje _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 361:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 362:2004 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Spojky _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 362:1992 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 363:2002 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Systémy zachycení pádu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 363:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 364:1992 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky. Zkušební metody _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 364:1992/AC:1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 365:2004 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Všeobecné požadavky na návody k používání, údržbě, periodické prohlídce, opravě, značení a balení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 365:1992 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 367:1992 Ochranné oděvy. Ochrana proti teplu a ohni. Metoda stanovení prostupu tepla při vystavení účinku plamene _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 367:1992/AC:1992 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 373:1993 Ochranné oděvy. Posuzování odolnosti materiálů proti postřiku roztaveným kovem _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-1:2003 Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 1: Terminologie a požadavky na provedení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 374-1:1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-2:2003 Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 2: Stanovení odolnosti proti penetraci _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 374-2:1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-3:2003 Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 3: Stanovení odolnosti proti permeaci chemikálií _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 374-3:1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 379:2003 Prostředky k ochraně očí – Automatické svářečské filtry _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 379:1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-1:1993 Ochranný oděv pro uživatele ručních řetězových pil. Část 1: Zařízení ke zkoušení odolnosti proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-2:1995 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 2: Zkušební metody pro ochranu nohou _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-3:1996 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 3: Zkušební metody pro obuv _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-4:1999 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 4: Zkušební metody pro ochranné rukavice proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-5:1995 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 5: Požadavky pro ochranu nohou _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-7:1999 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 7: Požadavky na ochranné rukavice proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-8:1997 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 8: Zkušební metody pro ochranné kamaše proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-9:1997 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 9: Požadavky pro ochranné kamaše proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-10:2002 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 10: Metody zkoušení pro chrániče horní části těla _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-11:2002 Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 11: Požadavky na chrániče horní části těla _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 388:2003 Ochranné rukavice proti mechanickým rizikům _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 388:1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 393:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Plovací prostředky – 50 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 393:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1998) _BAR_
EN 393:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 394:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Doplňková příslušenství _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 395:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Záchranné plovací vesty – 100 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 395:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1998) _BAR_
EN 395:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 396:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Záchranné plovací vesty – 150 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 396:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1998) _BAR_
EN 396:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 397:1995 Průmyslové ochranné přilby _BAR_ 12. 11. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 397:1995/A1:2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 399:1993 Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky – Záchranné plovací vesty – 275 N _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 399:1993/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1998) _BAR_
EN 399:1993/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 400:1993 Dýchací sebezáchranné prostředky. Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným okruhem. Únikový přístroj s tlakovým kyslíkem. Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 401:1993 Dýchací sebezáchranné prostředky. Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným okruhem. Únikový přístroj s chemicky vyvíjeným kyslíkem (KO2). Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 402:2003 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací sebezáchranný přístroj na tlakový vzduch s otevřeným okruhem a plicní automatikou s obličejovou maskou nebo ústenkou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ EN 402:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 2. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 403:2004 Dýchací sebezáchranné prostředky – Únikové filtrační dýchací přístroje s kuklou proti ohni – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 403:1993 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 404:2005 Dýchací sebezáchranné prostředky – Sebezáchranné filtrační dýchací přístroje s ústenkou k ochraně proti oxidu uhelnatému – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 404:1993 _BAR_ 31. 10. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 405:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační polomasky s ventily proti plynům nebo plynům a částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 405:1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 407:2004 Ochranné rukavice proti tepelným rizikům (teplu a/nebo ohni) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 407:1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 421:1994 Ochranné rukavice proti ionizujícímu záření a radioaktivnímu zamoření _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 443:1997 Přilby pro hasiče _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 458:2004 Chrániče sluchu – Doporučení pro výběr, používání, ošetřování a údržbu – Návod _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 458:1993 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 463:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti kapalným chemikáliím – Zkušební metoda – Stanovení odolnosti proti pronikání proudu kapaliny (Jet-test) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 464:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Zkušební metoda – Stanovení těsnosti plynotěsných oděvů (Zkouška vnitřním přetlakem) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 468:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti kapalným chemikáliím – Zkušební metoda – Stanovení odolnosti vůči penetraci při postřiku (Spray Test) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 469:1995 Ochranné oděvy pro hasiče – Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy pro hasiče _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 470-1:1995 Ochranné oděvy pro použití při svařování a podobných postupech – Část 1: Všeobecné požadavky _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 470-1:1995/A1:1998 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 471:2003 Výstražné oděvy s vysokou viditelností pro profesionální použití – Metody zkoušení a požadavky _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 471:1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 510:1993 Požadavky na ochranné oděvy používané při riziku zachycení pohyblivými částmi _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 511:1994 Ochranné rukavice proti chladu _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 530:1994 Odolnost materiálů ochranných oděvů proti oděru – Zkušební metody _BAR_ 30. 8. 1995 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 530:1994/AC:1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 531:1995 Ochranné oděvy pro pracující v průmyslu vystavené teplu (s výjimkou oděvů pro hasiče a svářeče) _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 531:1995/A1:1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 533:1997 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Materiály a sestavy materiálů s omezeným šířením plamene _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 564:1997 Horolezecká výzbroj – Pomocná šňůra – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 565:1997 Horolezecká výzbroj – Popruhy – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 566:1997 Horolezecká výzbroj – Smyčky – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 567:1997 Horolezecká výzbroj – Lanové svěry – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 568:1997 Horolezecká výzbroj – Kotevní prostředky do ledu – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 569:1997 Horolezecká výzbroj – Skalní skoby – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 659:2003 Ochranné rukavice pro hasiče _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ EN 659:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 2. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 702:1994 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Zkušební metoda pro stanovení prostupu tepla ochranným oděvem nebo jeho materiály při dotyku _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 795:1996 Ochrana proti pádům z výšky – Kotvicí zařízení – Požadavky a zkoušení _BAR_ 12. 2. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
UpozorněníTato publikace se netýká zařízení popsaných v třídách A (konstrukční ukotvení), C (kotvicí zařízení využívající vodorovná flexibilní vedení) a D (kotvicí zařízení využívající vodorovné pevné kotvicí kolejnice) uvedených v odstavcích 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 (pro třídu A1), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (pro třídy A, C a D), v příloze A (odstavce A.2, A.3, A.5 a A.6), v příloze B a v příloze ZA (pro třídy A, C a D), u kterých se nepředpokládá shoda s ustanoveními směrnice 89/686/EHS. _BAR_
_BAR_ EN 795:1996/A1:2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 812:1997 Průmyslové přilby chránící při nárazu hlavou _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 812:1997/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 813:1997 Osobní ochranné prostředky pro prevenci pádů z výšky – Sedací postroje _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 863:1995 Ochranné oděvy – Mechanické vlastnosti – Zkušební metoda: Odolnost proti propíchnutí _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 892:2004 Horolezecká výzbroj – Dynamická horolezecká lana – Bezpečnostní požadavky a zkoušební metody _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 892:1996 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 893:1999 Horolezecká výzbroj – Stoupací železa – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 943-1:2002 Ochranné oděvy proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Část 1: Požadavky na účinnost protichemických oděvů ventilovaných a neventilovaných: "plynotěsných" (typ 1) a které nejsou "plynotěsné" (typ 2) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 943-2:2002 Ochranné oděvy proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Část 2: Požadavky na účinnost "plynotěsných" (typ 1) protichemických ochranných oděvů pro záchranná družstva (ET) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 958:1996 Horolezecká výzbroj – Tlumiče nárazu k použití na zajištěných cestách – Bezpečnostní požadavky a zkoušení _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 960:1994 Makety hlavy pro zkoušení ochranných přileb _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 960:1994/A1:1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 966:1996 Přilby pro létání a podobné sporty _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 966:1996/A1:2000 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1061:1996 Dýchací sebezáchranné prostředky – Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným okruhem – Únikové přístroje s chemicky vyvíjeným kyslíkem (NaCIO3) – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1073-1:1998 Ochranné oděvy proti radioaktivní kontaminaci – Část 1: Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy s nucenou ventilací proti kontaminaci radioaktivními částicemi _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1073-2:2002 Ochranné oděvy proti radioaktivní kontaminaci – Část 2: Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy bez nucené ventilace proti kontaminaci radioaktivními částicemi _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1077:1996 Přilby pro sjezdové lyžování _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1078:1997 Přilby pro cyklisty a pro uživatele skateboardů a kolečkových bruslí _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1080:1997 Ochranné přilby proti nárazu pro malé děti _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1080:1997/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-1:1996 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 1: Rukavice a chrániče horních končetin z kroužkového pletiva _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-2:2000 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 2: Rukavice a chrániče končetin z jiných materiálů než z kroužkového pletiva _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-3:2000 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 3: Zkouška nárazovým řezem pro textilie, usně a jiné materiály _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1095:1998 Palubní bezpečnostní postroje a bezpečnostní lana pro použití na rekreačních plavidlech – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1146:1997 Dýchací sebezáchranné prostředky – Autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem s tlakovým vzduchem a s kuklou (únikový přístroj s tlakovým vzduchem a s kuklou) – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1146:1997/A1:1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
EN 1146:1997/A2:1999 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2000) _BAR_
EN 1146:1997/A3:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-1:1995 Ochranné oděvy – Elektrostatické vlastnosti – Část 1: Povrchový měrný odpor (Zkušební metody a požadavky) _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-2:1997 Ochranné oděvy – Elektrostatické vlastnosti – Část 2: Zkušební metoda pro měření vnitřního odporu _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-3:2004 Ochranné oděvy – Elektrostatické vlastnosti – Část 3: Metody zkoušení pro měření snížení náboje _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1150:1999 Ochranné oděvy – Výstražné oděvy s vysokou viditelností pro neprofesionální použití – Metody zkoušení a požadavky _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1384:1996 Přilby pro jezdce na koních _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1384:1996/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1385:1997 Přilby pro kanoistiku a sporty na divoké vodě _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1385:1997/A1:2005 _BAR_ 3. 12. 1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 1486:1996 Ochranné oděvy pro hasiče – Požadavky a zkušební metody pro reflexní oděvy pro speciální hašení ohně _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1621-1:1997 Ochranné oděvy pro motoristy proti mechanickým nárazům – Část 1: Požadavky a zkušební metody pro chrániče proti nárazu _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1621-2:2003 Ochranné oděvy pro motocyklisty proti mechanickým nárazům – Část 2: Chrániče zad pro motocyklisty – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1731:1997 Prostředky na ochranu očí a obličeje z pletiva pro průmyslové a jiné použití proti mechanickým nebezpečím a/nebo sálavému teplu _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1731:1997/A1:1997 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1809:1997 Potápěčská výzbroj – Kompenzátor vztlaku – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1827:1999 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Polomasky bez vdechovacích ventilů a s vyměnitelnými filtry na ochranu proti plynům nebo proti plynům a částicím nebo pouze proti částicím – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 8. 6. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1836:1997 Osobní prostředky pro ochranu očí – Protisluneční brýle a protisluneční filtry pro všeobecné použití _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1836:1997/A1:2001 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2002) _BAR_
EN 1836:1997/A2:2003 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 1868:1997 Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Seznam ekvivalentních termínů _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1891:1998 Osobní ochranné prostředky pro prevenci pádů z výšky – Nízko průtažná lana s opláštěným jádrem _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1938:1998 Osobní prostředky na ochranu očí – Uzavřené brýle pro uživatele motocyklů a mopedů _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4869-2:1995 Akustika. Chrániče sluchu – Část 2: Odhad hladin akustického tlaku A za nasazeným chráničem sluchu (ISO 4869-2:1994) _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4869-4:2000 Akustika – Chrániče sluchu – Část 4: Měření hladiny akustického tlaku mušlových chráničů sluchu s amplitudově závislým útlumem (ISO/TR 4869-4:1998) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6529:2001 Ochranné oděvy – Ochrana proti chemikáliím – Stanovení odolnosti materiálů ochranných oděvů proti permeaci kapalin a plynů (ISO 6529:2001) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 369:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6530:2005 Ochranné oděvy – Odolnost proti kapalným chemikáliím – Metoda zkoušení odolnosti materiálu proti pronikání (penetraci) kapalin (ISO 6530:2005) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 368:1992 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6942:2002 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Zkušební metoda: hodnocení materiálu a kombinací materiálů vystavených sálavému teplu (ISO 6942:2002) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 366:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10256:2003 Ochrana hlavy a obličeje hráčů ledního hokeje (ISO 10256:2003) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 967:1996 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10819:1996 Vibrace a rázy – Vibrace ruky a paže – Metoda měření a hodnocení činitele přenosu vibrací rukavicemi na dlaň ruky (ISO 10819:1996) _BAR_ 3. 12. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12083:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtry s dýchací hadicí (filtry, které se nepřipevňují k masce) – Protiplynové filtry, filtry proti částicím a filtry kombinované – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12083:1998/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12270:1998 Horolezecká výzbroj – Vklíněnce – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12275:1998 Horolezecká výzbroj – Karabiny – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12276:1998 Horolezecká výzbroj – Mechanické vklíněnce – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12276:1998/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12277:1998 Horolezecká výzbroj – Navazovací úvazky – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12278:1998 Horolezecká výzbroj – Kladky – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12477:2001 Ochranné rukavice pro svářeče _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12477:2001/A1:2005 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 12492:2000 Horolezecká výstroj – Přilby pro horolezce – Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12492:2000/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12568:1998 Prostředky na ochranu chodidel a nohou – Požadavky a zkušební metody pro tužinky a kovové vložky odolné proti propíchnutí _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12628:1999 Potápěčská výzbroj – Kombinovaná vztlaková a záchranná zařízení – Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12628:1999/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12941:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační prostředky s pomocnou ventilací připojené k přilbě nebo ke kukle – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 146:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 1999) _BAR_
EN 12941:1998/A1:2003 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 12942:1998 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Filtrační prostředky s pomocnou ventilací připojené k masce, polomasce a čtvrtmasce – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 147:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 1999) _BAR_
EN 12942:1998/A1:2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13034:2005 Ochranné oděvy proti kapalným chemikáliím – Požadavky na provedení ochranných protichemických oděvů poskytujících omezenou ochranu proti kapalným chemikáliím (prostředky typu 6 a typu PB [6]) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13061:2001 Ochranné oděvy – Holenní chrániče pro hráče kopané – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-1:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 1: Podmínky zkoušek a příprava před zkouškami (klimatizování) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-1:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-2:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 2: Odolnost proti nárazu (schopnost tlumení nárazu) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-2:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-3:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 3: Odolnost proti průrazu (proti úderu ostrým předmětem) _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-3:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-4:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 4: Účinnost uchycení (upevnění) náhlavní vložky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-5:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 5: Pevnost náhlavní vložky _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-6:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 6: Zorné pole _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-6:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-7:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 7: Odolnost proti plameni _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-7:2000/A1:2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-8:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 8: Elektrické vlastnosti _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13087-8:2000/A1:2005 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-10:2000 Ochranné přilby – Zkušební metody – Část 10: Odolnost proti sálavému teplu _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13138-1:2003 Plovací pomůcky pro výuku plavání – Část 1: Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro plovací pomůcky, které uživatel obléká _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13158:2000 Ochranné oděvy – Ochranné kabáty, chrániče těla a ramen pro jezdce na koních – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13178:2000 Osobní prostředky k ochraně očí – Ochranné prostředky očí pro uživatele sněžných skútrů _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-1:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 1: Stanovení průniku a celkového průniku _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-2:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 2: Praktické zkoušky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-3:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Zkušební metody – Část 3: Stanovení dýchacího odporu _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-4:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 4: Zkoušky plamenem _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-5:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 5: Kondicionování _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-6:2001 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Zkušební metody – Část 6: Stanovení koncentrace oxidu uhličitého ve vdechovaném vzduchu _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-7:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 7: Stanovení průniku aerosolu filtrem proti částicím _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-8:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Metody zkoušení – Část 8: Stanovení zanášení dolomitovým prachem u filtrů proti částicím _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-1:2000 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 1: Všeobecné požadavky a zkušební metody _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-2:2000 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 2: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče nártu, holeně a předloktí _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-3:2000 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 3: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče trupu _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-4:2001 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 4: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče hlavy _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-5:2002 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 5: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče genitálií a břicha _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-6:2003 Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 6: Doplňkové požadavky a metody zkoušení pro chrániče prsou pro ženy _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13287:2004 Osobní ochranné prostředky – Obuv – Metoda zkoušení odolnosti proti uklouznutí _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13356:2001 Výstražné doplňky pro neprofesionální použití – Metody zkoušení a požadavky _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13484:2001 Přilby pro sáňkaře _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13546:2002 Ochranné oděvy – Chrániče horních končetin, trupu, dolních končetin a genitálií pro brankáře a chrániče holení pro hráče pozemního hokeje – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13567:2002 Ochranné oděvy – Ochranné prostředky horních končetin, trupu, dolních končetin, genitálií a obličeje pro šermíře – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13594:2002 Ochranné rukavice pro profesionální řidiče motocyklů – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-1:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 1: Všeobecné požadavky _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-2:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 2: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti oděru nárazy _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-3:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 3: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti roztržení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-4:2002 Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů – Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 4: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti nárazovému řezu _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13634:2002 Ochranná obuv pro profesionální řidiče motocyklů – Požadavky a zkušební metody _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13781:2001 Ochranné přilby pro řidiče a spolujezdce motorových saní a sportovních bobů _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13794:2002 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Únikový autonomní dýchací přístroj s uzavřeným okruhem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13819-1:2002 Chrániče sluchu – Zkoušení – Část 1: Fyzikální metody zkoušení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13819-2:2002 Chrániče sluchu – Zkoušení – Část 2: Akustické metody zkoušení _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13911:2004 Ochranné oděvy pro hasiče – Požadavky a metody zkoušení pro kukly pro hasiče _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13949:2003 Dýchací přístroje – Potápěčské autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem na tlakový Nitrox a kyslík – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13982-1:2004 Ochranný oděv pro použití proti pevným částicím chemikálií – Část 1: Požadavky na provedení pro ochranné oděvy proti chemikáliím poskytující ochranu celého těla proti poletavým pevným částicím (oděv typu 5) (ISO 13982-1:2004) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13982-2:2004 Ochranný oděv pro použití proti pevným částicím chemikálií – Část 2: Metoda zkoušení pro stanovení průniku aerosolů jemných částic dovnitř oděvu (ISO 13982-2:2004) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13995:2000 Ochranné oděvy – Mechanické vlastnosti – Zkušební metody pro zjištění odolnosti materiálů proti protržení a dalšímu dynamickému trhání (ISO 13995:2000) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13997:1999 Ochranné oděvy – Mechanické vlastnosti – Stanovení odolnosti proti proříznutí ostrými předměty (ISO 13997:1999) _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 13997:1999/AC:2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13998:2003 Ochranné oděvy – Zástěry, kalhoty a vesty chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži (ISO 13998:2003) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 412:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 14021:2003 Ochranné štíty proti kamenům a úlomkům pro terénní motocyklisty – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14058:2004 Ochranné oděvy – Oděvní součásti na ochranu proti chladnému prostředí _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14120:2003 Ochranné oděvy – Chrániče zápěstí, dlaní, kolenou a loktů pro uživatele kolečkového sportovního náčiní – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14126:2003 Ochranné oděvy – Všeobecné požadavky a metody zkoušení ochranných oděvů proti infekčním agens _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14143:2003 Dýchací přístroje – Autonomní potápěčský dýchací přístroj typu rebreather _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-1:2005 Potápěčské oděvy a ochranné prostředky proti studené vodě a jiným kapalinám – Část 1: Potápěčské neoprenové oděvy – Požadavky, metody zkoušení a směrnice pro výběr a použití _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-2:2005 Potápěčské oděvy a ochranné prostředky proti studené vodě a jiným kapalinám – Část 2: Potápěčské pryžové oděvy – Požadavky, metody zkoušení a směrnice pro výběr a použití _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-3:2005 Potápěčské oděvy – Část 3: Aktivně zahřívaný nebo ochlazovaný oblek (systémy) – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-4:2005 Potápěčské oděvy – Část 4: Obleky s vnitřním atmosférickým tlakem – Požadavky na lidské faktory a metody zkoušení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14325:2004 Ochranné oděvy proti chemikáliím – Metody zkoušení a klasifikace účinnosti pro materiály, švy, spoje a sestavy protichemických ochranných oděvů _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14328:2005 Ochranné oděvy – Rukavice a chrániče paží chránicí proti pořezání noži s pohonem – Požadavky a metody zkoušení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14360:2004 Ochranné oděvy proti dešti – Metoda zkoušení pro hotové oděvní součásti – Působení kapek o vysoké energii shora _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14387:2004 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Protiplynové a kombinované filtry – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 372:1992 EN 371:1992 EN 141:2000 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 14404:2004 Osobní ochranné prostředky – Chrániče kolen pro práci vkleče _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14435:2004 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Autonomní dýchací přístroj s otevřeným okruhem na tlakový vzduch s polomaskou navrženou pouze pro používání s přetlakem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14458:2004 Prostředky k ochraně očí – Ochranné obličejové štíty a hledí ochranných přileb pro hasiče, pracovníky sanitních vozů a záchranných služeb _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14460:1999 Ochranné oděvy pro řidiče závodních automobilů – Ochrana proti teplu a plameni – Technické požadavky a zkušební metody (ISO 14460:1999) _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN ISO 14460:1999/A1:2002 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2002) _BAR_
EN ISO 14460:1999/AC:1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14572:2005 Ochranné přilby s vysokým stupněm ochrany pro jezdce na koních _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14593-1:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch s plicní automatikou – Část 1: Přístroje s obličejovou maskou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 139:1994 _BAR_ 31. 10. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 14593-2:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch s plicní automatikou – Část 2: Přístroje s přetlakem s polomaskou – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 139:1994 _BAR_ 31. 10. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 14594:2005 Ochranné prostředky dýchacích orgánů – Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch se stálým průtokem – Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 139:1994 EN 12419:1999 EN 1835:1999 EN 270:1994 EN 271:1995 _BAR_ 30. 10. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 14605:2005 Ochrana proti kapalným chemikáliím – Požadavky na oděvy s vodotěsným spojením (typ 3) nebo těsnými při postřiku (typ 4), včetně prvků poskytujících ochranu pouze části těla (typy PB(3) a PB(4)) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 465:1995 EN 466:1995 EN 467:1995 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14877:2002 Ochranné oděvy pro otryskávací práce při použití zrnitých otryskávacích prostředků (ISO 14877:2002) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15025:2002 Ochranné oděvy – Ochrana proti teplu a ohni – Metoda zkoušení pro omezené šíření plamene (ISO 15025:2000) _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 532:1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-1:2002 Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 1: Oděvy pro stálé nošení, požadavky včetně bezpečnosti (ISO 15027-1:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-2:2002 Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 2: Záchranné oděvy, požadavky včetně bezpečnosti (ISO 15027-2:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-3:2002 Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 3: Zkušební metody (ISO 15027-3:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15831:2004 Oděvy – Fyziologické účinky – Měření tepelné izolace pomocí tepelné figuríny (ISO 15831:2004) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 17249:2004 Bezpečnostní obuv odolná proti pořezání řetězovou pilou (ISO 17249:2004) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20344:2004 Osobní ochranné prostředky – Metody zkoušení obuvi (ISO 20344:2004) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 344-2:1996 EN 344:1992 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20345:2004 Osobní ochranné prostředky – Bezpečnostní obuv (ISO 20345:2004) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 345-2:1996 EN 345:1992 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20346:2004 Osobní ochranné prostředky – Ochranná obuv (ISO 20346:2004) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 346:1992 EN 346-2:1996 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20347:2004 Osobní ochranné prostředky – Pracovní obuv (ISO 20347:2004) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 347-2:1996 EN 347:1992 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
CEN _BAR_ EN 24869-1:1992 Akustika. Chrániče sluchu. Část 1: Subjektivní metoda měření vložného útlumu (ISO 4869-1:1990) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 24869-3:1993 Akustika – Chrániče sluchu – Část 3: Zjednodušená metoda měření vložného útlumu mušlových chráničů sluchu pro účely kontroly jakosti (ISO/TR 4869-3:1989) _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50237:1997 Rukavice a palečnice s mechanickou ochranou pro elektrotechniku _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50286:1999 Elektricky izolační ochranné obleky pro instalace nízkého napětí _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50321:1999 Elektricky izolační obuv pro práci v instalacích nízkého napětí _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50365:2002 Elektricky izolující přilby pro použití v instalacích nízkého napětí _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60743:2001 Práce pod napětím – Terminologie pro nástroje, zařízení a vybavení (IEC 60743:2001) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 60743:1996 Pozn. 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 2004) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60895:2003 Práce pod napětím – Vodivé oblečení používané v sítích se jmenovitým napětím AC do 800 kV a DC do ± 600 kV (IEC 60895:2002 (Modifikovaná)) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 60895:1996 Pozn. 2.1 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60903:2003 Práce pod napětím – Rukavice z izolačního materiálu (IEC 60903:2002 (Modifikovaná)) _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 60903:1992 a její změna + EN 50237:1997 Pozn. 2.1 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60984:1992 Rukávy z izolačního materiálu pro práce pod napětím (IEC 60984:1990 (Modifikovaná)) _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
EN 60984:1992/A11:1997 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 1997) _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn.
2.1 Nová (nebo změněná ) norma má stejnou oblast působnosti jako nahrazovaná norma.
K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Sdělení týkající se opakované stížnosti 2002/4383
Návrh na vypořádání stížnosti
(2005/C 248/03)
Na základě korespondence se španělskými orgány byla Komise informována, že část průzkumných prací, kterých se tato stížnost týká, již byla provedena v roce 2003 a s druhou fází se dosud čeká na povolení.
Španělské orgány potvrdily, že než toto povolení vydají, bude provedena hodnotící studie dopadu těchto prací.
Za účelem minimalizace účinků prací na životní prostředí budou zároveň vypracovány Plán řízení v oblasti životního prostředí a Plán dopadu na životní prostředí.
Komise nemá k dispozici dostatek informací, aby mohla bez pochyb stanovit, že mezi navrhovanými průzkumnými pracemi a životem velryb neexistuje příčinná souvislost.
Hodnocení a plány řízení předpokládané španělskými orgány by navíc měly umožnit, aby se stanovily a minimalizovaly jakékoliv negativní účinky, které by tyto projekty na druhy mořských savců v této oblasti mohly mít.
Komise z těchto důvodů schválí na jednom ze svých nadcházejících zasedání rozhodnutí, kterým stížnost uzavře.
Veškeré dodatečné informace poukazující na to, že došlo k porušení Smlouvy, Komise přesto zohlední.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 251/29)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"STELVIO" NEBO "STILFSER"
č. ES: IT/00255/ 07.10.2002
CHOP (X) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména o producentech produktů s dotyčným CHOP a CHZO, naleznete v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od útvarů Evropské komise.
1. Příslušný orgán členského státu
Název: _BAR_ Ministero delle Politiche Agricole e Forestali _BAR_
Adresa: _BAR_ Via XX Settembre n. 20 – IT-00187 Roma _BAR_
Tel: _BAR_ (06) 4819968 _BAR_
Fax: _BAR_ (06) 42013126 _BAR_
e-mail: _BAR_ QTC3@politicheagricole.it _BAR_
2. Žadatel
Název: Società Cooperativa a r. l. MILKON Südtirol – Alto Adige
Adresa Via Campiglio, 13/a – IT-39100 Bolzano
Tel.: (0471) 451111
Fax: (0471) 451333
Složení: producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )
3. Druh výrobku
Třída 1.3.: Sýry
4. Specifikace
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Stelvio" nebo "Stilfser"
Popis: V okamžiku uvedení na trh musí mít sýr "Stelvio" nebo "Stilfser", zrající alespoň 60 dní, válcovitý tvar s plochými nebo téměř plochými stranami a rovnou nebo mírně vydutou patkou a mít tyto rozměry: hmotnost 8 až 10 kg, průměr 36 až 38 cm a výšku 8 až 10 cm.
Procentuální podíl tuku v sušine se rovná nebo převyšuje 50 % a obsah vlhkosti nepřevyšuje 44 %.
Kůrka musí mít charakteristickou proměnlivou barevnost od žlutooranžové po oranžovohnědou.
Sýr má celistvou strukturu a poddajnou pružnou konzistenci, je světložlutý až slámovožlutý, s nepravidelnými malými a středně velkými dírami.
Zeměpisná oblast: Výrobní oblast chráněného označení původu "Stelvio" nebo "Stilfser" zahrnuje okresy provincie Bolzano uvedené ve specifikaci.
Konkrétně název "Stelvio" označuje hornatý okres národního parku Stelvio, který je mezinárodně známou turistickou destinací.
Důkaz původu: Každá fáze výrobního procesu se musí monitorovat prostřednictvím dokumentace vstupních produktů (input) a výstupních produktů (output).
Tímto způsobem a prostřednictvím záznamů do příslušných seznamů chovatelů, producentů, zpracovatelů, společností zabezpečujících zrání a balení, které spravuje kontrolní orgán, je zaručena možnost sledovat původ produktu (od začátku do konce výrobního procesu).
Všechny fyzické i právnické osoby zaznamenané v příslušných seznamech budou podléhat kontrole ze strany kontrolního orgánu stanovené ve specifikaci a příslušném plánu kontroly.
Způsob produkce:
Ve specifikaci se kromě jiného stanoví, že mléko používané na výrobu sýra "Stelvio" nebo "Stilfser" musí být kravské.
Strava dobytka při chovu na pastvinách sestává z čerstvé trávy, zatímco dobytek chovaný ve stájích se musí krmit senem a travní siláží – maximálně 15 kg na hlavu.
Mléko je možno případně mírně odtučnit, aby mělo obsah tuku od 3,45 do 3,60 %.
Do mléka se před zpracováním přidává syřidlo z telete, aby teplota při zpracování dosahovala 32 – 33 °C. Mléko se srazí za 20 až 27 minut, potom se rozdělí sýrové sraženiny a po dosažení žádaných rozměrů sraženin se hmota začne mísit.
Potom dochází k lisování a po jeho ukončení se formy nechají odstát ve větraných místnostech, dokud hmota nedosáhne dostatečnou úroveň kyselosti.
Při solení se forma ponoří do solného nálevu a následně se nechá sýr zrát na vhodném místě, uložený na dřevěných deskách.
Chov, skladování mléka a jeho další zpracování, sýření, zrání a úprava celých forem musí probíhat v oblasti uvedené v bodě 4.3, aby bylo možné sledovat původ a kontrolovat nezměněnou jakost produktu.
Souvislost:
Jakost a osobité vlastnosti tohoto sýra je možno v zásadě připsat typické vysokohorské vegetaci, která představuje základ výživy zvířat, ale i jeho starostlivé přípravě.
Sýr "Stelvio" nebo "Stilfser" tradičně vyráběný v oblasti, která se uvádí ve specifikaci, si zachoval až dodnes svoje zvláštnosti související s alpským prostředím hornatého kraje Stelvio-Stilfser, ve kterém se soustředí většina produkce (ve výšce 500 až 2000 m).
Klimatické podmínky a homogenní půda v oblasti Alto Adige Alpine mají vliv na kvalitu sena, kterým se krmí dobytek, jakož i na jakost sýra.
Správa luk ohleduplná k životnímu prostředí umožnila vytvoření tohoto rostlinného bohatství.
V některých historických textech se skutečně popisují alpské trávy (druhy marbl a madaun), které zvyšovaly jakost získaného mléka.
Zrání sýra "Stelvio" nebo "Stilfser" představuje klíčovou a charakteristickou fázi výrobního procesu.
Uskutečňuje se na dřevěných deskách. Předpokládá tradiční zpracování obracením a povrchovým umýváním forem řídkým solným roztokem alespoň dvakrát týdně.
Do solného roztoku, který se používá na umývání forem, se v prvních dvou až třech týdnech zrání přidává typická původní mikroflóra tvořená různými kmeny aerobních bakterií druhu Arthobacterium a Brevibacterium.
Kmeny používané v této fázi způsobují na formách sýru "Stelvio" nebo "Stilfser" tvorbu charakteristické patiny, proměnlivé žlutooranžovohnědé zbarvení a některé osobité organoleptické vlastnosti (vůni a chuť).
Toto zbarvení je přirozené a podmíněné pronikáním uvedených původních kmenů bakterií.
Složení této smíšené kultury je unikátní a výlučné.
Název: _BAR_ I.N.E.Q.- Istituto nord Est Qualità _BAR_
Adresa: _BAR_ via Nazionale, 33/35- IT-33030 Villanova di San Daniele del Friuli (UD). _BAR_
Tel: _BAR_ (0432) 956951 _BAR_
Fax: _BAR_ (0432) 956955 _BAR_
Označování:
Sýr "Stelvio" nebo "Stilfser" se prodává v celku nebo po kouskách.
Sýr "Stelvio" nebo "Stilfser" se prodává v celku s označením původu na štítku, který dostane až po uplynutí šedesáti dní zrání, a s nálepkou, na které je uvedená série, datum výroby a kód producenta.
Sýr vcelku se v souladu s touto specifikací rozkrájí na kousky až po získání štítku s označením původu.
Balení sýra Stelvio po kouskách se povoluje i mimo oblasti vymezené pro CHOP.
Sýr "Stelvio" nebo "Stilfser" ve formě kousků se prodává s označením původu na štítku, který dostane forma vcelku až po uplynutí šedesáti dnů zrání, nebo s nálepkou, kterou dal na obal oprávněný producent při balení a/nebo s předtištěnou fólií s chráněným označením původu "Stelvio" nebo "Stilfser".
Produkt se prodává se speciálním štítkem, na kterém je uvedený znak chráněného označení původu.
Znak sestává z červeného nápisu Stilfser nebo Stelvio, jehož konkrétní vlastnosti jsou uvedené ve specifikaci.
Vnitrostátní požadavky: —
--------------------------------------------------
Oznámení Maďarské republiky ohledně vzájemnosti v otázce víz [1]
(2005/C 251/22)
S odvoláním na článek 2 nařízení Rady (ES) č. 851/2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 539/2001 obsahující seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musejí při překračování vnějších hranic vlastnit vízum, jakož i zemí, jejichž státní příslušníci jsou od vízové povinnosti osvobozeni, Ministerstvo zahraničních věcí Maďarské republiky informuje Radu Evropské unie a Evropskou komisi, že ke dni 24. června 2005 tyto země uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 539/2001 ukládají státním příslušníkům Maďarské republiky vízovou povinnost:
- Austrálie
- Brunej Darussalam
- Kanada
- Spojené státy americké.
Ministerstvo zahraničních věcí Maďarské republiky žádá Komisi, aby neprodleně učinila nezbytné kroky k zajištění toho, že uvedené země co nejdříve zruší vízovou povinnost a, bude-li to nutné, aby učinila návrh týkající se dočasných opatření v souladu s novým čl. 1 odst. 4 písm. c) nařízení respektive se změnou již dříve přijatého prohlášení.
Na žádost Komise poskytne Ministerstvo zahraničních věcí Maďarské republiky podrobné informace o krocích, jež byly dosud učiněny za účelem dosažení bezvízového styku s výše uvedenými zeměmi.
[1] Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 851/2005 ze dne 2. června 2005 (Úř. věst.
L 141, 4.6.2005, s. 3), kterým se mění nařízení (ES) č.
539/2001 ze dne 15. března 2001 (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s.1).
--------------------------------------------------
Oznámení Finska ohledně vzájemnosti v otázce víz [1]
(2005/C 251/24)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 851/2005 ze dne 2. června 2005, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 5. března 2001, oznamuje Finsko Radě a Komisi Evropské unie, že Brunej i nadále jednostranně ukládá finským státním příslušníkům vízovou povinnost.
[1] Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 851/2005 ze dne 2. června 2005 (Úř. věst. L 141, 4.6.2005, s. 3), kterým se mění nařízení (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001 (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1).
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 254/02)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, BE-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Elektronické integrované kompaktní fluorescenční výbojky _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 1470/2001 (Úř. věst. L 195, 19.7.2001, s. 8) rozšířeno nařízením Rady (ES) č. 866/2005 (Úř. věst. L 145, 9.6.2005, s. 1) na dovozy zasílané z Pákistánu, Filipín a Vietnamu _BAR_ 20. 7. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Telefax: (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 254/04)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Černé barvotvorné složky _BAR_ Japonsko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2263/2000 (Úř. věst. L 259, 13.10.2000, s. 1) _BAR_ 14. 10. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 271, 22.9.2000, s. 2.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 256/05)
(Text s významem pro EHP)
DÁNSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Bel Air Helicopters ApS _BAR_ Dalbækvej 2A, DK-6670 Holsted _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 256/06)
(Text s významem pro EHP)
ŠVÉDSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Transwede Airways AB 556577-8676 _BAR_ Box 2011 SE-432 Landvetter _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 29. 3. 2005 _BAR_
IBA International Business Airlines AB _BAR_ Rådhusgaran 2 SE-374 36 Karlshamn _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 21. 12. 2004 _BAR_
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Flygcentrum i Stockholm AB 556623-0362 _BAR_ Box 4146 SE-181 04 Lindigö _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 18. 1. 2005 _BAR_
HeliNature AB 556644-6612 _BAR_ Midsommarvägen 34 SE-126 35 Hägersten _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 16. 6. 2005 _BAR_
SOS Flygambulans AB 556061-5949 _BAR_ Säve flygplatsväg 16 SE-423 3 Säve _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 4. 10. 2004 _BAR_
Provozní licence zrušené
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
IBA International Business Air AB _BAR_ Rådhusgatan 2 SE-374 36 Karlshamn _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 21. 12. 2004 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 256/08)
(Text s významem pro EHP)
ŠPANĚLSKO
Změna názvu držitele licence
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Cygnus Air SA — Corporación Ygnus Air SA _BAR_ _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 8. 3. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 256/09)
(Text s významem pro EHP)
ŘECKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
ALEXANDAIR _BAR_ Vassileos Pavlou 82, EL-16673, Voula, Athens _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 21. 6. 2005 _BAR_
EUROAIR _BAR_ Gklystis 59, EL-11744, Athens _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 8. 8. 2005 _BAR_
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
SKY EXPRESS _BAR_ Kratikos Aerolimenas Irakliou — Heraklion State Airport _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 8. 8. 2005 _BAR_
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
HELLAS AIR S.A. _BAR_ Tsiller 50, EL-11144 Athens _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 8. 1. 2004 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 256/10)
(Text s významem pro EHP)
LITVA
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
JSC Aviation Training Center _BAR_ Asiukliu str.
11/18, Vilnius, Lithuania _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 15. 1.
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Itálie
Státní podpora C 26/2005 (ex N 580/B/2003) – Opatření ve prospěch pěstování citroníků (změna podpory N 313/01 – boj proti tristeze citrusových plodů)
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 256/11)
Dopisem ze dne 20. července 2005 v závazné jazykové znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, sdělila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podporám, vůči nimž Komise zahájí řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na následující adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova:
Commission européenne
Direction générale de l'Agriculture et du Développement rural
Direction H. Législation agricole
Unité: H.2. Concurrence
Bureau: Loi 130 5/128
BE-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 76 72
Tyto připomínky budou sděleny Itálii.
O důvěrné zpracování totožnosti zúčastněné strany, která podává připomínky, lze požádat písemně s uvedením důvodů této žádosti.
SHRNUTÍ
Uvedené opatření spočívá v použití části doplňkového rozpočtu ve výši 12911422 EUR, které je rovněž určeno na refinancování režimu podpory N 313/01 (zásahy v odvětví pěstování citroníků) schváleného Komisí v boji proti tristeze citrusových plodů.
Refinancování samotného režimu bylo také schváleno.
Co se týká boje proti tristeze, programy předložené různými italskými regiony stanoví opatření týkající se prevence choroby, nápravy ztrát, výzkumu a technické pomoci.
Hodnocení
Vzhledem k informacím, které má Komise k dispozici, není v tomto stádiu schopna stanovit, zda výzkumné činnosti zamýšlené v programu boje proti tristeze citrusových plodů předloženém Sicílií budou ve všech případech financovány s ohledem na čtyři podmínky sdělení z roku 1998, které mění Rámec pro státní podpory na výzkum a vývoj, nebo není-li tomu tak, s ohledem na ustanovení uvedeného rámce.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Con la presente, mi pregio di informarLa che la Commissione, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso da un lato di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE nei confronti di una parte del programma di lotta contro la tristeza degli agrumi previsto dalla Sicilia (misure relative alla ricerca) e, dall'altro, di non sollevare obiezioni nei confronti delle parti rimanenti di tale programma, né nei confronti dei programmi comunicati anche dalla Campania e dalla Basilicata.
PROCEDIMENTO
2. Con lettera del 15 dicembre 2003, protocollata il 16 dicembre 2003, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha notificato la misura in oggetto alla Commissione, a norma dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato.
3. Con lettera del 20 gennaio 2004 i servizi della Commissione hanno chiesto alle autorità italiane informazioni complementari sulla misura in oggetto.
4. Con lettera del 30 aprile 2004 i servizi della Commissione, non avendo ricevuto alcuna risposta alla loro richiesta di informazioni del 20 gennaio 2004, hanno inviato un sollecito alle autorità italiane.
5. Con lettera del 24 maggio 2004, protocollata il 25 maggio 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso ai servizi della Commissione una lettera nella quale le autorità italiane chiedevano una proroga del termine di risposta ai quesiti di cui alla lettera del 20 gennaio 2004.
6. La proroga è stata concessa alle autorità italiane con lettera del 3 giugno 2004.
7. Con lettera del 30 giugno 2004, protocollata il 2 luglio 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione le informazioni complementari richieste alle autorità italiane nella lettera del 20 gennaio 2004.
8. La misura in oggetto consiste nell'assegnazione di uno stanziamento supplementare per il finanziamento delle misure autorizzate nell'ambito dell'aiuto N 313/01 [1], ma secondo le indicazioni della notifica una parte di questo stanziamento deve servire a finanziare misure di lotta contro il virus della tristeza degli agrumi non esaminate nell'ambito del fascicolo N 313/01.
Constatata la disponibilità di tutte le informazioni necessarie per esaminare il rifinanziamento delle misure autorizzate nell'ambito del fascicolo N 313/01, ma non essendo ancora in possesso di alcune informazioni sulle misure di lotta contro il virus della tristeza degli agrumi, i servizi della Commissione hanno pertanto deciso, per non bloccare il rifinanziamento di misure già approvate, di suddividere la pratica in due parti: una parte A per il rifinanziamento di misure già autorizzate e una parte B per le misure di lotta contro il virus della tristeza degli agrumi [2].
9. La parte A del fascicolo è stata approvata dalla Commissione [3].
10. Con lettera del 12 agosto 2004 i servizi della Commissione hanno chiesto alle autorità italiane informazioni complementari sulla parte B del fascicolo.
11. Con lettera del 27 settembre 2004, protocollata il 29 settembre 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione le informazioni complementari richieste alle autorità italiane nella lettera del 12 agosto 2004.
12. Poiché le informazioni fornite dalle autorità italiane apparivano incomplete, i servizi della Commissione hanno chiesto una nuova serie di precisazioni con lettera dell' 11 ottobre 2004.
13. Con lettera del 25 ottobre 2004, protocollata il 27 ottobre 2004 e con lettera del 9 novembre 2004, protocollata il 15 novembre 2004, detta Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione le precisazioni chieste alle autorità italiane nella lettera dell' 11 ottobre 2004.
14. Poiché le informazioni fornite dalle autorità italiane apparivano ancora incomplete, i servizi della Commissione hanno chiesto una nuova serie di precisazioni con la lettera del 23 novembre 2004.
15. Nel frattempo, con lettera del 19 novembre 2004, protocollata il 24 novembre 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane alla quale era allegato il programma di lotta contro la tristeza degli agrumi adottato dalla Campania.
16. Con lettera del 9 dicembre 2004, i servizi della Commissione hanno richiamato l'attenzione delle autorità italiane sul fatto che, poiché il fascicolo riguardava un certo numero di regioni, l'esame di compatibilità delle misure previste sarebbe stato effettuato dopo la ricezione dei piani di lotta di tutte le regioni.
17. Con lettera del 16 dicembre 2004, protocollata il 20 dicembre 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera in cui le autorità italiane chiedevano che ogni programma fosse esaminato immediatamente dopo la trasmissione.
18. Con lettera del 10 gennaio 2005, protocollata l' 11 gennaio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane alla quale era allegato il programma di lotta contro la tristeza degli agrumi adottato dalla Basilicata.
19. Dinanzi a questo modo di procedere i servizi della Commissione hanno ritenuto opportuno rammentare alle autorità italiane, con lettera del 19 gennaio 2005, che per motivi di semplificazione amministrativa sarebbe stata adottata una decisione unica per tutti i programmi di lotta presentati, invitando nel contempo dette autorità ad indicare quando ritenessero completata la trasmissione di tutti i programmi di lotta contro la tristeza degli agrumi.
Tale posizione è stata ribadita alla riunione del 25 gennaio 2005, durante la quale le autorità italiane hanno infine confermato che avrebbero avvertito la Commissione non appena l'invio dei programmi di lotta poteva considerarsi completato.
20. Con lettera del 14 febbraio 2005, protocollata il 15 febbraio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera con cui le autorità italiane chiedevano una decisione sulle misure previste nell'ambito dei programmi di lotta della Calabria, della Campania e della Basilicata.
21. Con lettera del 28 febbraio 2005, protocollata il 1o marzo 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione una lettera delle autorità italiane alla quale era allegato il programma di lotta contro la tristeza degli agrumi adottato dalla Regione Siciliana.
22. Durante il mese di marzo 2005 le autorità italiane, nonostante gli accordi presi nella riunione del 19 gennaio 2005, hanno più volte insistito perché venisse adottata una decisione separata sul programma di lotta contro la tristeza degli agrumi presentato dalla Calabria.
23. Dopo attenta riflessione i servizi della Commissione hanno deciso di scindere per l'ultima volta il fascicolo N 580/03 e di creare una parte C riservata al programma di lotta contro la tristeza degli agrumi presentato dalla Calabria.
Parallelamente, con lettera del 5 aprile 2005, gli stessi servizi hanno inviato una nuova domanda di complementi di informazione sugli aspetti rimanenti della parte B del fascicolo, ossia sul finanziamento delle misure di lotta contro la tristeza degli agrumi previsto nei programmi di lotta della Campania, della Basilicata e della Sicilia.
24. Con lettera del 13 maggio 2005, protocollata il 18 maggio 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione i complementi di informazione chiesti alle autorità italiane nella lettera del 5 aprile 2005, ma limitatamente ai programmi della Campania e della Basilicata.
25. Con lettera del 10 giugno 2005, protocollata il 17 giugno 2005, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha trasmesso alla Commissione i complementi d'informazione sul programma della Regione siciliana richiesti nella precitata lettera del 5 aprile.
26. La presente decisione riguarda esclusivamente gli aspetti rimanenti della parte B del fascicolo, ossia il finanziamento delle misure di lotta contro la tristeza degli agrumi contemplate dai programmi di lotta della Campania, della Basilicata e della Sicilia.
DESCRIZIONE
27. La misura in esame prevede di destinare alla lotta contro il virus della tristeza degli agrumi una parte di uno stanziamento supplementare di 12911422 EUR, anch'esso destinato al rifinanziamento del regime di aiuto N 313/01 (interventi nel settore dell'agrumicoltura) approvato dalla Commissione [4].
Il rifinanziamento del regime propriamente detto è stato anch'esso approvato [5].
28. Per la lotta contro il virus della tristeza degli agrumi, i programmi presentati dalle regioni interessate prevedono le misure che passiamo a descrivere.
Campania
29. Il programma della Campania, della durata prevista di tre anni e un costo stimato di 100000 EUR [6], contempla le seguenti azioni:
a) azioni di formazione degli ispettori fitosanitari;
b) seminari di informazione per gli agrumicoltori; creazione di una pagina Internet interattiva per informare gli agrumicoltori e repertoriare i casi sospetti;
c) l'organizzazione del controllo della malattia (campionamenti, formazione del personale del laboratorio fitopatologico regionale);
d) accantonamento del 10 % dell'importo assegnato al programma per compensare parzialmente (80 %) le eventuali perdite subite in caso di distruzione delle piante [se non si riscontra alcun caso di malattia i fondi saranno utilizzati per la lotta contro la malattia, cfr. lettera c)];
e) la creazione di centri di moltiplicazione di materiali certificati.
Basilicata
30. Il programma della Basilicata, della durata prevista di due anni e un costo stimato di 100000 EUR, contempla le seguenti azioni:
a) il controllo del virus (missioni di ispezione);
b) realizzazione di un catasto agrumicolo;
c) seminari di informazione per gli agrumicoltori;
d) indennizzo per l'estirpazione, la distruzione delle piante e il reimpianto (25 EUR per pianta, con un massimale di 10000 EUR per l'insieme degli indennizzi).
Sicilia
31. Il programma della Regione Siciliana, il cui costo stimato è di 7640000 EUR e la cui durata prevista è di tre anni, contempla le seguenti azioni:
a) realizzazione di ricerche sulla malattia;
b) monitoraggio della malattia (pianificazione dei campionamenti; prelievo di campioni e realizzazione di analisi da parte del Servizio Fitosanitario Regionale; potenziamento dei laboratori di tale Servizio; delimitazione delle aree di indagine, redazione e presentazione delle relazioni);
c) informazione degli agrumicoltori (organizzazione di seminari, attività di formazione).
VALUTAZIONE
32. Secondo l'articolo 87, paragrafo 1, del trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza.
33. In un certo numero di casi (cfr. infra) gli interventi finanziari previsti corrispondono a tale definizione, nel senso che favoriscono una produzione (gli agrumi) e sono tali da poter incidere sugli scambi data l'importanza della posizione occupata dall'Italia nella produzione agrumicola a livello comunitario (nel 2002 l'Italia è stata il secondo produttore di agrumi dell'Unione).
34. Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune.
35. Nella fattispecie, tenendo conto della natura degli aiuti sopra descritti, l'unica deroga applicabile è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.
36. Perché si possa applicare tale deroga le misure previste, data la loro natura, devono essere conformi alle seguenti disposizioni:
a) gli Orientamenti comunitari per gli aiuti di Stato nel settore agricolo [7];
b) la Comunicazione della Commissione del 1998 che modifica la "Disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo" [8], o la disciplina stessa [9].
37. Al riguardo la Commissione formula le seguenti osservazioni con riferimento ai vari programmi descritti.
Campania
38. Nella loro lettera del 13 maggio 2005, le autorità italiane hanno precisato che rinunciavano a destinare una parte dello stanziamento assegnato al programma alla creazione di centri di moltiplicazione di materiale certificato.
L'importo previsto di 10000 EUR sarà ripartito in parti uguali tra le altre quattro misure del programma.
39. Per quanto riguarda le misure che restano da analizzare, la Commissione constata che le azioni di formazione e di aggiornamento degli ispettori fitosanitari [punto 29, lettera a)], organizzate dalla Regione per i suoi esperti escludono gli operatori economici.
Si può pertanto considerare che il finanziamento di tali azioni non sia tale da falsare la concorrenza alterando gli scambi tra gli Stati membri in misura contraria al comune interesse.
40. Le azioni descritte al punto 29, lettera b), costituiscono prestazioni di assistenza tecnica a favore degli agrumicoltori, contemplate dal punto 14 degli orientamenti, in base al quale l'aiuto non può superare 100000 EUR per beneficiario e per triennio (poiché il beneficiario è il destinatario del servizio, ossia nella fattispecie l'agrumicoltore).
41. La Commissione constata che, tenendo conto del numero di azioni da finanziare nell'ambito del programma con lo stanziamento disponibile (100000 EUR), del numero di beneficiari potenziali nella Regione e della durata del programma (tre anni), non c'è il rischio che il massimale indicato al punto precedente venga superato.
Inoltre, nella lettera del 13 maggio 2005, le autorità italiane hanno indicato che le azioni saranno attuate dalla Regione stessa ma che, qualora l'organizzazione delle prestazioni di assistenza tecnica fosse delegata ad un'associazione di produttori, tale servizio dovrebbe obbligatoriamente essere accessibile agli operatori non membri dell'associazione stessa e che l'intervento regionale sarà rigorosamente limitato alla copertura delle spese connesse al seminario.
42. Tenendo conto di tutte le indicazioni suddette, si possono considerare soddisfatte le disposizioni del punto 14 degli orientamenti.
43. Le azioni descritte al punto 29, lettere c) e d), rientrano nel disposto del punto 11.4 degli orientamenti relativo in particolare agli aiuti a favore della lotta contro le fitopatie.
44. In tale punto degli orientamenti si precisa, in sostanza, che la malattia deve costituire una preoccupazione pubblica confermata dall'esistenza di disposizioni legislative, regolamentari o amministrative che permettano di intervenire, che le misure previste devono essere finalizzate alla prevenzione oppure alla compensazione e devono essere conformi alla normativa fitosanitaria comunitaria e che in nessun caso ci può essere sovracompensazione del danno subito o delle spese sostenute.
45. In base alle informazioni che le sono state comunicate, la Commissione constata che esistono disposizioni nazionali che prevedono la lotta obbligatoria contro la tristeza degli agrumi (decreto ministeriale del 22 novembre 1996); che le misure previste perseguono contemporaneamente l'obiettivo della prevenzione [cfr. punto 29, lettera c)] e della compensazione [cfr. punto 29, lettera d)] e rientrano nel campo di applicazione della direttiva 2000/29/CE (il che le rende compatibili con la normativa fitosanitaria comunitaria); che infine non v'è alcun rischio di sovracompensazione delle perdite subite o delle spese sostenute (da una parte i campionamenti sono realizzati dal laboratorio fitopatologico regionale, cioè da un ente pubblico, e sono finanziati dalla Regione al 100 %; dall'altra, le perdite degli agricoltori sono coperte solo nella misura del 80 %).
46. Le suddette precisazioni dimostrano che sono rispettate le disposizioni di cui al punto 11.4 degli orientamenti.
47. Infine, finanziando la formazione del personale del laboratorio fitopatologico regionale (ossia dipendenti pubblici) la Regione non è in posizione da falsare la concorrenza alterando gli scambi tra gli Stati membri in misura contraria al comune interesse.
48. La Commissione può quindi concludere che nel programma della Regione Campania:
- il finanziamento della formazione e dell'aggiornamento degli ispettori fitosanitari e il finanziamento del personale del laboratorio fitopatologico regionale non costituiscono aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato;
- le altre misure analizzate possono beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato in quanto aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse e possono pertanto essere considerate compatibili con il mercato comune.
Basilicata
49. Le informazioni disponibili dimostrano che le azioni descritte al punto 30, lettere a), b), e d), costituiscono misure di prevenzione e di compensazione nell'ambito della lotta contro le fitopatie, ai sensi del citato punto 11.4 degli orientamenti.
50. Per quanto riguarda le condizioni da rispettare valgono anche per il programma della Basilicata le considerazioni esposte nell'analisi del programma della Campania quanto all'esistenza di disposizioni che impongono la lotta contro la malattia, l'obiettivo da raggiungere e la conformità con la normativa fitosanitaria comunitaria.
51. Per quanto riguarda la compensazione delle perdite e delle spese, la Commissione constata che la realizzazione del catasto nell'ambito della prevenzione della malattia è un'attività realizzata dalla Regione per proprio conto e non rischia pertanto di falsare la concorrenza alterando gli scambi tra gli Stati membri in misura contraria al comune interesse.
Il finanziamento delle missioni di ispezione configura invece un aiuto indiretto in quanto le relative spese non sono sostenute dagli agrumicoltori e si può ritenere che gli stessi beneficino pertanto di un aiuto del 100 % per tali spese, intensità peraltro espressamente autorizzata dal punto 11.4 degli orientamenti.
52. Per quanto riguarda la compensazione delle perdite subite a causa dell'estirpazione o della distruzione delle piante, la Commissione constata che il programma di lotta prevede un importo limitato a 10000 EUR per l'insieme degli indennizzi da concedere.
Con un aiuto di 25 EUR per pianta la dotazione finanziaria si limiterebbe pertanto a 400 piante.
Data la superficie agrumicola della Basilicata (9000 ettari secondo i dati comunicati dalle autorità italiane) e la conseguente necessità di ridurre l'aiuto per poter soddisfare tutti gli interessati, la Commissione ne conclude che non vi sono rischi di sovracompensazione delle perdite subite.
53. Le considerazioni che precedono dimostrano dunque che le misure descritte al punto 30, lettere a), b) e d), soddisfano le condizioni del punto 11.4 degli orientamenti.
54. La misura di cui al punto 30, lettera c), costituisce una misura di assistenza tecnica ai sensi del punto 14 degli orientamenti.
55. Tenendo conto della dotazione finanziaria disponibile globalmente per il programma, della sua durata e del numero di beneficiari potenziali, non vi sono rischi di superamento del massimale di aiuto previsto per gli aiuti a favore dell'assistenza tecnica (cfr. punto 40).
Inoltre, le autorità italiane hanno precisato che i seminari saranno organizzati solo dalla Regione, senza fare ricorso a terzi.
56. Tenendo conto di tutte le indicazioni sopra esposte, si possono considerare soddisfatte le disposizioni del punto 14 degli orientamenti.
57. La Commissione può quindi concludere che, in base all'analisi condotta alla luce dei due punti succitati degli orientamenti, il finanziamento del programma di lotta contro la tristeza degli agrumi in Basilicata:
- non costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato per quanto riguarda la realizzazione del catasto indicato al punto 51;
- può beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato in quanto aiuto destinato ad agevolare lo sviluppo di talune attività o talune regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse, per quanto riguarda tutte le altre misure esaminate,
ossia è compatibile con il mercato comune in tutti i casi.
Sicilia
58. Le misure del programma di lotta contro la tristeza degli agrumi presentato dalla Sicilia devono essere analizzate tenendo conto di varie disposizioni:
- la misura descritta al punto 31, lettera a), alla luce delle disposizioni della Disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo o della comunicazione della Commissione del 1998 [10] che modifica la disciplina comunitaria per gli aiuti di Stato alla ricerca e sviluppo [11],
- la misura descritta al punto 31, lettera b), alla luce del punto 11.4 degli orientamenti,
- la misura descritta al punto 31, lettera c), alla luce del punto 14 degli orientamenti.
59. La Commissione constata che nella loro lettera del 13 maggio 2005 le autorità italiane non hanno risposto alle domande in merito a tali misure contenute nella lettera della Commissione del 5 aprile 2005.
L'esame delle misure terrà quindi conto anche di questo contesto.
60. Per quanto riguarda la misura descritta al punto 31, lettera b), la Commissione che nella propria lettera del 5 aprile 2005 non aveva peraltro sollevato domande in proposito, constata che sarà rispettato il punto 11.4 degli orientamenti in quanto:
- valgono anche per il programma della Sicilia le considerazioni sviluppate nell'analisi dei programmi della Campania e della Basilicata in merito all'esistenza di disposizioni che impongono la lotta contro la malattia e alla conformità con la normativa fitosanitaria comunitaria,
- le misure perseguono chiaramente l'obiettivo della prevenzione, in conformità del punto 11.4 degli orientamenti,
- le sole spese che vengono integralmente finanziate e che configurano un aiuto indiretto sono a carico del Servizio Fitosanitario Regionale, dato che l'agrumicoltore non deve sostenere il costo dei campionamenti e delle analisi e si può pertanto considerare che egli benefici di un aiuto pari al 100 % per tali spese, intensità che tuttavia è espressamente autorizzata dal punto 11.4 degli orientamenti,
- le altre spese connesse alla misura (delimitazione delle zone e redazione delle relazioni, potenziamento dei laboratori del Servizio Fitosanitario Regionale, pianificazione dei campionamenti) riguardano organismi pubblici e il loro finanziamento non è tale da falsare la concorrenza in modo da alterare gli scambi tra gli Stati membri in misura contraria all'interesse comune.
61. La Commissione può pertanto concludere che il finanziamento di tale misura:
- può beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato in quanto aiuto destinato ad agevolare lo sviluppo di talune attività o talune regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse, per quanto riguarda le spese descritte al precedente punto 60, terzo trattino,
- non costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato per quanto riguarda le spese descritte al precedente punto 60, quarto trattino,
ossia è compatibile con il mercato comune in tutti i casi.
62. Per quanto riguarda l'assistenza tecnica [cfr. punto 31, lettera c)], la Commissione constata, sulla base dei complementi di informazione forniti dalle autorità italiane con lettera del 10 giugno 2005, che gli aiuti non potranno in alcun caso superare 100000 EUR per beneficiario e per triennio o il 50 % della spesa nel caso di PMI, cui si applicano gli aiuti più elevati.
Inoltre, se sono fornite da associazioni di produttori, le prestazioni saranno accessibili a tutti gli interessati e gli aiuti potranno coprire solamente le spese legate alla prestazione stessa.
Infine, in caso di selezione di terzi per la fornitura di prestazioni, saranno rispettate le direttive applicabili in materia di aggiudicazione di appalti pubblici o, in caso di inapplicabilità delle stesse, saranno seguite procedure trasparenti e non discriminatorie.
63. Tenuto conto di queste precisazioni, la Commissione può constatare che saranno rispettate le disposizioni pertinenti del punto 14 degli orientamenti e che gli aiuti al finanziamento di prestazioni di assistenza tecnica possono beneficiare della deroga prevista all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato in quanto aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di alcune attività o regioni economiche senza alterare gli scambi in misura contraria al comune interesse (e quindi compatibili con il mercato comune).
64. Sulla base di questa prima parte dell'analisi la Commissione decide di:
- non sollevare obiezioni in merito al finanziamento dei programmi di lotta contro la tristeza degli agrumi presentati dalla Campania e dalla Basilicata, constatando che, per alcune misure, non costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato, e che, per altre misure, costituisce un aiuto compatibile con il mercato comune;
- di non sollevare obiezioni in merito al finanziamento della misura di prevenzione contemplata nel programma di lotta contro la tristeza degli agrumi presentato dalla Sicilia, constatando che, per alcuni aspetti, non costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato, e che, per altri aspetti, costituisce un aiuto compatibile con il mercato comune;
- di non sollevare obiezioni in merito al finanziamento della misura di assistenza tecnica prevista dal programma di lotta contro la tristeza degli agrumi presentato dalla Sicilia, constatando che è compatibile con il mercato comune.
65. Per il finanziamento delle attività di ricerca previste dal programma di lotta contro la tristeza degli agrumi presentato dalla Sicilia [cfr. punto 31, lettera a)], la Commissione osserva che, nella lettera del 10 giugno 2005, le autorità italiane hanno precisato che:
- le attività di ricerca sarebbero svolte da istituti universitari od organismi dell'amministrazione regionale, comunque sempre nel rispetto della normativa vigente in materia di aggiudicazione di appalti pubblici;
- i risultati di dette attività saranno divulgati quanto meno su sala nazionale e posti a disposizione di tutti gli interessati.
66. Alla luce di tali informazioni, la Commissione non è in grado di stabilire se saranno sempre soddisfatte le quattro condizioni previste dalla comunicazione del 1998 che consentono la concessione di aiuti per il 100 % del costo della ricerca, dato che non è stato preso alcun impegno in merito né alla parità delle condizioni di accesso ai risultati della ricerca né al rispetto dei requisiti di cui all'allegato II dell'accordo sull'agricoltura concluso in occasione dell'Uruguay Round dei negoziati commerciali multilaterali [12] (riguardo a queste ultime condizioni, è opportuno che il finanziamento delle attività di ricerca non abbia l'effetto di sostenere i prezzi al produttore e non comporti versamenti diretti ai produttori o ai trasformatori).
67. Se non dovesse essere soddisfatta una delle quattro condizioni summenzionate, la Commissione dovrebbe analizzare la misura alla luce delle disposizioni della Disciplina degli aiuti di Stato alla ricerca e allo sviluppo propriamente detta.
In base alle informazioni di cui dispone, la Commissione non è neanche in grado di stabilire se il finanziamento previsto sia conforme alle disposizioni di detta Disciplina.
Pertanto, in questa fase, la Commissione non può che dubitare dell'ammissibilità degli aiuti previsti per il finanziamento delle attività di ricerca previste.
68. In ragione dei dubbi sopra accennati la Commissione ha deciso di avviare il procedimento di esame previsto dall'articolo 88, paragrafo 2, del trattato nei confronti del finanziamento delle attività di ricerca succitate.
69. Nell'ambito di tale procedimento la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire ogni altro complemento d'informazione utile per la valutazione degli aiuti in oggetto nel termine di un mese a decorrere dalla data di ricevimento della presente.
Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto.
70. La Commissione desidera richiamare l'attenzione dell'Italia sul fatto che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale presso il beneficiario.
Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Tutti gli interessati saranno invitati a trasmettere le loro osservazioni nel termine di un mese dalla data di tale pubblicazione."
[1] Cfr. lettera SG(2003) D/228423 del 7.2.2003.
[2] Di conseguenza, in mancanza di informazioni sulle parti dello stanziamento destinate e rispettivamente al rifinanziamento delle misure autorizzate nell'ambito del fascicolo N 313/01 e alla lotta contro il virus della tristeza degli agrumi, nonostante la precisa richiesta formulata nella loro lettera del 20 gennaio 2004, i servizi della Commissione presumono che la parte dello stanziamento destinata al rifinanziamento delle misure autorizzate nell'ambito del fascicolo N 313/01 comporterebbe un aumento di oltre il 20 % dello stanziamento autorizzato nell'ambito del suddetto fascicolo, rendendo necessaria una nuova decisione sulla compatibilità con il mercato comune degli aiuti già autorizzati.
[3] Cfr. lettera SG(2004) Greffe D/203509 del 13.8.2004.
[4] Cfr. nota 1.
[5] Aiuto N 580/A/03 — cfr. lettera SG(2004)-Greffe D/203509 del 13.8.2004.
[6] Il resto della dotazione finanziaria assegnata alla Regione servirà a rifinanziare le misure approvate per il fascicolo N 313/01.
[7] GU C 232 del 12.8.2000, pag.
17.
[8] GU C 48 del 13.2.1998, pag.
2.
[9] GU C 45 del 17.2.1996, pag.
5.
[10] Cfr. nota n. 8
[11] Cfr. nota n. 9.
[12] GU L 336 del 23.12.1994, pag.
31.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Portugalsko
Státní podpora C 30/2004 (ex NN 34/2004) – Osvobození od daní z příjmu právnických osob, pokud jde o výnosy z kapitálu u některých postupů/transakcí veřejných podniků
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 256/13)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 6. října 2004 reprodukovaném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Portugalsku své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou podat připomínky ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto shrnutí a následujícího dopisu na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Registry
SPA3 6/05
BE-1049 Brussels
Fax č. (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky se sdělí Portugalsku.
Účastníci řízení podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
I. POPIS
(1) Fiskální osvobození jsou stanovena v článku 25 portugalského Estatuto dos Benefícios Fiscais (nařízení o daňových úlevách), pod názvem Mais-validas no âmbito do processo de privatização (výnosy z kapitálu jako součást privatizačního procesu).
V tomto článku se stanoví, že pro účely stanovení zisku podléhajícího dani z příjmu právnických osob v případě společností s výlučně veřejným kapitálem a společností, jež jsou jimi ovládány, bude z částky podléhající dani vyloučen výnos z kapitálu z privatizačních operací a procesu restrukturalizace prováděného v souladu se strategickými pokyny při výkonu funkce státu jako akcionáře a jako takový uznán ministrem financí.
II. POSOUZENÍ
(2) V této fázi se Komise domnívá, že opatření popsané v článku 25 portugalského nařízení o daňových úlevách využívá státních prostředků, neboť je založeno na tom, že se nevybírají daně z příjmu právnických osob, které by byly běžně splatné vůči státu.
Rozhodnutí nechat si ujít tento příjem splňuje kritéria pro státní podpory.
(3) Osvobození od daně z výnosu z kapitálu tyto subjekty ve veřejném vlastnictví, které z něj mají prospěch, zvýhodňuje ve srovnání s ostatními společnostmi uskutečňujícími činnost v témže hospodářském odvětví, neboť tyto veřejné společnosti by měly prospěch ze zvýšených hotovostních toků k uskutečňování své podnikatelské činnosti.
Komise nevidí žádný důvod, proč by tato selektivní výhoda měla být odůvodněna povahou a obecnou konstrukcí systému.
(4) Vliv na obchod mezi členskými státy a dopad pomoci na narušení hospodářské soutěže je zvláště citelný u liberalizovaných činností, např. ve finančnictví, v němž někteří příjemci uskutečňují svou činnost.
Alespoň v těchto případech se opatření dotýká obchodu EU a narušuje hospodářskou soutěž.
Použitelnost této jasně vytvořené zásady se však neomezuje pouze na finančnictví.
Protože je opatření použitelné na celý veřejný sektor, je třeba zohlednit všechny příjemce působící na komerčních trzích, kde se toto opatření může dotýkat obchodu mezi členskými státy a narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit jejím narušením.
(5) Tím, že se veřejným společnostem umožní podstoupit privatizační proces nebo regulovanou reorganizaci, aby měly prospěch ze snížení daně z příjmu právnických osob, zaručuje se jim provozní výhoda, která se na první pohled nejeví jako slučitelná s výjimkami stanovenými v článku 87.
V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 lze od příjemce požadovat navrácení jakékoli protiprávní podpory.
ZNĚNÍ DOPISU
"A Comissão tem a honra de informar o Governo português que, após ter examinado as informações prestadas pelas Vossas Autoridades sobre a medida citada em epígrafe, decidiu dar início ao procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE.
I. PROCEDIMENTO
(1) Na sequência de uma denúncia, a Comissão solicitou informações, por carta de 14 de Março de 2001, sobre as alegadas isenções fiscais relativas às mais-valias concedidas pelas Autoridades portuguesas a determinadas empresas públicas.
(2) As Autoridades portuguesas apresentaram as primeiras informações por carta de 25 de Abril de 2001.
Em 28 de Outubro de 2003, foi enviado um novo pedido de informações, cuja resposta foi recebida em 30 de Janeiro de 2004.
As Autoridades portuguesas apresentaram mais informações por carta de 8 de Setembro de 2004.
II. DESCRIÇÃO
(3) As isenções fiscais estão previstas no artigo 25.o do Estatuto dos Benefícios Fiscais português, que tem como epígrafe "Mais-valias no âmbito do processo de privatização" e que corresponde ao artigo 32.o C na versão original de 2000, anterior à revisão do Estatuto dos Benefícios Fiscais efectuada pelo Decreto-Lei 198/2001, de 3 de Julho.
Segundo este artigo, para efeito de apuramento do lucro tributável em IRC das empresas de capitais exclusivamente públicos, bem como das sociedades que com elas se encontram em relação de domínio, são excluídas da base tributável as mais-valias provenientes de operações de privatização ou de processos de reestruturação efectuados de acordo com orientações estratégicas no quadro de exercício da função accionista do Estado, e como tal reconhecidos por despacho do Ministro das Finanças.
(4) O artigo 25.o do Estatuto dos Benefícios Fiscais português entrou em vigor e começou a produzir efeitos a partir de 1 de Janeiro de 2000 de acordo com o artigo 103.o da Lei 3-B/2000, de 4 de Abril.
(5) Segundo as Autoridades portuguesas, as isenções fiscais não consubstanciam uma medida específica, mas um regime de política económica de alcance geral no âmbito do sistema fiscal.
As Autoridades portuguesas concluíram que este regime não coloca qualquer problema do ponto de vista dos auxílios estatais, uma vez que se trata de uma medida geral e não provoca quaisquer distorções da concorrência.
(6) A Comissão foi informada de dois casos de isenções fiscais no que se refere às mais-valias, concedidas pelo Estado português à Caixa Geral de Depósitos (CGD).
O primeiro caso referia-se às alegadas mais-valias provenientes da operação Champalimaud/Mundial Confiança […] [1].
O segundo às alegadas mais-valias provenientes da venda da participação da CGD no Banco brasileiro Itaú.
O presente procedimento diz respeito à medida em si e não à sua aplicação a uma dada empresa.
(7) De acordo com as informações das Autoridades portuguesas apresentadas por carta de 8 de Setembro de 2004, apenas a CGD beneficiou das isenções fiscais previstas no artigo 25.o do Estatuto dos Benefícios Fiscais, nas duas operações seguintes:
- Mais-valias provenientes da venda da participação da CGD no Banco brasileiro ITAÚ S.A.
- Mais-valias provenientes da venda das participações da Mundial Confiança (companhia de seguros, participada da CGD) no Crédito Predial Português e no Banco Totta & Açores, S.A., respectivamente em 5 e 7 de Abril de 2000, e no Banco Pinto e Sotto Mayor em 19 de Junho de 2000.
(8) As Autoridades portuguesas, na sua qualidade de accionista da CGD, enviaram, em 18 de Outubro de 1999 e 31 de Março de 2000, cartas do Ministro das Finanças que autorizavam as operações acima mencionadas, de acordo com orientações estratégicas.
No primeiro caso, a venda foi determinada pelo novo acordo entre a CGD e a Unibanco — União de Bancos Brasileiros, S.A. No segundo, na sequência do investimento da CGD na Mundial Confiança esta última vendeu as suas participações no sector bancário.
(9) Por outro lado, por cartas de 14 de Novembro e 12 de Dezembro de 2000, o Ministro das Finanças reconheceu as mais-valias provenientes destas operações como estando excluídas do imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas (IRC). […]
(10) Na sua resposta de 8 de Setembro de 2004, as Autoridades portuguesas alegaram que a medida em questão foi estritamente delimitada por condições objectivas (operações de privatização ou processos de reestruturação efectuados de acordo com orientações estratégicas no quadro do exercício da função accionista do Estado e como tal reconhecidos por despacho do Ministro das Finanças), por conseguinte não susceptíveis de ocorrerem em relação a qualquer outra empresa.
(11) Segundo as Autoridades portuguesas, o objectivo da medida consistia em garantir a neutralidade fiscal em ambas as operações de privatização e nos processos de reestruturação que envolvem empresas de capitais exclusivamente públicos, bem como das sociedades que com elas se encontram em relação de domínio.
Estamos perante decisões de uma autoridade pública e não de opções de um investidor privado.
Assim, as Autoridades portuguesas defendem o carácter específico deste tipo de operações que, em circunstâncias excepcionais, podem justificar um tratamento fiscal derrogatório por razões inerentes à lógica do sistema fiscal considerado.
(12) Além disso, as Autoridades portuguesas alegam que não se conhece qualquer manifestação concreta e efectiva de que a medida em questão se tenha traduzido numa vantagem comparativa para as empresas públicas.
As Autoridades portuguesas alegam que as empresas privadas têm ao seu dispor um conjunto de normas legais que lhes permitem obter um resultado final substancialmente idêntico em termos de vantagens fiscais, pelo que não existiria qualquer discriminação entre as empresas públicas e as privadas.
III. APRECIAÇÃO
(13) Na fase actual, a Comissão considera que a medida descrita no artigo 25.o do Estatuto dos Benefícios Fiscais português implica a utilização de recursos estatais, porque se baseia na não cobrança do imposto sobre as sociedades que é normalmente devido ao Estado.
A decisão de renunciar a esta receita insere-se nos critérios dos auxílios estatais.
(14) A medida é selectiva, porque só beneficia as empresas de capitais exclusivamente públicos, bem como as sociedades que com elas se encontram em relação de domínio, em processo de privatização ou reestruturação que satisfazem os objectivos políticos estatais.
Exclui todas as outras empresas, incluindo empresas privadas concorrentes das empresas estatais beneficiárias do regime.
(15) Embora as Autoridades portuguesas tenham argumentado que a medida abrange entidades do sector público enquanto categoria de empresas, tratando-se, por conseguinte, de uma medida de carácter geral, o argumento não pode ser aceite pela Comissão pelos seguintes motivos:
- Em primeiro lugar, não existe esse conceito, dado que as empresas do sector público operam num vasto leque de mercados, desenvolvendo algumas delas actividades de interesse geral e inserindo-se outras totalmente em mercados concorrenciais.
- Em segundo lugar, a presente medida não permite identificar aspectos específicos das empresas públicas que não sejam também comuns às empresas privadas.
As empresas privadas e as empresas públicas estrangeiras com filiais em Portugal podem igualmente estar sujeitas a programas de reestruturação ou os seus accionistas estarem a preparar-se para alienar as empresas que possuem, sem contudo beneficiarem da medida em causa.
- Em terceiro lugar, esta medida dirige-se exclusivamente a um subsector das empresas públicas, isto é, as que se encontram em processo de privatização ou estão sujeitas a uma reestruturação regulamentada.
Por conseguinte, a medida afigura-se discriminatória mesmo para as empresas do sector público.
(16) Uma isenção do imposto relativo às mais-valias coloca as empresas públicas que dela beneficiam numa situação de vantagem comparativamente a outras empresas que operam nos mesmos sectores económicos, na medida em que essas empresas públicas beneficiariam de um maior cash-flow no exercício das suas actividades.
Independentemente do objectivo da medida, o carácter de auxílio estatal é apreciado em função dos resultados efectivos e não dos objectivos pretendidos.
(17) Actualmente, a Comissão não vê quaisquer motivos para que esta vantagem selectiva possa ser justificada pela natureza e alcance geral do sistema.
(18) As repercussões nas trocas comerciais entre os Estados-Membros e o impacto do auxílio em termos de distorção da concorrência são especialmente sensíveis em sectores de actividades objecto de liberalização, como o sector financeiro, em que operam alguns beneficiários.
Pelo menos nestes casos, a medida afecta o comércio na UE e provoca distorções a nível da concorrência.
No entanto, este princípio claramente estabelecido não se limita ao sector financeiro.
Uma vez que a medida é aplicável ao conjunto do sector público, devem ser tidos em conta todos os beneficiários que operam nos mercados comerciais em que a medida possa afectar as trocas comerciais entre os Estados-Membros e provocar ou ameaçar provocar distorções de concorrência.
(19) Ao permitir que as empresas públicas em processo de privatização ou sujeitas a uma reestruturação regulamentada beneficiem de reduções do imposto sobre as sociedades, é-lhes concedida uma vantagem a nível da exploração que, à primeira vista, não se afigura compatível com a isenção prevista no artigo 87.o.
(20) Uma autoridade pública não pode apresentar como argumento o eventual benefício económico que obteria como proprietária de uma empresa para justificar o auxílio estatal concedido de forma discricionária graças ao seu poder enquanto autoridade fiscal perante essa mesma empresa.
(21) O Tratado CE, no seu artigo 295.o, determina que em nada prejudica o regime de propriedade nos Estados-Membros.
No entanto, também não deixa de ser verdade que as empresas públicas devem ser sujeitas às mesmas regras que as empresas privadas, o que não seria o caso se os Estados-Membros utilizassem o seu poder fiscal para beneficiarem as empresas públicas na sua qualidade de accionistas das mesmas.
(22) Por conseguinte, uma apreciação preliminar leva à conclusão de que o artigo 25.o do Estatuto dos Benefícios Fiscais em Portugal, que isenta as empresas públicas do imposto sobre as sociedades no que se refere às mais-valias provenientes de operações de privatização ou de processos de reestruturação, constitui um regime de auxílios estatais na acepção do n.o 1 do artigo 87.o do Tratado.
Ao que tudo indica, trata-se de auxílios ao funcionamento que, com base nas informações disponíveis, parecem ser incompatíveis com o mercado comum, uma vez que aparentemente não se destinam a quaisquer investimentos ou despesas elegíveis.
Além disso, não parece ser aplicável qualquer das isenções previstas nos n.os 2 e 3 do artigo 87.o do Tratado CE.
Pelo contrário, a medida constitui um apoio injustificado que privilegia as empresas públicas em detrimento das suas concorrentes do sector privado.
À luz das considerações anteriores, a Comissão, no âmbito do procedimento previsto no n.o 2 do artigo 88.o do Tratado CE, solicita a Portugal que apresente as suas observações e que forneça todas as informações pertinentes para a apreciação do auxílio, no prazo de um mês a contar da data de recepção da presente carta.
A Comissão solicita às Autoridades portuguesas o envio imediato de uma cópia da presente carta ao potencial beneficiário do auxílio.
A Comissão recorda às Autoridades portuguesas o efeito suspensivo do n.o 3 do artigo 88.o do Tratado CE e remete para o artigo 14.o do Regulamento (CE) n.o 659/1999 do Conselho, segundo o qual qualquer auxílio concedido ilegalmente pode ser objecto de recuperação junto do beneficiário.
A Comissão comunica às Autoridades portuguesas que informará as partes interessadas através da publicação da presente carta e de um resumo da mesma no Jornal Oficial da União Europeia.
Informará igualmente os interessados dos países da EFTA signatários do Acordo EEE mediante publicação de uma comunicação no suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia, bem como o Órgão de Fiscalização da EFTA, através do envio de uma cópia da presente carta.
As partes interessadas serão convidadas a apresentar as suas observações no prazo de um mês a contar da data de publicação da referida comunicação."
[1] Informações confidenciais.
--------------------------------------------------
Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytnutých v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
(2005/C 258/02)
Podpora č.: XA 36/05
Členský stát: Španělsko
Region: samosprávná oblast Galície
Název režimu podpory: Podpora na vypracování a šíření oborových návodů pro zavádění systémů zajištění jakosti v zemědělsko-potravinářském průmyslu v Galícii
Právní základ: Orden de XXX.de XXX por la que se regulan ayudas para la elaboración y difusión de guías sectoriales para la implantación de sistemas de aseguramiento de la calidad en las industrias agroalimentarias gallegas.
A su vez esta orden está relacionada con la Ley 2/2005, de 18 de febrero de 2005, de promoción y defensa de la calidad alimentaria gallega (DOG no 49, de 11 de marzo).
Las ayudas son para la adaptación de las empresas agroalimentarias a las exigencias en materia de aseguramiento de la calidad que establece dicha ley
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory 2005: 200000 EUR
2006: 250000 EUR
Maximální míra podpory: 80 % způsobilých výdajů, maximálně však 30000 EUR na příjemce.
Uznávají se navíc přesné stropy kumulace tak, jak je stanoví nařízení (ES) 1/2004
Datum uskutečnění: ode dne zveřejnění režimu podpor, předpokládá se v dubnu nebo květnu 2005.
Doba trvání režimu podpory: 2005 – 2006
Cíl podpory: Zajistit, aby malé a střední podniky v zemědělsko-potravinářském průmyslu splňovaly požadavky, které v záležitosti zajištění jakosti (zavádění systémů vysledovatelnosti a bezpečnosti obecně v oblasti výživy) zavádí galicijský zákon 2/2005 ze dne 18. února 2005, poskytnutím podpor na výdaje způsobené vypracováním a šířením oborových návodů pro zavádění uvedených systémů, které jsou uvedeny v nařízení (ES) 178/2002 a nařízení (ES) 852/2004.
Podpora spadá do cílů uvedených v článku 13 (povzbuzení produkce a uvádění jakostních zemědělských produktů na trh) nařízení (ES) 1/2004
Dotyčné/á odvětví: Všechna zemědělsko-potravinářská odvětví od výroby až po zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentaria.
Consellería de Política Agroalimentaria y Desarrollo Rural.
Rúa dos Irmandiños, s/n 15771
Santiago de Compostela
Adresa internetových stránek: http: //www.xunta.es/doc/dog.nsf
Podpora č.: XA 38/05
Členský stát: Francie
Region: Departement Loire-Atlantique
Název režimu podpory: Režim podpor pro nemateriální investice v odvětví vinařství (technická pomoc)
Právní základ: Articles L 1511-1 et suivants du code général des collectivités territoriales
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 90000 EUR na tři roky (30000 EUR na rok)
- 25 až 50 % nákladů na audit a technické sledování (přípustné náklady: 600 EUR za jednotku)
- 30 až 70 % nákladů na analýzy a podnikové audity (přípustné náklady od 600 do 2000 EUR za jednotku).
Podpora podléhá omezení stanovenému v bodě 14 pokynů pro podpory v odvětví zemědělství, což je vyšší částka (na příjemce a na tříleté období) z těchto dvou limitů: 100000 EUR nebo 50 % výdajů na technickou pomoc (pro všechny podpory)
Datum uskutečnění: Po obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise
Doba trvání režimu podpory: tři roky, do hospodářského roku 2006/07
Cíl podpory:
Podpora se týká odborníků v odvětví vína z Nantes, v celém departementu Loire-Atlantique, a má za cíl zlepšení jakosti produktů a chod vinařských podniků v daném departementu díky finanční podpoře Generální rady pro poskytování technického poradenství (Conseil général aux prestations de conseil technique)
Druhy způsobilých investic: Jedná se o financování technického poradenství určeného vinařům.
Podle článku 14 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 lze poskytnout podporu pro provozní audity a technické sledování vinařů, jakož i pro celkové analýzy a podnikové audity navržené vinařským podnikům za účelem vypracování jednotných a individualizovaných akčních plánů
Dotčená hospodářská odvětví: Všichni zemědělci z daného departementu, převážně vinaři
Název a adresa odpovědného orgánu M. le Président du Conseil général de Loire-Atlantique,
Hôtel du département, 3 quai Ceineray BP 94109
FR-44041 Nantes Cedex 1
Internetové stránky: www.cg44.fr/action/agriculture
Podpora č.: XA 39/05
Členský stát: Francie
Region: Franche-Comté
Název režimu podpory: Technická pomoc: pokusy a předvádění v rámci iniciativy INTERREG "francouzsko-švýcarský rozvoj a zhodnocení léčivých a aromatických rostlin" (první fáze)
- Décisions de la Commission du 16 novembre 2001 et du 8 décembre 2004 approuvant le programme d'initiative communautaire INTERREG III A entre la France et la Suisse, dans le cadre de la mise en œuvre du règlement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les fonds structurels,
- Conseil Régional: Commission permanente du 27 mai 2004,
- Articles L 1511 et suivants du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'intervenir dans le cadre de la création ou de l'extension d'activités économiques en accordant des aides directes et indirectes aux entreprises
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 21963,36 EUR
Maximální míra podpor: 30 %
Datum uskutečnění: Ode dne obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise, v roce 2005
Doba trvání režimu podpory: Nejpozději do 31. 12. 2005
- Definice protokolu o předvádění léčení mastitidy skotu a ovcí aromaterapií a fytoterapií, ve spolupráci s externími poradci;
- Šlechtitelský program a program zdomácnění aromatických a léčivých rostlin (definice protokolu o předvádění sadby, umístění a předvádění sadby, sledování a záznam, ve spolupráci s externími poradci);
- Informace pro širší veřejnost a komunikace (veřejné akce, dokumentační centrum, informační činnosti).
- Umožnit zemědělcům a širší veřejnosti přístup ke znalostem týkajícím se produktů, které vznikly zpracováním aromatických a léčivých rostlin, a způsobů jejich využití v zemědělství na léčení chorob zvířat.
- Posílit vývoj praktik odborníků i laiků směrem k většímu respektování životního prostředí (výzkum-pokus).
Pokusy uskutečněné na chovech ovcí a skotu právě umožní dosáhnout tohoto cíle a seznámit je s různým použitím rostlin ve veterinárním lékařství pro léčení stád.
- Shromáždit a vybrat odkazy, poznatky a know-how o produkci, zpracování a použití rostlin k domácímu i odbornému užití.
Tyto odkazy umožní předvádění, pokusy a přizpůsobení místním podmínkám.
Shrnutí poznatků a know-how získaných z částí projektu za účelem jejich rozšíření mezi odborníky a širší veřejnost.
Využití rostlin z přeshraničního Jurského masivu prostřednictvím rozvoje produkce a sběru ve velkém a posoudit tak jejich sociálně-ekonomické vlivy.
Snížit výrobní náklady a náklady na zpracování zavedením strojů na zpracování pěstovaných rostlin, vedlejších lesních produktů a rostlin z úhoru zároveň.
- Posílit image těchto regionů jako regionů pohostinných, přírodních, které jsou kolébkami inovace a alternativních metod, podporovat a vyzdvihnout místní zvláštnosti v používání rostlin z masivu, podpořit místní iniciativy a partnerství v této tématice.
Dotčená odvětví: Zemědělci z Franche-Comté, kteří se zajímají o tento program buď z hlediska průmyslových a léčivých rostlin (kapitola 12 nomenklatury), nebo živých zvířat (kapitola 1 nomenklatury)
Název a adresa odpovědného orgánu M. le Président du Conseil Régional de Franche-Comté
Hotel de Region
4 Square Castan
FR-25031 Besancon Cedex
Internetové stránky:
Conseil Régional: www.cr-franche-comte.fr
(FEDER: www.interreg3afch.org/)
Různé: Provádění programu je svěřeno místnímu veřejnému zařízení pro zemědělské vzdělávání Lons Le Saunier "Edgar Faure" – 614 avenue Edgar Faure – FR-39570 Montmorot
Podpora č.: XA-41/05
Členský stát: Nizozemsko
Region: Provincie Fryslân
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Nařízení o subvencích na památky a kulturní dědictví v letech 2005 – 2010
- Algemene wet bestuursrecht, 4. fejezet
- Algemene Subsidieverordening Provincie Fryslân 1998
- Provinciewet, 145. cikk
- 480000 EUR v roce 2005
- 1274264 EUR v roce 2006
- 877132 EUR v roce 2007
- 877132 EUR v roce 2008
- 877132 EUR v roce 2009
Maximální míra podpory: Maximální míra podpory činí 50 % způsobilých nákladů.
Maximální výše podpory na žádost činí 60000 EUR.
Datum uskutečnění: K uskutečnění dojde po zveřejnění v Provinciaal Blad (sbírka zákonů pro příslušnou provincii).
Očekávané datum vstupu v platnost je nejdříve 1. 7.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Režim trvá až do 31. 12. 2009 [1].
- rekonstrukce, údržba a architektonické studie památek ve Frísku;
- projekty a činnosti zaměřené na péči o kulturně-historické dědictví ve Frísku, na posilování povědomí a propagaci téhož.
Použije se článek 5 nařízení (ES) č. 1/2004
Pokud jde o způsobilé náklady, ve věci rekonstrukce a údržby se vychází z pravidel Rijksdienst voor de Monumentenzorg (Státního úřadu pro památkovou péči).
Tato pravidla byla zveřejněna pod jednacím číslem WJZ/1998/53812 (8077) ve Staatscourant (úředním věstníku) č.
17 ze dne 26. ledna 1999
Dotčené hospodářské odvětví (dotčená hospodářská odvětví): Režim se nepoužije na produkci a/nebo zpracování a/nebo uvádění na trh
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Provincie Fryslân
Postbus 20120
NL-8900 HM Leeuwarden
Internetová adresa: Internetová adresa: www.fryslan.nl
Další informace: Nařízení provincie se vztahuje na různé kategorie památek.
V letech 2005 a 2006 se budou subvence přednostně přidělovat zemědělským stavbám (a kostelům).
Tato lhůta odpovídá době trvání nařízení o výjimce.
Podpora č.: XA 42/05
Členský stát: Nizozemsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: podpora na provádění testů na přenosné spongiformní encefalopatie (TSE) u jatečných koz
Právní základ:
Begroting van het Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit.
Rozpočet ministerstva zemědělství, přírody a jakosti potravin.
Příloha III nařízení (ES) č. 999/2001 ve znění nařízení (ES) č.
214/2005 ukládá členským státům povinnost, aby prováděly u koz testy na TSE. V souladu s rozpočtem se příslušné náklady na provádění testů nepřenesou na vlastníky koz
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celková výše prostředků přidělených z rozpočtu činí každoročně maximálně 84000 EUR.
Vychází se přitom z maximálního počtu 7000 koz
Maximální míra podpory: Celkové náklady na jeden test činí 42 EUR.
Členský stát Nizozemsko přispívá částkou 12 EUR na jatečnou kozu (starší 18 měsíců). Tuto částku doplňuje částka 30 EUR spolufinancovaná Evropskou komisí
Datum uskutečnění: Povinnost provádět testy u koz vstoupila podle nařízení (ES) č. 214/2005 ve znění nařízení (ES) č.
999/2001 v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. V důsledku to, že uvedená povinnost uložená Evropskou unií vstoupila v platnost velmi záhy, bylo provádění testů u koz v členském státu Nizozemsko neprodleně zahájeno.
Náklady na provádění testů se nepřenášejí na původního chovatele koz
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Podpora bude v uvedené podobě poskytována do té doby, než Evropská komise učiní rozhodnutí o případném pokračování provádění testů na TSE.
Komise uvedla, že v této věci učiní rozhodnutí na podzim roku 2005.
Jakmile se rozhodne o tom, že se bude pokračovat v provádění testů na TSE u koz či nikoli, bude nutno učinit nové rozhodnutí, zda bude podpora poskytována i nadále, a pokud ano, v jaké podobě
Cíl podpory:
Podle nizozemské vlády spadá poskytování podpory působnosti článku 15 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003.
Cílem je získat epizootologické údaje o TSE u koz.
Poskytování uvedené podpory souvisí s nařízením (ES) č. 999/2001, jež ukládá povinnost provádět u jatečných koz testy na TSE.
Cílem je v krátkém časovém období zjistit prevalenci bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) u koz.
Příjem z jedné kozy je však v současnosti tak nízký, že ho náklady na jeden test na TSE do značné míry převyšují.
Přesun nákladů na provádění testů by vedl k tomu, že by chovatelé koz již svá zvířata nenabízeli k porážce.
Následkem toho by pak nemohly být prováděny žádné testy a rovněž získávány žádné epizootologické údaje, což by bylo s ohledem na závažnost těchto informací pro veřejné zdraví velice nežádoucí.
Plnou náhradou nákladů se zajistí nabídka koz k porážce, v důsledku čehož se budou moci provádět testy na TSE a získávat výsledky testů
Dotčené hospodářské odvětví (dotčená hospodářská odvětví): Zemědělské podniky, konkrétně chovatelé koz
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Ministerie van Landbouw Natuur en Voedselkwaliteit (ministerstvo zemědělství, přírody a kvality potravin)
Internetová adresa: www.minlnv.nl/loket
Další informace: Jak je uvedeno, jde o dočasné opatření.
Podpora na testy na TSE a BSE se povoluje pokyny Společenství o státní podpoře týkající se testů na TSE, uhynulých hospodářských zvířat a jatečného odpadu (Úř. věst.
C 324)
Podpora číslo: XA 47/05
Členský stát: Francie
Region: Département du Var
Název režimu podpory: Podpory na bezpečné uskladnění přípravků na ochranu rostlin
- Article 4 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission
- Articles L 1511-1 et suivants du Code général des collectivités territoriales
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 100000 EUR
Maximální míra podpor:
Výška podpory bude odpovídat 20 % způsobilých investic a bude ohraničena částkou 1400 EUR.
V případě, že investice uskuteční mladí zemědělci do pěti let od zahájení činnosti, maximální výše podpory se stanoví na 25 % s horní hranicí 1450 EUR
V případě uplatnění doplňujícího financování jinými územními samosprávami se výše podpory Generální rady bude případ od případu snižovat do takové míry, aby maximální výše povolených veřejných podpor byla dodržena.
Datum uskutečnění: Ode dne obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise
Doba trvání režimu podpory: Nejpozději do 31. 12. 2009
- získání bezpečnostních budov přizpůsobených ke skladování sudů a malých nádob a jejich vybavení (termická izolace, systém polic, koberec pohlcující chemické látky, atd.)
- vybavení stávajících budov nebo struktur (bezpečnostní skříně, skladovací jednotky, místní ventilace, záchytné nádrže, atd.)
- instalace speciálního odborného ochranného zařízení určeného ke skladování přípravků na ochranu rostlin v zemědělském podniku, vnější zařízení a varianty (galvanizace skladovacích modulů, ochranné potahy, atd.)
Ustanovení je v souladu s kritérii článku 4 nařízení ES č. 1/2004.
Především pokud jde o podporu investic na zabezpečení zařízení na skladování přípravků na ochranu rostlin určených na ochranu zdraví zemědělců, není režim podpor zaměřen na uspokojení minimálních požadavků Společenství týkajících se životního prostředí, hygienických podmínek chovatelských podniků nebo ochrany zvířat, jejichž dodržování se jinak předběžně ověřuje.
Jeho cílem je veřejné zdraví, oblast, kterou upravují pravidla přesahující rámec zemědělství
Dotčená hospodářská odvětví: Veškeré zemědělské podniky dotčeného departementu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Monsieur le Président du Conseil général du Var
Direction de l'activité économique et du développement – service agriculture
BP 1303
FR-83076 Toulon Cedex
Internetové stránky: www.cg83.fr
Podpora č.: XA 50/05
Členský stát: Spolková republika Německo
Region: Schleswig-Holstein
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Poskytnutí podpory na náklady na přípravu mrtvých zvířat (skotu, ovcí a koz) za účelem odběru vzorků pro zrychlené testy BSE/TSE, které jsou u mrtvých zvířat (skotu, ovcí a koz) prováděny v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií.
Příjemcem podpory jsou vlastníci zvířat, kteří jsou ve smyslu nařízení (ES) č. 1/2004 považováni za malý nebo střední podnik.
Právní základ: Richtlinien für die Gewährung von Beihilfen im Rahmen der Bekämpfung Transmissibler Spongiformer Enzephalopathien bei Rinder, Schafen und Ziegen (TSE- Beihilfe-Richtlinien) in der Fassung vom 16. Dezember 2004
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku:
Náklady na přípravu poražených zvířat (skotu, ovcí a koz) za účelem odběru vzorků: 770000 EUR v roce 2005.
Od roku 2006 ročně 161000 EUR
Maximální míra podpory: 100 % nebo 7,41 EUR na každou přípravu vzorků u skotu a 3,86 EUR na každou přípravu vzorků u ovcí a koz
Datum uskutečnění Poznámka: K opožděnému oznámení dochází až nyní vzhledem k tomu, že mu předcházela snaha podat jednotnou žádost o podporu za Spolkovou republiku Německo (podpora č.
373/2003).
Jelikož se tento záměr nezdařil a mezitím vstoupilo v platnost nařízení o výjimce č. 1/2004, podává se tímto zvláštní žádost o výjimku pro spolkovou zemi Šlesvicko-Holštýnsko.
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Podpory budou poskytovány po celou dobu, během níž mají probíhat vyšetření podle přílohy III kapitoly A bodu I.3 a bodu II.3 nařízení (ES) č. 999/2001
Cíl podpory:
Vlastníci zvířat ve Šlesvicku-Holštýnsku jsou v zásadě povinni nést náklady na opatření diagnostického druhu, která je třeba provést na jejich zvířatech podle veterinárních předpisů.
Cílem opatření je proto zajistit sledování TSE také u poražených zvířat tím, že se vlastníkům poraženého skotu, ovcí a koz uhradí poplatek, který musí zaplatit za přípravu poražených zvířat k odběru vzorků v kafileriích.
Výjimka se zakládá na čl.
16 písm. c) nařízení (ES) č. 1/2004
Dotčená hospodářská odvětví: Odvětví zemědělství.
Vlastníci skotu, ovcí a koz v etapě výroby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerium für Soziales, Gesundheit, Familie, Jugend und Senioren des Landes Schleswig-Holstein
Adolf-Westphal-Straße 4
DE-24143 Kiel
Internetová adresa:
http://www.landesregierung-sh.de/landesrecht/6623.18h.htm
(Odkaz: Amtsbl.
Schl.-H. 2004 S. 853)
Podpora č.: XA 51/05
Členský stát: Francie
Region: Pikardie
Název režimu podpory: Podpory na vydávání osvědčení a kontroly související s ekologickým zemědělstvím
- Article 13 du règlement (CE) no 1/2004 du 23 décembre 2003 de la Commission
- Article L. 1511-1 et L. 1511-2 du code général des collectivités territoriales
- Délibération no ECO 103-2 de la commission permanente du conseil régional du 29 octobre 2004
Plánované roční výdaje: 50000 EUR
- 100 % skutečných nákladů na vydávání osvědčení a nákladů na kontroly 100 % ekologické produkce
- 50 % skutečných nákladů na vydávání osvědčení a nákladů na kontroly smíšené produkce (část produkce je ekologická a část produkce je běžná).
Limit ročních způsobilých výdajů: 1000 EUR
Datum uskutečnění: Ode dne obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise
Doba trvání režimu podpory: Pokud budou rozpočtové dotace, neomezená
Cíl podpory:
Organizovaným způsobem doprovázet a podporovat rozvoj ekologického zemědělství v Pikardii, přičemž se ve smyslu nařízení (EHS) č. 2092 převezmou náklady na počáteční vydávání osvědčení a náklady na kontroly ekologických způsobů produkce, nebo část těchto nákladů
Prostřednictvím těchto podpor ekologického zemědělství by Regionální rada chtěla v Pikardii rozvíjet kvalitní zemědělství
Dotčená odvětví:
Všechna odvětví produkce, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh.
Tento režim podpory je přístupný pro zemědělské podniky a zpracovatelské podniky ekologických produktů, jakož i pro spolky nebo sdružení ekologických producentů.
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Conseil régional de Picardie
11, mail Albert 1er
BP 2616
FR-80026 Amiens Cedex 1
Internetová adresa: http://www.picardie.fr/fr/page.cfm?pageref=guidedesaidesagri
Podpora č.: XA 52/05
Členský stát: Francie
Region: Pikardie
Název režimu podpory: Podpora investic do rozvoje ekologického zemědělství
- Articles 4 du règlement (CE) no 1/2004 du 23 décembre 2003 de la Commission
- Article L. 1511-1 et L. 1511-2 du code général des collectivités territoriales
- Délibération no ECO 103-1 de la commission permanente du conseil régional du 29 octobre 2004
Plánované roční výdaj: 300000 EUR
- 40 % pro zemědělské podniky 100 % ekologické (veškeré plochy jsou ekologické), včetně ploch v období přeměny
- 30 % pro smíšené zemědělské podniky (část produkce je ekologická a část je běžná), s příplatkem 5 % pro zemědělce, kteří se usadili před nejvýše 5 lety.
Strop způsobilých investic: 50000 EUR na projekt, přičemž jednotlivé stropy podpory jsou 20000 EUR, 15000 EUR a 17500 EUR.
Tyto stropy způsobilých investic bude možné násobit dvěma v případě dohod s ostatními samosprávními celky (kraje, území, obce, …).
V případě sdružení několika zemědělských subjektů mohou být stropy způsobilých investic, a tudíž stropy podpor odpovídajících uvedeným maximálním úrovním vynásobeny dvěma
Datum uskutečnění: Ode dne obdržení potvrzení o přijetí od Evropské komise
Doba trvání režimu podpory: Neomezená, pokud jsou rozpočtové prostředky
- zlepšit a přesunout produkci,
- zlepšit jakost,
- zachovat a zlepšit přírodní prostředí, hygienické podmínky a dobré životní podmínky zvířat,
- podpořit různorodost hospodaření.
Tato podpora se týká všech investic přímo souvisejících s ekologickým zemědělstvím (s výjimkou striktní obnovy materiálu) během přeměny a po ní, a to jak na úrovni produkce, tak na úrovni zpracování a uvádění produktů ekologického zemědělství na trh
Dotčené odvětví: Všechna odvětví produkce, zpracování a uvádění produktů ekologického zemědělství na trh.
Tento režim je přístupný všem zemědělským podnikům v oblasti ekologické produkce a strukturám souvisejícím se slučováním prostředků pro lepší zhodnocení ekologické produkce
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Conseil régional de Picardie
11, mail Albert 1er
BP 2616
FR-80026 Amiens Cedex 1
Internetová adresa: http://www.picardie.fr/fr/page.cfm?pageref=guidedesaidesagri
[1] Režim a jednotlivá opatření z režimu vycházející, která trvají déle než 31. prosince 2006, se upraví v souladu s pravidly použitelnými po přezkumu nařízení (ES) č. 1/2004.
Povinnost rovněž zahrnuje oznámení změn v souladu s nařízením (ES) č. 1/2004 nebo jeho následného nařízení Evropské komisi.
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 258/03)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Katodové trubice barevných televizorů _BAR_ Indie Korejská republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2313/2000 (Úř. věst. L 267, 20.10.2000, s. 1) _BAR_ 21. 10. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 271, 22.9.2000, s. 2.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 261/03)
(Text s významem pro EHP)
ŠVÉDSKO
Provozní licence zrušené
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Swedjet Airways AB 556528-2687 _BAR_ Gäskullevägen 6 SE-445 52 Surte _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 1. 9. 2005 _BAR_
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Stanson Air AB 556394-5921 _BAR_ Box 7062 SE-161 07 Bromma _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 7. 3. 2005 _BAR_
Polar Helikopter i Kiruna AB 556461-4518 _BAR_ Box 170 SE-981 23 Kiruna _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 9. 3. 2005 _BAR_
Flyg AB Göta Vingar 556497-3161 _BAR_ Timmermansgatan 43 SE-118 55 Stockholm _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 4. 7. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 262/03)
(Text s významem pro EHP)
ŠPANĚLSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
TAG AVIATION ESPAÑA, S.L. _BAR_ c/Miguel Ángel, 6 Bajo ES-28010 Madrid _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 22. 9. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 262/04)
(Text s významem pro EHP)
ŘECKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
GREECE AIRWAYS _BAR_ Gounaris 113, EL-16561 Glyfada _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 6. 6. 2005 _BAR_
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
PEGASUS AVIATION _BAR_ Geroulanou St 100, Argyroupolis, EL-16452 Athens _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 20. 4. 2004 _BAR_
Provozní licence zrušené
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
OLYMPIC AIRWAYS SA _BAR_ Syggrou 96-100, EL-11741 Athens _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 27. 4. 2004 _BAR_
Změna názvu držitele licence
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
MAKEDONIKES AEROGRAMMES — OLYMPIC AIRLINES _BAR_ Syggrou 154, EL-17671 Athens _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 8. 1. 2004 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 262/07)
(Text s významem pro EHP)
ŠPANĚLSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
AEROTEC, ESCUELA DE PILOTAS, S.L. _BAR_ Chalet del RACE s/n Aeropuerto de Cuatro Vientos ES-28044 Madrid _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 1. 8. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31. 8. 2005.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Německo
Státní podpora C 28/2005 (ex NN 18/2005, ex N 517/2000) – Podpora společnosti Glunz AG –MSF 1998
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 263/03)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 20. července 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise německým orgánům své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedených opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatřením, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
Evropská komise
Directorate-General for Competition
Directorate State Aid I
BE-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny německým orgánům.
Účastníci řízení, kteří připomínky podávají, mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Popis opatření
V srpnu 2000 oznámily německé orgány, že mají v úmyslu poskytnout investiční podporu ve výši 35 % na zřízení komplexního střediska zpracování dřeva v Nettgau (Sasko-Anhaltsko), které bude sestávat ze dvou závodů.
První závod, jehož vlastníkem je společnost OSBD, bude vyrábět desky z Orientovaných Plochých Třísek (OSB) [1].
Druhý závod, který vlastní společnost Glunz AG, bude vyrábět dřevotřískové desky [2].
Oba dva závody patří do stejné skupiny TAFISA.
Německé orgány uvedly, že oba dva závody mají na základě společné technologické infrastruktury navzájem propojené výrobní linky.
Dne 25. července 2001 přijala Komise rozhodnutí o tom, že nevznese námitky proti podpoře ve výši 35 % (celková výše podpory činí 69767988 EUR) na základě víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům [3](dále jen "MSF 1998").
V rozsudku ze dne 1. prosince 2004 rozhodl Soud prvního stupně Evropských společenství ve věci T 27/02, Kronofrance/Komise (rozsudek ještě nebyl zveřejněn), zrušit výše uvedené rozhodnutí Komise.
Komise proto musí na základě oznámení německých orgánů ze srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
Posouzení opatření
Předběžné posouzení vychází ze skutečností, údajů a situací, které byly znamé v době oznámení v srpnu 2000.
Komise se domnívá, že oznámené opatření představuje pro společnost Glunz AG a společnost OSBD státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
Podle MSF 1998 musí Komise za účelem stanovení maximální přípustné míry navrhovaného poskytnutí podpory určit maximální míru podpory (strop regionální pomoci), kterou by společnost v podporované oblasti mohla získat. Nettgau je region spadající pod čl.
87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, na nějž se vztahuje strop regionální pomoci ve výši 35 %.
Podle pravidel, která jsou stanovena v MSF 1998, musí Komise k výpočtu maximální přípustné míry podpory na dotčený projekt posoudit tři specifické vyrovnávací koeficienty, které se musí použít pro procentní sazbu 35 %, konkrétně koeficient hospodářské soutěže (T), koeficient kapitálu/zaměstnanosti (I) a koeficient regionálního dopadu (M).
Zdá se, že koeficienty I a M nepůsobí žádné problémy.
Komise má však vážné potíže se stanovením koeficientu hospodářské soutěže (T), a to vzhledem k těmto důvodům: Pokud po výše uvedeném rozsudku Soudu první instance dospěje Komise ke kladnému závěru, a to, že neexistuje žádný strukturální nadbytek kapacity, musí dále provést analýzu, zda trh zaznamenává pokles anebo růst.
Pokud jde o současný investiční projekt, týká se to dvou výrobků, dřevotřískových desek a desek z Orientovaných Plochých Třísek.
Vzhledem k tomu, že oba výrobky se v tomto stádiu považují za výrobky, s nimiž se obchoduje na různých trzích, musí se provést analýza těchto trhů.
Průměrná roční míra růstu výrobního průmyslu v rámci celého EHP v letech 1993 – 1998 činila 5,78 %.
Průměrná míra růstu trhu, na němž se obchoduje s dřevotřískovými deskami činí v uvedených letech 4,15 %.
Vzhledem k tomu, že rozdíl růstu mezi 5,78 % a 4,15 % činí více než 10 %, lze učinit předběžný závěr, že trh, na kterém se obchoduje s dřevotřískovými deskami, zaznamenává podle bodu 7.8 MSF 1998 relativní pokles.
Koeficient hospodářské soutěže (T) vztahující se k trhu, na němž se obchoduje s dřevotřískovými deskami, by tak v tomto stadiu mohl být stanoven na 0,75.
Pokud jde o příslušný trh s deskami z Orientovaných Plochých Třísek, má Komise k dispozici několik studií, které vykazují protichůdné výsledky.
Studie se liší i u dalších výrobků (např. u překližek [4] nebo pouze u určitých částí překližek), které lze nahradit deskami z orientovaných plochých desek.
V závislosti na definici zvolené pro příslušný trh jsou výsledné míry růstu různé.
Samozřejmě pokud se za příslušný trh pro desky z orientovaných plochých třísek považuje trh s deskami z Orientovaných Plochých Třísek a jen některé části překližky, jako jsou ty, jejichž konečné užití slouží jako obaly, podlahy, obklady, bednění a střešní krytiny, pak výsledná průměrná míra růstu činí 5,765 %.
Při takovém předpokladu nečiní rozdíl růstu mezi 5,78 % a 5,765 % více než 10 %, což by podle bodu 7.8 MSF 1998 mělo vést k závěru, že tento příslušný trh nezaznamenává pokles.
V důsledku toho se na trhu s deskami OSB uplatní koeficient hospodářské soutěže (T) v hodnotě 1.
Pokud se však za příslušný trh pro desky OSB považuje trh s deskami OSB a všechny překližky, činí průměrná míra růstu 1,727 %.
Při takovém předpokladu činí rozdíl růstu mezi 5,78 % a 1,727 % více než 10 %, což by podle bodu 7.8 MSF 1998 mělo vést k závěru, že tento příslušný trh zaznamenává relativní pokles.
V důsledku toho se na trhu, na němž se ochdoduje s deskami OSB, uplatní koeficient hospodářské soutěže (T) v hodnotě 0,75.
Zvážíme-li tyto různé výsledky, pak je značně důležité, jak se definují příslušné trhy s deskami OSB.
V tomto stadiu posuzování existují potíže s určením příslušných trhů s deskami OSB, což je dost stěžejní pro stanovení, zda trh zaznamenává pokles nebo růst.
Komise proto těžko definuje koeficient hospodářské soutěže (T), který musí vzít v úvahu, aby posoudila slučitelnost opatření podpory se společným trhem podle pravidel stanovených v MSF 1998.
V důsledku toho se navrhuje zahájit formální vyšetřovací řízení a vyzvat třetí strany, aby poskytly jakékoliv náměty, které by Komisi mohly pomoci definovat příslušný trh, na který desky OSB patří.
S ohledem na výše uvedené má Komise problémy s posouzením maximální přípustné míry podpory podle vzorce R x T x I x M, který je uveden v bodě 3.10 MSF 1998.
Samozřejmě jsou nejisté zejména údaje, které se musí vzít v úvahu při určení příslušného trhu s deskami OSB, což je nezbytné, aby se pro definování koeficientu hospodářské soutěže (T) mohlo určit, zda tento trh zaznamenává pokles nebo růst.
Z toho důvodu se vyzývají třetí strany, aby poskytly jakékoliv náměty, které by Komisi mohly pomoci v určení příslušného trhu, na kterém se obchoduje s deskami OSB.
S ohledem na pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory navrhuje Komise zahájit formální vyštřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"Die Kommission teilt Ihnen mit, dass sie beschlossen hat, im Anschluss an das Urteil des Gerichtes erster Instanz der Europäischen Gemeinschaften vom 1. Dezember 2005 in der Rechtssache T-27/02 (Kronofrance SA/Kommission) und nachdem sie die Anmeldung der deutschen Behörden zu der vorstehenden Beihilfe erneut geprüft hat, ein Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EGV in Bezug auf die vorstehende Beihilfe zu eröffnen.
1. VERFAHREN
August 2000 eingetragenen Schreiben vom 4. August 2000 meldeten die deutschen Behörden der Kommission ihre Absicht, eine Beihilfe mit einer Intensität von 35 % zugunsten eines Investitionsvorhabens zur Errichtung eines integrierten Holzverarbeitungszentrums in Nettgau (Sachsen-Anhalt) durch die Glunz AG und OSB Deutschland GmbH zu gewähren.
Das Beihilfevorhaben wurde unter der Nr. N 517/2000 eingetragen.
Nach Auswertung der ergänzenden Informationen erließ die Kommission am 25. Juli 2001 eine Entscheidung, mit der keine Einwendungen gegen eine Beihilfeintensität von 35 % gemäß dem Multisektoralen Regionalbeihilferahmen für große Investitionsvorhaben [5] (nachstehend "MSF 1998") erhoben wurden.
Mit Urteil vom 1. Dezember 2004 hob das Gericht erster Instanz der Europäischen Gemeinschaften in der Rechtssache T-27/02 Kronofrance/Kommission die Entscheidung der Kommission auf.
Aus diesem Grund muss die Kommission eine neue Entscheidung auf der Grundlage der von den deutschen Behörden am 7. August 2000 vorgelegten Anmeldung erlassen. Mit Schreiben vom 17. Dezember 2004 ersuchte die Kommission die deutschen Behörden, angesichts der Aufhebung der Kommissionsentscheidung weitere Auskünfte zu der Anmeldung vom 7. August 2000 zu erteilen. Am 3. März 2005 erging ein Erinnerungsschreiben in dieser Sache. Die deutschen Behörden erwiderten mit Schreiben vom 23. März 2005, fügten jedoch keine zusätzlichen Informationen bei.
Die Beihilfe wurde von den deutschen Behörden im Februar 2000 unter dem Vorbehalt ihrer Genehmigung durch die Kommission gewährt.
Nach der zustimmenden Entscheidung der Kommission vom 25. Juli 2001 wurde mit der Auszahlung der Beihilfe begonnen.
Gemäß den von den deutschen Behörden erteilten Informationen nach Ziff.
6 des MSF 1998 sind bisher folgende Auszahlungen erfolgt: von der Beihilfe gemäß der Investitionszulage im Jahr 2000 ein Betrag von […] [6] EUR, im Jahr 2001 […] EUR, im Jahr 2002 […] EUR und im Jahr 2003 […] EUR.
Die Zahlen für das Jahr 2004 sind der Kommission bisher nicht bekannt.
Gemäß den vorliegenden Informationen betreffend die Investitionszulage wurde somit von den vereinbarten […] EUR (siehe Ziff.
2.1 dieser Entscheidung) ein Betrag von […] EUR bereits ausgezahlt.
Für die Beihilfe gemäß dem 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" geht aus den Berichten, die der Kommission gemäß Ziff.
6 des MSF 1998 vorgelegt wurden, hervor, dass die Begünstigten im Jahr 2001 einen Beihilfebetrag von […] EUR, im Jahr 2002 […] EUR, im Jahr 2003 […] EUR und im Jahr 2004 (letzte Zahlung am 27.7.2004) einen Betrag von […] EUR empfangen haben.
Die übrigen Zahlen für das Jahr 2004 liegen der Kommission bisher nicht vor.
Gemäß den vorliegenden Informationen zum 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe wurde von den vereinbarten 46201868 EUR (siehe Ziff.
2.1) ein Betrag von […] EUR bereits ausgezahlt.
Somit wurden gemäß den vorliegenden Informationen von dem vereinbarten Gesamtbetrag von 69767988 EUR (siehe Ziff.
2.1) den Begünstigten bis Juli 2004 Beihilfen in Höhe von insgesamt […] EUR ausgezahlt.
Infolge der Aufhebung der Entscheidung vom 25. Juli 2001 durch das Gericht Erster Instanz ist festzustellen, dass diese nie bestand und die deutschen Behörden somit keine Zustimmung der Kommission zu dieser Beihilfeintensität erhalten haben.
Die bereits ausgezahlten Beihilfebeträge sind damit möglicherweise teilweise zurückzuzahlen, wenn die Kommission nach Abschluss des jetzigen Verfahrens zu dem Ergebnis gelangen sollte, dass die vorgeschlagene Beihilfeintensität mit dem Gemeinsamen Markt nicht zu vereinbaren ist [7].
Die Kommission hat diesen Fall im Register der nichtangemeldeten Beihilfen unter der Nr. NN 18/2005 eingetragen.
2. DIE BEIHILFEMASSNAHME
2.1.
Beschreibung
Das Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt beschloss am 29. Februar 2000, der Glunz AG und der OSB Deutschland GmbH Investitionsbeihilfen für die Errichtung eines Holzverarbeitungszentrums in Nettgau (Sachsen-Anhalt) zu gewähren.
Der Gesamtbetrag der Beihilfen belief sich auf 136513000 DEM (69767988 EUR).
August 2000 sollte ein Teil der Beihilfe in Form eines Zuschusses in Höhe von 90363000 DEM (46201868 EUR) aufgrund des von der Kommission genehmigten 29. Rahmenplans der Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" gewährt werden.
Dieser Zuschuss entsprechend 23,17 % brutto der förderbaren Kosten sollte in drei Raten gemäß dem Stand der Investitionen und der damit verbundenen Ausgaben ausgezahlt werden.
Die letzte Rate entsprechend 5 % war im Jahr 2002 zu zahlen.
Eine weitere Investitionszulage, die von der Kommission in Höhe von 46150000 DEM (23596120 EUR) genehmigt wurde, sollte auf der Grundlage des Investitionszulagengesetzes 1999 gewährt werden [8].
Die Investitionszulage entsprechend 11,83 % brutto der förderbaren Investitionskosten sollte durch Steuerabzug in dem Jahr nach Fälligkeit der entsprechenden Investitionsausgaben gezahlt werden.
2.2.
Der Begünstigte
Es gibt zwei Begünstigte.
Der eine Begünstigte, die Glunz AG in Hamm (Nordrhein-Westfalen) wurde im Jahr 1932 gegründet und war im Bereich der Holzwerkstoffe tätig.
Seit den 60er Jahren stellt das Unternehmen ausschließlich Spanplatten, mitteldichte Faserplatten (MDF), OSB (Oriented Strand Board) und Sperrholz her.
Die Gruppe Glunz unterhält neun Produktionsstätten in Deutschland und ein Endverarbeitungswerk in der Schweiz.
Die Produktionsstandorte in Frankreich wurden im Jahr 1999 an die Muttergesellschaft Tableros de Fibras S.A. (nachstehend TAFISA) verkauft.
TAFISA gehört der portugiesischen Gruppe SONAE und hält seit 1998 96,03 % der Anteile an der Glunz AG.
Die Gruppe Glunz verzeichnete die folgenden Umsätze in den letzten Jahren, für die Angaben vor der Anmeldung vom 7. August 2000 vorliegen, und hatte weltweit, im EWR und auf dem deutschen Markt folgende Beschäftigtenzahl
(Mio. EUR) _BAR_
_BAR_ Weltweit _BAR_ EWR _BAR_ Deutschland _BAR_
Umsatz _BAR_ Beschäftigte _BAR_ Umsatz _BAR_ Beschäftigte _BAR_ Umsatz _BAR_ Beschäftigte _BAR_
1996 _BAR_ 1003,1 _BAR_ 6296 _BAR_ […] _BAR_ 5925 _BAR_ […] _BAR_ 1800 _BAR_
1997 _BAR_ 1022,5 _BAR_ 5915 _BAR_ […] _BAR_ 5558 _BAR_ […] _BAR_ 1616 _BAR_
1998 _BAR_ 998 _BAR_ 5919 _BAR_ […] _BAR_ 5506 _BAR_ […] _BAR_ 1599 _BAR_
In den gleichen Jahren verzeichnete die Gruppe Verluste von jeweils 101,3 Mio., 7,5 Mio. und 43,7 Mio. EUR, die auf die Verluste des französischer Unternehmensteils ISOROY und die zurückgehenden Gewinne des britischen Unternehmensteils CSC Forest Products Ltd. zurückgingen.
Im Jahr 1999 verkaufte Glunz seine Beteiligungen an beiden Untergruppen.
Die Verkaufserlöse und eine Kapitalerhöhung haben die Finanzlage von Glunz gestärkt.
Im Jahr 2000 erzielte die Glunz AG ein positives Betriebsergebnis.
Der zweite Begünstige, die OSB Deutschland GmbH (nachstehend OSBD) gehört zu 100 % TAFISA und ist damit eine Konzernschwestergesellschaft der Glunz AG, weil beide Unternehmen Tochtergesellschaften von TAFISA sind.
OSBD wurde am 16. Juni 1999 gegründet, und wird nach Abschluss des Investitionsvorhabens Nettgau mit der Herstellung und dem Verkauf von OSB-Produkten beginnen.
Zum Zeitpunkt der Investition war OSBD noch nicht gegründet, so dass keine Unternehmensergebnisse vorliegen.
Die deutschen Behörden haben folgende Umsätze der Muttergesellschaft TAFISA ohne die Gruppe Glunz und Beschäftigtenzahlen unterteilt nach Weltmarkt, EWR-Markt und deutschem Markt vorgelegt:
(Mio. EUR) _BAR_
_BAR_ Weltweit _BAR_ EWR _BAR_ Deutschland _BAR_
Umsatz _BAR_ Beschäftigte _BAR_ Umsatz _BAR_ Beschäftigte _BAR_ Umsatz _BAR_ Beschäftigte _BAR_
1996 _BAR_ 192,8 _BAR_ 889 _BAR_ […] _BAR_ 729 _BAR_ […] _BAR_ 0 _BAR_
1997 _BAR_ 340,6 _BAR_ 1768 _BAR_ […] _BAR_ 1603 _BAR_ […] _BAR_ 0 _BAR_
1998 _BAR_ 376 _BAR_ 1979 _BAR_ […] _BAR_ 1791 _BAR_ […] _BAR_ 0 _BAR_
In den entsprechenden Jahren erzielte TAFISA, das Holzwerkstoffe herstellt und verkauft, Gewinne von 9,8 Mio. bzw. 12,9 Mio. bzw. 16,9 Mio. EUR. Auch in diesen Zahlen sind die Ergebnisse der Gruppe Glunz nicht einbezogen.
2.3.
Das Vorhaben
Der Investitionsstandort befindet sich in Nettgau (Sachsen-Anhalt), einem Fördergebiet gemäß Artikel 87 Absatz 3 a) EGV, wo die höchstzulässige Beihilfeintensität zur Förderung von Neuinvestitionen von Großunternehmen 35 % brutto beträgt.
Die Glunz AG und OSBD haben auf einem bisher nicht für industrielle Zwecke genutzten Gelände ein integriertes Holzverarbeitungszentrum errichtet, das aus zwei miteinander verbundenen Werken besteht.
In dem ersten Werk, das der OSB Deutschland GmbH gehört, werden OSB-Produkte, in dem zweiten Werk, das der Glunz AG gehört, Spanplatten hergestellt.
Nach Aussage der deutschen Behörden sind die Produktionslinien beider Werke durch eine gemeinsame technische Infrastruktur miteinander verbunden.
Sowohl die OSB- als auch die Spanplatten werden in derselben Schleifanlage, derselben Beschichtungsanlage und derselben Nut- und Federanlage weiterverarbeitet und veredelt.
Die bei der Verarbeitung von OSB-Platten anfallenden Feinfraktionen werden in dem benachbarten Spanplattenwerk verwendet.
Eine Zentralverwaltung leitet beide Werke einschließlich der Bereiche Marketing, Beschaffung und Absatz.
Laut deutschen Behörden bietet das integrierte Holzverarbeitungszentrum von Glunz und OSB mehrere Vorteile angesichts der optimalen Auslegung des Werkes und einer einzigen technischen Infrastruktur vor allem bei der Bearbeitung der hergestellten Holzplatten.
Dadurch werde eine optimale Nutzung des Holzsortiments, eine bessere Ausbeute der Rohstoffe und ein interner Wiederverwendungskreislauf ermöglicht.
Gemäß der Anmeldung vom 7. August 2000 wird ein Teil der Beihilfe für das OSB-Werk und der andere Teil für das Spanplattenwerk gewährt. Die Beihilfe für das OSB-Werk beläuft sich auf 55970000 DEM (28,61 Mio. EUR) bei förderbaren Investitionskosten von 160 Mio. DEM (81,8 Mio. EUR) entsprechend einer Intensität von 35 % brutto. Die Beihilfe für das Spanplattenwerk beläuft sich auf 80543 00 DEM (41,18 Mio. EUR) bei förderbaren Investitionskosten von 230 Mio. DEM (117,6 Mio. EUR) entsprechend der gleichen Intensität von 35 % brutto.
Zum Zeitpunkt der Anmeldung gingen die deutschen Behörden davon aus, dass in Nettgau 355 Dauerarbeitsplätze und zwar 234 Stellen im Spanplattenwerk und 121 Stellen im OSB-Werk geschaffen würden.
Außerdem würden in den betreffenden Fördergebieten 25 indirekte Arbeitsplätze, davon 33 gesicherte entstehen.
Die Neuinvestition in Nettgau wurde zwischen Januar 2000 und Ende 2002 durchgeführt, die Produktion im Verlauf des Jahres 2001 aufgenommen.
Der Vollbetrieb sollte nach Ablauf von zwei Jahren erreicht sein.
Gemäß Ziff.
4.4 des Anmeldungsvordrucks gliedern sich die Projektkosten wie folgt auf:
Posten _BAR_ Insgesamt _BAR_ Förderbar _BAR_
Mio. DEM _BAR_ Mio. EUR _BAR_ Mio. DEM _BAR_ 100000 EUR _BAR_
Grundstücke _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Gebäude _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Anlagen _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Immaterielle Vermögenswerte _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Insgesamt _BAR_ 390 _BAR_ 199,403 _BAR_ 390 _BAR_ 199,403 _BAR_
Die Produktionskapazität des OSB-Werks wurde für das Jahr 2002 mit […] m3 angegeben.
Die Kapazität der Gruppe TAFISA zur Herstellung von OSB-Produkten belief sich im Jahr 1999 auf […] m3.
Im Jahr 1999 betrug die Spanplattenkapazität der Gruppe Glunz […] Mio. m3.
Laut deutschen Behörden sollen die Gesamtproduktionskapazitäten auf […] Mio. m3 steigen, wovon […] m3 auf das Werk Nettgau entfallen.
3. WÜRDIGUNG
Die nachstehende vorläufige Würdigung beruht auf den Fakten, Zahlen und Gegebenheiten, wie sie zum Zeitpunkt der Anmeldung am 7. August 2000 bekannt waren.
Da seit der Erstanmeldung und der Entscheidung geraume Zeit verstrichen ist, könnten sich die Gegebenheiten geändert, die Märkte weiterentwickelt und die das Vorhaben betreffenden Tatsachen anders als ursprünglich geplant entwickelt haben.
All dies kann von der Kommission bei ihrer Würdigung jedoch nicht berücksichtigt werden.
Grundsätzlich hat sie ihre Entscheidung vor der tatsächlichen Durchführung der Investition anhand der für die Zukunft angenommenen Entwicklungen und der Marktzahlen zu treffen.
Wenn sich einige Jahre später herausstellen sollte, dass sich die Märkte anders entwickelt haben, werden die Beihilfeintensitäten jedoch nicht angepasst.
Obwohl die Kommission ihre Entscheidung nun nach Ablauf von 5 Jahren nach der ursprünglichen Anmeldung zu treffen hat, muss sie ihre Bewertung auf die Tatsachen und Sachverhalte stützen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung bekannt waren, und nicht auf später erlangte Informationen.
3.1.
Vorliegen einer Beihilfe nach Artikel 87 Absatz 1 EGV
Die vorliegende Maßnahme wurde von einem Mitgliedstaat aus staatlichen Mitteln im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EGV (siehe Ziff.
2.1 dieser Entscheidung) gewährt.
Die Beihilfe verleiht Glunz und OSBD einen Vorteil, da sie andernfalls die gesamten Investitionen selbst tragen müssten.
Da die betreffenden Holzplatten in beträchtlichem Umfang grenzüberschreitend befördert werden, besteht internationaler Handel in der betreffenden Holzwirtschaftsbranche.
Deshalb können wirtschaftliche Vorteile zugunsten der beiden Unternehmen den Wettbewerb in einer Weise verfälschen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.
Die Kommission ist bei dieser ersten Würdigung zu der Auffassung gelangt, dass die angemeldete Maßnahme gemäß Artikel 87 Absatz 1 EGV eine staatliche Beihilfe an die Glunz AG und an OSBD darstellt.
3.2.
Anmeldungserfordernis
Gemäß Artikel 88 Absatz 3 EGV müssen die Mitgliedstaaten der Kommission sämtliche Beihilfemaßnahmen vor ihrer Durchführung melden.
Die vorgesehene Beihilfe wird im Rahmen zweier von der Kommission bereits genehmigter Regionalbeihilferegelungen gewährt [9].
Gemäß den Regeln des MSF 1998 ist die Beihilfeintensität von Investitionsgroßvorhaben vom Anwendungsbereich genehmigter Regelungen auszunehmen, wenn die entsprechende Beihilfe bestimmte Schwellenwerte übersteigt.
Die geplanten Beihilfen belaufen sich auf insgesamt 69767988 EUR.
Wenn man davon ausgeht, dass die Beihilfe für ein einziges Investitionsvorhaben gewährt wird, ist das Anmeldungserfordernis gemäß Ziff.
2.1 (ii) des MSF 1998 erfüllt, da die Gesamtbeihilfe wenigstens 50 Mio. EUR beträgt.
Wie unter Ziff.
2.3 dieser Entscheidung erwähnt, haben die deutschen Behörden in ihrer Anmeldung eingehend dargelegt, dass diese Beihilfe für ein einziges großes Investitionsvorhaben gewährt wird.
Gemäß Ziff.
7.2 zweiter Unterabsatz des MSF 1998 darf ein Investitionsvorhaben nicht künstlich in Teilvorhaben aufgeteilt werden, um das Anmeldungserfordernis zu umgehen.
Dies wäre im vorliegenden Fall jedoch nicht gegeben.
Selbst wenn man von zwei getrennten Investitionsvorhaben ausgehen würde, wäre das Erfordernis zur Anmeldung der Investitionsbeihilfen für das Glunz-Werk und das OSBD-Werk dennoch erfüllt [10].
Die Kommission sieht somit keine Veranlassung, das von den deutschen Behörden angemeldete und begründete Vorhaben (siehe Ziff.
2.3) in dieser Hinsicht anders zu bewerten, da es in jedem Fall der Kommission gemäß dem MSF 1998 anzumelden und von ihr zu bewerten wäre.
3.3.
Die drei Bewertungskriterien des MSF 1998
Um die höchstzulässige Intensität für ein Beihilfevorhaben zu ermitteln, muss die Kommission gemäß dem MSF 1998 die Beihilfehöchstintensität (Obergrenze der Regionalbeihilfe) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet gemäß der zum Zeitpunkt der Anmeldung gültigen, genehmigten Regionalbeihilferegelung erlangen könnte.
Da die Anmeldung am 7. August 2000 erfolgte, ist das Verzeichnis der Fördergebiete für den Zeitraum 2000-2006 anwendbar.
Nettgau liegt in einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 a) EGV mit einer Beihilfeobergrenze von 35 % BSÄ.
Es ist festzustellen, dass die vorgesehene Beihilfeintensität von 35 % brutto die geltende Obergrenze nicht überschreitet.
Gemäß den Regeln des MSF 1998 hat die Kommission drei Anpassungsfaktoren auf den Prozentsatz von 35 % anzuwenden, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das (die) betreffende(n) Vorhaben zu ermitteln, nämlich den Wettbewerbsfaktor (T), den Kapital-/Arbeitsfaktor (I) und den Faktor Regionalauswirkung (M).
3.3.1.
Wettbewerbsfaktor (T)
3.3.1.1.
Regeln
Gemäß Ziff.
3.2 des MSF 1998 birgt die Gewährung von Beihilfen an Unternehmen in Wirtschaftszweigen mit strukturellen Überkapazitäten das besondere Risiko einer Verfälschung des Wettbewerbs in sich.
Eine Erweiterung von Kapazitäten, die nicht durch Kapazitätskürzungen an anderer Stelle ausgeglichen wird, verschärft das Problem der strukturellen Überkapazitäten.
Es ist festzustellen, dass mit dem angemeldeten Vorhaben zusätzliche Kapazitäten im europäischen Markt entstehen.
Zur Anwendung des Wettbewerbsfaktors muss somit untersucht werden, ob das Vorhaben in einem Sektor oder Teilsektor mit strukturellen Überkapazitäten durchgeführt wird.
Wenn ausreichende Daten über die Kapazitätsauslastung vorliegen, muss die Kommission gemäß Ziff.
3.3 des MSF 1998 den Wettbewerbsfaktor auf das mögliche Vorhandensein struktureller/hoher Überkapazitäten in dem betreffenden Sektor/Teilsektor beschränken.
Gemäß Ziff.
3.4 des MSF ermittelt die Kommission erst bei fehlenden Angaben über die Kapazitätsauslastung, ob die Investition in einem schrumpfenden Markt erfolgt.
Gemäß dem Urteil vom 1. Dezember 2004 in der Rechtssache T-27/02 Kronofrance SA/Kommission des Gerichts erster Instanz ist Ziff.
3.4 jedoch dahingehend zu verstehen, dass die Kommission ermitteln muss, ob es sich um einen schrumpfenden Markt handelt, wenn die Daten zur Kapazitätsauslastung in dem betreffenden Sektor nicht die eindeutige Feststellung zulassen, dass strukturelle Überkapazitäten vorliegen.
Als Erstes hat die Kommission festzustellen, ob ausreichende Daten über die Kapazitätsauslastung vorliegen.
Sollten diese Daten nicht ausreichen bzw. nachweisen, dass keine Überkapazitäten vorliegen, hat sie anhand der Daten über den sichtbaren Verbrauch zu untersuchen, ob es sich um einen schrumpfenden Markt handelt.
Gemäß Ziff.
3.6 des MSF muss die Kommission dabei auch ermitteln, ob die Begünstigten vor Stellung des Beihilfeantrags bereits einen Marktanteil von 40 % hielten.
Um diese Untersuchungen vornehmen zu können, muss die Kommission zuerst den relevanten Markt der von dem Investitionsvorhaben betroffenen Produkte definieren.
3.3.1.2.
Die betroffenen Erzeugnisse
Das Investitionsvorhaben betrifft die Herstellung von OSB (Oriented Strand Board) und Spanplatten.
Spanplatten sind Holzplatten, die durch das Zusammenpressen zerkleinerter Rundholzspäne und/oder wiederverwendeter Holzabfälle mit einem organischen Bindemittel entstehen.
Laut deutschen Behörden betrug der Preis von Spanplatten zum Zeitpunkt der Anmeldung ca. 230 DEM/m3 (117 EUR/m3).
OSB sind aus drei Schichten zusammengefügte orientierte Spanplatten aus Kiefernholz.
OSB-Platten werden überwiegend in der Fertigbauindustrie, für Verpackungen und die Renovierung von Altbauten verwendet.
Nach den Angaben der deutschen Behörden belief sich der Preis für OSB-Produkte zum Zeitpunkt der Anmeldung auf rund 560 DEM/m3 (285 EUR/m3).
OSB wurde in den 50er Jahren in Nordamerika entwickelt.
In den 80er und 90er Jahren hat es sich im Holzplattenmarkt durchgesetzt und wurde als Substitut für das teurere Sperrholz aus Weichholz verwendet.
Sperrholz ist ein vielseitiger Polymer-Holzverbundstoff.
Es besteht aus einer ungeraden Anzahl dünner Holzschichten, die durch synthetische oder natürliche Klebstoffe zu einem Furnier verbunden werden.
Es gibt Sperrholz aus Weich- und aus Hartholz.
Weichhölzer wie Tanne, Fichte und Kiefer sind (überwiegend) immergrüne Nadelhölzer (der Begriff bezieht sich nicht auf die Härte des Holzes), Harthölzer sind Hölzer von Bäumen mit breiten Blättern, die Früchte oder Nüsse tragen und im Winter in die Vegetationsruhe gehen.
3.3.1.3.
Relevanter Markt
Gemäß Ziff.
7.6 des MSF 1998 umfasst der relevante Produktmarkt die von dem Investitionsvorhaben betroffenen Produkte und gegebenenfalls deren Substitute, wie sie von den Verbrauchern aufgrund der Produktmerkmale, deren Preise und dem Verwendungszweck, oder von den Herstellern aufgrund der Flexibilität der Herstellungsanlagen in Betracht gezogen werden.
Der räumlich relevante Markt umfasst in der Regel den EWR oder gegebenenfalls einen erheblichen Teil davon, wenn sich die Wettbewerbsbedingungen in diesem Gebiet spürbar von denen in anderen Gebieten des EWR unterscheiden.
Sachlich relevanter Markt
Wie bereits erwähnt betrifft das Vorhaben die Herstellung von OSB- und Spanplatten.
Laut deutschen Behörden erlauben die Produktionsanlagen nicht die Herstellung anderer Produkte, sondern lediglich von Abwandlungen der gleichen Produkte mit unterschiedlicher Oberflächenqualität.
Sie sind deshalb der Auffassung, dass aus Herstellungssicht eine Substitution aufgrund der Flexibilität der Produktionsanlagen ausgeschlossen werden könne.
Die Kommission sieht in diesem Stadium keine Veranlassung, diese Sicht in Frage zu stellen.
Auf der Nachfrageseite sind Spanplatten und OSB in der Fertigbauindustrie in gewissem Maße substituierbar.
Diese Substitution betrifft jedoch weniger als 10 % des Marktumfangs und ist damit als begrenzt einzustufen [11], was offenbar auf die unterschiedlichen Verwendungszwecke und den erheblichen Preisabstand zurückzuführen ist (285 EUR/m3 für OSB und 117 EUR/m3 für Spanplatten).
Das Gleiche gilt für die Substitution von Spanplatten durch Sperrholz.
Da OSB einem verglichen mit Spanplatten kleinen Markt angehören, könnte eine 10 %-Substituierung auf dem Markt, dem Spanplatten angehören, größere Auswirkungen haben als auf dem Markt, dem OSB angehört.
Wenn jedoch Spanplatten und OSB nur in einem Ausmaß von 10 % auf dem Markt, dem Spanplatten angehören, substituierbar sind, geht die Kommission im jetzigen Stadium davon aus, dass dieser Umfang zu gering ist, um die Zuordnung von OSB und Spanplatten zu demselben Produktmarkt zu rechtfertigen.
Eine gewisse Substituierbarkeit besteht im EWR zwischen OSB und (bestimmten Arten/Segmenten von) Sperrholz.
OSB und (bestimmte Arten/Segmente von) Sperrholz sind offenbar in bestimmten Anwendungen substituierbar; so wäre OSB ein Substitut für Weichholz-Sperrholz in der Beplankung, ein Substitut bei Fußbodenbelägen und der Bedachung und ebenfalls ein Substitut für einfaches Sperrholz in Betonschalungen.
Mittelfristig könnte OSB weitere Fortschritte bei der Durchdringung der meisten vorhandenen Märkte durch die fortgesetzte Substituierung von (bestimmten Arten/Segmenten von) Sperrholz erzielen.
Unter Ziff.
3.3.1.5 wird untersucht, welche Arten von Sperrholz von OSB ersetzt werden könnten.
Unter diesen Gegebenheiten geht die Kommission bisher davon aus, dass einerseits Spanplatten einem Markt und OSB und Sperrholz oder OSB und bestimmte Arten/Segmente von Sperrholz einem anderen Markt angehören [12].
Der räumlich relevante Markt
Holzplatten werden zwar in erheblichem Umfang grenzüberschreitend befördert, es handelt sich jedoch um ein sperriges schweres Produkt.
Da ein Transport über große Entfernungen zu kostenaufwendig ist, ist der Transportradius auf rund 800 km begrenzt.
Die einzelnen Liefergebiete lassen sich als ein Geflecht aus sich überschneidenden Kreisen mit dem jeweiligen Produktionswerk als Zentrum beschreiben.
Da die einzelnen Produktionswerke zerstreut liegen und sich die natürlichen Liefergebiete in unterschiedlichem Ausmaß überschneiden, verlagern sich die Wirkungen von einem Kreis in einen anderen, so dass bisher davon auszugehen ist, dass der EWR für beide Produkte den räumlich relevanten Markt bildet [13].
3.3.1.4.
Angaben zur Kapazitätsauslastung
Gemäß Ziff.
7.7 des MSF 1998 liegt eine strukturelle Überschusskapazität vor, wenn im Durchschnitt der vergangenen fünf Jahre der Kapazitätsauslastungsgrad des betreffenden Sektors oder Teilsektors mehr als zwei Prozentpunkte unter dem Auslastungsgrad der Verarbeitungsindustrie insgesamt liegt.
Von hohen strukturellen Überkapazitäten ist auszugehen, wenn dieser Unterschied mehr als fünf Prozentpunkte beträgt.
Gemäß Fußnote 13 zum MSF 1998 sind die Marktdaten zur Kapazitätsauslastung anhand der niedrigsten Untergliederung der NACE-Systematik zu ermitteln.
Die Kommission ist der Auffassung, dass die Span- und OSB-Plattenproduktion von Glunz und OSBD der NACE-Klasse 20.20 (Furnier-, Sperrholz-, Holzfaserplatten- und Holzspanplattenwerke) entspricht, da auf die Herstellung von Spanplatten, Sperrholz und OSB 81 % der Gesamtproduktion von Holzplatten in Europa entfallen [14].
Die Kommission hält es in diesem Stadium für angemessen, bei ihrer Bewertung der Kapazitätsauslastung die NACE-Klasse 20.20 zugrunde zu legen.
Die deutschen Behörden haben Angaben zum durchschnittlichen Auslastungsgrad der Jahre 1994-1998 (zu diesen fünf Jahren lagen zum Zeitpunkt der Anmeldung Daten vor) im EWR für die NACE-Klasse 20.20 in Bezug auf Holzplatten vorgelegt.
Diese Daten, die der Studie eines unabhängigen Sachverständigen entstammen [15], erfüllen die Anforderungen von Ziff.
7.7 des Multisektoralen Gemeinschaftsrahmens, da sie dem Sektor mit der niedrigsten Untergliederung der NACE-Einteilung entsprechen.
Der Sachverständige hat die Tageskapazität (23 Stunden) einer Produktionslinie über 300 Tage in einem Jahr als die Grundlage der Jahreskapazitätsberechnung definiert.
Die Jahreskapazität hat er anhand von Informationen der Industrie und seiner eigenen Datenbank (Wood-Based Panel Mill Databank) berechnet, die den Angaben zu den Kapazitäten einzelner Werke und Presslinien entstammen.
Die Bestimmung der Kapazität einer Produktionslinie (23 Stunden/300 Tage) berücksichtigt die Unterschiede der Maschinen in Typ/Alter und die Konfiguration der Werke.
Die Studie kam zu dem Ergebnis, dass der jährliche Kapazitätsauslastungsgrad zwischen 1994 und 1998 im EWR bei Spanplatten 88,8 %, bei OSB 80,4 %, bei Spanplatten und OSB zusammen 88,8 % und bei Holzplatten insgesamt 85 % betrug (NACE 20.20).
Die Gesamtauslastung der Holzplattenindustrie (NACE 20.20) im EWR ist nachstehender Tabelle zu entnehmen:
_BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_
Gesamtproduktion 1000 m3 _BAR_ 30673 _BAR_ 32412 _BAR_ 32566 _BAR_ 35178 _BAR_ 36481 _BAR_
Gesamtkapazität 1000 m3 _BAR_ 36776 _BAR_ 37148 _BAR_ 40034 _BAR_ 40545 _BAR_ 41787 _BAR_
Auslastungsquote _BAR_ 83 % _BAR_ 87 % _BAR_ 81 % _BAR_ 87 % _BAR_ 87 % _BAR_
Die Kommission hat auch eine zweite Studie berücksichtigt [16], die in ihrem Auftrag erstellt wurde.
Dieser zweiten Studie lag eine Kapazität von 22 Stunden und 345 Tagen jährlich zugrunde, was einen Durchschnitt von 81,8 % für die Jahre 1995 bis 1997 ergab.
Diese Studie enthält offenbar nur die durchschnittliche Jahreskapazität von modernen Anlagen, außerdem fehlen die Angaben zu dem Jahr 1993.
Gemäß Ziff.
3.1 des MSF 1998 zieht die Kommission gegebenenfalls Daten unabhängiger externer Quellen zur Bewertung der wahrscheinlichen Auswirkungen auf den Wettbewerb in dem relevanten Markt heran; falls solche Daten nicht sofort erhältlich sind, berücksichtigt sie die entsprechenden Daten der Mitgliedstaaten in vollem Maße.
Die von den deutschen Behörden übermittelte Studie kann als zuverlässig angesehen werden.
Außerdem würde die andere Studie, die keine vollständigen Informationen liefert, zu demselben Ergebnis führen.
In dem Zeitraum 1994-1998 belief sich die jährliche durchschnittliche Kapazitätsauslastungsquote für das verarbeitende Gewerbe in der EU insgesamt auf 81,72 %.
Unter diesen Voraussetzungen gelangt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens zu der vorläufigen Schlussfolgerung, dass das Investitionsvorhaben zur Kapazitätssteigerung in einem Sektor führen wird, in dem keine Überkapazitäten vorliegen.
Gemäß dem Urteil des Gerichtes erster Instanz muss die Kommission jedoch ermitteln, ob es sich um einen schrumpfenden Markt handelt, wenn sie wie im vorliegenden Fall zu der Schlussfolgerung gelangt ist, dass keine strukturellen Überkapazitäten vorliegen.
3.3.1.5.
Daten zum sichtbaren Verbrauch
Anwendbare Regeln
Um zu ermitteln, ob es sich um einen schrumpfenden Markt handelt, hat die Kommission gemäß Ziff.
3.4 des MSF 1998 die Entwicklung des sichtbaren Verbrauchs der betreffenden Erzeugnisse (d.h. Produktion plus Einfuhren minus Ausfuhren) mit den Wachstumsraten des verarbeitenden Gewerbes im EWR insgesamt zu vergleichen.
Gemäß Ziff.
7.8 des MSF gilt der Markt der betreffenden Produkte als schrumpfend, wenn in den letzten fünf Jahren die durchschnittliche Jahreswachstumsrate des sichtbaren Verbrauchs der betreffenden Produkte spürbar, d.h. mehr als 10 % unter dem Jahresdurchschnitt des verarbeitenden Gewerbes im EWR insgesamt lag, es sei denn, ein starker Aufwärtstrend bei der relativen Wachstumsrate der Nachfrage nach den betreffenden Erzeugnissen wäre zu verzeichnen.
Ein absolut schrumpfender Markt liegt vor, wenn die durchschnittliche Jahreswachstumsrate des sichtbaren Verbrauchs in den letzten fünf Jahren negativ war.
Spanplattenmarkt
Die durchschnittliche Jahreswachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes im EWR betrug 5,78 % in den Jahren 1993-1998.
Die Studie eines unabhängigen Sachverständigen [17] mit Daten zum Wert des sichtbaren Verbrauchs von Spanplatten ergibt folgende Zahlen für den Zeitraum 1993-1998 (den fünf Jahren, zu den im Zeitpunkt der Anmeldung Daten vorlagen):
Mrd. EUR _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ Jahreswachstum _BAR_
Spanplatten _BAR_ 4,61 _BAR_ 4,78 _BAR_ 5,91 _BAR_ 4,98 _BAR_ 5,71 _BAR_ 5,65 _BAR_ 4,15 % _BAR_
Da der Unterschied im Wachstum von 5,78 % und 4,15 % mehr als 10 % beträgt, gelangt die Kommission in diesem Stadium zu der vorläufigen Schlussfolgerung, dass der Markt, dem Spanplatten angehören, gemäß Ziff.
7.8 des MSF 1998 relativ schrumpft.
Somit könnte der Wettbewerbsfaktor T für den Markt, dem Spanplatten angehören, in diesem Stadium mit 0,75 angesetzt werden.
Markt zu dem OSB gehört
Wie bereits erwähnt betrug die durchschnittliche Jahreswachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes im EWR in den Jahren 1993-1998 5,78 %.
Die Anmeldung nennt die Studie eines unabhängigen Beraters [18], die folgende Angaben zum Wert des sichtbaren Verbrauchs im EWR für die Jahre 1993-1998 von OSB und Sperrholz insgesamt und OSB und "bestimmten Sperrholzsegmenten" (in der Endverwendung Verpackung, Fußbodenbeläge, Beplankung, Bretterzäune und Bedachung) andererseits enthält:
Mrd. EUR _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ Jahreswachstum _BAR_
Sperrholzsegmente _BAR_ 0,46 _BAR_ 0,55 _BAR_ 0,55 _BAR_ 0,48 _BAR_ 0,50 _BAR_ 0,49 _BAR_ 1,175 % _BAR_
OSB _BAR_ 0,05 _BAR_ 0,06 _BAR_ 0,08 _BAR_ 0,10 _BAR_ 0,13 _BAR_ 0,18 _BAR_ 31,321 % _BAR_
Sperrholzsegmente und OSB _BAR_ 0,51 _BAR_ 0,61 _BAR_ 0,63 _BAR_ 0,58 _BAR_ 0,63 _BAR_ 0,67 _BAR_ 5,765 % _BAR_
Mrd. EUR _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ Jahreswachstum _BAR_
Sperrholz insgesamt _BAR_ 2,05 _BAR_ 2,11 _BAR_ 2,33 _BAR_ 2,06 _BAR_ 2,29 _BAR_ 2,11 _BAR_ 0,595 % _BAR_
OSB _BAR_ 0,05 _BAR_ 0,06 _BAR_ 0,08 _BAR_ 0,10 _BAR_ 0,13 _BAR_ 0,18 _BAR_ 31,321 % _BAR_
Sperrholz insgesamt und OSB _BAR_ 2,10 _BAR_ 2,17 _BAR_ 2,41 _BAR_ 2,16 _BAR_ 2,42 _BAR_ 2,29 _BAR_ 1,727 % _BAR_
Wenn man davon ausgeht, dass der relevante OSB-Markt aus OSB und nur Sperrholzsegmenten in der Endverwendung Verpackung, Fußbodenbeläge, Beplankung, Bretterzäune und Bedachung besteht, beträgt der Wachstumsunterschied zwischen 5,78 und 5,765 % nicht mehr als 10 %.
Hieraus wäre gemäß Ziff.
7.8 des MSF 1998 die Schlussfolgerung zu ziehen, dass der relevante Markt kein schrumpfender Markt ist, so dass ein Wettbewerbsfaktor T von 1 auf den Markt anzuwenden wäre, dem OSB angehört.
Wenn man jedoch annimmt, dass der relevante OSB-Markt aus OSB und Sperrholz insgesamt besteht, beträgt der Unterschied in den Wachstumsraten von 5,78 % und 1,727 % mehr als 10 %.
Hieraus wäre gemäß Ziff.
7.8 des MSF 1998 zu schließen, dass der relevante Markt ein schrumpfender Markt ist, so dass ein Wettbewerbsfaktor T von 0,75 auf den Markt anzuwenden wäre, dem OSB angehört.
Die Definition des relevanten Marktes, dem OSB angehört, ist in Anbetracht dieser Ergebnisse von Bedeutung.
Die deutschen Behörden haben in der Anmeldung vorgebracht, dass gemäß einer von demselben Berater erstellten Analyse [19] der relevante Markt der EWR-Markt für OSB und "Sperrholzsegmente" in den Endverwendungen Verpackung, Fußbodenbeläge, Beplankung, Bretterzäune und Bedachung sei.
In einem anderen Fall brachten die deutschen Behörden jedoch vor, dass der Gesamtmarkt für OSB und Sperrholz der relevante Markt sei.
Dieser Auffassung lagen verschiedene Berichte desselben unabhängigen Beraters zugrunde [20].
Der Entscheidung der Kommission vom 3. Juli 2001 zu dem Fall Kronoply (N813/2000) lagen diese Daten zugrunde.
Die deutschen Behörden räumen jedoch nunmehr ein [21], dass die zuvor in dem Fall Kronoply vorgelegten Angaben nicht korrekt gewesen seien und ihnen falsche Informationen zur Marktdefinition zugrunde lagen.
In dem Fall Kronoply legten die deutschen Behörden zu jener Zeit eine Studie desselben Beraters vor [22], die im Wesentlichen der in der Anmeldung Glunz und OSBD vorgelegten Studie entspricht, und gelangten zu der Schlussfolgerung, dass OSB und Weichholzsperrholz den relevanten Markt bilden.
Weichholzsperrholz ist jedoch nicht vollkommen identisch mit Sperrholzsegmenten in den Endverwendungen Verpackung, Fußbodenbeläge, Beplankung, Bretterzäune und Bedachung.
Die Frage, ob OSB dem Markt für OSB und Sperrholz insgesamt oder lediglich dem Markt für OSB und bestimmte Sperrholzsegmente angehört, ist mit der Substituierbarkeit von OSB durch die verschiedenen Sperrholzsorten zu beantworten.
Dies hängt wie in Ziff.
7.6 des MSF 1998 erwähnt, von verschiedenen Faktoren wie den Merkmalen der Produkte, den Preisen und dem Verwendungszweck ab.
Selbst wenn die Kommission zu der Schlussfolgerung gelangen sollte, dass nur bestimmte Sperrholzsegmente OSB ersetzen können, muss sie sich entscheiden, ob sie sich auf bestimmte Teile gemäß der Endanwendung oder die Gesamtheit der Sperrholzerzeugnisse aus Weichholz bezieht.
Aus den von den deutschen Behörden in der zweiten Anmeldung im Fall Kronoply vorgelegten Angaben geht nämlich hervor, dass es sich auch dann nicht um einen schrumpfenden Markt handeln würde, wenn dieser OSB und lediglich Sperrholz aus Weichholz umfassen würde [23].
Sichtbarer Verbrauch in der EWG 1994-2002 mengenmäßig
Verbrauch 1000 m3 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_
Weichholz-sperrholz _BAR_ 1242 _BAR_ 1327 _BAR_ 1430 _BAR_ 1566 _BAR_ 1692 _BAR_ 1751 _BAR_ 2003 _BAR_ 2084 _BAR_ 2188 _BAR_
OSB _BAR_ 232 _BAR_ 304 _BAR_ 401 _BAR_ 522 _BAR_ 738 _BAR_ 920 _BAR_ 1122 _BAR_ 1463 _BAR_ 1678 _BAR_
Insgesamt _BAR_ 1474 _BAR_ 1631 _BAR_ 1831 _BAR_ 2087 _BAR_ 2430 _BAR_ 2671 _BAR_ 3125 _BAR_ 3547 _BAR_ 3866 _BAR_
Unter diesen Bedingungen fällt es der Kommission in diesem Bewertungsstadium schwer, den relevanten Markt zu bestimmen, dem OSB angehört, was jedoch für die Feststellung erforderlich ist, ob es sich um einen schrumpfenden Markt handelt.
Dies führt auch zu Schwierigkeiten bei der Ermittlung des Wettbewerbsfaktors T, der zur Feststellung der Vereinbarkeit der Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt gemäß den Regeln des MSF 1998 zu berücksichtigen ist.
Jeglicher Beitrag von dritter Seite zur Definition des relevanten Marktes, dem OSB angehört, ist deshalb willkommen.
Aus dem Vorstehenden kann man jedoch die vorläufige Schlussfolgerung ziehen, dass die ungünstigste Annahme für den Markt, dem OSB angehört, einen schrumpfenden Markt ausweist, der einen Wettbewerbsfaktor T von 0,75 ergeben würde.
3.3.1.6.
Anteile an dem relevanten Markt
Bei der Ermittlung des Wettbewerbsfaktors muss die Kommission gemäß Ziff.
3.6 des MSF 1998 auch prüfen, ob die Anteile der Gruppe, der Glunz und OSB angehören, an dem relevanten Markt wenigstens 40 % betragen, was das Risiko bedingen würde, dass die Gewährung von Beihilfen entsprechend den in der Region zulässigen Höchstbeträgen den Wettbewerb übermäßig verfälscht.
In ihrer Anmeldung vom 7. August 2000 haben die deutschen Behörden folgende Marktanteile im EWR der von der SONAE-Gruppe, der Muttergesellschaft von TAFISA, der Glunz und OSB angehören, verkauften Erzeugnisse angegeben:
Produkte _BAR_ 1999 (vor der Investition) _BAR_ 2002 (nach der Investition) _BAR_
Spanplatten _BAR_ […] % _BAR_ […] % _BAR_
OSB _BAR_ […] % _BAR_ […] % _BAR_
Die zur Verfügung gestellten Zahlen zeigen das der Marktanteil der SONAE Gruppe zum Zeitpunkt der Notifizierung 40 % weder für OSB noch für Spanplatten überstieg.
In Abhängigkeit der abschließenden Marktdefinition können sich diese Zahlen allerdings ändern.
Die Kommission geht jedoch bisher davon aus, dass der Anteil der Gruppe SONAE an dem relevanten Markt zum Zeitpunkt der Anmeldung 40 % nicht überstieg.
Außerdem nimmt sie an, dass dieser Prozentsatz mit der Neuinvestition von Glunz und OSBD nicht übertroffen wird.
3.3.2.
Faktor Kapital/Arbeit (I)
Der MSF 1998 enthält einen Faktor Kapital/Arbeit, mit dem die höchstzulässige Beihilfeintensität anzupassen ist, um diejenigen Vorhaben zu begünstigen, die zum Abbau von Arbeitslosigkeit durch die Schaffung einer relativ höheren Anzahl neuer direkter Arbeitsplätze wirksam und besser beitragen.
Die verschiedenen Kapital-/Arbeitsfaktoren sind unter Ziff.
3.10.2 des MSF 1998 aufgeführt.
Mit den Gesamtinvestitionen von 199400000 EUR werden 355 Arbeitsplätze geschaffen.
Dies ergibt eine Verhältniszahl von 561700 EUR je Arbeitsplatz und einen Faktor I von 0,8 für die Anpassung der höchstzulässigen Beihilfeintensität.
3.3.3.
Faktor Regionalauswirkung (M)
Dieser Faktor berücksichtigt die positiven Effekte einer geförderten Neuinvestition auf die Volkswirtschaft der betroffenen Fördergebiete.
Nach Auffassung der Kommission kann die Schaffung von Arbeitsplätzen als Bezugsgröße für den Beitrag eines Vorhabens zur Entwicklung der betreffenden Region dienen.
Eine kapitalintensive Investition kann eine spürbare Anzahl indirekter Arbeitsplätze in dem Fördergebiet und in benachbarten Förderregionen schaffen.
Arbeitsplatzschaffung bezieht sich in diesem Fall auf den mit dem Vorhaben direkt geschaffenen und die durch Erstlieferanten und Kunden in Erwiderung auf die geförderte Investition geschaffenen Arbeitsplätze.
Die deutschen Behörden gaben zum Zeitpunkt der Anmeldung vom 7. August 2000 die Anzahl der als Folge der Investition nach Vollendung des Holzverarbeitungszentrums entstehenden indirekten Arbeitsplätze mit insgesamt 520 an und untergliederten diese gemäß dem Bedarf der einzelnen Produktionsbereiche wie folgt:
_BAR_ OSB-Produktion Indirekte Arbeitsplätze _BAR_ OSB-Produktion Zusatzkräfte _BAR_ Spanplattenproduktion Indirekte Arbeitsplätze _BAR_ Spanplattenproduktion Zusatzkräfte _BAR_ Insgesamt _BAR_
Holzaufarbeitung _BAR_ 61 _BAR_ 11 _BAR_ 70 _BAR_ 12 _BAR_ 154 _BAR_
Holztransport zum Werk _BAR_ 42 _BAR_ 8 _BAR_ 77 _BAR_ 14 _BAR_ 141 _BAR_
Leimtransport zum Werk _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ 8 _BAR_ _BAR_ 13 _BAR_
Brennstofftransport zum Werk _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_
Transport von Melaninpapier _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
Transport vom Werk zum Kunden _BAR_ 50 _BAR_ 9 _BAR_ 76 _BAR_ 14 _BAR_ 149 _BAR_
Dienstleistungen (Wartung, Reparatur der Anlagen) _BAR_ 17 _BAR_ 3 _BAR_ 17 _BAR_ 3 _BAR_ 40 _BAR_
Reinigung durch Dritte _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ 10 _BAR_
Wohnungswirtschaft, Konsumgüter für die Belegschaft _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_
Insgesamt _BAR_ 184 _BAR_ 31 _BAR_ 262 _BAR_ 43 _BAR_ 520 _BAR_
Der Ermittlung der zu schaffenden Arbeitsplätze liegt folgende Berechnung zugrunde:
a) Laut deutschen Behörden ist die Lieferung von Material an die Werke und von Endprodukten an die Kunden die wichtigste Quelle der durch beide Produktionen indirekt zu schaffenden 309 Arbeitsplätze.
- Die angenommene Herstellung von rund […] m3 OSB-Produkten soll zu einem Absatz von rund […] m3 führen.
Zur Herstellung von einem m3 Endprodukt werden […] m3 Holz benötigt, was einen Jahresbedarf an Holz von […] m3 ergibt.
Die entsprechenden Ansätze für Leim und Chemikalien betragen […] t und für Brennstoff […] t jährlich.
Der Rohstoff für OSB-Produkte besteht zu 100 % aus Holz, das in einem Radius von rund 100 km um das Werk geerntet wird.
Der Tagesbedarf der Werke ist mit […] m3 angesetzt, die in Lkw einer Kapazität von […] m3 heranbefördert werden.
Auf der Grundlage von 2 Tagesfahrten und einer Kapazität von […] m3 wird der Ansatz von 39 Lkw mit 39 Fahrern, weiteren 8 Zusatzkräften und 3 Mechanikern zu 50 indirekt entstehenden Arbeitsplätzen führen.
Die Kommission ist jedoch der Auffassung, dass die Zusatzkräfte nicht der Definition der Arbeitsplätze gemäß Ziff.
3.7 und 7.5 des MSF entsprechen [24].
Deshalb kann sie nur einer Zahl von 42 indirekt entstehenden Arbeitsplätzen für die Beförderung von Material zu den Werken zustimmen.
Ein angenommener Absatz von […] m3 würde bei 251 Arbeitstagen einen Umfang von […] m3 OSB-Produkte täglich ergeben, die in Lkw einer Kapazität von […] m3 befördert würden.
46 Fahrten täglich erfordern 46 Fahrer, 9 Zusatzkräfte und 4 Mechaniker und würden zur indirekten Schaffung von 59 neuen Arbeitsplätzen führen.
Ohne die Zusatzkräfte würden sich 50 indirekt geschaffene Arbeitsplätze für die Beförderung der Endprodukte an die Kunden ergeben.
- Die Produktionskapazität des Spanplattenwerks wird mit rund […] m3 Rohspanplatten und […] m3 beschichteten Platten angegeben.
Der Absatz soll einen Umfang von […] m3 Rohspanplatten und […] m3 beschichteten Platten erreichen.
Der Unterschied zwischen den angenommenen Kapazitäten und den Absatzzahlen ergibt sich daraus, dass ein erheblicher Teil der Spanplatten beschichtet wird.
Die Gesamtnachfrage nach Holz wird mit […] m3 jährlich angegeben.
Die Ansätze für Leim und Chemikalien belaufen sich auf […] t und für Brennstoff auf […] t jährlich.
Auch bei Spanplatten wird das Holz aus einem Umkreis von rund 100 km an das Werk geliefert.
Der Tagesbedarf ist mit […] m3 Stammholz, […] m3 Verpackungsholz und […] m3 Spänen angesetzt.
Dies ergibt 72 Tagesfahrten mit einem Bedarf an 72 Fahrern und 14 Zusatzkräften sowie 5 Mechanikern, was zu insgesamt 91 indirekt geschaffenen Arbeitsplätzen führt.
Wenn man die Zusatzkräfte herausnimmt, werden bei der Beförderung von Material an das Spanplattenwerk 77 Arbeitsplätze geschaffen.
Der angenommene Absatz von […] m3 jährlich würde bei 251 Arbeitstagen einen Umfang von […] Spanplatten täglich ergeben, die in Lkw einer Kapazität von […] m3 befördert werden.
Wenn man von den angesetzten 71 Fahrern, 14 Zusatzkräften und 5 Mechanikern die Zusatzkräfte abzieht, kann einer Zahl von 76 beim Transport des Endprodukts an die Kunden indirekt zu schaffenden Arbeitsplätzen zugestimmt werden.
Die deutschen Behörden haben keine Angaben zu den 19 bei der Beförderung von Leim, Brennstoff und Melaminpapier an beide Werke indirekt zu schaffenden Arbeitsplätzen gemacht.
Die Kommission hält diese Zahl jedoch für realistisch.
Die Kommission geht davon aus, dass im Transportbereich 264 Arbeitsplätze indirekt geschaffen werden können.
b) Die Holzaufarbeitung findet als zweite wichtige Quelle der indirekt zu schaffenden Arbeitsplätze an 251 Tagen im Jahr statt.
- Für die Herstellung von OSB ist ein Tagesumfang von […] m3 Holz erforderlich, von denen 95 % mechanisch und 5 % manuell verarbeitet werden.
Die mechanische Herstellung von […] m3 erfordert 25 Rotten von jeweils 2 Maschinisten und 2 Holzarbeitern sowie einem Zusatzarbeiter je Rotte; die Tagesleistung einer Rotte beträgt […] m3, was 54 Arbeitsplätze ergeben würde.
Die manuelle Herstellung von […] m3 erfordert 13 Waldarbeiter mit einer Tagesleistung von 15 m3.
Laut deutschen Behörden entstehen neben den 67 indirekt geschaffenen Arbeitsplätzen 13 Arbeitsplätze bei den Zusatzkräften entsprechend einer Gesamtzahl von 80 Arbeitsplätzen.
Von den 67 indirekt geschaffenen Arbeitsplätzen entstehen 61 in benachbarten Fördergebieten, die somit auch zu berücksichtigen sind.
- Die Herstellung von Spanplatten erfordert einen Tagesumfang von […] m3 Holz, wovon 95 % mechanisch und 5 % manuell verarbeitet werden.
Anhand der gleichen Berechnungen für die den forstwirtschaftlichen Tätigkeiten vorgelagerten Arbeiten gelangen die deutschen Behörden für die OSB-Herstellung zu 41 indirekt geschaffenen Arbeitsplätzen einschließlich 5 Stellen für Zusatzkräfte.
Von den 41 indirekt geschaffenen Arbeitsplätzen entstehen 32 in benachbarten Fördergebieten, die damit auch berücksichtigt werden müssen.
Bei einem Umfang von […] m3 Verpackungsholz täglich gehen die deutschen Behörden davon aus, dass 36 Arbeitsplätze bei der Holzernte, der Beförderung und der Größeneinteilung, 37 Arbeitsplätze bei den Zusatzkräften und 7 Arbeitsplätze beim Verkauf von Material, für logistische Zwecke usw. indirekt entstehen.
Von den 43 indirekt zu schaffenden Arbeitsplätzen entstehen 38 in benachbarten Fördergebieten.
Bei den forstwirtschaftlichen Tätigkeiten werden somit insgesamt 131 Arbeitsplätze indirekt geschaffen.
c) Die deutschen Behörden haben keine Angaben zu der Schaffung von 51 Arbeitsplätzen plus 6 Zusatzkräften im Dienstleistungssektor, für die Unterbringung und für Verbrauchsgüter gemacht.
Da diese Arbeitsplätze von beiden Werken geteilt werden können, hält die Kommission einen Ansatz von lediglich 45 indirekt geschaffenen Arbeitsplätzen für realistisch.
Unter diesen Voraussetzungen beläuft sich die Zahl der in Fördergebieten indirekt geschaffenen Arbeitsplätze auf 440.
Wenn die gesicherten indirekt geschaffenen Arbeitsplätze darin nicht einbezogen wären, würde sich die Gesamtsumme der indirekt entstehenden Arbeitsplätze auf 407 belaufen.
Verglichen mit den 355 direkt geschaffenen Arbeitsplätzen übersteigt die Verhältniszahl in beiden Fällen 100 %, das zu einem Faktor M von 1,5 führt.
4. SCHLUSSFOLGERUNG
In Anbetracht der vorstehend beschriebenen Gegebenheiten ist es schwierig, die höchstzulässige Beihilfeintensität gemäß der in Ziff.
3.10 des MSF 1998 erwähnten Formel R × T × I × M zu ermitteln.
Besonders unbestimmt sind die Daten, die zur Ermittlung des relevanten Marktes, dem OSB angehört, zugrunde zu legen sind.
Diese Daten sind bei der Definition des Wettbewerbsfaktors T erforderlich, um festzustellen, ob es sich um einen schrumpfenden Markt handelt.
Zur Ermittlung des relevanten Marktes, dem OSB angehört, sind deshalb jegliche Beiträge von Dritten willkommen.
In Bezug auf den größten die Herstellung von Spanplatten betreffenden Teil der Investition geht die Kommission bisher davon aus, dass es sich um einen relativ schrumpfenden Markt handelt, was zu einem Wettbewerbsfaktor T von 0,75 führt.
Wie bereits erwähnt führt in diesem vorläufigen Stadium auch die ungünstigste Annahme für den Markt, dem OSB angehört, zu der Schlussfolgerung, dass es sich um einen relativ schrumpfenden Markt handelt, was ebenfalls einen Wettbewerbsfaktor T von 0,75 ergibt.
In diesem Fall würde der Wettbewerbsfaktor T für das gesamte Vorhaben ebenfalls 0,75 betragen.
Die Kommission kann jedoch nicht die Möglichkeit ausschließen, dass die endgültige Würdigung zu anderen Beträgen des Wettbewerbsfaktors T für den Markt führt, dem Spanplatten angehören und den Markt, dem OSB angehört.
In einem solchen Fall muss die Kommission ermitteln, ob die jedem Einzelteil des Vorhabens zugerechnete Beihilfeintensität auf Basis der Aufteilung der förderbaren Investitionskosten, dem geschätzten Wert des Produktionsausstoßes oder einer anderen Bezugsgröße beruhen soll.
Die Kommission hat deshalb in diesem vorläufigen Stadium für den ungünstigsten Fall einen Faktor T von 0,75 für das Gesamtprojekt errechnet.
Gemäß der Formel des MSF 1998 würde dies eine Beihilfeintensität von 31,5 % (= 35 % × 0,75 × 0,8 × 1,5) ergeben.
Unter der ungünstigsten Annahme würde die Kommission damit zu der Schlussfolgerung gelangen, dass diese Beihilfemaßnahme bis zu einer Intensität von 31,5 % mit dem Gemeinsamen Markt zu vereinbaren wäre und dass zumindest in diesem Stadium Zweifel an der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt lediglich für 3,5 % bestehen.
Die Kommission hat deshalb ein förmliches Untersuchungsverfahren eingeleitet.
5. BESCHLUSS
In Anbetracht des Vorstehenden werden die deutschen Behörden ersucht, binnen einem Monat vom Empfang dieses Schreibens an sämtliche Unterlagen, Angaben und Daten der Kommission vorzulegen, die für die Ermittlung der Vereinbarkeit dieser Beihilfemaßnahme erforderlich sind.
Dabei sind insbesondere die Zahlen und Daten anzugeben, die zur Substituierbarkeit von OSB durch Sperrholztypen/-segmente vorgelegt wurden, sowie die Unterschiede gegenüber den in anderen Fällen vorgelegten Angaben.
In Ermangelung dieser Angaben würde die Kommission eine Entscheidung auf der Grundlage der ihr vorliegenden Informationen erlassen.
Die deutschen Behörden werden ebenfalls ersucht, den Begünstigten der Beihilfe unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens zuzusenden.
Die Kommission ist sich bewusst, dass die Beihilfen bzw. deren überwiegender Teil bereits ausgezahlt worden sind.
Die Tatsache jedoch, dass die Kommission ursprünglich die angemeldete Beihilfeintensität genehmigte, führt nicht dazu, dass der Beihilfeempfänger Vertrauensschutz erlangt, da die Entscheidung der Kommission fristgemäß vor dem Gericht Erster Instanz — das die Entscheidung annullierte — angegriffen wurde.
In der Konsequenz müssten somit gewährte Beihilfebeträge, die als mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar angesehen werden, vom Begünstigten zurückgefordert werden [25].
Die Kommission wird alle Interessierten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung seines wesentlichen Inhalts im Amtsblatt der Europäischen Union hiervon in Kenntnis setzen.
Sie wird auch alle Interessierten in den EFTA-Ländern, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Mitteilung im EWR-Teil des Amtsblattes der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übersendung einer Kopie dieses Schreibens hiervon unterrichten.
Alle Interessierten werden aufgefordert, ihre Bemerkungen binnen einem Monat vom Datum dieser Veröffentlichung an zu unterbreiten."
[1] OSB je strukturovaná dřevěná deska skládající se z dřevěných třísek složených do tří vrstev vyrobených z velkých třísek, především z borovice tuhé. OSB se používá k výrobě dřevěných konstrukcí a zejména k asanaci a rekonstrukci starých budov, dále v odvětví montování staveb a v obalovém průmyslu.
[2] Dřevotřísková deska je dřevěná deska vyrobená z kulatinových pilin a/nebo z recyklovaných dřevěných pilin, které jsou spojené organickým lepidlem.
Používá se zejména při výrobě nábytku a na vnitřní dokončovací práce v domech.
[3] Úř. věst.
C 107, 7.4.1998, s. 7.
[4] Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska.
Skládá se v zásadě z různého počtu tenkých vrstev dřeva nazývaného dýha, které jsou spojené syntetickým nebo přírodním lepidlem.
Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva.
[5] ABl.
C 107 vom 7.4.1998, S. 7.
[6] Geschäftsgeheimnis
[7] Siehe hierzu Rechtssache C-169/95 Spanien vs. Kommission [1997] ECR I-135, Paragraph 47 ff., und gemeinsame Rechtssache T-116/01 und 118/01 P&O European Ferries (Vizcaya) SA und Diputación Foral de Vizcaya vs. Kommission [2003] II-2952, Paragraph 205 ff.
[8] Entscheidung C 72/98 (ex N 702/97) der Kommission vom 28.2.2001.
[9] ABl.
C 340 vom 27.11.1999, S. 8.; Verzeichnis der deutschen Fördergebiete, Regionen nach Artikel 87 Absatz 3 a).
[10] Die Beihilfe für das OSDB-Werk beläuft sich auf 55970000 DEM (28,61 Mio. EUR) bei förderbaren Investitionskosten von 160 Mio. DEM (81,8 Mio. EUR) entsprechend einer Intensität von 35 % brutto und 121 geschaffenen Arbeitsplätzen. Die Beihilfe für das Spanplattenwerk beläuft sich auf 80543000 DEM (41,18 Mio. EUR) bei förderbaren Investitionskosten von 230 Mio. DEM (117,6 Mio. EUR) entsprechend einer Intensität von 35 % brutto und 234 geschaffenen Arbeitsplätzen. Damit wären für beide Werke die Anforderungen gemäß Ziff. 2.1 (i) des MSF 1998 erfüllt.
[11] Jaako Pöyry Consulting, The Development of Wood-Based Panel Industry - Capacity Utilisation Rate and Substitution between OSB and Particle board in the European Economic Area 1993-1998, 20.6.2000.
[12] Für eine detailliertere Analyse der verschiedenen Märkte siehe auch Kapitel 3.3.1.5
[13] Siehe auch Sache Nr. IV/M.599, Noranda Forest/Glunz.
[14] Michel Vernois, Centre Technique du Bois et de l'Ameublement, Paris, Gutachterbericht, Market Structure and Competition in the European Wood Industry, 2001.
[15] Jaako Pöyry Consulting, The Development of Particle board and OSB Consumption and Capacity Utilisation Rate in the EEA 1993-1998, 14.4.2000.
[16] Siehe Fußnote 9.
[17] Jaakko Pöyry "The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993-1999".
[18] Bericht von Jaakko Pöyry "The development of OSB and Plywood Consumption in the European Economic Area 1993-1998" vom 13. Februar 2000 (wegen Tippfehler wahrscheinlich 2001).
[19] Bericht von Jaakko Pöyry "Substitution between OSB and Plywood in the European Economic Area" vom 13. Februar 2001.
[20] Jaakko Pöyry, "Apparent consumption of wood-based panels in the EEA in value terms 1996-2000" (siehe Fußnote 2 der Entscheidung N 813/00 vom 3. Juli 2001 - Kronoply); Jaakko Pöyry "The development of wood-based panels consumption in the EEA 1993-1999" (siehe Fußnote 6 der Entscheidung Kronoply) und Jaakko Pöyry "The European OSB Market" (siehe ursprüngliche Anmeldung).
Dezember 2003 legten die deutschen Behörden eine neue "zusätzliche" Anmeldung zu dem Fall Kronoply (N609/2003) in Bezug auf eine Erhöhung gegenüber der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001 genehmigten Beihilfeintensität um 3,5 % auf der Grundlage der neu vorgelegten Studie vor.
Die Kommission beschloss am 18. Februar 2004, ein förmliches Untersuchungsverfahren betreffend diese zusätzliche Anmeldung (C 5/2004) zu eröffnen, die am 20.10.2004 im ABl.
C 258 veröffentlicht wurde.
Diese Einleitung betrifft jedoch nur förmliche Gesichtspunkte, d.h. den "Anreizeffekt" der "zusätzlichen" Beihilfe.
[22] Jaakko Pöyry "Structural Panel Supply and Demand in Europe", Dezember 2003.
[23] Jaakko Pöyry "Structural Panel Supply and Demand in Europe", Dezember 2003.
[24] Dauer-Vollzeitarbeitsplätze in direktem Zusammenhang mit dem Vorhaben.
[25] Rechtssache C-169/95 Spanien vs. Kommission [1997] ECR I-135, Paragraph 53.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Francie
Státní podpora C 24/2005 (ex NN 88/04 a E 24/04) – Podpora subjektu Laboratoire National d'Essais
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 263/04)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 5. července 2005 uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedené podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatřením, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a k němu připojeného dopisu na následující adresu:
Commission européenne
Direction générale de la Concurrence
Direction Aides d'Etat II
Greffe Aides d'Etat
SPA 3 06/05
BE-1049 Bruxelles
Fax (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Francouzské republice.
Zúčastněné strany, které připomínky podávají, mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
ZNĚNÍ SHRNUTÍ
Laboratoire National d'Essais (LNE) byla založena roku 1901 jakožto veřejná instituce podléhající dohledu ministerstva školství.
V roce 1978 získala status veřejné instituce průmyslové a obchodní povahy.
Její činnost spočívá v poskytování služeb v oblasti testování, metrologie, certifikace, kalibrace, vzdělávání a výzkumu a vývoje, a to jak v rámci úkolů, kterými byla pověřena svým dozorčím orgánem, tak v systému hospodářské soutěže.
Vyhláška o LNE stanoví, že "zdroje instituce zahrnují zejména: (…) dotace od státu, samosprávných celků, veřejných institucí a od jakýchkoli veřejných či soukromých subjektů (…)".
Na tomto základě byly LNE až doposud poskytovány dotace na provoz a dotace na investice, které měly pokrýt provozní náklady vyplývající z výkonu úkolů, jimiž je LNE státem pověřena, a mimořádné náklady na stavbu dvou laboratorních komplexů.
Vzhledem k tomu, že předmětné dotace jsou určeny k financování investičních činností nebo projektů, které mají nehospodářskou povahu nebo které vyplývají z výkonu pověření od státu, by neměly být využity jako podpora činností, kterým se LNE věnuje v systému hospodářské soutěže.
Důležitá část (tzv. "smíšená") neobchodních a obchodních činností však až doposud spadala do společného účetnictví.
Navíc z dokumentu, jímž byla LNE státem pověřena uvedenými úkoly, nelze přesně odhadnout dosah a povahu činností týkajících se těchto úkolů.
V situaci, kdy všechny zmiňované činnosti a činnosti vykonávané v systému hospodářské soutěže nemají oddělené účetnictví a nemohou být přesně vymezeny, mohla LNE použít přebytky z dotací na řízení svých činností v rámci hospodářské soutěže.
LNE tyto přebytky za rok 2002 již využila.
Taková možnost využití by se rovnala křížovému dotování činností v rámci hospodářské soutěže a představovala by státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES.
Zdá se, že za daného stavu předmětná podpora nesplňuje žádnou z podmínek o slučitelnosti, které jsou stanoveny v článku 87 Smlouvy o ES nebo v pokynech Společenství o státních podporách.
Komise se tedy rozhodla ohledně tohoto opatření zahájit formální vyšetřovací řízení.
ZNĚNÍ DOPISU
"La Commission souhaite informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités, elle a décidé de proposer des mesures utiles au titre de l'article 18 du règlement de procédure (CE) no 659/1999 et d'ouvrir une procédure formelle d'examen conformément à l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, à l'égard une série d'aides d'État en faveur du Laboratoire National d'Essais.
I. PROCÉDURE
1. Apres avoir été saisis d'une plainte portant allégation d'aide d'État en faveur du Laboratoire National d'Essais (LNE), les services de la Commission ont, par lettre du 3 septembre 2003, invité les autorités françaises à leur fournir une première série d'informations concernant le concours financier de l'État en faveur de l'établissement en question.
2. Les autorités françaises ont soumis des informations par lettre du 7 novembre 2003 après avoir demandé la prolongation du délai de réponse (par lettre du 30 septembre 2003) que les services de la Commission leur avaient accordée par courrier du 7 octobre 2003.
3. Par lettre du 11 février 2004, les services de la Commission ont adressé aux autorités françaises une seconde demande de renseignements.
Après avoir soumis une nouvelle demande de prolongation de délai de réponse par lettre du 4 mars 2004 (à laquelle la Commission a accédé par lettre du 10 mars 2004), les autorités françaises ont fourni les informations requises par courrier du 5 avril 2004.
4. Par lettre du 7 juin 2004, les services de la Commission ont demandé des explications en rapport avec les informations précédemment fournies par les autorités françaises.
Après avoir demandé la prolongation du délai de réponse par lettre du 8 juillet 2004 (que la Commission a accepté par lettre du 20 juillet 2004), les autorités françaises ont apporté un certain nombre d'informations complémentaires le 6 août 2004.
5. Le 26 janvier 2005, conformément à l'article 17, paragraphe 2, du règlement de procédure (CE) no 659/1999, les services de la Commission ont fait part aux autorités françaises de leurs doutes concernant la garantie illimitée dont bénéficie le LNE (voir points 15 à 17 de la présente décision) et les ont invitées à présenter ces observations dans un délai d'un mois.
6. Les autorités françaises ont soumis leurs commentaires à ce sujet par courrier en date du 24 février 2005.
II. LE LABORATOIRE NATIONAL D'ESSAIS
7. Le Laboratoire National d'Essais (LNE) a été créé en 1901 au sein du Conservatoire National des Arts et Métiers, en tant qu'institution publique soumise au contrôle du ministère de l'Education Nationale.
En 1978, il a acquis le statut d'établissement public à caractère industriel et commercial (EPIC), en application de la loi no 78-23 du 10 janvier 1978 sur la protection et l'information des consommateurs de produits et de services.
Par ce texte le LNE s'est vu confier les responsabilités "d'effectuer tous travaux d'étude, de recherche, de consultation, d'expertise, d'essai, de contrôle, et toutes prestations d'assistance technique utiles à la protection et à l'information des consommateurs ou à l'amélioration de la qualité des produits".
Il a également été autorisé à "étudier pour le compte et à la demande des ministères des méthodes d'essais et nécessaires à l'élaboration de règlements et de normes […]" ainsi qu'à "délivrer des certificats de qualification" et d'assurer au nom des pouvoirs publics les relations avec les organes internationaux chargés des domaines en question.
8. Aujourd'hui, les activités du LNE incluent la prestation de services d'essais, métrologie, certification, calibration, formation et recherche et développement, aussi bien dans le cadre de missions dont il a été chargé par son autorité de tutelle, qu'en régime de concurrence.
L'établissement a réalisé en 2004 61,6 millions d'euros de produits d'exploitation.
En 2002, il a dégagé un bénéfice de 1,19 million d'euros (pour des recettes totales de 51,1 millions d'euros).
Le LNE mène ses activités sur 55000 m2 de laboratoires et au moyen de sept implantations locales (dont une à Hong Kong et une à Washington) [1].
9. Le mandat confié au LNE par l'État est inscrit depuis 1997 dans un contrat d'objectifs conclu entre les autorités françaises et l'établissement pour une période de 4 ans.
Il inclut: les missions en tant que Laboratoire National de Métrologie, les missions en tant qu'organisme de recherche, les missions d'assistance technique aux pouvoirs publics ainsi que des missions "d'accompagnement des entreprises" dans le domaine des essais et de l'attestation de conformité.
10. À côté de cela, le LNE mène des activités à caractère purement commercial en prestant en régime de concurrence des services à une clientèle qui avoisine les 9000 acteurs par an [2], dans tous les domaines cités au point 8 ci-dessus.
Le LNE est ainsi autorisé à délivrer un certain nombre de certificats de conformité étrangers et est également désigné comme organisme notifié par la Commission Européenne pour certifier la conformité avec les Directives dites "Nouvelle Approche".
Il résulte des données fournies par les autorités françaises que le domaine commercial était en 2002 à l'origine de ca 60 % des recettes de l'établissement.
11. Le LNE fait utilisation d'une part considérable de ses infrastructures et équipements simultanément pour l'exécution des missions dont il est chargé par l'État et la prestation de services à finalité commerciale.
Cette partie des activités du LNE, figurant dans les données comptables fournies par les autorités françaises sous la mention "mixte", ne fait cependant pas l'objet d'une comptabilité séparée entre, d'une part, les activités commerciales menées en régime de concurrence et, d'autre part, les activités non commerciales et celles liées à l'exécution de son mandat d'État.
III. MESURES EN CAUSE
Subventions
12. Le décret no 78-280 du 10 mars 1978 relatif au LNE dispose que "les ressources de l'établissement comprennent notamment: (…) les subventions de l'État, des collectivités locales, des établissements publics et de tous organismes publics ou privés (…) ".
Sur cette base générale, le LNE s'est vu jusqu'à présent octroyer des subventions d'exploitation et des subventions d'investissement.
13. Selon les autorités françaises, les subventions d'exploitation et une partie des subventions d'investissement sont accordées au LNE "en contrepartie de ses missions de service public" (excluant celles relatives à l'accompagnement des entreprises — voir point 9).
Elles constituent une aide au fonctionnement visant à couvrir les coûts générés par l'exécution desdites missions.
Les subventions en question sont accordées chaque année sur la base de la loi de finances votée par le Parlement français. […] [3].
Elles ont jusqu'à présent été octroyées par le Ministère français de l'Industrie et le Bureau National de Métrologie.
14. Une autre partie des subventions d'investissement est constituée de subventions exceptionnelles ayant pour but la construction de deux complexes de laboratoires dénommés "Trappes 3" et "Trappes 4".
La construction du premier complexe a été financée dans les années 1995-1999 et est à présent achevée.
Les subventions y relatives ont été octroyées par les Ministères français de l'Industrie et de l'Environnement, le Bureau National de Métrologie, ainsi que la Région Île-de-France et le Conseil Général des Yvelines. […].
Les subventions pour la construction du deuxième complexe "Trappes 4" sont, elles, octroyées depuis 2001. […]
Garantie illimitée
15. Le LNE a acquis par la loi 78-23 du 10 janvier 1978 le statut d'"établissement public à caractère industriel et commercial" (EPIC).
L'article 15 du Décret no 78-280 relatif au laboratoire national d'essais dispose que le LNE est "soumis au régime financier et comptable défini par les textes généraux applicables aux établissements publics à caractère industriel et commercial dotés d'un agent comptable (…)".
Or, il y a lieu de relever qu'en France les personnes morales de droit public ne sont pas soumises au droit commun relatif au redressement et à la liquidation judiciaires des entreprises en difficulté.
De plus, par application d'un principe général de droit reconnu par la jurisprudence française depuis la fin du XIXe siècle, les biens des personnes morales de droit public sont insaisissables.
Du fait de son statut, le LNE a donc depuis sa création en 1901 échappé aux procédures d'insolvabilité et de faillite et ses actifs, étant insaisissables, ne peuvent être vendus pour rémunérer des créanciers potentiels.
16. Par ailleurs, le remboursement des dettes des personnes publiques (et donc du LNE) obéit à une procédure spéciale établie par la loi du 16 juillet 1980 relative aux astreintes prononcées en matière administrative et à l'exécution des jugements par les personnes morales de droit public.
Selon cette procédure l'autorité administrative compétente est tenue d'ordonnancer le paiement de toute somme dont l'État ou un EPIC sont débiteurs, chaque fois qu'une décision juridictionnelle passée en force de chose jugée les a condamnés à payer.
En l'espèce, l'article 1er, section II de la loi susmentionnée dispose qu' "en cas d'insuffisance de crédits, le représentant de l'État dans le département ou l'autorité de tutelle adresse à la collectivité ou à l'établissement une mise en demeure de créer les ressources nécessaires; si l'organe délibérant de la collectivité ou de l'établissement n'a pas dégagé ou créé ces ressources, le représentant de l'État dans le département ou l'autorité de tutelle y pourvoit et procède au mandatement d'office".
17. Il en découle que l'État peut se subroger à l'emprunteur défaillant dans son obligation de payer les créanciers.
En effet, malgré le fait que les créanciers puissent faire valoir leurs droits à l'encontre du LNE en utilisant la procédure spéciale de recouvrement de créances sur les institutions publiques prévue à l'article 1er, section II, de la loi du 16 juillet 1980, les biens de ce dernier étant insaisissables, l'État est tenu non seulement d'ordonnancer le paiement des créances, mais aussi d'intervenir en tant que garant en dernier ressort des personnes morales de droit public.
L'État serait donc tenu de payer à la place du LNE si, à l'issue de la procédure de recouvrement, le LNE n'était toujours pas en mesure d'effectuer le paiement.
Ceci équivaut à une garantie générale de la part de l'État, portant sur l'ensemble de ses engagements, illimitée dans sa couverture, dans le temps et dans ses montants.
IV. APPRÉCIATION DES MESURES EN QUESTION
A. QUALIFICATION DES MESURES COMME AIDE D'ÉTAT AU TITRE DE L'ARTICLE 87 DU TRAITÉ CE
18. Le LNE mène une partie de ses activités dans le cadre du mandat qu'il s'est vu octroyer par l'État.
À ce titre, la Commission relève à l'issue de son examen préliminaire que le contrat d'objectifs qui recueille l'ensemble des missions dont le LNE a été chargé (voir point 9), bien que faisant état de certaines prérogatives de puissance publique et de missions à vocation purement scientifique dont la nature ne suscite pas de doutes (p.e. dans le domaine de la recherche fondamentale), ne permet toutefois pas d'apprécier avec exactitude le caractère (en tant que service d'intérêt général ou non) et la portée d'un nombre important des missions attribuées au LNE et, en outre, de trancher sur la nature commerciale ou non commerciale des activités qui s'y reportent.
À cet égard, il a été également impossible à ce stade de juger si le LNE effectue un quelconque service d'intérêt économique général, tel que l'entend la jurisprudence communautaire en la matière.
Néanmoins, la Commission ne saurait en même temps exclure que le LNE mène des activités concurrentielles dans le cadre des missions qui lui ont été attribuées par l'État [4].
19. En dehors des missions dont il est question ci-dessus, le LNE exerce une partie importante de ses activités en régime de concurrence (voir point 10).
20. Le LNE est donc à considérer comme une entreprise au sens de l'article 87 du traité CE.
21. Au vu des doutes exprimés au point 18, il semble impossible à ce stade de mener à l'encontre des mesures d'aide en cause l'analyse prévue par la jurisprudence communautaire relative à l'exécution de services économiques d'intérêt général [5].
22. Pour déterminer si les mesures que concerne la présente décision constituent une aide d'État aux termes de l'article 87, la Commission doit donc procéder à l'évaluation des critères suivants: origine étatique de la mesure et transfert de ressources publiques, octroi d'un avantage à certains bénéficiaires, distorsion de la concurrence et affectation des échanges entre les États membres.
1. Subventions
23. Les subventions octroyées au LNE par l'État, étant destinées au financement d'activités ou de projets d'investissement ayant un caractère non économique ou résultant de l'exécution d'un mandat de l'État, ne devraient être utilisées pour supporter des activités menées par le LNE en régime de concurrence.
Or, selon les informations fournies par les autorités françaises au sujet des comptes du LNE, une partie importante (dite "mixte") des activités non commerciales et commerciales était jusqu'à présent assujettie à une comptabilité commune (voir point 11).
En conséquence, si les subventions destinées aux activités non commerciales devaient excéder les coûts qu'elles étaient censées couvrir, le surplus serait de facto disponible pour la gestion d'activités commerciales du fait du manque de séparation comptable entre les deux segments d'activités.
24. Selon les calculs préliminaires effectués par les autorités françaises à la demande la Commission dans le but de faire apparaître une séparation comptable du domaine mixte mentionné, les subventions dont a bénéficié le LNE au titre des missions dont il est chargé ont déjà en 2002 effectivement excédé les coûts relatifs à ces missions, […].
La Commission n'a cependant pas été à ce stade en mesure de juger de la justesse de cette évaluation, car les autorités françaises n'ont pas fourni de détails quant à la méthodologie appliquée à la séparation des données comptables.
Le montant en question pourrait en effet varier selon le type de clés de répartition utilisé dans les calculs ou selon la qualification potentielle de certaines activités en tant que prestations concurrentielles (dans ce cas la structure des coûts à compenser par l'État en serait affectée).
En outre, les autorités françaises n'ont plus fourni d'autres données pour la période 1993-2003.
25. Par ailleurs, selon d'autres informations soumises par les autorités françaises, la construction du laboratoire "Trappes 3" aurait été financée à la hauteur de 90 % par des entités publiques françaises, alors que, toujours selon ces mêmes informations, ce même laboratoire semble abriter […] activités menées en régime concurrentiel.
26. La Commission considère donc qu'il existe de sérieux doutes quant à la justesse des subventions au fonctionnement et à l'investissement octroyées au LNE dans le but de compenser les coûts de ses activités ou de ses projets d'investissement non économiques, ou des coûts qui résultent de l'exécution d'un mandat de l'État.
Dans la situation où l'ensemble des activités citées et des activités concurrentielles ne bénéficie pas d'une séparation comptable et, de surcroît, ne peut être précisément délimité, […], le LNE a pu disposer d'une partie des subventions pour la gestion de ses activités exercées en régime de concurrence.
Cela équivaudrait à un subventionnement de croisé desdites activités et constituerait un aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.
Ressources étatiques
27. Selon les autorités françaises, les subventions au fonctionnement ainsi que les subventions à l'investissement ont été octroyées par les ministères français ainsi que le Bureau National de Métrologie, qui est assimilable à une entité publique [6].
Les subventions exceptionnelles ont été en outre accordées par les organes administratifs d'un département français et d'une région française (voir points 13 et 14).
Les mesures de support financier au LNE proviennent donc de ressources étatiques.
Avantage sélectif
28. Le subventionnement croisé des activités que le LNE mène en régime concurrentiel lui procurerait des ressources financières additionnelles pour la gestion de ces activités.
Cela constituerait un avantage par rapport aux entreprises concurrentes.
29. Ce subventionnement à également un caractère sélectif, au vu du fait que le LNE est juridiquement le seul bénéficiaire des mesures d'aide en question (voir point 12).
2. Garantie illimitée
30. La Commission considère que le LNE, n'étant pas soumis aux procédures d'insolvabilité et de faillite et étant, en même temps, assujetti à loi du 16 juillet 1980, bénéficie d'une garantie illimitée de l'État.
La communication de la Commission sur l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides d'État sous forme de garanties [7] (nommée ci-après "Communication sur les garanties") dispose, au point 2.1.3, que "constituent […] une aide sous forme de garantie les conditions de crédit plus favorables obtenues par les entreprises dont le statut légal exclut la possibilité d'une procédure de faillite ou d'insolvabilité ou prévoit explicitement une garantie de l'État ou une couverture des pertes par l'État".
Ainsi, dès lors que l'on est en présence de l'une de ces hypothèses, l'entreprise concernée est considérée comme bénéficiant d'une aide d'État.
31. Il convient de relever par ailleurs que la garantie dont bénéficie le LNE, du fait de son caractère illimité dans le temps, l'application et les montants ne remplit pas les conditions excluant l'existence d'une aide d'État énoncées au point 4.3 de la Communication susvisée.
32. À ce propos, les autorités françaises dans leurs observations du 24 février 2005 affirment qu'"il n'existe aucune garantie expresse de l'État au bénéfice du LNE".
Elles soutiennent également que "le droit européen considère que seule une garantie expresse constitue une mesure spécifique en faveur d'un établissement et qu'une garantie doit être expresse pour être considérée comme apportant aux prêteurs une sécurité particulière et dérogatoire".
Néanmoins, les autorités françaises ne rejettent pas les arguments selon lesquels le LNE ne peut être mis en état de faillite et selon lesquels il est en même temps assujetti à la loi du 16 juillet 1980 ainsi que la législation d'application.
Elles ne contestent pas non plus le fait que cette disposition puisse toutefois conférer un autre type de garantie.
33. À ce titre, il convient à nouveau d'articuler la teneur inéquivoque du point 2.1.3 de la Communication sur les garanties.
Le cas du LNE représente bien l'hypothèse selon laquelle les procédures de faillite ou d'insolvabilité ne sont pas appliquées à une entreprise au titre de son statut légal, ce qui suffit pour constater l'existence d'une aide sous forme de garantie illimitée de l'État.
Il ne parait pas nécessaire aux yeux de la Commission qu'une garantie découlant la non application de procédures de faillites ou d'insolvabilité soit formulée de façon explicite pour constituer une aide d'État, du moment où elle remplit les conditions énoncées à l'article 87 du traité CE.
En l'occurrence, la Communication sur les Garanties ne considère la garantie explicite que comme l'une des trois conditions suffisantes et non comme la condition nécessaire à l'existence d'une garantie de l'État.
Il y a ainsi lieu d'observer également que cette même Communication dit couvrir "toutes les formes de garanties, quelles que soient leur base juridique et la transaction couverte".
On notera finalement en espèce que le Conseil d'État français a déjà estimé dans un de ses rapports que "la garantie de l'État à […][un] établissement découlera, sans disposition législative explicite, de la nature même d'établissement public de l'organisme" [8].
De surcroît, cette même institution a jugé que la procédure de faillite ou d'insolvabilité de laquelle résulte cette garantie constitue une "immunité des personnes publiques [qui] paraît susceptible d'être contestée" notamment "au regard de la jurisprudence sur les aides d'État illégales" [9].
De ce fait, bien que le LNE ne soit pas bénéficiaire d'une garantie expresse, la non-application de procédures de faillite ou d'insolvabilité, aurait cependant bien les traits d'une garantie illimitée, telle que la conçoit la Communication sur les garanties.
34. Enfin, la Commission tient à rappeler le raisonnement suivi dans sa décision concernant la garantie illimitée de l'État octroyée à Electricité de France au titre de son statut légal d'EPIC.
Ce texte dit notamment que "l'inapplicabilité de la procédure de redressement et de liquidation judiciaires implique […] une garantie de l'État".
En effet, "si tel n'était pas le cas, les autres opérateurs économiques n'assumeraient pas le risque de conclure des transactions avec un établissement qui, d'une part, ne peut pas être soumis à une procédure de faillite ou d'insolvabilité et dont les biens ne sont pas saisissables et, d'autre part, dont personne n'assumerait la garantie des obligations non respectées" [10].
35. La Commission juge donc que les observations des autorités françaises ne permettent pas de dissiper ses doutes quant à l'existence d'une garantie illimitée en faveur du LNE au titre de son statut d'EPIC et, en conséquence, de l'existence d'une aide d'État au sens de l'article 87 du traité CE.
Ressources étatiques
36. Conformément à ce qui a été exposé ci-dessus, l'État français se porte garant des engagements du LNE tout au long du fonctionnement de l'établissement.
Telle garantie est donc une mesure imputable à l'État, qui supporte le risque associé à la défaillance potentielle de l'entreprise bénéficiaire.
Or, comme indiqué au point 2.1.2 de la Communication de la Commission sur les garanties, "cette prise de risque devrait normalement être rémunérée par une prime appropriée".
Cependant, la garantie dont bénéficie un EPIC (le LNE en l'occurrence) résulte automatiquement de son statut, sans faire l'objet d'une rémunération, ce qui constitue pour l'État une ponction sur ses ressources financières.
La loi française dispose par ailleurs qu'à l'occasion de l'exécution d'une ordonnance ou d'un mandat de paiement par un établissement public défaillant, l'autorité de tutelle "dégage, le cas échéant, les ressources nécessaires, soit en réduisant des crédits affectés à d'autres dépenses et encore libres d'emploi, soit en augmentant les ressources" [11].
Ce texte permet donc une augmentation par l'État des actifs de l'entreprise concernée au moyen ressources étatiques externes à cette dernière.
La garantie dont bénéficie le LNE au titre de son statut est donc une mesure imputable à l'État, qui implique un transfert de ressources étatiques.
Avantage sélectif
37. La non-application au LNE des procédures de faillite et solvabilité procure à ce dernier un avantage par rapport aux autres entreprises de droit privé, sous forme de conditions de crédit plus favorables.
En effet, dès lors qu'en raison de son statut, le LNE ne peut pas faire faillite et l'État se porte garant de ses engagements, ces derniers ne présentent plus de risque d'insolvabilité.
38. Comme évoqué au point 32, les autorités françaises soutiennent à ce propos que seule une garantie expresse de l'État procure aux prêteurs une sécurité particulière et dérogatoire et donc un avantage à son bénéficiaire.
Elles n'apportent toutefois aucun argument qui puisse confirmer cette thèse et qui puisse démontrer en même temps qu'une garantie qui ne serait pas explicite ne pourrait être porteuse d'un tel avantage.
39. Les autorités françaises précisent seulement que "lorsque le LNE emprunte auprès d'un établissement de crédit, il ne bénéficie d'aucun régime particulier du fait de son statut" dans la mesure où "le taux de pondération [appliqué par les établissements de crédit pour évaluer le risque lié aux différentes catégories de leurs actifs, et notamment de leurs prêts] est égal à 100 % pour un EPIC, c'est-à-dire sans distinction aucune avec une entreprise quelconque".
Elles ajoutent également que, selon une réglementation française qui constitue la transposition de la législation européenne en la matière [12], "le taux de pondération égal à 0 % n'est reconnu que pour les administrations centrales ou pour les établissements pour lesquels il existe une garantie expresse de l'État".
40. Il convient d'observer, dans le cas de figure, que la législation invoquée par les autorités françaises ne contient aucune provision qui permette de conclure avec exactitude du niveau de pondération qui serait appliqué à un organisme tel que le LNE, et donc en moindre mesure encore de juger des conditions de crédit dont bénéficierait ce dernier auprès des établissements de crédit.
En effet, selon une pratique établie dans le secteur bancaire, ledit niveau de pondération pourrait effectivement dépasser 0 %, mais pourrait être, en même temps aussi, inférieur à 100 %, selon l'appréciation individuelle de la banque.
Quand bien même pourrait on assumer qu'un EPIC ne bénéficie pas d'une garantie expresse de l'État (et donc que ses engagements ne sont pas pondérés "zéro"), aucun argument ne permet d'étayer la thèse selon laquelle le LNE bénéficierait des mêmes conditions de crédit que les autres entreprises de droit privé.
En effet, lors de la fixation de l'encours de crédit, les banques prennent en compte tous les autres facteurs qui puissent influer sur l'appréciation de la qualité du débiteur.
On compte certainement parmi ces facteurs toutes mesures qui permettraient pour l'établissement de crédit de réduire le risque d'un défaut de paiement.
41. Le fait que les engagements du LNE ne présentent aucun risque d'insolvabilité constitue indéniablement un facteur qui pèserait sur l'évaluation du risque de crédit du LNE et, par conséquent, rendrait meilleures les conditions d'emprunt que ce dernier pourrait obtenir sur le marché.
En effet, il y a lieu d'observer que les agences de notation indépendantes qui évaluent, similairement aux banques, le risque de crédit des acteurs économiques considèrent toutes la garantie étatique résultant de la non-application des procédure de faillite comme un élément déterminant de l'appréciation de ce risque.
En conséquence, les notes que ces agences accordent aux acteurs économiques pour refléter le risque de crédit sont habituellement plus élevées en présence d'une garantie, même implicite, de l'État [13].
Une note plus élevée, à son tour, a un impact direct sur les conditions d'emprunt que ces acteurs peuvent se voir accorder et influe en particulier sur le montant de la rémunération exigée par un investisseur pour souscrire à des emprunts obligataires.
Le LNE, ne présentant aucun risque d'insolvabilité, bénéficierait de conditions meilleures de crédit (ne serait-ce que sous la forme de conditions plus favorables sur le marché des obligations), ce qui constituerait un avantage par rapport aux sociétés commerciales de droit commun soumises aux procédures de redressement et de liquidation judiciaire.
Il y a donc lieu de considérer que la garantie découlant du statut du LNE apporte bien un avantage économique à ce dernier.
42. L'avantage exposé ci-dessus présente un caractère sélectif.
En effet, la garantie qui résulte de la non application de procédures de faillite et de solvabilité, ainsi que la loi du 16 juillet 1980, sont à considérer comme sélectives, dans la mesure où elles s'appliquent uniquement aux entreprises dotées d'un statut de personne publique.
Elles ne constituent donc pas des mesures générales et ne bénéficient pas aux nombreux concurrents du LNE.
3. Distorsion de concurrence et affectation des échanges entre États membres
43. Les marchés sur lesquelles le LNE fournit ses prestations (services d'essais, métrologie, certification, calibration, formation et recherche et développement) sont ouverts à la concurrence dans toute la Communauté européenne.
En particulier, le LNE entre en concurrence avec d'autres organismes notifiés sur le marché de la certification exigée par les directives européennes, ainsi qu'avec des milliers d'établissements d'évaluation de conformité, du fait notamment de son autorisation à octroyer les standards nationaux établis par les autorités d'autres États membres (comme par exemple la marque allemande GS).
44. L'avantage procuré au titre d'un subventionnement des activités concurrentielles et d'une garantie illimitée qui couvrirait ces dernières favoriserait le LNE dans ses prestations sur des marchés soumis au régime de concurrence à l'échelle européenne.
Les échanges intracommunautaires en seraient donc affectés.
Par ailleurs, selon la jurisprudence de la Cour de justice des Communautés européennes [14], toute aide d'État qui renforce la position d'une entreprise par rapport à d'autres entreprises concurrentes agissant sur des marchés intracommunautaires crée une distorsion de concurrence.
Les mesures en question sont donc susceptibles d'affecter les échanges intracommunautaires et de fausser la concurrence au sens de l'article 87 du traité CE.
B. STATUT LÉGAL DES MESURES
45. Comme évoqué au point 12, la loi de 1978 énumère parmi les revenus du LNE des subventions étatiques.
Selon les informations disponibles, cette disposition n'apparaît pas comme inconditionnelle, et ne semble pas contenir un nombre suffisant d'éléments pour constituer une règle substantielle de financement du LNE.
On peut donc considérer que les subventions au fonctionnement ainsi que les autres subventions exceptionnelles ont jusqu'à présent été effectivement octroyées au LNE chaque année sur la base de la loi de finances votée par le Parlement français et que les subventions au fonctionnement accordées en exécution des contrats du LNE avec le Bureau National de Métrologie ont été octroyées chaque année sur la base desdits contrats.
Tous les subsides auraient donc été accordés après l'entrée en vigueur du traité CE en France, sans faire l'objet d'une notification auprès de la Commission Européenne et au cours d'une période où les marchés sur lesquels agissait le LNE étaient déjà assujettis à un régime concurrentiel [15].
D'après les informations au dossier, les montants qui proviendraient de ces subsides et donneraient lieu à un subventionnement croisé seraient donc à considérer comme des aides nouvelles illégales au sens de l'article 1 du règlement de procédure (CE) no 659/1999.
46. Le LNE, en tant que personne morale de droit public a bénéficié d'une garantie de l'État depuis sa création initiale en 1901, et ce malgré son changement de statut en 1978.
De plus, le rôle de garant en dernier ressort joué par l'État vis-à-vis des établissements publics, bien que codifié par la loi de 1980, découle d'un principe général de droit français antérieur à l'institution des Communautés Européennes.
Cette garantie constitue donc une aide existante au sens de l'article 88, paragraphe 1, du traité CE.
C. COMPATIBILITÉ DES MESURES
47. L'article 87, paragraphe 1, du traité CE, dispose que les aides correspondant aux critères qu'il définit sont en principe incompatibles avec le marché commun.
48. Les exceptions à cette incompatibilité prévues à l'article 87, paragraphe 2, du traité CE, ne sont pas applicables en l'espèce en raison de la nature des aides, qui n'est pas destinée à atteindre les objectifs énumérés dans ledit paragraphe.
En ce qui concerne les exceptions prévues à l'article 87, paragraphe 3, points a) et c) pour les aides destinées à favoriser le développement économique de certaines régions, les aides concernées en l'espèce ne remplissent pas les conditions nécessaires pour avoir un tel effet et les autorités françaises ont elles-mêmes exclu que celles-ci tombent sous le coup desdites exceptions.
En outre, ni les subventions au fonctionnement, ni la garantie illimitée dont bénéficie la LNE ne semblent à ce stade être subordonnées à des investissements ou à la création d'emplois comme le prévoient les lignes directrices de Communauté européenne concernant les aides d'État à finalité régionale, alors que les subventions à l'investissement, elles, ne paraissent pas, remplir les conditions établies par ces mêmes lignes directrices.
En tout état de cause, les sites du LNE qui ont fait l'objet de subventions ne sont pas situés dans une zone concernée par les points a) et c) de l'article 87, paragraphe 3. À ce stade, les aides examinées ne peuvent être donc être considérées comme remplissant les conditions d'autorisation d'un encadrement communautaire relatif aux aides d'État à finalité régionale.
49. En ce qui concerne les exceptions prévues à l'article 87, paragraphe 3, points b) et d), du traité CE, les aides concernées en l'espèce n'étaient ni destinées à promouvoir la réalisation d'un projet d'intérêt européen commun, ni à remédier une perturbation grave de l'économie française, ni à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine.
50. En ce qui concerne l'article 86, paragraphe 2, du traité CE, celui-ci ne s'applique qu'à des activités économiques qui seraient couvertes pas une mission d'intérêt général exécutée pour le compte de l'État.
Cependant, après une analyse préliminaire du dossier, il n'apparaît pas des informations dont dispose à ce stade la Commission, que les missions dont a été chargé le LNE par l'État dans le cadre du contrat d'objectifs (voir point 9), puissent être considérées comme ayant un caractère inconditionnellement économique.
Il ne semble pas non plus que les services prestés en régime de concurrence par le LNE (voir point 10) fassent l'objet d'une mission distincte de service d'intérêt général.
De ce fait, la Commission considère qu'à ce stade l'article 86, paragraphe 2, du traité ne saurait être invoqué pour décider de la compatibilité des mesures en cause [16].
51. En conclusion, un subventionnement croisé des activités concurrentielles du LNE ainsi que la garantie dont celui-ci bénéficie au titre de son statut ne sauraient à ce stade remplir aucune des conditions d'exception de l'article 87 du traité CE.
Il ne semble pas non plus que les mesures en question puissent être considérées comme compatibles au titre de quelconque des encadrements communautaires relatifs aux aides d'État.
Dès lors, les mesures d'aide visées par la présente décision seraient donc constitutives d'aides d'État incompatibles avec le marché commun au sens du traité CE.
V. DÉCISIONS
A. PROPOSITION DE MESURES UTILES
La garantie illimitée dont bénéficie le LNE sur tous ses engagements relatifs au domaine concurrentiel en vertu de son statut d'EPIC constitue une aide existante qui ne pourrait être considérée comme compatible avec le développement du marché commun au titre de l'article 87, paragraphe 1. Au titre de l'article 18 du règlement de procédure (CE) no 659/1999, si la Commission parvient à la conclusion qu'un régime d'aides existant n'est pas, ou n'est plus compatible avec le marché commun, elle adresse à l'État membre concerné une recommandation proposant l'adoption de mesures utiles.
Par lettre du 26 janvier 2005, la Commission a informé la France de son avis préliminaire sur l'incompatibilité de cette mesure et lui a donné l'occasion de présenter ses observations dans un délai d'un mois conformément à l'article 17, paragraphe 2, dudit règlement de procédure.
Les informations que les autorités françaises ont transmises n'ont cependant pas permis de dissiper les doutes de la Commission.
Par conséquent, la Commission propose que la France élimine l'élément d'aide en question en supprimant la garantie illimitée dont bénéficie le LNE dans l'exercice de ses activités concurrentielles en vertu de son statut d'EPIC.
La France devra, conformément à l'article 19, paragraphe 1, du règlement de procédure précité, informer la Commission de son accord concernant cette proposition de mesures utiles dans un délai d'un mois à partir de la réception de cette lettre.
Dans le cas contraire, la Commission appliquera la procédure prévue à l'article 19, paragraphe 2, du règlement susvisé.
La Commission voudrait à cette occasion évoquer une fois encore la motivation qu'elle a donnée à sa proposition de mesures utiles concernant la garantie illimitée dont a bénéficié la société Electricité de France [17].
En effet, similairement, dans la présente proposition de mesures utiles, la Commission ne conteste pas le statut d'EPIC en tant que tel, car aux termes de l'article 295 du traité CE la Communauté européenne est neutre en ce qui concerne le régime de la propriété dans les États membres.
La Commission tient à souligner par contre que, dans un contexte où les règles de concurrence se doivent d'être préservées au titre du traité CE, le respect du principe de neutralité implique précisément la suppression de tout avantage injustifié au bénéfice des entreprises publiques au détriment de leurs concurrents privés.
De ce fait, une garantie liée au statut d'EPIC ne peut favoriser une entreprise publique dans l'exercice de ses activités concurrentielles.
B. PROCÉDURE FORMELLE D'EXAMEN
Les subventions qui excéderaient les coûts provenant d'activités à caractère non commercial ou de l'exécution d'un mandat de l'État du LNE, et qui serviraient en même temps à la gestion des activités concurrentielles de cet établissement constitueraient une aide illégale incompatible.
Conformément à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, et à l'article 4, paragraphe 4, du règlement de procédure (CE) no 659/1999, si la Commission constate, après un examen préliminaire, que une mesure suscite des doutes quant à sa compatibilité avec le marché commun, elle décide d'ouvrir la procédure formelle d'examen.
À la lumière des considérations qui précèdent, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à lui présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation de l'aide susmentionnée, entre autres:
- les données comptables reflétant une séparation complète des comptes relatifs aux domaines concurrentiel et non concurrentiel, pour les années 1993 à 2004 (sauf année 2002, pour laquelle ces données ont déjà été fournies), ainsi que celles disponibles pour le premier semestre de 2005,
- les détails de la méthode appliquée pour effectuer une telle séparation,
- dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.
La Commission invite vos autorités à transmettre une copie de cette lettre au Laboratoire National d'Essais.
La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et se réfère à l'article 14 du règlement de procédure (CE) no 659/1999, qui dispose que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'EEE, en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.
Dans le cas où cette lettre contiendrait des éléments confidentiels qui ne doivent pas être publiés, vous êtes invités à en informer la Commission, dans un délai de quinze jours ouvrables à compter de la date de réception de la présente.
Si la Commission ne reçoit pas une demande motivée à cet effet dans le délai prescrit, elle considérera que vous êtes d'accord avec la publication du texte intégral de la lettre.
Cette demande et les informations susmentionnées demandées par la Commission devront être envoyées par lettre recommandée ou par télécopie à:
Commission européenne
Direction générale de la concurrence
Direction H
Greffe Aides d'État
SPA 3 06/05
BE-1049 Bruxelles
Fax (32-2) 296 12 42."
[1] Données provenant de la page internet du LNE (www.lne.fr).
[2] Idem.
[3] Secret d'affaires.
[4] À cet égard, la présente décision ne préjuge pas de l'application par la Commission de procédures concernant la passation de marchés publics à l'égard des missions dont l'État a chargé le LNE.
[5] Voir arrêt de la Cour de justice du 24 juillet 2003 dans l'affaire C-280/00, Altmark Trans GmbH, Rec. p. I-7747, points 87 à 95.
[6] Le Bureau National de Métrologie est un groupement d'intérêt public constitué entre, d'une part, l'État français, représenté par le Ministère chargé de l'industrie et le Ministère chargé de la recherche et des nouvelles technologies, et d'autre part, le Commissariat à l'énergie atomique, le Conservatoire national des arts et métiers, le Laboratoire national d'essais et l'Observatoire de Paris.
Les moyens financiers de tel groupement proviennent de ses membres.
Elles constituent donc, du moins en partie, des ressources étatiques.
[7] JO C 71 du 11.3.2000, p. 14.
[8] Rapport public du Conseil d'État, 1995, à propos du projet de loi relatif à l'action de l'État dans les plans de redressement du Crédit Lyonnais et du Comptoir des Entrepreneurs, p. 219.
[9] Rapport public du Conseil d'État, 2002, sur les collectivités publiques et la concurrence, p. 271.
[10] Voir lettre du 4 avril 2003 contenant la décision de la Commission d'ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure d'aide en faveur d'Électricité de France sous la forme de la garantie illimitée de l'État liée au statut d'établissement public industriel et commercial, paragraphe 21 (JO C 164 du 15.7.2003, p. 9), reprise en substance dans le décision finale.
[11] Décret d'application no 81-501 du 12 mai 1981, art.
3-1, quatrième alinéa.
[12] Directive 89/647/CEE du Conseil, du 18 décembre 1989, relative à un ratio de solvabilité des établissements de crédit (JO L 386 du 30.12.1989, p. 14).
[13] Lettre du 4 avril 2003 contenant la décision de la Commission d'ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure d'aide en faveur d'Électricité de France sous la forme de la garantie illimitée de l'État liée au statut d'établissement public industriel et commercial, paragraphe 31 (JO C 164 du 15.7.2003, p. 7).
[14] Voir l'arrêt de la Cour de justice du 17 septembre 1980 dans l'affaire C-730/79, Philip Morris, Rec. p.2671 et l'arrêt du 11 novembre 1987 dans l'affaire C-259/85, République française c/ Commission, Rec. p. 4393.
[15] À cet égard, même si l'on considérait que l'acte de 1978 puisse avoir constitué dans une certaine mesure un régime de financement, il y a lieu d'observer qu'il est, pareillement aux lois budgétaires, entré en vigueur après l'établissement de la Communauté européenne, à un moment où, selon les affirmations des autorités françaises, le LNE effectuait déjà certaines activités dans le domaine concurrentiel.
[16] Toutefois, au vu des doutes que la Commission soulève au point 18 en rapport avec le caractère, la qualification et la portée des activités du LNE, il ne peut être exclu que cet article puisse être d'application à l'issue de l'enquête formelle que vise la présente décision.
[17] Lettre du 16 octobre 2002 contenant les décisions de la Commission concernant une série d'aides d'État en faveur d'Électricité de France (JO C 280 du 16 novembre 2002, p. 9).
--------------------------------------------------
Státní podpory – Itálie
Státní podpora C 31/2005 (ex N 329/2004) – Legge Regionale n. 21/03.
Artt.
14, 15 a 16 – Regione Sicilia
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 263/05)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 6. září 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedených opatření.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatřením, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu Evropské komise Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
European Commission
Directorate-General for Competition
Directorate State Aid I
BE-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 95 80
Tyto připomínky budou sděleny Itálii.
Zúčastněné strany, které připomínky podávají, mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
POPIS OPATŘENÍ
Opatření tvoří dva režimy: články 14 a 15 umožňují osvobození od IRAP (italská daň z regionálních výrobních činností) pro určité podniky a článek 16 vytváří Evropsko-středomořské finanční středisko.
Články 14 a 15 stanoví pro pětileté období osvobození od IRAP pro určité nové podniky založené od roku 2004 a pro určité stávající podniky.
Přesněji řečeno článek 14 stanoví osvobození od IRAP po dobu pěti po sobě následujících let pro i) nové podniky, které od roku 2004 zahájí svou činnost v oblasti cestovního ruchu, hotelových ubytovacích služeb, kulturních statků, zemědělských krmiv, informačních a komunikačních technologií a řemeslných činností; ii) všechny nové podniky, které od roku 2004 zahájí svou činnost v průmyslových odvětvích a mají obrat nižší než 10 milionů EUR.
Článek 15 stanoví od roku 2004 osvobození po dobu pěti let od té části IRAP, která je splatná z podílu z daňového základu převyšujícího průměrný daňový základ z let 2001 – 2003, a to pro všechny stávající podniky kromě těch, které provozují svou činnost v chemickém a petrochemickém odvětví.
Článek 16 vytváří Evropsko-středomořské středisko finančních a pojišťovacích služeb.
Činnosti střediska se účastní dceřiné podniky finančních a pojišťovacích společností, které na mezinárodních trzích shromažďují finanční prostředky, které se použijí výlučně mimo Itálii a nikoli italskými rezidenty.
Výhody se poskytují pouze podnikatelským subjektům ve třetích zemích, které jsou signatáři barcelonského prohlášení ze dne 27. – 28. listopadu 1995.
Výhody poskytnuté těmto společnostem představují: i) 50 % snížení sazby IRAP pro činnosti uskutečněné v rámci střediska; ii) osvobození od cel na regionální koncese; iii) platbu pevně stanoveného poplatku namísto registračního cla, daně z hypotéky a katastrálních cel; a iv) osvobození od italské daně z příjmů právnických osob dosahovaných na Sicílii.
Italské orgány odhadují, že celkový rozpočtový dopad článků 14 a 15 bude do roku 2009 zhruba 170 milionů EUR.
Ohledně rozpočtového dopadu článku 16 nebyl proveden žádný odhad.
POSOUZENÍ OPATŘENÍ
Podle názoru Komise se zdá, že výše uvedená výhoda splňuje příslušné podmínky čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
Zdá se, že články 14 a 15 umožňují příjemcům hospodářskou výhodu spočívající v osvobození od IRAP po období pěti let.
Opatření je selektivní, protože vylučuje určité společnosti (nové společnosti v určitých odvětvích) a určitá odvětví výroby (například chemickou a petrochemickou výrobu).
Článek 16 umožňuje příjemcům dosahovat výhody spočívající ve snížení IRAP, osvobození od daně z příjmu právnických osob a od cel na regionální koncese, a v platbě pevně stanoveného poplatku namísto registračního cla, daně z hypotéky a katastrálních cel.
Výhoda se zdá být rovněž selektivní, neboť se omezuje na společnosti uskutečňující své obchody ve finančním středisku.
Poskytnutí výhod lze přičíst státu, neboť spočívají ve vzdání se daňových příjmů ze strany sicilské vlády.
Opatření také narušují hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy, protože příjemci konkurují ostatním podnikům na trzích otevřených hospodářské soutěži.
Komise má pochybnosti o tom, zda je podpora podle článků 14, 15 a 16 slučitelná s jednotným trhem. V této fázi řízení se zdá, že výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 písm. c) a d) nelze použít na dotčené opatření. Italské orgány přednesly některé argumenty uvádějící, že výjimka stanovená v čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, v rámci které by provozní státní podpora mohla být považována za slučitelnou se společným trhem, se v tomto případě použije vzhledem k tomu, že Sicílie je způsobilým regionem podle takové odchylky.
Komise ovšem podotýká, že opatření ve formě podpory musí být považováno za provozní státní podporu, neboť daňová výhoda poskytnutá režimem se nevztahuje na konkrétní investice, na vytváření pracovních příležitostí nebo na konkrétní projekty, ale představuje snížení poplatků, které by za normálních okolností dotyčné podniky hradily v průběhu své podnikatelské činnosti.
V souladu se svou zavedenou praxí má Komise za to, že provozní podpora je za normální situace zakázaná.
Taková podpora může být výjimečně poskytnuta za předpokladu, že i) je odůvodněná z hlediska svého přispění k regionálnímu rozvoji a své povahy a ii) její úroveň je přiměřená znevýhodněním, která hodlá zmírnit.
Je na členském státu, aby prokázal existenci veškerých znevýhodnění a posoudil jejich význam, a v této fázi řízení má Komise pochybnosti, že členský stát prokázal existenci příslušného znevýhodnění a posoudil jeho význam.
Italské orgány dále zdůrazňují, že článek 16 je obdobou zákona 19/1991, kterým se zřizuje finanční středisko v Terstu a který Komise v roce 2003 shledala v návaznosti na rozhodnutí Komise o slučitelnosti z roku 1995 podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES neslučitelným se společným trhem, ovšem tvrdí, že důvody pro zvrácení předchozího rozhodnutí o slučitelnosti ze strany Komise v tomto případě neobstojí. Komise však poznamenává, že rozhodnutí o slučitelnosti z roku 1995 nebylo přijato podle čl. 87 odst. 3 písm. b) a že důvody pro zvrácení předchozího rozhodnutí byly odlišné od důvodů vyzdvižených italskými orgány a že obstojí i v tomto případě.
Protože se v této fázi řízení nezdá, že by opatření ve formě podpory splňovalo kritéria některé z výjimek stanovených ve Smlouvě, má Komise v souvislosti se svým předběžným hodnocením podle článku 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 [nyní 88] Smlouvy o ES, pochybnosti o slučitelnosti opatření se společným trhem.
Po zvážení svých pochybností ohledně slučitelnosti podpory se Komise rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"La Commissione desidera informare l'Italia che, dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle Vostre autorità sulle misure succitate, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.
PROCEDIMENTO
(1) Con lettera del 28 luglio 2004 (A/35943), le autorità italiane hanno notificato gli articoli 14, 15 e 16 della legge regionale 29 dicembre 2003, n. 21 (denominata nel prosieguo "LR 21/2003").
Con lettere del 16 settembre 2004 e del 10 giugno 2005 (D/54467), la Commissione ha chiesto ulteriori informazioni alle autorità italiane.
Queste ultime hanno risposto con lettere del 18 maggio 2005 (A/34054) e del 2 giugno 2005 (A/34424), a seguito di un sollecito della Commissione del 27 aprile 2005 (D/53374), e con lettere del 12 luglio 2005 (A/35835) e del 14 luglio 2005 (A/35958).
(2) La LR 21/2003 è entrata in vigore il 30 dicembre 2003, ma l'applicazione delle disposizioni degli articoli 14, 15 e 16 è esplicitamente subordinata all'autorizzazione da parte della Commissione europea.
Con lettera del 26 gennaio 2005 le autorità italiane hanno comunicato che il regime di aiuti di cui agli articoli 14 e 15 veniva applicato a titolo del regolamento sugli aiuti di importanza minore ("de minimis") [1] in attesa dell'autorizzazione da parte della Commissione europea.
DESCRIZIONE DETTAGLIATA DELLA MISURA
(3) Secondo le autorità italiane, la misura mira ad incentivare la creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra le imprese operanti in Sicilia e le imprese situate in altre regioni italiane.
(4) Inoltre la misura in questione sarebbe volta a favorire l'integrazione dell'economia dell'Unione europea con le economie dei paesi che hanno sottoscritto la Dichiarazione di Barcellona del 27- 28 novembre 1995.
(5) La misura è costituita da due regimi: gli articoli 14 e 15 dispongono la concessione di un'esenzione dall'IRAP (imposta regionale sulle attività produttive) a talune imprese e l'articolo 16 prevede l'istituzione del centro euro-mediterraneo di servizi finanziari ed assicurativi.
ESENZIONE DALL'IRAP
(6) Gli articoli 14 e 15 prevedono un'esenzione dall'IRAP di durata quinquennale per talune nuove imprese che inizino l'attività lavorativa dall'anno 2004 e a determinate imprese già esistenti.
Più precisamente:
(7) l'articolo 14 prevede l'esenzione dall'IRAP per i cinque periodi di imposta successivi a quello di inizio di attività:
- per le imprese turistiche ed alberghiere, le imprese artigianali, le imprese operanti nel settore dei beni culturali, le industrie agroalimentari, le imprese del settore dell'information technology che inizino l'attività dall'anno 2004;
- per tutte le imprese industriali che, a prescindere dal settore in cui operano, non superino il fatturato di 10 milioni di EUR e che inizino l'attività dall'anno 2004;
(8) l'articolo 15 prevede l'esenzione dall'IRAP per i cinque periodi di imposta successivi a quello in corso al 31 dicembre 2003 per le imprese già operanti in Sicilia per la parte di base imponibile eccedente la media di quella dichiarata nel triennio 2001-2003, ad esclusione delle industrie chimiche e petrolchimiche.
La riduzione dell'IRAP per le società esistenti si applica al quinquennio seguente il 2003.
(9) Soltanto le imprese aventi, cumulativamente, sede legale, amministrativa ed operativa in Sicilia possono beneficiare del regime di aiuto.
(10) I beneficiari applicheranno la riduzione automaticamente al momento del pagamento dell'IRAP.
(11) Nelle loro lettere le autorità italiane si impegnano a limitare la durata degli aiuti e a trasformarli in aiuti decrescenti se ciò fosse necessario per renderli compatibili con il mercato comune.
(12) Le autorità italiane stimano che, una volta introdotte le suddette clausole, gli articoli 14 e 15 avranno un impatto sul bilancio quantificabile, tra il 2004 e il 2009, in circa 170 milioni di EUR (rispettivamente 120 e 48 milioni di EUR).
Centro euro-mediterraneo di servizi finanziari ed assicurativi
(13) L'articolo 16 istituisce il centro euro-mediterraneo di servizi finanziari ed assicurativi, ove operano sussidiarie o affiliate di istituzioni creditizie, di società di intermediazione mobiliare, di società fiduciarie, di enti e società di assicurazione, di società finanziarie che raccolgono fondi sui mercati internazionali da utilizzare unicamente fuori del territorio dello Stato italiano con non residenti.
Nello stesso centro operano anche società di intermediazione ed assistenza al commercio internazionale.
Sovrintende al centro un comitato, nominato dal presidente della Regione Sicilia, che conferisce e revoca alle imprese l'autorizzazione ad operare nel centro.
(14) I benefici concessi alle imprese sono:
- abbattimento del 50 % dell'aliquota IRAP per i redditi prodotti nel centro;
- esenzione dalle tasse sulle concessioni regionali,
- sconto delle imposte di registro, ipotecaria e catastale in misura fissa,
- esenzione dall'imposta sul reddito delle persone giuridiche dovuta per i redditi prodotti in Sicilia [2]relativi alle attività compiute all'interno del centro.
(15) I vantaggi fiscali previsti dal regime sono accordati esclusivamente in relazione alle operazioni realizzate con i paesi terzi che hanno sottoscritto la Dichiarazione di Barcellona del 27- 28 novembre 1995 [3] e sono concessi dall'entrata in vigore della misura fino all'anno in cui sarà operativa la zona di libero scambio prevista dalla Dichiarazione (2010).
(16) L'ubicazione precisa del centro in Sicilia e i criteri per il conferimento dell'autorizzazione ad operare nell'ambito del centro stesso verranno stabiliti nella normativa di attuazione.
(17) Nelle loro lettere le autorità italiane si impegnano a rendere gli aiuti decrescenti nel tempo se ciò è necessario per renderli compatibili con il mercato comune.
(18) Le autorità italiane non forniscono alcuna stima per quanto riguarda l'impatto dell'articolo 16 sul bilancio.
Imposte nazionali e Statuto regionale siciliano
(19) L'adozione delle misure in questione è possibile in virtù dell'esercizio da parte della Regione Sicilia dell'autonomia fiscale prevista dagli articoli 36 e 38 dello Statuto regionale siciliano.
Lo Statuto ha rango di norma costituzionale.
(20) L'IRAP è stata creata con l'intento di fornire alle autorità regionali la fonte di reddito necessaria per finanziare l'esercizio autonomo dei poteri loro devoluti.
Soggetti passivi dell'imposta sono le imprese che esercitano abitualmente una attività diretta alla produzione o allo scambio di beni ovvero alla prestazione di servizi; l'imposta si applica sul valore della produzione netta [4] derivante dall'attività esercitata nel territorio della regione.
L'aliquota di base dell'imposta è pari al 4,25 %.
L'IRAP è dovuta alla regione nel cui territorio è realizzato il valore della produzione netta e tutte le regioni hanno facoltà di maggiorare o ridurre l'aliquota di cui al comma 1 fino ad un massimo di un punto percentuale.
L'aggiustamento può essere differenziato per settore di attività e per categoria di soggetti passivi.
(21) Secondo quanto affermato dalle autorità italiane, l'esenzione dall'IRAP — nella misura in cui vada oltre l'aggiustamento dell'1 % consentito dal decreto legislativo 446/1997 che istituisce l'IRAP — sarebbe frutto dell'attuazione del principio di autonomia, visto che il gettito dell'IRAP spetta alla Regione Sicilia e l'IRAP è concepita come un'imposta regionale.
(22) Secondo le autorità italiane, la Regione Sicilia può prevedere l'esenzione dall'imposta sul reddito delle persone giuridiche, poiché esiste una misura nazionale comparabile [5].
Questa è infatti la condizione necessaria affinché la Regione Sicilia possa esercitare l'autonomia fiscale in caso di un'imposta nazionale che interferisce con la tassazione locale di società non siciliane, conformemente alla sentenza n. 58 del 1957 della Corte Costituzionale italiana.
(23) Infine occorre notare che dinanzi alla Corte di Giustizia è pendente una causa [6] riguardante la compatibilità dell'IRAP con l'articolo 33, paragrafo 1 della Sesta direttiva del Consiglio 77/388/CE del 17 maggio 1977.
In base alle conclusioni dell'Avvocato generale del 17 marzo 2005, un'imposta nazionale come l'IRAP si configura come un'imposta sul fatturato, in quanto tale vietata dall'articolo 33, paragrafo 1 della Sesta direttiva.
Tale causa potrebbe ovviamente avere conseguenze per la misura descritta nel presente documento qualora la Corte stabilisse che l'IRAP non è conforme al diritto comunitario.
VALUTAZIONE DELLA MISURA
Aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE
(24) Per accertare se, nel caso di specie, la misura costituisca un aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE, la Commissione deve valutare se essa favorisca talune imprese o talune produzioni, conferendo un vantaggio di natura economica, se tale vantaggio falsi o minacci di falsare la concorrenza, se esso sia concesso mediante risorse statali e se sia atto ad incidere sugli scambi tra Stati membri.
Vantaggio economico
Esenzione dall'IRAP
(25) La Commissione constata che l'articolo 14 e l'articolo 15 conferiscono ai beneficiari un vantaggio economico consistente nell'esenzione dall'IRAP per un periodo di cinque anni consecutivi.
L'importo annuo del vantaggio può ammontare fino al 5,25 % del valore annuo della produzione netta delle imprese in Sicilia.
Centro euro-mediterraneo di servizi finanziari ed assicurativi
(26) La Commissione constata che l'articolo 16 conferisce ai beneficiari diversi vantaggi economici consistenti in:
i) un abbattimento dell'IRAP per un importo annuo pari fino al 2,625 % dei redditi netti prodotti nel centro per il periodo compreso tra la data di istituzione del centro e il 2011;
ii) una riduzione dei pagamenti dell'imposta sul reddito delle persone giuridiche per un importo annuo pari fino al 33 % degli utili prodotti in Sicilia con attività realizzate nell'ambito del centro per gli anni compresi tra la data di istituzione del centro e il 2011;
iii) l'abbuono dell'importo totale delle tasse sulle concessioni regionali, dalle quali i beneficiari sono esentati; e
iv) l'abbuono della differenza tra l'importo fisso che il beneficiario paga e l'importo delle imposte di registro, ipotecaria e catastale che sarebbero dovute dalle stesse imprese per gli stessi atti sugli stessi beni qualora esse non operassero nell'ambito del centro.
(27) In conclusione, entrambe le misure, comportando un abbattimento del carico fiscale, consentono alle imprese beneficiarie di avvalersi di una riduzione dell'imposta dovuta, che si traduce in un vantaggio finanziario di cui le predette imprese beneficiano immediatamente negli anni in cui la riduzione viene applicata.
Favorire talune imprese o attività economiche
(28) I vantaggi di cui sopra sembrano favorire talune imprese per una serie di ragioni.
Favorire talune imprese o attività economiche — I: selettività materiale
Esenzione dall'IRAP
(29) La Commissione osserva che gli articoli 14 e 15 devono essere esaminati congiuntamente, in quanto conferiscono vantaggi simili a categorie diverse di beneficiari.
I due articoli, in combinato disposto, escludono dalla gamma dei possibili beneficiari varie categorie di imprese:
- le nuove imprese con un fatturato superiore ai 10 milioni di EUR che operano in tutti i settori diversi da quelli contemplati dall'articolo 14, comma 1 (ovvero il settore turistico ed alberghiero, dei beni culturali, agroalimentare, dell'information technology e le imprese artigianali);
- le nuove imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR che operano in tutti i settori diversi da quello contemplato all'articolo 14, comma 2 (ovvero il settore industriale); si tratta sostanzialmente delle imprese del settore agricolo e dei servizi;
- le imprese esistenti operanti nel settore chimico e petrolchimico (articolo 15).
(30) Pertanto, in primo luogo la misura sembra favorire taluni settori produttivi, in particolare quello turistico e alberghiero, dei beni culturali, agroalimentare e dell'IT, in cui tutte le imprese possono beneficiare di un'esenzione quinquennale dall'IRAP.
In secondo luogo, la misura sembra favorire le imprese industriali, esistenti e nuove, con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR, escluse quelle operanti nel settore chimico e petrolchimico.
(31) Anche se le autorità italiane dimostrassero che nel settore industriale non esistono nuove imprese con un fatturato superiore ai 10 milioni di EUR salvo quelle del settore chimico e petrolchimico, sulla base di una giurisprudenza consolidata [7] la misura all'esame costituirebbe una misura selettiva che favorisce il settore produttivo summenzionato, in quanto l'esenzione quinquennale dall'IRAP non è prevista per imprese attive in settori diversi da quello industriale.
(32) Nelle loro lettere le autorità italiane sostengono che le imprese del settore chimico e petrolchimico sono state escluse dal beneficio dell'articolo 15 in quanto non debbono sostenere gli elevati costi di trasporto dovuti all'insularità della regione e il numero di società operanti in questo settore è molto ridotto.
Tuttavia non sembra che le società di tutti i settori ammessi a beneficiare della misura debbano far fronte a costi di trasporto elevati; inoltre il numero dei beneficiari non ha alcuna influenza sulla caratterizzazione di una misura quale aiuto.
(33) Infine la misura sembra fornire un vantaggio selettivo alle società siciliane, nella misura in cui solo le imprese soggette ad imposta che abbiano, cumulativamente, sede legale, amministrativa ed operativa nel territorio siciliano sono ammesse al beneficio del regime.
Ciò non sembra essere il caso di tutte le imprese che esercitano un'attività produttiva o commerciale in Sicilia e che sono soggette all'IRAP su tale attività.
Le autorità italiane non hanno addotto alcun argomento su questo aspetto della selettività nella corrispondenza con loro intercorsa.
Centro euro-mediterraneo di servizi finanziari ed assicurativi
(34) La Commissione osserva che l'articolo 16 conferisce vantaggi selettivi, nella misura in cui solo talune società sono ammesse a beneficiarne.
In effetti, i vantaggi riguardano solo le imprese assicurative e finanziarie che sono autorizzate ad operare nel centro.
Pertanto, la misura esclude le società che raccolgono fondi sui mercati internazionali per investirli nei paesi indicati nella nota 3 le cui attività con questi paesi non siano realizzate nell'ambito del centro.
(35) Inoltre la misura è selettiva nella misura in cui esclude le imprese assicurative e finanziarie che investono in Italia e in altri paesi che non figurano nell'elenco esaustivo della nota 3.
Favorire talune imprese o attività economiche- II: selettività regionale
(36) In aggiunta la Commissione osserva che potrebbe esservi anche un secondo aspetto di specificità in quella parte dei vantaggi previsti dalle due misure che si applicano solo alle società soggette ad imposizione in Sicilia.
(37) Come indicato in precedenza, il decreto legislativo 446/1997 che istituisce l'IRAP consente a tutte le regioni di modificare l'aliquota IRAP al massimo di un punto percentuale.
Lo Statuto conferisce alla Regione Sicilia il potere di esentare le società siciliane dall'IRAP; nessun'altra regione italiana beneficia di tale potere.
(38) Pertanto l'esenzione totale prevista dagli articoli 14 e 15 è effettivamente applicabile solo alle imprese che abbiano sede legale, amministrativa ed operativa in Sicilia.
La Commissione potrebbe considerare, seguendo la prassi adottata in altri casi [8], che l'abbattimento dell'aliquota IRAP, nella misura in cui superiore alla riduzione di un punto percentuale consentita a ciascuna regione dal decreto legislativo 446/1997, costituisca un vantaggio selettivo a favore delle imprese siciliane.
Tale vantaggio ammonterebbe al 3,25 % del valore netto prodotto dai beneficiari.
(39) Analogamente, il sistema italiano di imposizione dei redditi delle persone giuridiche non prevede alcuna esenzione per le istituzioni creditizie, le società di intermediazione mobiliare, le società fiduciarie, gli enti e le società di assicurazione e le società finanziarie che raccolgono fondi sui mercati internazionali da utilizzare unicamente fuori del territorio dello Stato italiano con non residenti.
Né altre regioni, a parte la Sicilia, avrebbero il potere di conferire siffatta esenzione.
(40) La Commissione potrebbe pertanto considerare che l'articolo 16 conferisca vantaggi selettivi alle imprese situate in Sicilia.
I vantaggi selettivi consisterebbero i) in una riduzione dell'IRAP per un importo annuo pari fino all'1,3 % dei redditi netti prodotti nel centro per il periodo compreso tra la data di istituzione del centro e il 2011; e ii) nell'abbuono dell'importo totale dell'imposta sui redditi delle persone giuridiche non riscossa.
Distorsione della concorrenza ed incidenza sugli scambi tra gli Stati membri
(41) Secondo una giurisprudenza consolidata [9], affinché una misura falsi la concorrenza è sufficiente che il destinatario dell'aiuto sia in concorrenza con altre imprese su mercati aperti alla concorrenza.
Esenzione dall'IRAP
(42) La Commissione osserva che le misure di cui agli articoli 14 e 15 sembrano falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra Stati membri in quanto il loro effetto è liberare i beneficiari da un onere al quale sarebbero altrimenti soggetti.
(43) Nella fattispecie i beneficiari sono imprese di tutte le dimensioni operanti per lo più nel settore industriale, ad eccezione di quelle chimiche e petrolchimiche.
Giacché esse competono con altre imprese in mercati aperti alla concorrenza, le esenzioni dall'IRAP sono atte a falsare la concorrenza e ad incidere sugli scambi, secondo quanto sancito da una giurisprudenza consolidata
Centro euro-mediterraneo di servizi finanziari ed assicurativi
(44) Analogamente la Commissione nota che la misura di cui all'articolo 16 sembra falsare la concorrenza ed incidere sugli scambi tra gli Stati membri.
Di fatto, per via della natura della loro attività, le società finanziarie, le società di assicurazione, le società di intermediazione mobiliare e le società fiduciarie competono con altre imprese a livello europeo.
Presenza di risorse statali
(45) La misura implica l'uso di risorse statali nella forma di una perdita di gettito fiscale da parte della Regione Sicilia; tale perdita è pari all'importo della riduzione delle imposte dovute dalle imprese beneficiarie di cui al punto precedente.
Compatibilità
(46) La Commissione ha dubbi sul fatto che gli aiuti di cui agli articoli 14, 15 e 16 siano compatibili con il mercato unico.
Le autorità italiane hanno presentato alcuni elementi volti a dimostrare che, nel caso di specie, si applicherebbe la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, per effetto della quale gli aiuti di Stato al funzionamento possono essere considerati compatibili con il mercato comune, essendo la Sicilia una regione ammissibile a tale deroga.
Inoltre le autorità italiane hanno addotto argomenti intesi a comprovare che la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE si applicherebbe all'articolo 16. Le autorità italiane non hanno presentato alcun argomento volto a dimostrare che altre deroghe sarebbero applicabili al caso in oggetto.
(47) Le deroghe previste dall'articolo 87, paragrafo 2 del trattato CE, relative agli aiuti di carattere sociale concessi ai singoli consumatori, agli aiuti destinati a ovviare ai danni arrecati dalle calamità naturali oppure da altri eventi eccezionali e agli aiuti concessi all'economia di determinate regioni della Repubblica federale di Germania, non sembrano applicarsi in questo caso.
(48) Analogamente, la misura non sembra essere destinata a promuovere la cultura e la conservazione del patrimonio, come previsto all'articolo 87, paragrafo 3, lettera d), né sembra rientrare tra le altre categorie di aiuti determinate con decisione del Consiglio che delibera a maggioranza qualificata su proposta della Commissione, di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera e).
(49) Il regime in oggetto deve inoltre essere esaminato alla luce dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato CE.
Tale articolo dispone che gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche sono ammessi a condizione che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria all'interesse comune.
La Commissione sottolinea che le agevolazioni fiscali concesse mediante il regime non sono connesse ad investimenti specifici, alla creazione di posti di lavoro o a progetti specifici.
Il regime prevede semplicemente una riduzione degli oneri che dovrebbero essere sostenuti normalmente dalle imprese interessate nel corso della loro attività — nella fattispecie il debito IRAP — e deve pertanto essere considerato come un aiuto di Stato al funzionamento, come viene peraltro correttamente riconosciuto dalle autorità italiane nella corrispondenza intercorsa.
La prassi seguita dalla Commissione a tutt'oggi è stata quella di autorizzare tali aiuti solo nelle regioni ammissibili alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) e a condizioni molto rigorose (cfr. infra).
(50) Infine occorre esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a favorire lo sviluppo economico delle regioni ove il tenore di vita sia anormalmente basso oppure si abbia una grave forma di sottoccupazione o alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), che prevede l'autorizzazione degli aiuti destinati a promuovere la realizzazione di un importante progetto di comune interesse europeo oppure a porre rimedio a un grave turbamento dell'economia dell'Italia.
Esenzione dall'IRAP
(51) In primo luogo, sembra che gli articoli 14 e 15 non favoriscano la realizzazione di un importante progetto di comune interesse europeo, in quanto la misura non promuove alcun progetto specifico, che possa apportare benefici all'Unione europea nel suo insieme, né rimedia ad un grave turbamento dell'economia italiana, come previsto dalla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE.
(52) Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento.
In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati.
In via eccezionale, però, possono essere concessi aiuti di questo tipo nelle regioni che beneficiano della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), purché i) siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e ii) il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare.
Tali aiuti devono essere tuttavia limitati e decrescenti nel tempo.
Spetta allo Stato membro dimostrare l'esistenza degli svantaggi e quantificarne l'importanza [10].
(53) Nelle loro note le autorità italiane hanno argomentato che la misura in questione, che concede un aiuto al funzionamento, sarebbe compatibile con il mercato comune per le ragioni seguenti:
i) l'esenzione dall'IRAP contribuirebbe alla creazione di nuove imprese e a ridurre il gap esistente tra imprese allocate in Sicilia e imprese operanti in altre regioni italiane;
ii) le imprese siciliane sarebbero strutturalmente svantaggiate per via del carattere insulare della Sicilia.
Le imprese siciliane sarebbero pertanto penalizzate a causa di costi di trasporto più elevati, di una maggiore scarsità delle risorse naturali e di un deficit infrastrutturale [11].
Inoltre la prevalenza di micro-imprese determinerebbe costi di finanziamento più elevati ed un maggior impiego di risorse umane.
Giacché il costo del lavoro e il costo dell'indebitamento costituirebbero gran parte della base imponibile dell'IRAP, le imprese siciliane sarebbero penalizzate;
iii) le autorità italiane sostengono che il massimale di 10 milioni di EUR sia sufficientemente basso da garantire che l'articolo 14 si applichi de facto soltanto alle PMI;
iv) l'aiuto verrebbe reso decrescente e limitato nel tempo nei regolamenti attuativi e sarebbe proporzionale allo svantaggio che è inteso a compensare.
L'argomento avanzato dalle autorità italiane è che la "normale" impresa siciliana con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operante nel settore industriale, dell'ITC e turistico/alberghiero verserebbe un'imposta IRAP più elevata della "normale" impresa lombarda con caratteristiche comparabili.
(54) La Commissione osserva quanto segue:
i) il collegamento tra l'abbattimento dell'IRAP ai beneficiari (ad esempio dell'articolo 15) e la creazione di nuove imprese in Sicilia non è chiaro e le autorità italiane non hanno apportato alcuna spiegazione sotto questo profilo.
Il fatto che esista una vaga possibilità che la riduzione dell'IRAP incrementi il numero di nuove imprese non è di per sé sufficiente perché l'aiuto possa essere considerato compatibile, in quanto la distorsione generata dalla misura potrebbe essere molto ampia;
ii) per quanto riguarda l'argomento addotto dalle autorità italiane che l'economia siciliana sarebbe penalizzata dalla prevalenza di micro-imprese, alla Commissione sembra che una riduzione dell'IRAP generalizzata per le imprese di ogni dimensione non risolva il problema, non essendo essa mirata alle micro-imprese.
Inoltre l'aiuto non sembra volto a rimediare ai problemi collegati al carattere insulare della Sicilia.
Ad esempio, alla Commissione non sembra che le imprese siciliane operanti nel settore turistico/alberghiero e dei beni culturali risentano di particolari svantaggi per via della loro ubicazione (articolo 14);
iii) l'articolo 14 è solo apparentemente limitato alle PMI, in quanto non tiene conto del numero di dipendenti e soprattutto del fatto che l'impresa beneficiaria possa essere un'impresa "collegata" o "associata" ai sensi degli orientamenti relativi alle PMI [12].
Inoltre, anche se le autorità italiane potessero dimostrare che solo le PMI ai sensi degli orientamenti beneficiano della misura, resterebbe il fatto che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento.
Fino ad ora le autorità italiane non hanno dimostrato che gli aiuti sono proporzionali agli svantaggi che intenderebbero compensare;
iv) alla Commissione sembra che la documentazione presentata dalle autorità italiane non contenga informazioni sufficienti a garantire che l'aiuto sarà decrescente nel tempo.
Nell'esempio fornito, sembra che le autorità italiane intendano ridurre la proporzione dell'esenzione dall'IRAP, ma ciò non garantisce di per sé che l'importo dell'aiuto sia decrescente.
Infine, il fatto che l'articolo 15 conferisca aiuti a imprese di ogni dimensione e l'uso di dati riguardanti solo le imprese con un fatturato inferiore ai 10 milioni di EUR e meno di dieci dipendenti operanti nel settore industriale, dell'ITC e turistico/alberghiero non sembrano dimostrare la proporzionalità della misura in questione.
(55) Infine, come spiegato al punto 32, nell'ambito delle imprese operanti in Sicilia, la misura sembra operare una discriminazione tra imprese "siciliane" e "non siciliane", in quanto impedisce alle imprese aventi sede legale in un altro Stato membro di beneficiare dell'aiuto.
Alla Commissione sembra che nessuna ragione obiettiva possa giustificare questa scelta delle autorità italiane e che pertanto questa disposizione del regime di aiuto sia contraria all'articolo 43 del trattato CE.
Anche per questa ragione la misura non può essere compatibile con il mercato comune [13].
Le autorità italiane non hanno addotto alcun argomento su questo aspetto nella corrispondenza con loro intercorsa.
Centro euro-mediterraneo di servizi finanziari ed assicurativi
(56) Occorre innanzitutto esaminare se l'aiuto sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE, come sostenuto dalle autorità italiane nelle loro note.
Si noti che le autorità italiane non hanno chiarito per quali ragioni ritengano che l'articolo 16 sia ammissibile alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE.
(57) Come già menzionato, le autorità italiane affermano nella loro corrispondenza che la misura in questione costituisce un aiuto al funzionamento.
In base ad una prassi consolidata della Commissione, gli aiuti al funzionamento sono di norma vietati a meno che siano giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale, della loro natura e il loro livello sia proporzionale agli svantaggi che intendono compensare.
Pertanto, se la giustificazione addotta dalle autorità italiane fosse identica a quella fornita per l'esenzione dall'IRAP, la Commissione sarebbe dell'avviso che la distorsione della concorrenza determinata dall'aiuto nel settore finanziario può essere molto ampia, in linea con la decisione adottata nel summenzionato caso delle Azzorre [14], e che le attività finanziarie non contribuiscono in modo significativo a risolvere gli svantaggi delle regioni ammissibili alla deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), come affermato nella comunicazione della Commissione sull'applicazione delle norme relative agli aiuti di Stato alle misure di tassazione diretta delle imprese [15] e in diverse decisioni adottate in seguito.
La predetta comunicazione della Commissione prevede chiaramente che per poter ottenere dalla Commissione la dichiarazione di compatibilità con il mercato comune, gli aiuti di Stato destinati a favorire lo sviluppo economico di particolari regioni devono essere "proporzionati e mirati rispetto all'obiettivo perseguito".
In base a questo criterio, è improbabile che attività "off-shore" e attività prive di effetti o con effetti limitati sull'economia locale vengano autorizzate in quanto aiuti di Stato compatibili.
Pertanto, la Commissione dubita che vi sia proporzionalità tra il livello dell'aiuto e lo svantaggio che intende compensare.
(58) Infine, occorre esaminare la possibilità che il regime sia destinato a promuovere un progetto di comune interesse europeo come previsto dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE.
È questa la principale giustificazione addotta dalle autorità italiane per l'introduzione dell'aiuto.
(59) In particolare le autorità italiane sottolineano che l'articolo 16 ricalca una norma analoga della legge 19/1991 che istituiva il centro di servizi finanziari ed assicurativi di Trieste che fu considerato incompatibile dalla Commissione nel 2003, dopo essere stato autorizzato dalla Commissione con decisione del 1995 sulla base della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE [16].
Le autorità italiane affermano che le motivazioni alla base della seconda decisione di incompatibilità non possano essere estese al centro Euro-Mediterraneo.
In particolare esse sostengono che:
i) contrariamente all'area di Trieste, la Sicilia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a) del trattato;
ii) contrariamente al caso precedente, in cui dal 1995, anno della prima decisione, al 2002, anno della decisione sfavorevole, il mercato dei capitali europeo si era integrato con quello dei paesi dell'Europa dell'est, nel presente caso il mercato europeo dei capitali non si sarebbe integrato con il mercato africano dei capitali, per cui favorire questa integrazione, conformemente alla Dichiarazione di Barcellona, resterebbe un obiettivo europeo rilevante.
(60) Sotto questo profilo, la Commissione osserva quanto segue.
(61) Primo, nella sua prima decisione la Commissione ha considerato l'aiuto all'istituzione del centro finanziario a Trieste compatibile con il mercato comune a titolo della deroga di cui all'articolo 92, paragrafo 3, lettera c), (attuale articolo 87, paragrafo 3, lettera c)), e non già a titolo della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b) [17].
(62) Secondo, la Commissione effettua un'analisi dettagliata di ciascun caso e tiene conto delle diverse particolarità di regimi apparentemente simili che possono tuttavia essere di tutta rilevanza, così come del contesto economico.
(63) La Commissione osserva ad esempio che l'aiuto totale (lungo il periodo di cinque anni di durata del regime) per l'istituzione del centro finanziario a Trieste era soggetto ad un massimale e che il totale dei prestiti e degli investimenti delle imprese del centro era limitato.
(64) Inoltre la Commissione è dell'avviso che le considerazioni fatte nel 2003 nel caso di Trieste siano valide anche nel presente caso.
In realtà la seconda decisione sfavorevole nel caso di Trieste era dovuta alle ragioni seguenti:
i) questo tipo di misura costituisce un aiuto al funzionamento che la Commissione autorizza solo eccezionalmente, in settori di attività che necessitano di un trattamento straordinario.
Non è questo il caso del settore finanziario, come già indicato, anche alla luce del notevole sviluppo dei mercati finanziari nell'ultimo decennio.
Questa evoluzione ha indotto la Commissione a ritenere che allo stato attuale gli aiuti ad operatori partecipanti ai mercati finanziari possano produrre gravi distorsioni in questo settore;
ii) come indicato nella predetta comunicazione sulla tassazione diretta delle imprese, nella sua valutazione alla luce delle regole sugli aiuti di Stato la Commissione può tenere conto, tra l'altro, degli effetti negativi sulla concorrenza evidenziati nei lavori per la stesura del codice di condotta in materia di tassazione delle imprese [18].
Da questi lavori è emerso che gli incentivi fiscali su attività mobili a livello internazionale, quali quelle finanziarie, assicurative, i servizi intragruppo, ecc., possono avere effetti negativi per altri Stati membri, in particolare in quanto creano opportunità di evasione fiscale.
Il regime relativo a Trieste, che è stato considerato dannoso sulla base dei criteri contenuti nel codice, poteva avere tale potenziale.
La Commissione osserva che le autorità italiane, nelle loro osservazioni sulla lettera inviata nel 2001 dalla Commissione, nella quale si proponevano misure adeguate per quanto riguarda il regime di Trieste, menzionarono la riunione del 19 marzo 2002 del gruppo "codice di condotta", nel corso della quale l'Italia affermò che il centro sarebbe stato smantellato entro un periodo di tempo compatibile con il programma di lavoro sul codice di condotta.
(65) Inoltre, considerato che due dei paesi che hanno sottoscritto la Dichiarazione di Barcellona, Cipro e Malta, erano già membri dell'Unione europea al momento della notifica della presente misura, la Commissione è dell'avviso che la situazione dei paesi che beneficerebbero degli investimenti delle società operanti nel centro diverga per molti aspetti dalla situazione esistente nei paesi dell'Europa dell'est nel 1995.
In particolare i problemi peculiari della transizione non hanno mai riguardato molti dei paesi che hanno sottoscritto la dichiarazione di Barcellona oppure li hanno riguardati in passato (ad esempio, la Turchia e Israele sono chiaramente economie di libero mercato) ed il periodo di transizione è terminato (ad esempio in Algeria).
(66) Infine, la Commissione osserva che, come specificato al punto 16, i criteri per il conferimento dell'autorizzazione ad operare nell'ambito del centro verranno stabiliti nella normativa di attuazione e pertanto non sono ancora noti.
Giacché tali criteri sono essenziali per il funzionamento del centro, la valutazione della compatibilità della misura ne presuppone la conoscenza.
(67) Pertanto la Commissione dubita che la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE possa applicarsi all'articolo 16.
Conclusione
(68) In questa fase della procedura la Commissione ha dubbi sul fatto che lo Stato membro abbia dimostrato l'esistenza di uno svantaggio pertinente e che ne abbia quantificato l'importanza.
In ogni caso la Commissione osserva che le informazioni presentate non consentono alla Commissione, in questa fase della procedura, di verificare se l'aiuto in questione sia giustificato dal contributo fornito allo sviluppo regionale e se l'entità dell'aiuto sia proporzionata agli svantaggi che esso intende compensare.
La Commissione dubita inoltre, in questa fase della procedura, che la deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera b), del trattato CE possa applicarsi all'articolo 16.
(69) Visto che la misura, nella sua qualità di aiuto, non risulta, allo stato attuale, ammissibile ad alcuna delle deroghe previste dal trattato, nel contesto della sua valutazione preliminare, quale prevista dall'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attuale 88) del trattato CE, la Commissione nutre dei dubbi sulla sua compatibilità con il mercato comune.
CONCLUSIONE
Tenuto conto di quanto precede, la Commissione invita l'Italia a presentare, nell'ambito della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE, le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione della misura, entro un mese dalla data di ricezione della presente.
La Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea ed informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviandole copia della presente.
Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a trasmetterle le loro osservazioni entro il termine di un mese a decorrere dalla data di detta pubblicazione."
[1] Regolamento (CE) n. 69/2001 della Commissione, del 12 gennaio 2001, relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato CE agli aiuti d'importanza minore ("de minimis"), GU L 10 del 13.1.2001, pag.
1.
[2] Più precisamente, la Sicilia si accollerebbe, ai sensi dell'articolo 8, comma 2 della legge 27 luglio 2000, n. 212, l'imposta sul reddito delle persone giuridiche dovuta dai beneficiari aventi domicilio fiscale al di fuori della Sicilia.
Il gettito delle imposte sulle persone giuridiche pagate dalle imprese siciliane spetta alla Regione Sicilia
[3] I paesi terzi in questione sono Algeria, Cipro, Egitto, Israele, Giordania, Libano, Malta, Marocco, Siria, Tunisia, Turchia e l'Autorità palestinese.
[4] Il valore netto della produzione è determinato dalla differenza tra la somma dei ricavi, dei proventi e degli altri componenti reddituali classificabili nelle voci del valore della produzione, esclusi i proventi di operazioni finanziarie straordinarie, e la somma dei costi di produzione, esclusi i costi finanziari e le spese per il personale.
Regole speciali disciplinano la determinazione del valore della produzione netta per le banche, le imprese di assicurazioni, i lavoratori autonomi, le autorità pubbliche e imprese private non commerciali.
[5] L'articolo 3 della legge 9 gennaio 1991, n. 19 istituisce il centro di servizi finanziari ed assicurativi di Trieste.
La disposizione fu soppressa nel 2002, prima che il centro diventasse operativo.
[6] Causa C-475/03.
[7] Cfr. ad esempio la causa C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH e Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH contro Finanzlandesdirektion für Kärnten [2001] Racc.
I-08365 riguardante un rimborso alle sole imprese produttrici di beni materiali.
[8] Decisione della Commissione, dell' 11 dicembre 2002, relativa alla parte del regime recante adeguamento del sistema fiscale nazionale alle specificità della Regione autonoma delle Azzorre che riguarda le riduzioni delle aliquote dell'imposta sul reddito [notificato con il numero C(2002) 4487], GU L 150 del 30.5.2003 e decisione della Commissione, del 30 marzo 2004, sul regime di aiuti che il Regno Unito sta progettando di applicare in relazione alla riforma del sistema di tassazione delle imprese del governo di Gibilterra [notificato con il numero C(2004) 929], GU L 85 del 2.4.2005, pag.
1.
[9] Causa T-214/95 Het Vlaamse Gewest contro Commissione, Racc.
1998, pag.
II-717.
[10] Orientamenti in materia di aiuti di stato a finalità regionale, GU C 74 del 10.3.1998, pag.
9.
[11] Le autorità italiane sostengono che anche la Corte di giustizia avrebbe più volte valutato il fattore "insularità" quale criterio di svantaggio strutturale.
Le autorità italiane fanno riferimento alla sentenza nelle cause riunite C-37/96 e C-38/96 Sodiprem SARL e a.
(C-37/96) e Roger Albert SA (C-38/96) contro Direction générale des douanes, Racc.
1998 I-02039 riguardante i dazi di mare - regime fiscale dei dipartimenti francesi d'oltremare e alla sentenza nella causa C-282/00 Refinarias de Açúcar Reunidas SA (RAR) contro Sociedade de Indústrias Agricolas Açoreanas SA (Sinaga), Racc.
2002 I-04741 relativa a misure specifiche a favore delle Azzorre e di Madera.
Tuttavia queste cause riguardano piccole isole ultraperiferiche e non possono essere considerate rilevanti per il caso in esame.
Sotto questo profilo la Commissione osserva che per regioni ultraperiferiche si intendono quelle individuate in un elenco esaustivo di cui alla Dichiarazione 26 sulle regioni ultraperiferiche della Comunità, allegata al Trattato sull'Unione europea, ovvero i Dipartimenti francesi d'oltremare, le Azzorre, Madeira e le Isole Canarie.
La Sicilia non può essere considerata una regione ultraperiferica.
Tuttavia è una regione ammissibile agli aiuti di Stato a norma dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato.
[12] Regolamento (CE) 70/2001 della Commissione del 12 gennaio 2001, GU L 10 del 13.1.2001 e successive modifiche.
Cfr. in particolare l'allegato alla raccomandazione della Commissione del 6 maggio 2003 [C(2003) 1422], GU L 124 del 20.5.2003, pag.
36.
[13] Cfr. causa C-156/98 Germania contro Commissione [2000] Racc.
I-6857, punti 76-87.
[14] In quel caso la Commissione autorizzò la concessione di aiuti al funzionamento in settori diversi da quello finanziario solo per via del fatto che le Azzorre sono una regione ultraperiferica.
[15] GU C 384 del 10.12.1998, punto 33.
19. Le relative decisioni della Commissione sono la decisione 95/452/CE del 12.4.1995, GU L 264 del 7.11.1995, e la decisione C(2002) 4829, GU L 91 dell'8.4.2003, pag.
47.
[17] Cfr. le decisioni della Commissione citate nella nota precedente.
[18] I ministri delle finanze della UE hanno istituito il gruppo "Codice di condotta" (in materia di tassazione delle imprese) in una riunione del Consiglio del 9 marzo 1998, sotto la presidenza del ministro britannico Paymaster General, Dawn Primarolo; tale gruppo è incaricato della valutazione delle misure fiscali che possono rientrare nel campo di applicazione del suddetto codice.
In una relazione del novembre 1999 il gruppo ha identificato 66 misure fiscali dannose, tra le quali rientrava la misura che istituiva il Centro finanziario a Trieste.
--------------------------------------------------
Státní podpora
(Články 87 až 89 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství)
Sdělení Komise podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ostatním členským státům a zúčastněným stranám
Státní podpora C 7/2003 (ex N 107/2002) – SBS Incubation Fund – Spojené království
(2005/C 263/06)
(Text s významem pro EHP)
Níže uvedeným dopisem ze dne 19. listopadu 2003 Komise informovala Spojené království o svém rozhodnutí uzavřít řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"Postup
Dopisem ze dne 31. ledna 2002, který byl zaevidován dne 4. února 2002, orgány Spojeného království oznámily v souladu s čl. 88 odst.
3 Smlouvy o ES výše uvedené opatření podpory. Dopisem ze dne 28. února 2002 Komise požádala o dodatečné informace, které jí orgány Spojeného království zaslaly dopisem ze dne 26. dubna 2002, zaevidovaným dne 30. dubna 2002.
Dopisem ze dne 13. května 2002 zaslaly orgány Spojeného království další informace související s oznámením. Dne 24. května 2002 se uskutečnilo setkání orgánů Spojeného království a Komise, po němž Komise dne 4. července 2002 zaslala novou žádost o informace.
Orgány Spojeného království odpověděly dopisem ze dne 13. září 2002, zaevidovaným dne 18. září 2002. Na jeho základě Komise odeslala dne 29. října 2002 novou žádost o informace.
Orgány Spojeného království odpověděly dopisem ze dne 3. prosince 2002, který byl zaevidován dne 9. prosince 2002.
Dne 5. února 2003 Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES. Rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie [1].
Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vyjádřily své připomínky k dané podpoře. Obdržela třicet tři připomínek, které předala Spojenému království dopisem ze dne 1. července 2003.
Orgány Spojeného království zaslaly svůj komentář k daným připomínkám dopisem ze dne 22. května 2003, zaevidovaným dne 27. května 2003.
Dne 1. července 2003 se konala schůzka mezi orgány Spojeného království a Komisí.
Po této schůzce zaslal pan Griffiths, náměstek ministra pro malé a střední podniky, dopis komisaři Montimu. Jednalo se o dopis ze dne 16. července 2003, zaevidovaný dne 17. července 2003.
Komisař Monti odpověděl dopisem ze dne 4. srpna 2003.
Dopisem ze dne 8. října 2003, zaevidovaným dne 9. října 2003, orgány Spojeného království stáhly své oznámení.
Hodnocení
Po stažení oznámení je řízení bezpředmětné.
Závěr
Komise se proto rozhodla ukončit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES z důvodu jeho bezpředmětnosti.".
[1] Úř. věst.
C 104, 30.4.2003.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy mezi Orkney Mainland (Kirkwall) a ostrovy Papa Westray a North Ronaldsay ze strany Spojeného království
(2005/C 264/04)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Spojené království rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi Orkney Mainland (Kirkwall) a ostrovy Papa Westray a North Ronaldsay, jak je uvedeno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 394/04 ze dne 30. prosince 1997, pozměněném v Úředním věstníku Evropských společenství/Evropské unie C 369/2 ze dne 22. prosince 2000, C 363/06 ze dne 19. prosince 2001, C 295/09 ze dne 5. prosince 2003 a C 306/07 ze dne 10. prosince 2004.
2. Závazky veřejné služby byly změněny následovně:
— Minimální frekvence letů
- Na ostrov Papa Westray: 3 zpáteční lety v rámci letního letového řádu a 2 zpáteční lety v rámci zimního letového řádu vždy v pondělí, ve středu a ve čtvrtek; 2 zpáteční lety v úterý, pátek a v sobotu po celý rok; a jeden zpáteční let v neděli po celý rok.
- Na ostrov North Ronaldsay: 3 zpáteční lety v rámci letního letového řádu a 2 zpáteční lety v rámci zimního letového řádu vždy v pondělí, ve středu, ve čtvrtek, v pátek, v sobotu a v neděli; a 2 zpáteční lety v úterý po celý rok.
— Kapacita
kapacita použitého letadla musí být minimálně 8 míst pro pasažéry na každé trase.
— Tarify
cena za jednosměrnou letenku pro dospělé nesmí přesáhnout GBP 15 na každé trase.
Maximální tarif na každé trase lze zvýšit jednou ročně s předchozím písemným souhlasem Rady Orknejských ostrovů (Orkney Islands Council) v souladu s indexem maloobchodních cen Spojeného království (všechny položky) nebo indexem, který ho případně nahradí.
Bez předchozího písemného souhlasu Rady Orknejských ostrovů nelze provést žádné další změny výše tarifů.
Nový maximální tarif na každé trase musí být oznámen Úřadu civilního letectví (Civil Aviation Authority) a vstoupí v platnost až po oznámení Evropské komisi, která jej poté může zveřejnit
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy mezi Orkney Mainland (Kirkwall) a ostrovy Westray, Sanday, Stronsay a Eday ze strany Spojeného království
(2005/C 264/05)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Spojené království rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi Orkney Mainland (Kirkwall) a ostrovy Westray, Sanday, Stronsay a Eday, jak je uvedeno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 363/05 ze dne 19. prosince 2001, pozměněném v Úředním věstníku Evropské unie C 295/08 ze dne 5. prosince 2003 a C 306/06 ze dne 10. prosince 2004.
2. Závazky veřejné služby byly změněny následovně:
— Minimální frekvence letů
- Na ostrov Westray: 2 zpáteční lety denně od pondělí do soboty po celý rok.
- Na ostrov Sanday: 2 zpáteční lety denně od pondělí do soboty po celý rok.
- Na ostro
Prodloužení a nové stanovení závazků veřejné služby uložených ohledně plánovaných leteckých spojení uvnitř Řecka podle nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
(2005/C 266/02)
(Text s významem pro EHP)
1.
Řecká vláda rozhodla, že od 1. dubna 2006 prodlouží a nově stanoví závazky veřejné služby uložené ohledně plánovaných leteckých spojení uvnitř Řecka podle čl.
4 odst.
1 písm. a) nařízení Rady (ΕHS) č.
2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství, zveřejněného
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 268/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 33/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Londýn _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Specifický vzdělávací program pro zachování podniku a nové investice _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agency Act 1998 (as amended by the Greater London Authority Act 1999) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,45 mil.GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 19. 4. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 3. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název: London Development Agency _BAR_
Adresa: Devon House 58-60 St Katharine's Way UK-London E1W 1JX _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, jestliže částka poskytnutá jednomu podniku na konkrétní projekt vzdělávání překročí 1 mil. EUR. _BAR_ Nepoužije se _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 47/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severozápad _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ United Biscuits (UK) Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agencies Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 130446 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 12. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název: North West Development Agency _BAR_
Adresa: Renaissance House, PO Box 37 Centre Park UK-Warrington, Cheshire WA1 1X _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, jestliže výše podpory poskytnuté jednomu podniku na konkrétní projekt vzdělávání překročí 1 mil. EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 51/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Bavorsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Impulse Agentur für Projektentwicklung und -management _BAR_
Právní základ _BAR_ Bay HO, VO (EG) Nr. 1260/1999, VO (EG) Nr. 1784/1999, EPPD zu Ziel 2, Programmergänzung zu Ziel 2 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 304290 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 6. 7. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Bayerisches Landesamt für Versorgung und Familienförderung _BAR_
Adresa: Hegelstraße 4, DE-95447 Bayreuth _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 52/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Bavorsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Grundig Akademie für Wirtschaft und Technik Gemeinnützige Stiftung e. V., Beuthener Straße 45, DE-90471 Nürnberg _BAR_
Právní základ _BAR_ Bay HO, VO (EG) Nr. 1260/1999, VO (EG) Nr. 1784/1999, EPPD zu Ziel 2, Programmergänzung zu Ziel 2 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 527299 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 21. 6. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 9. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Bayerisches Landesamt für Versorgung und Familienförderung _BAR_
Adresa: Hegelstraße 4, DE-95447 Bayreuth _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Jednotné použití kombinované nomenklatury (KN)
(Zařazení zboží)
(2005/C 268/05)
Vysvětlivky přijaté v souladu s procedurou definovanou v čl. 10 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1]
Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře Evropských Společenství [2] se mění následovně:
Na straně 321 se vkládá následující text:
"85271310=
S laserovým snímacím systémem
Do této podpoložky patří rozhlasové přijímače kombinované s přístrojem pro záznam nebo reprodukci zvuku s laserovým snímacím systémem, též kombinované s jiným přístrojem pro záznam nebo reprodukci zvuku (např. kazetového typu) nebo s hodinami."
"85272120=
S laserovým snímacím systémem
Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 85271310."
"85272170=
s laserovým snímacím systémem
Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 85271310."
"85273191=
S laserovým snímacím systémem
Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k podpoložce 85271310."
[1] Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízení Rady (ES) č. 493/2005 (Úř. věst. L 82, 31.3.2005, s. 1).
[2] Úř. věst.
C 256, 23.10.2002, s. 1.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 5. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2005/C 268/07)
(Text s významem pro EHP)
Číslo podpory: XE 9/03
Členský stát: Itálie
Region: Kampánie
Název režimu podpory:
Přijímání znevýhodněných pracovníků
Projekt – "IN LA"– Zaměstnávání dlouhodobě nezaměstnaných v provincii Neapol.
V rámci tohoto projektu obdrží podniky finanční podporu ve výši 5164,66 eur na každého dlouhodobě nezaměstnaného, kterého přijmou do zaměstnání na dobu neurčitou nebo na základě pracovní smlouvy na dobu minimálně dvanácti měsíců v oblastech cestovní ruch a zemědělství
Právní základ:
L. 23.12.1996, n. 662, art.
2 comma 203, lett. b)
Intesa Istituzionale di programma del 16.9.2003
D. D. 19 giugno 2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 15494000 EUR
Maximální míra podpory:
Článek 5: Přijetí znevýhodněných pracovníků do zaměstnání
Maximální zvláštní podpora, která může být udělena podniku, činí 50 % mzdových nákladů vypočtených za období jednoho roku od data přijetí do zaměstnání.
U těchto čísel se jedná o hrubá čísla, tj. před zdaněním. Podle čl.
4 lze zvláštní podporu kumulovat s jinými národními pobídkami i pobídkami Společenství pro totéž přijetí do zaměstnání, pokud se jedná o opatření k znovuzařazení dlouhodobě nezaměstnaných do pracovního procesu; tato kumulace nesmí v žádném případě překročit horní hranice stanovené v nařízení (ES) č. 2204/2002, tj. kumulovanou hrubou intenzitu podpory ve výši 100 % mzdových nákladů vzniklých během zaměstnání jednoho nebo více takových pracovníků.
V daném případě může podnik kromě výše uvedené podpory ve výši 5164,66 eur na každou osobu, kterou přijme do zaměstnání na dobu neurčitou, obdržet i podpory, pokud zaměstná dlouhodobě nezaměstnané na dobu neurčitou na plný nebo zkrácený pracovní úvazek podle čl. 18 odst. 9 zákona 407/90 (po tři roky 100 % osvobození podniků působících v oblasti Mezzogiorno nebo řemeslných podniků, od placení příspěvků na sociální zabezpečení; tři roky 50 % osvobození od placení příspěvků na sociální zabezpečení pro soukromý sektor jako např. soukromé praxe, nadace, spolky apod. v oblasti Mezzogiorno a pro podniky v severní Itálii);
Pobídky podle čl. 8 odst. 9 zákona 407/90 se nevztahují pro přijetí do zaměstnání v odvětví cestovní ruch a zemědělství, pokud se jedná o zaměstnání na dobu určitou, a to i v případě, kdy tato doba činí 12 měsíců a více
Datum uskutečnění: 29. 10. 2003 – 30. 6. 2004
Trvání režimu: 30.6.2004
Účel podpory:
Článek 5: Přijetí znevýhodněných pracovníků do zaměstnání
Přijetí ca. 3000 dlouhodobě nezaměstnaných do zaměstnání v provincii Neapol, u kterých existuje zvýšené nebezpečí sociálního vyloučení
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví ES
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministero del lavoro e delle Politiche Sociali
Direzione Generale per l'Impiego, l'Orientamento e la Formazione
Via Fornovo, 8
IT-00192 Roma
Tel.
(0039-06) 36 75 50 60
e.mail: segreteriadgimpiego@welfare.gov.it
--------------------------------------------------
Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/01)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://agency.osha.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: V konečných součtech se mohou vyskytovat rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
(v mil. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové položky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 10,6 _BAR_ 9,5 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 4,3 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 4,4 _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,9 _BAR_
Vlastní příjmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_
Ostatní příspěvky _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 5,0 _BAR_ 5,0 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,5 _BAR_ 0,1 _BAR_ 5,9 _BAR_ 5,0 _BAR_ 0,8 _BAR_ 10,9 _BAR_ 10,9 _BAR_ 7,4 _BAR_ 2,5 _BAR_ 0,9 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ Výdaje na program PHARE _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,4 _BAR_ _BAR_ 0,1 _BAR_
Příjmy z programu PHARE _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 10,8 _BAR_ 9,8 _BAR_ Celkem _BAR_ 10,8 _BAR_ 10,0 _BAR_ 6,8 _BAR_ 2,9 _BAR_ 1,2 _BAR_ 6,6 _BAR_ 5,6 _BAR_ 1,0 _BAR_ 17,4 _BAR_ 16,6 _BAR_ 12,4 _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,2 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech se mohou vyskytovat rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 9542 _BAR_ 11641 _BAR_
Ostatní příspěvky _BAR_ 66 _BAR_ 66 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 111 _BAR_ 157 _BAR_
Příjmy z programu PHARE _BAR_ 121 _BAR_ 824 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 9840 _BAR_ 12688 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 3379 _BAR_ 3245 _BAR_
Převedené rozpočtové položky _BAR_ 60 _BAR_ 87 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 966 _BAR_ 1146 _BAR_
Převedené rozpočtové položky _BAR_ 248 _BAR_ 186 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 2426 _BAR_ 2559 _BAR_
Převedené rozpočtové položky _BAR_ 2549 _BAR_ 5859 _BAR_
Výdaje na program PHARE
Platby _BAR_ 0 _BAR_ 548 _BAR_
Převedené rozpočtové položky _BAR_ 0 _BAR_ 502 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 9628 _BAR_ 14131 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok (c = a – b) _BAR_ 212 _BAR_ – 1443 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 1987 _BAR_ – 1108 _BAR_
Převedené a zrušené rozpočtové položky _BAR_ 887 _BAR_ 766 _BAR_
Nevyužité prostředky z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
RO (PHARE II) _BAR_ 144 _BAR_ 0 _BAR_
Platby oproti závazku zrušenému v roce 2002 _BAR_ 0 _BAR_ – 191 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 0 _BAR_ 4 _BAR_
Částka z programu Phare k vrácení Komisi _BAR_ – 39 _BAR_ 0 _BAR_
Položky oprav _BAR_ 3 _BAR_ – 16 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok před ekonomickými opravami (d) _BAR_ – 779 _BAR_ – 1987 _BAR_
Rozpočtové příjmy k inkasu _BAR_ 0 _BAR_ 850 _BAR_
Ostatní příjmy k inkasu _BAR_ 0 _BAR_ 3 _BAR_
Přírůstky stálých aktiv _BAR_ 58 _BAR_ 207 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 175 _BAR_ – 186 _BAR_
Zásoby _BAR_ – 6 _BAR_ 0 _BAR_
Vyřazení stálých aktiv _BAR_ – 91 _BAR_ 0 _BAR_
Odpisy _BAR_ 88 _BAR_ 0 _BAR_
Různé výdaje _BAR_ – 34 _BAR_ – 1 _BAR_
Ekonomické opravy (e) _BAR_ – 161 _BAR_ 873 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok (d + e) _BAR_ – 940 _BAR_ – 1113 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a k 31. prosinci 2003
Pozn.: V konečných součtech se mohou vyskytovat rozdíly způsobené zaokrouhlováním
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 66 _BAR_ 95 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 431 _BAR_ 431 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 90 _BAR_ 136 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 67 _BAR_ – 1113 _BAR_
Zařízení a nábytek _BAR_ 169 _BAR_ 215 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 365 _BAR_ – 683 _BAR_
Dopravní prostředky _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Dlouhodobé a střednědobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 325 _BAR_ 445 _BAR_ Závazky z titulu přidělených příjmů _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Dlouhodobé a střednědobé pohledávky _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Neautomaticky převedené rozpočtové položky _BAR_ 0 _BAR_ 135 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automaticky převedené rozpočtové položky _BAR_ 2857 _BAR_ 6498 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ 0 _BAR_ 6 _BAR_ Komise _BAR_ 145 _BAR_ 282 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 6 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 67 _BAR_ 128 _BAR_
Krátkodobé pohledávky _BAR_ _BAR_ _BAR_ Srážky z platů _BAR_ 0 _BAR_ 73 _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 809 _BAR_ 1035 _BAR_ Závazky z titulu přidělených příjmů _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 19 _BAR_ 62 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 3069 _BAR_ 7117 _BAR_
Pohledávka z titulu vrácení DPH _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Přechodné účty a opravy _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 828 _BAR_ 1097 _BAR_ Příkazy k úhradě _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Příjmy disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 11 _BAR_
Bankovní účty a hotovost _BAR_ 2305 _BAR_ 4889 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 11 _BAR_
Zálohové účty _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ Rezervy na krytí rizik a poplatky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2308 _BAR_ 4890 _BAR_ Probíhající spory _BAR_ 34 _BAR_ 0 _BAR_
Přechodné účty a opravy _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 34 _BAR_ 0 _BAR_
Zálohy _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 3468 _BAR_ 6445 _BAR_ Celkem _BAR_ 3468 _BAR_ 6445 _BAR_
[1] Částka zahrnuje platby provedené z rozpočtových prostředků disponibilních k dalšímu použití (18573 EUR).
[2] Výpočet podle zásad článku 15 nařízení Rady (ES, EURATOM) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000 (Úř. věst.
L 130, 31.5.2000, s. 8).
--------------------------------------------------
Evropská agentura pro leteckou bezpečnost – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/02)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.easa.eu.int/home/finance_en.html
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
(v 1000 EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky (rozpočet 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nesplacené závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ k dispozici _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 11050 _BAR_ 11050 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 7807 _BAR_ 6000 _BAR_ 5686 _BAR_ 314 _BAR_ 1807 _BAR_ 30 _BAR_ 12 _BAR_ 18 _BAR_ 7837 _BAR_ 6030 _BAR_ 5698 _BAR_ 314 _BAR_ 1825 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 287 _BAR_ 248 _BAR_ Hlava II Správní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 2539 _BAR_ 2060 _BAR_ 1250 _BAR_ 810 _BAR_ 479 _BAR_ 396 _BAR_ 379 _BAR_ 17 _BAR_ 2935 _BAR_ 2456 _BAR_ 1629 _BAR_ 810 _BAR_ 496 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 991 _BAR_ 937 _BAR_ 673 _BAR_ 264 _BAR_ 54 _BAR_ 2486 _BAR_ 1330 _BAR_ 1156 _BAR_ 3477 _BAR_ 3423 _BAR_ 2003 _BAR_ 264 _BAR_ 1210 _BAR_
Celkem _BAR_ 11337 _BAR_ 11298 _BAR_ Celkem _BAR_ 11337 _BAR_ 8997 _BAR_ 7609 _BAR_ 1388 _BAR_ 2340 _BAR_ 2912 _BAR_ 1721 _BAR_ 1191 _BAR_ 14249 _BAR_ 11909 _BAR_ 9330 _BAR_ 1388 _BAR_ 3531 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003 [2]
(v 1000 EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Provozní příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 7777 _BAR_ 3725 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 248 _BAR_ 0 _BAR_
Úhrada výdajů _BAR_ 3 _BAR_ 0 _BAR_
Jiné příjmy _BAR_ 350 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 8378 _BAR_ 3725 _BAR_
Provozní výdaje
Zaměstnanci _BAR_ 5556 _BAR_ 662 _BAR_
Budovy a související výdaje _BAR_ 689 _BAR_ 92 _BAR_
Jiné správní výdaje _BAR_ 743 _BAR_ 82 _BAR_
Přidělení prostředků do rezerv _BAR_ 89 _BAR_ 1 _BAR_
Výdaje na provoz _BAR_ 2081 _BAR_ 261 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 9158 _BAR_ 1098 _BAR_
Zůstatek z provozní činnosti (c = a – b) _BAR_ – 780 _BAR_ 2627 _BAR_
Finanční výnosy (d) _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Finanční náklady (e) _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek z finanční činnosti (f = d – e) _BAR_ – 2 _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok (g = c + f) _BAR_ – 782 _BAR_ 2627 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a k 31. prosinci 2003 [3]
(v 1000 EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 69 _BAR_ 27 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hmotná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Zůstatky přenesené z předchozích rozpočtových let _BAR_ 2627 _BAR_ 0 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Zůstatek rozpočtového roku _BAR_ – 782 _BAR_ 2627 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 376 _BAR_ 12 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1845 _BAR_ 2627 _BAR_
Nábytek a vozový park _BAR_ 285 _BAR_ 0 _BAR_ Krátkodobá pasiva _BAR_ _BAR_ _BAR_
Jiné zařízení a vybavení _BAR_ 261 _BAR_ 0 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ 549 _BAR_ 112 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 922 _BAR_ 12 _BAR_ Jiné závazky _BAR_ 61 _BAR_ 6 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Částky dlužné orgánům a institucím Společenství _BAR_ 3843 _BAR_ 32 _BAR_
Předběžné financování _BAR_ 70 _BAR_ 0 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 4453 _BAR_ 150 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 171 _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Jiné pohledávky _BAR_ 68 _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pohledávky za orgány a institucemi Společenství _BAR_ 20 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 329 _BAR_ 11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Disponibilní aktiva _BAR_ 4978 _BAR_ 2727 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 6298 _BAR_ 2777 _BAR_ Celkem _BAR_ 6298 _BAR_ 2777 _BAR_
[1] Tato částka je opravou technické chyby ve výši 3450 EUR, která se objevila u položek přenesených z roku 2003.
[2] Údaje za rozpočtový rok 2003 byly upraveny tak, aby bylo v návaznosti na přechod na účetnictví na akruální bázi dosaženo jejich srovnatelnosti s ostatními údaji.
[3] Údaje za rozpočtový rok 2003 byly upraveny tak, aby bylo v návaznosti na přechod na účetnictví na akruální bázi dosaženo jejich srovnatelnosti s ostatními údaji.
--------------------------------------------------
Evropská agentura pro námořní bezpečnost – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/03)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://emsa.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
(v tisících EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků konečného rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 13340 _BAR_ 12800 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 8170 _BAR_ 3736 _BAR_ 3594 _BAR_ 143 _BAR_ 4434 _BAR_ 66 _BAR_ 13 _BAR_ 53 _BAR_ 8236 _BAR_ 3802 _BAR_ 3607 _BAR_ 143 _BAR_ 4487 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 1630 _BAR_ 1319 _BAR_ 635 _BAR_ 684 _BAR_ 311 _BAR_ 315 _BAR_ 267 _BAR_ 48 _BAR_ 1945 _BAR_ 1634 _BAR_ 902 _BAR_ 684 _BAR_ 359 _BAR_
Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 3540 _BAR_ 2448 _BAR_ 437 _BAR_ 2074 _BAR_ 1092 _BAR_ 155 _BAR_ 5 _BAR_ 150 _BAR_ 3695 _BAR_ 2603 _BAR_ 442 _BAR_ 2074 _BAR_ 1242 _BAR_
Celkem _BAR_ 13340 _BAR_ 12805 _BAR_ Celkem _BAR_ 13340 _BAR_ 7503 _BAR_ 4666 _BAR_ 2901 _BAR_ 5837 _BAR_ 536 _BAR_ 285 _BAR_ 251 _BAR_ 13876 _BAR_ 8039 _BAR_ 4951 _BAR_ 2901 _BAR_ 6089 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 12800 _BAR_ 2630 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 5 _BAR_ 2 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 12805 _BAR_ 2632 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 3594 _BAR_ 647 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 143 _BAR_ 66 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 635 _BAR_ 238 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 684 _BAR_ 315 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 437 _BAR_ 13 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 2074 _BAR_ 155 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 7567 _BAR_ 1434 _BAR_
Zůstatek (c = a – b) _BAR_ 5238 _BAR_ 1198 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 251 _BAR_ — _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ – 1 _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek plnění rozpočtu za rozpočtový rok (d) _BAR_ 5488 _BAR_ 1198 _BAR_
Změna automatických převodů položek rozpočtových prostředků a faktur k úhradě _BAR_ 2089 _BAR_ 399 _BAR_
Změna účastí za rozpočtový rok _BAR_ 242 _BAR_ 11 _BAR_
Změna dluhů (Komise) _BAR_ – 5489 _BAR_ – 1198 _BAR_
Odpisy za rozpočtový rok _BAR_ – 43 _BAR_ – 3 _BAR_
Změna výše záloh poskytnutých dodavatelům _BAR_ 56 _BAR_ — _BAR_
Výsledek ekonomických oprav za rozpočtový rok (e) _BAR_ 2343 _BAR_ 407 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 2003
Pozn.: V konečných součtech mohou být rozdíly způsobené zaokrouhlováním.
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 30 _BAR_ 11 _BAR_ Kumulovaný výsledek hospodaření _BAR_ 2750 _BAR_ 407 _BAR_
Vybavení a strojní zařízení _BAR_ 27 _BAR_ 0 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2750 _BAR_ 407 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 193 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Odpisy _BAR_ – 44 _BAR_ – 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 206 _BAR_ 8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Dlouhodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Saldo rozpočtu k úhradě (2004) _BAR_ 5488 _BAR_ 1198 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 38 _BAR_ 2 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 5488 _BAR_ 1198 _BAR_
Návratná DPH _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohy zaměstnancům _BAR_ 19 _BAR_ 17 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohy orgánům Společenství _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ Saldo rozpočtu k úhradě (2003) _BAR_ 1198 _BAR_ _BAR_
Zálohy dodavatelům _BAR_ 56 _BAR_ 0 _BAR_ Faktury k úhadě _BAR_ 413 _BAR_ 137 _BAR_
Zálohy na sociální zabezpečení (ONSS) _BAR_ 22 _BAR_ 0 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 249 _BAR_ 29 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 138 _BAR_ 20 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1860 _BAR_ 167 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Bankovní účty _BAR_ 9754 _BAR_ 1744 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 9754 _BAR_ 1744 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 10098 _BAR_ 1772 _BAR_ Celkem _BAR_ 10098 _BAR_ 1772 _BAR_
[1] Provozní prostředky Evropské agentury pro námořní bezpečnost jsou spravovány jako rozlišené položky.
Položky plateb v hodnotě 64419 EUR vyčleněné pro daný rozpočtový rok byly využity k úhradě neuhrazených závazků vztahujících se k rozlišeným položkám z předcházejícího rozpočtového roku.
[2] S výjimkou platby ve výši 4953 EUR byly všechny převedené položky závazků uhrazeny z položek vyčleněných na příslušný rozpočtový rok.
[3] Údaje za rozpočtový rok 2003 byly znovu zpracovány, aby vyhověly zásadě akruálního účetnictví.
[4] Údaje za rozpočtový rok 2003 byly znovu zpracovány, aby vyhověly zásadě akruálního účetnictví.
--------------------------------------------------
Evropská agentura pro životní prostředí – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/04)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://org.eea.eu.int/documents
Tabulka 1
Plnění rozpočtu na rok 2004
Pozn.: V součtech se mohou v důsledku zaokrouhlování vyskytovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy zahrnuté do rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Výnosy _BAR_ Účelově vázané výdaje _BAR_ Položky rozpočtu _BAR_ Položky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné položky (rozpočet 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsané _BAR_ přidělené _BAR_ splacené _BAR_ přenesené _BAR_ zrušené _BAR_ zapsané _BAR_ přidělené _BAR_ splacené _BAR_ zrušené _BAR_ dostupné _BAR_ přidělené _BAR_ splacené _BAR_ přenesené _BAR_ zrušené _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 27200 _BAR_ 27200 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 12955 _BAR_ 12908 _BAR_ 12449 _BAR_ 501 _BAR_ 5 _BAR_ 315 _BAR_ 315 _BAR_ 190 _BAR_ 124 _BAR_ 13270 _BAR_ 13223 _BAR_ 12639 _BAR_ 501 _BAR_ 129 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 6412 _BAR_ 3455 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 3845 _BAR_ 3845 _BAR_ 3451 _BAR_ 394 _BAR_ 0 _BAR_ 395 _BAR_ 395 _BAR_ 319 _BAR_ 76 _BAR_ 4240 _BAR_ 4240 _BAR_ 3770 _BAR_ 394 _BAR_ 76 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 128 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 16812 _BAR_ 14425 _BAR_ 9548 _BAR_ 7264 _BAR_ 1 _BAR_ 7008 _BAR_ 7008 _BAR_ 6701 _BAR_ 307 _BAR_ 23820 _BAR_ 21433 _BAR_ 16249 _BAR_ 7264 _BAR_ 308 _BAR_
Celkem _BAR_ 33612 _BAR_ 30783 _BAR_ Celkem _BAR_ 33612 _BAR_ 31178 _BAR_ 25448 _BAR_ 8159 _BAR_ 6 _BAR_ 7718 _BAR_ 7718 _BAR_ 7210 _BAR_ 507 _BAR_ 41330 _BAR_ 38896 _BAR_ 32658 _BAR_ 8159 _BAR_ 513 _BAR_
Tabulka 2
Příjmy a výdaje za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: V součtech se mohou v důsledku zaokrouhlování vyskytovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace ES _BAR_ 28658 _BAR_ 28723 _BAR_
Subvence _BAR_ 1998 _BAR_ 1080 _BAR_
Bankovní úroky _BAR_ 128 _BAR_ 89 _BAR_
Celkové příjmy (A) _BAR_ 30784 _BAR_ 29891 _BAR_
Výdaje
Celkové výdaje – Hlava 1
Platby _BAR_ 12447 _BAR_ 11123 _BAR_
Platby – příspěvky _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_
Přenesené položky _BAR_ 435 _BAR_ 315 _BAR_
Přenesené položky – příspěvky _BAR_ 66 _BAR_ _BAR_
Celkové výdaje – Hlava 2
Platby _BAR_ 3451 _BAR_ 2447 _BAR_
Přenesené položky _BAR_ 394 _BAR_ 395 _BAR_
Celkové výdaje – Hlava 3
Platby _BAR_ 9534 _BAR_ 5997 _BAR_
Platby – příspěvky _BAR_ 14 _BAR_ _BAR_
Přenesené položky _BAR_ 4845 _BAR_ 7008 _BAR_
Přenesené položky – příspěvky _BAR_ 2419 _BAR_ _BAR_
Celkové výdaje (B) _BAR_ 33606 _BAR_ 27284 _BAR_
Čistý zůstatek (A – B) _BAR_ – 2822 _BAR_ 2607 _BAR_
Přenesené a zrušené položky _BAR_ 508 _BAR_ 295 _BAR_
Přenesené a zrušené úhrady _BAR_ 0 _BAR_ 36 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 4190 _BAR_ – 7427 _BAR_
Zrušené příspěvky _BAR_ 98 _BAR_ 322 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 3 _BAR_ – 4 _BAR_
Úpravy údajů týkajících se předchozích let _BAR_ 43 _BAR_ – 18 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího roku _BAR_ – 6360 _BAR_ – 4190 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a k 31. prosinci 2003
Pozn.: V součtech se mohou v důsledku zaokrouhlování vyskytovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Budovy (vklad) _BAR_ 432 _BAR_ 425 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 1838 _BAR_ 1265 _BAR_
Nábytek _BAR_ 483 _BAR_ 541 _BAR_ Zůstatek příjmů a výdajů _BAR_ – 6360 _BAR_ – 4190 _BAR_
Vybavení IT _BAR_ 891 _BAR_ 266 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1806 _BAR_ 1232 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ – 4522 _BAR_ – 2925 _BAR_
Skladové zásoby (kancelářské potřeby) _BAR_ 32 _BAR_ 33 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Všeobecné hotovostní prostředky přenesené z předchozího roku _BAR_ 0 _BAR_ 1856 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Nové členské země _BAR_ 0 _BAR_ 1066 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Položky účelově vázané na projekty _BAR_ 0 _BAR_ 1269 _BAR_
Částky k vymáhání _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Komise _BAR_ 0 _BAR_ 1856 _BAR_ Automaticky přenesené položky _BAR_ 5674 _BAR_ 7717 _BAR_
Příspěvek PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 1066 _BAR_ Automaticky přenesené položky (příspěvky) _BAR_ 2708 _BAR_ 1135 _BAR_
Ostatní příjmy k proplacení _BAR_ 0 _BAR_ 1269 _BAR_ Přenos opakovaně použitých položek rozpočtového roku _BAR_ 93 _BAR_ 212 _BAR_
Pohledávka z titulu vrácení DPH _BAR_ 889 _BAR_ 232 _BAR_ Přenos opakovaně použitých položek rozpočtového roku _BAR_ 197 _BAR_ 0 _BAR_
Různí dlužníci _BAR_ 109 _BAR_ 127 _BAR_ Sociální zabezpečení a mzdy _BAR_ 142 _BAR_ 417 _BAR_
Příkazy k úhradě _BAR_ 42 _BAR_ 65 _BAR_ Příkazy k úhradě _BAR_ 38 _BAR_ 65 _BAR_
Předběžné platby _BAR_ 271 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1310 _BAR_ 4614 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 8852 _BAR_ 13737 _BAR_
Účty v bankách a peníze v hotovosti _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 1142 _BAR_ 4892 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohové účty _BAR_ 39 _BAR_ 40 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 4329 _BAR_ 10811 _BAR_ Celkem _BAR_ 4329 _BAR_ 10811 _BAR_
[1] Zahrnuje daň z nemovitosti ve výši 905823 EUR zaplacenou dánské vládě.
Agentura zastává názor, že tato částka by měla být vrácena.
Tato záležitost se v současné době projednává s dánskou vládou.
--------------------------------------------------
Evropská agentura pro léčivé přípravky – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/05)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
www.emea.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
(v mil. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 29073 _BAR_ 29022 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 36064 _BAR_ 34151 _BAR_ 33509 _BAR_ 642 _BAR_ 1913 _BAR_ 534 _BAR_ 424 _BAR_ 110 _BAR_ 36598 _BAR_ 34685 _BAR_ 33933 _BAR_ 642 _BAR_ 2023 _BAR_
Vlastní příjmy _BAR_ 67000 _BAR_ 67350 _BAR_ Hlava II Správní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 23994 _BAR_ 23878 _BAR_ 12943 _BAR_ 10935 _BAR_ 116 _BAR_ 7265 _BAR_ 6749 _BAR_ 516 _BAR_ 31259 _BAR_ 31143 _BAR_ 19692 _BAR_ 10935 _BAR_ 632 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 3016 _BAR_ 3013 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 39031 _BAR_ 38686 _BAR_ 27512 _BAR_ 11174 _BAR_ 345 _BAR_ 8316 _BAR_ 7878 _BAR_ 438 _BAR_ 47347 _BAR_ 47002 _BAR_ 35390 _BAR_ 11174 _BAR_ 783 _BAR_
Celkem _BAR_ 99089 _BAR_ 99385 _BAR_ Celkem _BAR_ 99089 _BAR_ 96715 _BAR_ 73964 _BAR_ 22751 _BAR_ 2374 _BAR_ 16115 _BAR_ 15051 _BAR_ 1064 _BAR_ 115204 _BAR_ 112830 _BAR_ 89015 _BAR_ 22751 _BAR_ 3438 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Poplatky za rozhodnutí o registraci. _BAR_ 68412 _BAR_ 58657 _BAR_
Dotace Komise včetně dotací poskytnutých EHP. _BAR_ 20529 _BAR_ 19786 _BAR_
Dotace Společenství na léčivé přípravky pro vzácná onemocnění _BAR_ 4026 _BAR_ 2814 _BAR_
Příspěvky na programy Společenství _BAR_ 0 _BAR_ 1208 _BAR_
Správní příjmy _BAR_ 1973 _BAR_ 1703 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 1473 _BAR_ 1788 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 96413 _BAR_ 85956 _BAR_
Výdaje
Náklady na zaměstnance _BAR_ 34333 _BAR_ 29663 _BAR_
Správní výdaje _BAR_ 11224 _BAR_ 10835 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ 38573 _BAR_ 32838 _BAR_
Odpisy _BAR_ 3650 _BAR_ 2364 _BAR_
Ostatní faktory _BAR_ 280 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 88060 _BAR_ 75700 _BAR_
Výsledek (c = a – b) _BAR_ 8353 _BAR_ 10256 _BAR_
Výsledek (e) _BAR_ 1160 _BAR_ 676 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok (f = c + e) _BAR_ 9513 _BAR_ 10932 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 5109 _BAR_ 3401 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Aparatura, stroje a nástroje _BAR_ 2480 _BAR_ 1635 _BAR_ Hospodářský výsledek _BAR_ 9513 _BAR_ 10932 _BAR_
Nábytek a vozový park _BAR_ 1375 _BAR_ 1011 _BAR_ Výnosy přenesené z předcházejícího rozpočtového roku _BAR_ 13767 _BAR_ 6872 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 3151 _BAR_ 2548 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 23280 _BAR_ 17804 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 7006 _BAR_ 5194 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Zaměstnanci _BAR_ 320 _BAR_ 0 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Dlužné částky k proplacení orgánům a institucím Společenství _BAR_ 4910 _BAR_ 479 _BAR_
Uhrazená DPH a DPH k úhradě _BAR_ 1888 _BAR_ 1105 _BAR_ Platba finančních prostředků k přenesení _BAR_ 13151 _BAR_ 11936 _BAR_
Částky k proplacení orgány a institucemi Společenství _BAR_ 148 _BAR_ 107 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 106 _BAR_ 127 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 1795 _BAR_ 1034 _BAR_ Zálohy od zákazníků _BAR_ 11250 _BAR_ 8845 _BAR_
Různé pohledávky k proplacení _BAR_ 2061 _BAR_ 64 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 29737 _BAR_ 21387 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 5892 _BAR_ 2310 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dostupná aktiva _BAR_ 35010 _BAR_ 28286 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 53017 _BAR_ 39191 _BAR_ Celkem _BAR_ 53017 _BAR_ 39191 _BAR_
[1] Zahrnuje dotace poskytnuté Evropským hospodářským prostorem.
[2] Ta část přenesených finančních prostředků, která se pro rozpočtový rok považuje za výdaje, byla hodnocena spíše na všeobecném základě, nikoliv na základě zkoumání jednotlivých operací.
--------------------------------------------------
Evropský úřad pro bezpečnost potravin – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/06)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlování vykazovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky (rozpočet 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nesplacené závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ k dispozici _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 29092 _BAR_ 18000 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 11509 _BAR_ 8641 _BAR_ 8251 _BAR_ 390 _BAR_ 2868 _BAR_ 149 _BAR_ 140 _BAR_ 9 _BAR_ 11658 _BAR_ 8790 _BAR_ 8392 _BAR_ 390 _BAR_ 2877 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Hlava II Správní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 5633 _BAR_ 5094 _BAR_ 3617 _BAR_ 1477 _BAR_ 539 _BAR_ 1189 _BAR_ 1059 _BAR_ 130 _BAR_ 6822 _BAR_ 6284 _BAR_ 4676 _BAR_ 1477 _BAR_ 669 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 11950 _BAR_ 7517 _BAR_ 4051 _BAR_ 3818 _BAR_ 4081 _BAR_ 2895 _BAR_ 2020 _BAR_ 875 _BAR_ 14845 _BAR_ 10412 _BAR_ 6071 _BAR_ 3818 _BAR_ 4956 _BAR_
Celkem _BAR_ 29092 _BAR_ 18000 _BAR_ Celkem _BAR_ 29092 _BAR_ 21252 _BAR_ 15919 _BAR_ 5684 _BAR_ 7488 _BAR_ 4233 _BAR_ 3219 _BAR_ 1014 _BAR_ 33325 _BAR_ 25486 _BAR_ 19139 _BAR_ 5684 _BAR_ 8502 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtový rok 2004 a 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlování vykazovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy z provozní činnosti _BAR_ 20591 _BAR_ 10171 _BAR_
Celkové příjmy z provozní činnosti _BAR_ 20591 _BAR_ 10171 _BAR_
Správní výdaje _BAR_ _BAR_ _BAR_
Výdaje na zaměstnance _BAR_ – 7564 _BAR_ – 3213 _BAR_
Budovy a související výdaje _BAR_ – 4192 _BAR_ – 781 _BAR_
Jiné výdaje _BAR_ – 1263 _BAR_ – 536 _BAR_
Odpisy a snížení hodnoty _BAR_ – 333 _BAR_ – 204 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ – 6431 _BAR_ – 2159 _BAR_
Celkové výdaje na provozní činnost _BAR_ – 19783 _BAR_ – 6894 _BAR_
Zisk / (ztráta) z provozní činnosti _BAR_ 808 _BAR_ 3277 _BAR_
Příjmy z finanční činnosti _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
Výdaje na finanční činnost _BAR_ – 7 _BAR_ – 3 _BAR_
Zisk / (ztráta) z finanční činnosti _BAR_ – 6 _BAR_ – 2 _BAR_
Běžný zisk / (ztráta) _BAR_ 802 _BAR_ 3275 _BAR_
Mimořádné příjmy _BAR_ _BAR_ 402 _BAR_
Mimořádné výdaje _BAR_ – 27 _BAR_ _BAR_
Zisk / (ztráta) z mimořádné činnosti _BAR_ – 27 _BAR_ 402 _BAR_
Hospodářský výsledek za rozpočtový rok _BAR_ 775 _BAR_ 3677 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlování vykazovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
A.STÁLÁ AKTIVA _BAR_ _BAR_ _BAR_ A.VLASTNÍ KAPITÁL _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Přenesený zůstatek z předchozích let _BAR_ 3677 _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 423 _BAR_ 362 _BAR_ Hospodářský výsledek za rozpočtový rok _BAR_ 775 _BAR_ 3677 _BAR_
Hmotná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Celkem _BAR_ 4452 _BAR_ 3677 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 1035 _BAR_ 701 _BAR_ C.ZÁVAZKY _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nábytek a mobilní zařízení _BAR_ 151 _BAR_ 106 _BAR_ Závazky s dobou splatnosti max. 1 rok _BAR_ _BAR_ _BAR_
Odpisy _BAR_ – 537 _BAR_ – 204 _BAR_ Dlužné platy zaměstnanců _BAR_ 13 _BAR_ 8 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Daňové závazky a závazky ze sociálního zabezpečení _BAR_ 77 _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 1071 _BAR_ 965 _BAR_ Konsolidované jednotky (ES) _BAR_ 2069 _BAR_ 146 _BAR_
B.OBĚŽNÁ AKTIVA _BAR_ _BAR_ _BAR_ Náklady k přenesení a dosažené výnosy _BAR_ 2686 _BAR_ 1535 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pohledávky s dobou splatnosti max. 1 rok _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Předběžné financování _BAR_ 323 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zaměstnanci _BAR_ 50 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Běžné pohledávky _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 36 _BAR_ 40 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Konsolidované jednotky (ES) _BAR_ 4568 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Náklady k přenesení a dosažené výnosy _BAR_ 47 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Disponibilní aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 3202 _BAR_ 4342 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohové účty _BAR_ _BAR_ 15 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Total _BAR_ 8226 _BAR_ 4400 _BAR_ Celkem _BAR_ 4845 _BAR_ 1688 _BAR_
Aktiva celkem _BAR_ 9297 _BAR_ 5365 _BAR_ Pasiva celkem _BAR_ 9297 _BAR_ 5365 _BAR_
[1] Údaje za rozpočtový rok 2003 byly upraveny tak, aby bylo v návaznosti na přechod na akruální účetnictví dosaženo jejich srovnatelnosti s ostatními údaji.
[2] Údaje za rozpočtový rok 2003 byly upraveny tak, aby bylo v návaznosti na přechod na akruální účetnictví dosaženo jejich srovnatelnosti s ostatními údaji.
[3] Orgány a instituce Společenství.
--------------------------------------------------
Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/07)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
www.cdt.eu.int
Tabulka 1
Pnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
(v tisících EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Ačokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Platby od institucí a orgánů _BAR_ 25169 _BAR_ 19489 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 14921 _BAR_ 11937 _BAR_ 11815 _BAR_ 122 _BAR_ 2984 _BAR_ 104 _BAR_ 64 _BAR_ 40 _BAR_ 15025 _BAR_ 12041 _BAR_ 11879 _BAR_ 122 _BAR_ 3024 _BAR_
Finanční výnosy _BAR_ 250 _BAR_ 387 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 6414 _BAR_ 2990 _BAR_ 2349 _BAR_ 641 _BAR_ 3424 _BAR_ 619 _BAR_ 541 _BAR_ 78 _BAR_ 7033 _BAR_ 3609 _BAR_ 2890 _BAR_ 641 _BAR_ 3502 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ p.m. _BAR_ 23 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 7949 _BAR_ 6074 _BAR_ 5084 _BAR_ 990 _BAR_ 1875 _BAR_ 493 _BAR_ 487 _BAR_ 6 _BAR_ 8442 _BAR_ 6567 _BAR_ 5571 _BAR_ 990 _BAR_ 1881 _BAR_
Zůstatek za předchozí rozpočtový rok _BAR_ 4405 _BAR_ — _BAR_ Hlava X Rezervy a opravné položky _BAR_ 540 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 540 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 540 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 540 _BAR_
Celkem _BAR_ 29824 _BAR_ 19899 _BAR_ Celkem _BAR_ 29824 _BAR_ 21001 _BAR_ 19248 _BAR_ 1753 _BAR_ 8823 _BAR_ 1216 _BAR_ 1092 _BAR_ 124 _BAR_ 31040 _BAR_ 22217 _BAR_ 20340 _BAR_ 1753 _BAR_ 8947 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Provozní příjmy
Fakturace za rozpočtový rok _BAR_ 23423 _BAR_ 22075 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 150 _BAR_ 223 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 23573 _BAR_ 22298 _BAR_
Provozní výdaje
Zaměstnanci _BAR_ 11929 _BAR_ 10347 _BAR_
Budovy, vybavení a různé výdaje na provoz _BAR_ 2734 _BAR_ 2095 _BAR_
Provozní výdaje _BAR_ 5919 _BAR_ 3618 _BAR_
Alokace prostředků na opravné položky _BAR_ 1410 _BAR_ 2195 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 21992 _BAR_ 18255 _BAR_
Provozní výsledek (c = a – b) _BAR_ 1581 _BAR_ 4043 _BAR_
Finanční příjmy
Bankovní úroky _BAR_ 387 _BAR_ 387 _BAR_
Kurzové zisky _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Celkem (d) _BAR_ 388 _BAR_ 388 _BAR_
Finanční výdaje
Bankovní poplatky _BAR_ 7 _BAR_ 10 _BAR_
Celkem (e) _BAR_ 7 _BAR_ 10 _BAR_
Finanční výsledek hospodaření (f = d – e) _BAR_ 381 _BAR_ 378 _BAR_
Výsledek běžných činností (g = c + f) _BAR_ 1962 _BAR_ 4421 _BAR_
Mimořádné příjmy (h) _BAR_ 2230 _BAR_ 19 _BAR_
Mimořádné výdaje (i) _BAR_ 0 _BAR_ 9 _BAR_
Mimořádný výsledek hospodaření (j = h – i)) _BAR_ 2230 _BAR_ 10 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok (g + j) _BAR_ 4192 _BAR_ 4431 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotný majetek _BAR_ 466 _BAR_ 760 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hmotný majetek _BAR_ _BAR_ _BAR_ Rezervy _BAR_ 9761 _BAR_ 8330 _BAR_
Inventář a vozový park _BAR_ 155 _BAR_ 219 _BAR_ Výsledek hospodaření převedený z předch. rozp. let _BAR_ 4642 _BAR_ 1642 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 274 _BAR_ 398 _BAR_ Výsledek hospodaření _BAR_ 4192 _BAR_ 4431 _BAR_
Nedokončený dlouhodobý majetek a uhrazené zálohy _BAR_ 0 _BAR_ 35 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 18595 _BAR_ 14403 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 429 _BAR_ 652 _BAR_ Rezervy na rizika a závazky _BAR_ 7481 _BAR_ 8601 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Úhrady DPH a pohledávky za čl. státy z titulu vratky DPH _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ Dodavatelé _BAR_ 832 _BAR_ 784 _BAR_
Pohledávky za orgány a institucemi Společenství _BAR_ 6363 _BAR_ 2676 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 1 _BAR_ 162 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 2 _BAR_ 10 _BAR_ Různá pasiva _BAR_ 1 _BAR_ 5 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 6368 _BAR_ 2689 _BAR_ Zálohy zákazníkům _BAR_ 256 _BAR_ 500 _BAR_
Disponibilní aktiva _BAR_ 19903 _BAR_ 20354 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1090 _BAR_ 1451 _BAR_
Celkem _BAR_ 27166 _BAR_ 24455 _BAR_ Celkem _BAR_ 27166 _BAR_ 24455 _BAR_
[1] V roce 2004 pokrývaly tyto rezervy případné úhrady příspěvků zaměstnavatele na důchodové zabezpečení zaměstnanců střediska.
--------------------------------------------------
Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/08)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.cedefop.eu.int/current_act.asp
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
Pozn.: V důsledku zaokrouhlování mohou celkové součty vykazovat rozdíly.
NP: nerozlišené položky (výše položek závazků se rovná výši položek plateb)
RP: rozlišené položky (výše položek závazků se může od výše položek plateb lišit)
PZ: položky závazků vkontextu rozlišených položek
PP: položky plateb v kontextu rozlišených položek
(v tisících EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ použitelné úvěry _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 15800 _BAR_ 13700 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci (NP) _BAR_ 9243 _BAR_ 9045 _BAR_ 8579 _BAR_ 466 _BAR_ 198 _BAR_ 443 _BAR_ 0 _BAR_ 393 _BAR_ 0 _BAR_ 50 _BAR_
Finanční a ostatní příjmy _BAR_ 72 _BAR_ 42 _BAR_ Hlava II Správní a ostatní provozní výdaje (NP) _BAR_ 1395 _BAR_ 1310 _BAR_ 768 _BAR_ 542 _BAR_ 85 _BAR_ 358 _BAR_ 0 _BAR_ 352 _BAR_ 0 _BAR_ 6 _BAR_
Dotace od nečlenských států _BAR_ 359 _BAR_ 277 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje (RP) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Příjmy připsané z programu PHARE _BAR_ 315 _BAR_ 359 _BAR_ PZ _BAR_ 5234 _BAR_ 5234 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Příjmy připsané ostatní _BAR_ 0 _BAR_ 88 _BAR_ PP _BAR_ 3062 _BAR_ — _BAR_ 2508 _BAR_ — _BAR_ 554 _BAR_ 3138 _BAR_ — _BAR_ 2702 _BAR_ — _BAR_ 436 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Příjmy připsané z programu PHARE a od nečlenských států _BAR_ 724 _BAR_ 724 _BAR_ 415 _BAR_ 309 _BAR_ 0 _BAR_ 382 _BAR_ 382 _BAR_ 319 _BAR_ 63 _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 16546 _BAR_ 14466 _BAR_ Celkem PZ _BAR_ 16596 _BAR_ 16313 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 283 _BAR_ 1183 _BAR_ 382 _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 56 _BAR_
Celkem PP _BAR_ 14424 _BAR_ — _BAR_ 12270 _BAR_ 1317 _BAR_ 837 _BAR_ 4321 _BAR_ 0 _BAR_ 3766 _BAR_ 63 _BAR_ 492 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 13700 _BAR_ 14500 _BAR_
Příjmy z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 42 _BAR_ 3 _BAR_
Připsané příjmy (PHARE a tředí země) _BAR_ 724 _BAR_ 792 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 14466 _BAR_ 15295 _BAR_
Rozpočtové výdaje za finanční rok
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 8579 _BAR_ 7554 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 466 _BAR_ 443 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 768 _BAR_ 778 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 542 _BAR_ 358 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu (kromě připsaných příjmů)
Platby _BAR_ 2508 _BAR_ 2381 _BAR_
Platby oproti neuhrazeným závazkůmk 31. 12. 2003 _BAR_ 2702 _BAR_ _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 0 _BAR_ 3138 _BAR_
Připsané příjmy (PHARE a tředí země)
Platby _BAR_ 416 _BAR_ 546 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 309 _BAR_ 246 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 16290 _BAR_ 15444 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ – 1824 _BAR_ – 149 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 993 _BAR_ 0 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 56 _BAR_ 399 _BAR_
Neutralizace převodu N-1 u hlavy 3 spojená spřechodem na rozlišené položky _BAR_ 3138 _BAR_ _BAR_
Nevyužité prostředky z předcházejícího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 1 _BAR_ 10 _BAR_
Úhrady Komisi _BAR_ _BAR_ – 716 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ – 4 _BAR_ 8 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 374 _BAR_ – 448 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotná stálá aktiva _BAR_ 183 _BAR_ 14 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 5702 _BAR_ 5704 _BAR_
Budovy _BAR_ 5059 _BAR_ 5179 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 375 _BAR_ -993 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 455 _BAR_ 471 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 6077 _BAR_ 4711 _BAR_
Stálá aktiva finanční, záruka _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_ Dlouhodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 5702 _BAR_ 5669 _BAR_ Závazky na připsané příjmy _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Skladové zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Kancelářské vybavení _BAR_ _BAR_ 35 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ — _BAR_ 35 _BAR_ Závazky na neobdržené připsané příjmy _BAR_ _BAR_ 315 _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Přenesené finanční prostředky do Hlav I, II a III _BAR_ 1008 _BAR_ 3939 _BAR_
Půjčky zaměstnancům _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ Prostředky přenesené do připsaných příjmů _BAR_ 371 _BAR_ 382 _BAR_
Dotace Komise _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ Proplatitelné částky _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 90 _BAR_ 86 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ DPH / ostatní daně _BAR_ 91 _BAR_ 90 _BAR_
Komise _BAR_ _BAR_ 315 _BAR_ Bankovní úrok k uhrazení EU _BAR_ 148 _BAR_ 64 _BAR_
Ostatní zálohy _BAR_ 26 _BAR_ 37 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1708 _BAR_ 4876 _BAR_
Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 34 _BAR_ 34 _BAR_ Průběžné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 74 _BAR_ 81 _BAR_ Běžné platby _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 134 _BAR_ 467 _BAR_ Prostředky k dalšímu použití _BAR_ _BAR_ 157 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 157 _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 1905 _BAR_ 3532 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovost _BAR_ 3 _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 41 _BAR_ 33 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1949 _BAR_ 3570 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 7785 _BAR_ 9744 _BAR_ Celkem _BAR_ 7785 _BAR_ 9744 _BAR_
[1] Stálá aktiva jsou zanesena jako čistá.
Číselné údaje za rok 2002 byly proto kvůli možnosti srovnání znovu přepočítány.
[2] Základní objem finančních prostředků na bankovních účtech na konci rozpočtového roku je dán platbami Komise za účelem financování operací, při nichž byly finanční prostředky přeneseny do následujícícho rozpočtového roku.
--------------------------------------------------
Eurojust – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/09)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
www.eurojust.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
(v mil. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Obdržené příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ Finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 9,3 _BAR_ 9,3 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 4,2 _BAR_ 4,1 _BAR_ 4,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 4,4 _BAR_ 4,3 _BAR_ 4,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_
Finanční zájmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava II Správní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 3,6 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,1 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,4 _BAR_ 4,6 _BAR_ 4,5 _BAR_ 3,7 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,4 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ _BAR_ _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_
Celkem _BAR_ 9,3 _BAR_ 9,3 _BAR_ Celkem _BAR_ 9,3 _BAR_ 9,1 _BAR_ 8,2 _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,2 _BAR_ 1,3 _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,4 _BAR_ 10,6 _BAR_ 10,4 _BAR_ 9,1 _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,6 _BAR_
Tabulka 2
Hospodářský výsledek účtů za rozpočtové roky 2004 a 2003
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Provozní příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 8726 _BAR_ 6441 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 397 _BAR_ 12 _BAR_
Celkem (a) _BAR_ 9123 _BAR_ 6453 _BAR_
Provozní výdaje
Nákup výrobků a služeb _BAR_ 4476 _BAR_ 3228 _BAR_
Náklady na zaměstnance _BAR_ 4142 _BAR_ 2112 _BAR_
Odpisy _BAR_ 332 _BAR_ 211 _BAR_
Celkem (b) _BAR_ 8950 _BAR_ 5551 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 173 _BAR_ 902 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 134 _BAR_ 62 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledek rozpočtu (a) _BAR_ 574 _BAR_ 684 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Výsledky úprav (b) _BAR_ – 401 _BAR_ 218 _BAR_
Vybavení, stroje a nástroje _BAR_ 145 _BAR_ 114 _BAR_ Hospodářský výsledek (a + b) _BAR_ 173 _BAR_ 902 _BAR_
Nábytek a vozidla _BAR_ 726 _BAR_ 492 _BAR_ Výsledek přenesený z předcházejících let _BAR_ 1717 _BAR_ 815 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 449 _BAR_ 460 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1890 _BAR_ 1717 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1320 _BAR_ 1066 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Rezervy pro případ rizik a poplatků _BAR_ 0 _BAR_ 396 _BAR_
Finanční aktiva _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ 1312 _BAR_ 708 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ 165 _BAR_ 232 _BAR_ Ostatní závazky _BAR_ 517 _BAR_ 305 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 17 _BAR_ 34 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1829 _BAR_ 1013 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 182 _BAR_ 266 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Jednorázová aktiva _BAR_ 2082 _BAR_ 1731 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 3719 _BAR_ 3126 _BAR_ Celkem _BAR_ 3719 _BAR_ 3126 _BAR_
[1] Údaje v účetní závěrce za rok 2003 byly přepočteny, aby zachytily částky, jež mají být splaceny Evropské komisi na základě kladných rozpočtových výsledků za rok 2003 a 2002.
[2] Údaje v účetní závěrce za rok 2003 byly přepočteny, aby zachytily částky, jež mají být splaceny Evropské komisi na základě kladných rozpočtových výsledků za rok 2003 a 2002.
[3] Nehmotná a stálá aktiva jsou odepisována každý měsíc.
--------------------------------------------------
Evropská nadace odborného vzdělávání – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/10)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Public+access+to+documents?OpenDocument
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
Pozn.: Rozdíly u celkových součtů jsou dány zaokrouhlováním.
(v mil. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Obdržené příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ Finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 18,4 _BAR_ 18,4 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 11,5 _BAR_ 11,2 _BAR_ 11,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 11,8 _BAR_ 11,5 _BAR_ 11,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,3 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,8 _BAR_ Hlava II Správní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,5 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 4,6 _BAR_ 4,6 _BAR_ 3,4 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,1 _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,2 _BAR_ 5,7 _BAR_ 5,7 _BAR_ 4,3 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,2 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Příjmy určené na zvláštní účely _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_
Celkem _BAR_ 18,4 _BAR_ 19,2 _BAR_ Celkem _BAR_ 18,4 _BAR_ 18,1 _BAR_ 16,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 0,4 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,7 _BAR_ 0,2 _BAR_ 20,3 _BAR_ 19,8 _BAR_ 17,7 _BAR_ 2,0 _BAR_ 0,6 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003 [2]
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 17600 _BAR_ 18100 _BAR_
Ostatní dárci _BAR_ 800 _BAR_ 523 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 80 _BAR_ 17 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 18480 _BAR_ 18640 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 11122 _BAR_ 10771 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 123 _BAR_ 329 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 1213 _BAR_ 1076 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 247 _BAR_ 310 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 3449 _BAR_ 3396 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 1168 _BAR_ 1087 _BAR_
Příjmy určené na zvláštní účely
Platby _BAR_ 260 _BAR_ 237 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 540 _BAR_ 286 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 18122 _BAR_ 17492 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 358 _BAR_ 1148 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 1318 _BAR_ – 2155 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 204 _BAR_ 375 _BAR_
Úhrady Komisi _BAR_ 0 _BAR_ – 703 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ – 4 _BAR_ 17 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 759 _BAR_ – 1318 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003 [3]
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Nehmotná stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nárok na zaměstnání _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 3516 _BAR_ 3852 _BAR_
Softwarové licence _BAR_ 174 _BAR_ 146 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 759 _BAR_ – 1318 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 1809 _BAR_ – 1611 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2757 _BAR_ 2534 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 3365 _BAR_ 3535 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hmotná stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické přenosy finančních prostředků _BAR_ 1538 _BAR_ 1726 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 288 _BAR_ 273 _BAR_ Automatické přenosy příjmů určených na zvláštní účely _BAR_ 651 _BAR_ 286 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 1189 _BAR_ 1438 _BAR_ Ostatní přispěvovatelé _BAR_ 134 _BAR_ 30 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 1325 _BAR_ – 1444 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 152 _BAR_ 267 _BAR_ Odložené příjmy _BAR_ 43 _BAR_ 83 _BAR_
Skladové zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 2367 _BAR_ 2126 _BAR_
Kancelářské vybavení _BAR_ 0 _BAR_ 50 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 50 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Dotace Komise k proplacení _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Ostatní zálohy _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Příkazy k úhradě _BAR_ 24 _BAR_ 43 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 0 _BAR_ 39 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 26 _BAR_ 86 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pokladní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 1580 _BAR_ 719 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1583 _BAR_ 722 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 5125 _BAR_ 4660 _BAR_ Celkem _BAR_ 5125 _BAR_ 4660 _BAR_
[1] Příjmy určené na zvláštní účely nebyly do rozpočtu zahrnuty (viz odstavec 8 zprávy).
[2] Výkaz příjmů a výdajů a rozvaha zohledňují pouze specifické činnosti nadace: nezahrnují programy, které nadace řídí jménem Komise.
[3] Výkaz příjmů a výdajů a rozvaha zohledňují pouze specifické činnosti nadace: nezahrnují programy, které nadace řídí jménem Komise.
--------------------------------------------------
Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/11)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.eurofound.eu.int/about/publicaccess/categories/finance/2005.htm
Tabulka 1
Plnění rozpočtu na rozpočtový rok 2004
(v mil. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Původ příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků v konečném rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (prostředky běžného rozpočtového roku a prostředky převedené z minulého rozpočtového roku) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 18,0 _BAR_ 18,0 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 8,7 _BAR_ 8,7 _BAR_ 8,6 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 8,8 _BAR_ 8,8 _BAR_ 8,7 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_
Ostatní dotace _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,3 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 1,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 7,6 _BAR_ 7,6 _BAR_ 5,0 _BAR_ 2,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,8 _BAR_ 0,0 _BAR_ 10,4 _BAR_ 10,4 _BAR_ 7,8 _BAR_ 2,5 _BAR_ 0,0 _BAR_
Celkem _BAR_ 18,1 _BAR_ 18,1 _BAR_ Celkem _BAR_ 18,1 _BAR_ 18,1 _BAR_ 14,9 _BAR_ 3,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 3,1 _BAR_ 3,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 21,2 _BAR_ 21,2 _BAR_ 18,0 _BAR_ 3,1 _BAR_ 0,0 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 18000 _BAR_ 17090 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 85 _BAR_ 47 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 0 _BAR_ 35 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 18085 _BAR_ 17172 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 8606 _BAR_ 8927 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 132 _BAR_ 109 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 1267 _BAR_ 968 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 489 _BAR_ 224 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 5056 _BAR_ 3733 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 2522 _BAR_ 2817 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 18072 _BAR_ 16778 _BAR_
Výsledek hospodaření za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 13 _BAR_ 394 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ – 1296 _BAR_ – 1836 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 35 _BAR_ 118 _BAR_
Nevyužité prostředky z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 17 _BAR_ 19 _BAR_
Mimořádný hospodářský výsledek z předchozích období _BAR_ 2 _BAR_ 0 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků PHARE _BAR_ 8 _BAR_ 0 _BAR_
Inkasované příjmy z programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 639 _BAR_
Příjmy k úhradě z programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 361 _BAR_
Výdaje na program PHARE _BAR_ 0 _BAR_ – 1000 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ – 4 _BAR_ 9 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 1225 _BAR_ –1296 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a k 31. prosinci 2003
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotný dlouhodobý majetek _BAR_ 11 _BAR_ 27 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 3068 _BAR_ 4389 _BAR_
Budovy _BAR_ 14426 _BAR_ 15682 _BAR_ Rezerva na přecenění _BAR_ 12094 _BAR_ 12094 _BAR_
Nábytek a vozový park _BAR_ 98 _BAR_ 142 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 1225 _BAR_ – 1296 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 190 _BAR_ 107 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 13937 _BAR_ 15187 _BAR_
Technické a jiné vybavení _BAR_ 431 _BAR_ 518 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Stálá aktiva ve výstavbě _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ Automatické převody položek rozpočtových prostředků _BAR_ 3143 _BAR_ 3150 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 15156 _BAR_ 16476 _BAR_ Neautomatické převody položek rozpočtových prostředků _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Závazky v rámci programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 329 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ Srážky platů _BAR_ 1 _BAR_ 0 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 7 _BAR_ 0 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Bankovní úroky k vrácení Komisi _BAR_ 48 _BAR_ 0 _BAR_
Program PHARE – pohledávky za Komisí _BAR_ 100 _BAR_ 361 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 3199 _BAR_ 3479 _BAR_
Zálohy _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ Přechodné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
Návratná DPH _BAR_ 229 _BAR_ 281 _BAR_ Nevyužité prostředky disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 22 _BAR_
Inkasní příkazy k úhradě _BAR_ 6 _BAR_ 5 _BAR_ Výnosy příštích období _BAR_ 6 _BAR_ 2 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 1 _BAR_ 41 _BAR_ Probíhající platby _BAR_ 5 _BAR_ 0 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 336 _BAR_ 690 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 11 _BAR_ 24 _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Banky _BAR_ 1634 _BAR_ 1331 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Peněžní prostředky _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový peněžní účet _BAR_ 12 _BAR_ 183 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1649 _BAR_ 1517 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 17147 _BAR_ 18690 _BAR_ Celkem _BAR_ 17147 _BAR_ 18690 _BAR_
[1] Nadace se rozhodla přecenit svá stálá aktiva (12,1 mil. EUR).
--------------------------------------------------
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/12)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=6465
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
NP: nerozlišené položky (přidělené položky a platební položky jsou stejné).
RP: rozlišené položky (přidělené a platební položky se mohou lišit).
PřP: přidělené položky ve formě nerozlišených položek.
PlP: platební položky ve formě nerozlišených položek.
(v tisících EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Fin. prostředky přenesené z předchozích rozp. let _BAR_
_BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ _BAR_ vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ k dispozici _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 11730 _BAR_ 11730 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci (NP) _BAR_ 6171 _BAR_ 5998 _BAR_ 5831 _BAR_ 122 _BAR_ 218 _BAR_ 80 _BAR_ 80 _BAR_ 61 _BAR_ 18 _BAR_
Dotace od Norska _BAR_ 514 _BAR_ 514 _BAR_ Hlava II Správní výdaje (NP) _BAR_ 1479 _BAR_ 1444 _BAR_ 1088 _BAR_ 356 _BAR_ 35 _BAR_ 267 _BAR_ 267 _BAR_ 210 _BAR_ 57 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ _BAR_ 33 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje (RP) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1469 _BAR_ 1452 _BAR_ 1299 _BAR_ 170 _BAR_
Příjmy programu Phare _BAR_ _BAR_ 211 _BAR_ —PřP _BAR_ 4594 _BAR_ 4509 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 85 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Příjmy třetích zemí _BAR_ _BAR_ _BAR_ —PlP _BAR_ 4594 _BAR_ _BAR_ 2342 _BAR_ 1260 _BAR_ 992 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ _BAR_ _BAR_ Připsané příjmy _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 223 _BAR_ 218 _BAR_ 201 _BAR_ 22 _BAR_
_BAR_ 12244 _BAR_ 12488 _BAR_ Celkem PřP _BAR_ 12244 _BAR_ 11951 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem PlP _BAR_ 12244 _BAR_ _BAR_ 9262 _BAR_ 1737 _BAR_ 1245 _BAR_ 2039 _BAR_ 2016 _BAR_ 1771 _BAR_ 267 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Komise _BAR_ 11730 _BAR_ 9300 _BAR_
Dotace od Norska _BAR_ 514 _BAR_ 421 _BAR_
Připsané příjmy _BAR_ 211 _BAR_ 335 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 33 _BAR_ 67 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 12488 _BAR_ 10122 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 5832 _BAR_ 5189 _BAR_
Přenesené položky _BAR_ 122 _BAR_ 80 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 1088 _BAR_ 555 _BAR_
Přenesené položky _BAR_ 355 _BAR_ 267 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu (bez připsaných příjmů)
Platby z platebních položek rozpočtového roku _BAR_ 2342 _BAR_ 2057 _BAR_
Přenesené položky _BAR_ 1260 _BAR_ 1469 _BAR_
Připsané příjmy (Phare a třetí země) _BAR_ 201 _BAR_ 500 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 11200 _BAR_ 10117 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 1288 _BAR_ 5 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 295 _BAR_ 1626 _BAR_
Zrušené přenesené položky _BAR_ 245 _BAR_ 221 _BAR_
Nevyužité prostředky z předcházejícího rozpočtového roku k dalšímu použití _BAR_ 15 _BAR_ 21 _BAR_
Úhrady Komisi _BAR_ – 3 _BAR_ – 1584 _BAR_
Úhrady Norsku _BAR_ 81 _BAR_ _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ – 1 _BAR_ 6 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 1920 _BAR_ 295 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nehmotná stálá aktiva _BAR_ 129 _BAR_ 94 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 2951 _BAR_ 3057 _BAR_
Budovy _BAR_ 3559 _BAR_ 3559 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 1920 _BAR_ 295 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 164 _BAR_ 157 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 4870 _BAR_ 3352 _BAR_
Vozidla _BAR_ 50 _BAR_ 50 _BAR_ Oběžná pasiva _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 716 _BAR_ 659 _BAR_ Přesené prostředky programu PHARE _BAR_ _BAR_ 223 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 1713 _BAR_ – 1496 _BAR_ Přenesené položky v rámci Hlavy I, II a III _BAR_ 1737 _BAR_ 1815 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2905 _BAR_ 3023 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 54 _BAR_ 18 _BAR_
Zásoby _BAR_ _BAR_ _BAR_ Inkasní příkazy _BAR_ 0 _BAR_ 55 _BAR_
Kancelářské potřeby _BAR_ _BAR_ 34 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1791 _BAR_ 2111 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ _BAR_ 34 _BAR_ Přechodné účty _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Prostředky k dalšímu použití _BAR_ 25 _BAR_ _BAR_
Dlouhodobá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Odložené příjmy _BAR_ _BAR_ 123 _BAR_
Půjčky zaměstnancům _BAR_ 23 _BAR_ 0 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 25 _BAR_ 123 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 23 _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Phare _BAR_ 26 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Ostatní zálohy _BAR_ 8 _BAR_ 78 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Pohledávka z titulu vrácení DPH _BAR_ 47 _BAR_ 94 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 32 _BAR_ 66 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 113 _BAR_ 238 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 3640 _BAR_ 2291 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovost _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 3644 _BAR_ 2291 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Přechodné účty _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 6686 _BAR_ 5586 _BAR_ Celkem _BAR_ 6686 _BAR_ 5586 _BAR_
--------------------------------------------------
Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/13)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://eumc.eu.int
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
(v mil. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy zapsané do konečného rozpočtu na daný rozpočtový rok _BAR_ Realizované příjmy _BAR_ Alokace výdajů _BAR_ Položky rozpočtových prostředků konečného rozpočtu _BAR_ Rozpočtové prostředky převedené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Disponibilní rozpočtové prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
zapsáno _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_ neuhrazené závazky _BAR_ uhrazeno _BAR_ zrušeno _BAR_ rozpočtové prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ uhrazeno _BAR_ převedeno _BAR_ zrušeno _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 7,8 _BAR_ 5,7 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 3,3 _BAR_ 2,7 _BAR_ 2,6 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 3,4 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,7169 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,6 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 0,175 _BAR_ 0,5 _BAR_ Hlava II Správní výdaje _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_
_BAR_ _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,4 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,7 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 5,0 _BAR_ 4,3 _BAR_ 3,3 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,9 _BAR_
Celkem _BAR_ 8,0 _BAR_ 6,2 _BAR_ Celkem _BAR_ 7,9 _BAR_ 6,3 _BAR_ 5,4 _BAR_ 0,9 _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 9,2 _BAR_ 7,6 _BAR_ 6,5 _BAR_ 0,8 _BAR_ 1,8 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů pro rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Dotace Společenství _BAR_ 5675 _BAR_ 7318 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 421 _BAR_ 374 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 35 _BAR_ _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 21 _BAR_ 1 _BAR_
Dotace z programu PHARE _BAR_ 82 _BAR_ 676 _BAR_
Příjmy celkem (a) _BAR_ 6234 _BAR_ 8369 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 2645 _BAR_ 2618 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 85 _BAR_ 64 _BAR_
Správní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 447 _BAR_ 412 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 37 _BAR_ 51 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 2352 _BAR_ 1678 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 745 _BAR_ 1162 _BAR_
Účelově vázané příjmy (program Phare a jiné) _BAR_ _BAR_ _BAR_
Platby _BAR_ 7 _BAR_ 377 _BAR_
Převedené rozpočtové prostředky _BAR_ 0 _BAR_ 694 _BAR_
Výdaje celkem (b) _BAR_ 6318 _BAR_ 7055 _BAR_
Výsledek hospodaření za daný rozpočtový rok (a – b) _BAR_ – 84 _BAR_ 1334 _BAR_
Zůstatek převedený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 98 _BAR_ – 1579 _BAR_
Převedené a zrušené položky rozpočtových prostředků _BAR_ 241 _BAR_ 301 _BAR_
Nevyužité prostředky z předchozího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 38 _BAR_
Odepsané splatné částky _BAR_ – 23 _BAR_ 0 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ – 1 _BAR_ 5 _BAR_
Úhrady Komisi _BAR_ _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 231 _BAR_ 98 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a k 31. prosinci 2003
Pozn.: Rozdíly v konečných součtech jsou důsledkem zaokrouhlování.
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ _BAR_ _BAR_
Software _BAR_ 82 _BAR_ 72 _BAR_ Vlastní jmění _BAR_ 123 _BAR_ 108 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 206 _BAR_ 148 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 231 _BAR_ 98 _BAR_
Inventář a jiné vybavení _BAR_ 252 _BAR_ 250 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 354 _BAR_ 206 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 417 _BAR_ – 362 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 123 _BAR_ 108 _BAR_ Automatické převody rozpočtových prostředků _BAR_ 867 _BAR_ 1277 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické převody účelově vázaných příjmů a prostředků z programu Phare _BAR_ 41 _BAR_ 694 _BAR_
Dotace Společenství _BAR_ 0 _BAR_ 23 _BAR_ Daně a ostatní související výdaje _BAR_ 113 _BAR_ 454 _BAR_
Pohledávka z titulu navrácení DPH _BAR_ 159 _BAR_ 456 _BAR_ Evropská komise _BAR_ 214 _BAR_ 0 _BAR_
Dotace z programu PHARE _BAR_ 0 _BAR_ 169 _BAR_ Různé účty závazků _BAR_ 110 _BAR_ 275 _BAR_
Různé účty pohledávek _BAR_ 138 _BAR_ 77 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 1345 _BAR_ 2700 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 297 _BAR_ 725 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Bankovní účty _BAR_ 1279 _BAR_ 2073 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1279 _BAR_ 2073 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 1699 _BAR_ 2906 _BAR_ Celkem _BAR_ 1699 _BAR_ 2906 _BAR_
--------------------------------------------------
Odrůdový úřad Společenství – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/14)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=547&lang=en&page=ocvv/financement.html
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v mil. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Získané příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ přeneseno _BAR_ finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Vlastní příjmy _BAR_ 7,5 _BAR_ 8,4 _BAR_ Hlava I – Zaměstnanci _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,6 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,7 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_
Správní příjmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava II – Správní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 2,0 _BAR_ 1,6 _BAR_ 0,9 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 2,2 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,5 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ Hlava III – Provozní výdaje _BAR_ 5,5 _BAR_ 4,6 _BAR_ 0,5 _BAR_ 4,1 _BAR_ 0,9 _BAR_ 7,1 _BAR_ 3,0 _BAR_ 0,4 _BAR_ 3,7 _BAR_ 12,7 _BAR_ 11,8 _BAR_ 3,5 _BAR_ 7,8 _BAR_ 1,3 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zůstatek za předcházející rozpočtový rok _BAR_ 3,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 11,3 _BAR_ 8,8 _BAR_ Celkem _BAR_ 11,3 _BAR_ 9,9 _BAR_ 5,0 _BAR_ 4,9 _BAR_ 1,4 _BAR_ 7,4 _BAR_ 3,2 _BAR_ 0,5 _BAR_ 3,7 _BAR_ 18,6 _BAR_ 17,2 _BAR_ 8,2 _BAR_ 8,6 _BAR_ 1,9 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Vlastní příjmy _BAR_ 8358 _BAR_ 8199 _BAR_
Různé příjmy _BAR_ 30 _BAR_ 156 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 371 _BAR_ 401 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 8759 _BAR_ 8757 _BAR_
Výdaje
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu
Platby _BAR_ 3635 _BAR_ 3245 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 38 _BAR_ 98 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu
Platby _BAR_ 861 _BAR_ 583 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 705 _BAR_ 195 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu
Platby _BAR_ 494 _BAR_ 1179 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 4175 _BAR_ 4863 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 9908 _BAR_ 10164 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ – 1149 _BAR_ – 1407 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 12825 _BAR_ 13977 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 462 _BAR_ 249 _BAR_
Kurzové rozdíly _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Budoucí rezerva _BAR_ 0 _BAR_ 5 _BAR_
Mimořádný příjmy _BAR_ 127 _BAR_ 0 _BAR_
Mimořádný výdaje _BAR_ – 43 _BAR_ 0 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 12222 _BAR_ 12825 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačový software _BAR_ 110 _BAR_ 78 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 2508 _BAR_ 2538 _BAR_
Budovy _BAR_ 2460 _BAR_ 2427 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 260 _BAR_ 219 _BAR_ Rezerva _BAR_ 12825 _BAR_ 13977 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 203 _BAR_ 161 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ – 603 _BAR_ – 1153 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 525 _BAR_ – 345 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 14730 _BAR_ 15363 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ Nevyrovnané závazky vůči přenosům z roku 2003 _BAR_ 3711 _BAR_ 2145 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 2508 _BAR_ 2538 _BAR_ Automatické přenosy _BAR_ 4869 _BAR_ 5156 _BAR_
Náhrady a záruky _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ Dodavatelé _BAR_ 0 _BAR_ 1 _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Zálohy od zákazníků _BAR_ 125 _BAR_ 194 _BAR_
Příkazy k úhradě _BAR_ 19 _BAR_ 3 _BAR_ Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 216 _BAR_ 216 _BAR_
Různé pohledávky _BAR_ 11 _BAR_ 29 _BAR_ Srážky z mezd _BAR_ 83 _BAR_ 9 _BAR_
Pohledávka z titulu proplacení DPH _BAR_ 434 _BAR_ 371 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 9004 _BAR_ 7721 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 464 _BAR_ 403 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Hotovostní účty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Banky _BAR_ 20684 _BAR_ 20065 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Zálohový účet _BAR_ 75 _BAR_ 75 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 20759 _BAR_ 20140 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 23734 _BAR_ 23084 _BAR_ Celkem _BAR_ 23734 _BAR_ 23084 _BAR_
--------------------------------------------------
Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu – Zveřejnění konečné účetní uzávěrky v rozpočtovém roce 2004
(2005/C 269/15)
Úplné znění konečné účetní uzávěrky naleznete na této adrese:
http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm
Tabulka 1
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2004
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v mil. EUR) _BAR_
Příjmy _BAR_ Výdaje _BAR_
Zdroj příjmů _BAR_ Příjmy vložené do konečného rozpočtu pro rozpočtový rok _BAR_ Obdržené příjmy _BAR_ Rozdělení příjmů _BAR_ Finanční prostředky stanovené v konečném rozpočtu _BAR_ Finanční prostředky přenesené z předchozího rozpočtového roku _BAR_ Dostupné finanční prostředky (rozpočet na rok 2004 a rozpočtový rok 2003) _BAR_
vloženo _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_ nevyrovnané závazky _BAR_ placeno _BAR_ zrušeno _BAR_ Finanční prostředky _BAR_ přiděleno _BAR_ placeno _BAR_ přeneseno _BAR_ zrušeno _BAR_
Poplatky _BAR_ 113,8 _BAR_ 126,4 _BAR_ Hlava I Zaměstnanci _BAR_ 58,2 _BAR_ 55,1 _BAR_ 53,7 _BAR_ 1,0 _BAR_ 3,1 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,4 _BAR_ 59,4 _BAR_ 56,3 _BAR_ 54,5 _BAR_ 1,0 _BAR_ 3,5 _BAR_
Ostatní příjmy _BAR_ 3,8 _BAR_ 4,2 _BAR_ Hlava II Správní a ostatní provozní výdaje _BAR_ 29,6 _BAR_ 27,2 _BAR_ 18,3 _BAR_ 8,9 _BAR_ 2,4 _BAR_ 7,9 _BAR_ 7,1 _BAR_ 0,8 _BAR_ 37,5 _BAR_ 35,1 _BAR_ 25,4 _BAR_ 8,9 _BAR_ 3,2 _BAR_
Výsledek předcházejícího rozpočtového roku _BAR_ 72,4 _BAR_ 72,4 _BAR_ Hlava III Provozní výdaje _BAR_ 40,9 _BAR_ 32,8 _BAR_ 16,4 _BAR_ 16,3 _BAR_ 8,1 _BAR_ 9,2 _BAR_ 8,6 _BAR_ 0,6 _BAR_ 50,1 _BAR_ 42,0 _BAR_ 25,0 _BAR_ 16,3 _BAR_ 8,7 _BAR_
Hlava X Rezerva _BAR_ 61,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 61,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 61,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 61,4 _BAR_
Celkem _BAR_ 190,0 _BAR_ 203,0 _BAR_ Celkem _BAR_ 190,1 _BAR_ 115,1 _BAR_ 88,4 _BAR_ 26,2 _BAR_ 75,0 _BAR_ 18,3 _BAR_ 16,5 _BAR_ 1,8 _BAR_ 208,4 _BAR_ 133,4 _BAR_ 104,9 _BAR_ 26,2 _BAR_ 76,8 _BAR_
Tabulka 2
Výkaz příjmů a výdajů za rozpočtové roky 2004 a 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
_BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Příjmy
Vlastní příjmy _BAR_ 127466 _BAR_ 107056 _BAR_
Finanční příjmy _BAR_ 3190 _BAR_ 3460 _BAR_
Celkové příjmy (a) _BAR_ 130656 _BAR_ 110516 _BAR_
Rozpočtové výdaje za rozpočtový rok _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Zaměstnanci – Hlava I rozpočtu _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Platby _BAR_ 53665 _BAR_ 47416 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 1001 _BAR_ 1168 _BAR_
Správní a ostatní provozní výdaje – Hlava II rozpočtu _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Platby _BAR_ 18324 _BAR_ 16366 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 8890 _BAR_ 7891 _BAR_
Provozní výdaje – Hlava III rozpočtu _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Platby _BAR_ 16455 _BAR_ 14137 _BAR_
Přenesené finanční prostředky _BAR_ 16323 _BAR_ 9262 _BAR_
Celkové výdaje (b) _BAR_ 114658 _BAR_ 96240 _BAR_
Plnění rozpočtu za rozpočtový rok (a – b) _BAR_ 15998 _BAR_ 14276 _BAR_
Ostatní výdaje / rezervy za rozpočtový rok _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Rezerva pro výdaje na řízení _BAR_ 1398 _BAR_ 1094 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 1398 _BAR_ 1094 _BAR_
Zůstatek přenesený z předchozího rozpočtového roku _BAR_ 72353 _BAR_ 55368 _BAR_
Přenesené a zrušené finanční prostředky _BAR_ 1828 _BAR_ 1506 _BAR_
Nevyužité prostředky z předcházejícího rozpočtového roku disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 115 _BAR_
Rezervy na výdaje na řízení ze předcházející rozpočtové roky _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Kurzové rozdíly a mimořádné příjmy _BAR_ – 8 _BAR_ – 6 _BAR_
Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 91569 _BAR_ 72353 _BAR_
Tabulka 3
Rozvaha k 31. prosinci 2004 a 31. prosinci 2003
Pozn.: Celkové součty mohou z důvodu zaokrouhlení vykazovat rozdíly.
(v tisících EUR) _BAR_
AKTIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ PASIVA _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
Stálá aktiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ Stálý kapitál _BAR_ _BAR_ _BAR_
Budovy _BAR_ 27915 _BAR_ 26747 _BAR_ Vlastní kapitál _BAR_ 27655 _BAR_ 27921 _BAR_
Zařízení a vybavení _BAR_ 3800 _BAR_ 3828 _BAR_ Zůstatek za rozpočtový rok _BAR_ 91569 _BAR_ 72353 _BAR_
Dopravní prostředky _BAR_ 97 _BAR_ 115 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 119224 _BAR_ 100274 _BAR_
Počítačové vybavení _BAR_ 12606 _BAR_ 11241 _BAR_ Dlouhodobý dluh _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Nehmotná aktiva _BAR_ 372 _BAR_ 24 _BAR_ Dlouhodobí věřitelé _BAR_ 25 _BAR_ 24 _BAR_
Odpisy _BAR_ – 17135 _BAR_ – 14035 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 25 _BAR_ 24 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 27655 _BAR_ 27920 _BAR_ Krátkodobé závazky _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Oběžná aktiva _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ Automatické přenosy finančních prostředků _BAR_ 26214 _BAR_ 18322 _BAR_
Dodavatelé a mise _BAR_ 174 _BAR_ 200 _BAR_ Zálohy od zákazníků _BAR_ 26582 _BAR_ 29395 _BAR_
Ostatní různé pohledávky _BAR_ 90 _BAR_ 107 _BAR_ Nevyrovnané částky _BAR_ 37 _BAR_ 51 _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 264 _BAR_ 307 _BAR_ Různé závazky _BAR_ 229 _BAR_ 757 _BAR_
Pokladní účty _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ Rezerva pro výdaje na řízení _BAR_ 12246 _BAR_ 13644 _BAR_
Účty v bankách _BAR_ 156637 _BAR_ 134239 _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 65308 _BAR_ 62169 _BAR_
Hotovost _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ Průběžné účty _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 156638 _BAR_ 134240 _BAR_ Nevyužité prostředky disponibilní k dalšímu použití _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
_BAR_ — _BAR_ — _BAR_ Mezisoučet _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
Celkem _BAR_ 184557 _BAR_ 162467 _BAR_ Celkem _BAR_ 184557 _BAR_ 162467 _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2005/C 270/02)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 5/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Autonomní oblast Extremadura _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpora stálé zaměstnanosti v autonomní oblasti Extremadura _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreto 18/2004, de 9 de marzo, publicado en el Diario Oficial de Extremadura no 31 de 16 de marzo de 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 9 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky: _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a s články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. 3. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Junta de Extremadura Consejería de Economía y Trabajo _BAR_
Adresa: Paseo de Roma s/n. C.P. 06.800.
Mérida (Badajoz) _BAR_
Další informace _BAR_ Tento režim je spolufinancován Evropským sociálním fondem ve výši 70 % prostřednictvím operačního programu 2000 – 2006, v rámci opatření 43.3 "Udržení konsolidace stávající zaměstnanosti", 42.6 "Umožnění nezaměstnaným vstoupit na trh práce" a 42.7 "Boj proti dlouhodobé nezaměstnanosti prostřednictvím akcí umožňujících dlouhodobě nezaměstnaným vstoupit na trh práce."Z daného výpočtu je třeba vyjmout část financovanou výhradně z vlastních fondů autonomní oblasti. _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ Opatření vylučuje udělení podpory nebo musí být udělení podpory předem oznámeno Komisi v souladu s článkem 9 nařízení. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 10/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Program podpory zaměstnanosti týkající se některých daňových úlev _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 48 § 1 pkt 1 i 2 i art.
67 § 1 ustawy z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa (Dz.U. nr 137, poz.
926 z późn. zm.)
Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 21 kwietnia 2004 r. w sprawie szczegółowych warunków udzielania pomocy na zatrudnienie w zakresie niektórych ulg podatkowych (Dz.U. nr 95, poz.
956) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 51,9 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 5. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název:Daňové orgány:1)vedoucí finančního úřadu, vedoucí celního úřadu, vedoucí místní samosprávy, starosta (primátor), vedoucí okresního úřadu, maršálek vojvodství – jako orgán prvního stupně,2)vedoucí oblastní daňové správy a vedoucí oblastní celní správy – jako:a)odvolací orgán pro rozhodnutí vydaná vedoucím daňového úřadu nebo vedoucím celního úřadu,b)orgán prvního stupně na základě zvláštních ustanovení,c)odvolací orgán pro rozhodnutí vydaná takovým orgánem prvního stupně,3)odvolací výbor místní samosprávy – jako odvolací orgán pro rozhodnutí vydaná vedoucím místní samosprávy, starostou (primátorem), vedoucím okresního úřadu, maršálkem vojvodství.4)příslušný ministr veřejných financí je daňovým orgánem – jako:a)orgán prvního stupně v případech prohlášení o neplatnosti rozhodnutí, obnovení řízení, změn nebo zrušení rozhodnutí nebo prohlášení o pozbytí platnosti – z titulu své funkceb)odvolací orgán pro rozhodnutí vydaná v případech uvedených v písm. a). _BAR_
Adresa: Celá země _BAR_
Podpora podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 13/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Estonsko _BAR_
Region _BAR_ Estonsko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Estonský národní plán rozvoje pro využívání strukturálních fondů Evropské unie – jednotný programový dokument na léta 2004 – 2006, opatření 1.3 "Rovné příležitosti na trhu práce" _BAR_
Právní základ _BAR_ Sotsiaalministri määrus nr 89 ( 07.07.2004) RAK meetme 1.3 "Võrdsed võimalused tööturul" tingimused ja toetuse seire läbiviimise eeskiri _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 4 miliony EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 7. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4 Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5 Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6 Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Tööturuamet _BAR_
Adresa: Luha 16 E-101029 Tallinn _BAR_
Další informace _BAR_ Tento režim je spolufinancován Evropským sociálním fondem _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[2] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[3] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 270/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 1/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: _BAR_ Udělení podpory na vzdělávání v německé vnitrozemské lodní dopravě. Jedná se o podporu navazující na režim podpory č. N 569/99, který byl ukončen ke dni 31. 12. 2003. _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 23, 44 BHO _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,534 milionů EUR (max.
25564,59 EUR na školenou osobu) _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s článkem 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od: 1. 1. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do: 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano Uznávané povolání: lodník vnitrozemské vodní dopravy _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hodpodářská odvětví _BAR_ Podpora omezena pro určitá odvětví _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ Ano Podniky vnitrozemské lodní dopravy, které s vlastními, pronajatými loděmi, nebo loděmi pořízenými na leasing. _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Wasser- und Schifffahrtsdirektion West _BAR_
Adresa: Cheruskerring 11 DE-48147 Münster _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory pro jeden vzdělávací projekt jednoho podniku přesáhne 1 milion EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 5/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Stockton Borough Council – Childcare Entrepreneurs (výchovná zařízení pro děti) _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 11(1) Industrial Act 1982 Section 21(a), (b) and (c) Local Authority Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 301262 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 16. 2. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East, European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Wellbar House Gallowgate UK-Newcastle Upon Tyne NE1 4TD _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, jestliže částka poskytnutá jednomu podniku na konkrétní projekt vzdělávání překročí 1 mil. EUR. _BAR_ Nepoužije se _BAR_ _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XT 7/2004 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Piemont _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Směrnice o dalším vzdělávání – zákon č. 236/93 – plány na úrovni společnosti, odvětví a regionu schválené sociálními partnery – 2004 _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta Regionale n. 16 del 19.1.2004 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 4411395,03 EUR ve formě uhrazení způsobilých nákladů skutečně vzniklých v souvislosti s prováděním vzdělávacích programů a doložených doklady. _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. 3. 2004 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2004 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu _BAR_ Ano _BAR_
Veškeré služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Pro činnosti dle dotyčné směrnice je v závislosti na typu činnosti příslušný samotný region a úřady provincie Piemont. _BAR_ _BAR_
adresa: Regione Piemonte – Direzione regionale alla formazione professionale – Lavoro settore Attivitŕ formativa via Magenta, 12 – IT-10128 Torino Provincia di Torino via Maria Vittoria, 12 – IT-10100 Torino Provincia di Vercelli via San Cristoforo, 7 – IT-13100 Vercelli Provincia di Novara p.za G. Matteotti, 1 – IT-28100 Novara Provincia di Cuneo c.so Nizza, 21 – IT-12100 Cuneo Provincia di Asti p.za V. Alfieri, 33 – IT-14100 Asti Provincia di Alessandria p.za Libertŕ, 17 – IT-15100 Alessandria Provincia di Biella via Quintino Sella, 12 – IT-13051 Biella Provincia del Verbano-Cusio-Ossola via dell'Industria, 25 – IT-28924 Verbania _BAR_ _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milion EUR. _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 11/2004 _BAR_
Členský stát _BAR_ Italská republika _BAR_
Region _BAR_ Veneto _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Zákon 236/93 článek 9 výnos 21. 7. 2003 o financování vzdělávacích plánů v rámci podniku i více podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ D.G.R.U. 437 del 20/02/2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5275000,00 EUR, vyjma podílu ze soukromých prostředků. V této částce je zahrnut rovněž podíl týkající se režimu, který je upraven nařízením (ES) č. 69/2001 _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 20. 2. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Odvětví, pro která se nepoužije režim "de minimis", jsou uvedena v článcích a), b), c) nařízení (ES) č. 69/2001; nepoužije se rovněž pro odvětví dopravy, zemědělství, rybolovu a akvakultury. _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione del Veneto – Giunta regionale _BAR_ _BAR_
Adresa: Dorsoduro 3901 – IT-30100 Venezia _BAR_ _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno v případech, kdy částka podpory, která byla podniku poskytnuta na jednotlivý vzdělávací projekt, překračuje 1 milión eur. _BAR_ Ano _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 270/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č: XT 43/03
Členský stát: Německo
Region: Svobodné hanzovní město Brémy
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Zemský program pro podporu kvalifikace ve prospěch brémského hospodářství (LAQ) – pomoc při zahájení podnikání
Právní základ: §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung (LHO) der Freien Hansestadt Bremen (dort vorliegend)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Příspěvky budou poskytovány v rámci disponibilních rozpočtových prostředků.
Až do roku 2006 se na realizaci programu plánuje roční částka 250000 EUR
Maximální míra podpory: U malých podniků ve smyslu čl. 1 odst. 2 přílohy I nařízení (ES) č. 70/2001: maximálně 65 %, u ostatních podniků maximálně 50 %
Datum uskutečnění: Podpory se schvalují po podání žádosti před začátkem kvalifikačních opatření.
Opatření, která již probíhají, se nepodporují
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Program vstupuje v platnost k 1. 10. 2003 a končí 31. 12. 2006
Cíl podpory: Tím, že pracovníci/pracovnice získají kvalifikaci v případě zahájení podnikání a přemístění místa podnikání regionálních podniků, se posílí potenciál pracovní síly svobodného hanzovního města Brémy.
Podporují se zaměstnanci, kteří mohou získat dovednosti v oblasti výrobní, informační, komunikační a multimediální technologie a technologie postupu a ochrany životního prostředí, v oblasti nových pracovních forem a organizačních struktur, rozšíření jazykové vybavenosti a kulturních znalostí a v oblasti zabezpečení kvality tím, že se účastní opatření zaměřených na všeobecnou a multidisciplinární kvalifikaci podle nejnovějších poznatků.
Nepodporují se opatření specifického vzdělávací.
Další vzdělávání jednotlivých zaměstnanců, například za účelem získání speciální kvalifikace pro určité zaměstnání, je vyloučeno
Dotčená hospodářská odvětví: Program se ve smyslu definice EU v prvé řadě zaměřuje na malé a střední podniky z oblasti řemesel, obchodu, průmyslu, svobodných povolání, turismu a dalších služeb provozovaných ve svobodném hanzovním městě Brémy jako živnost
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Bremerhavener Arbeit GmbH
Friedrich-Ebert-Straße 6
DE-27570 Bremerhaven
Další informace Senator für Arbeit, Frauen, Gesundheit, Jugend und Soziales
Referat 24 — Frau Zaremba
Bahnhofsplatz 29
DE-28195 Bremen
Podpora č.: XT 8/03
Členský stát: Spojené království
Region: Severní Irsko
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Vzdělávání za účelem zlepšení komunikace, porozumění a integrace uvnitř dodavatelského řetězce
- Agriculture Act 1949
- Agriculture (Miscellaneous Provisions) Act (Northern Ireland) 1970
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku 2003/04: 0,23 milionu GBP
2004/05: 0,24 milionu GBP
2005/06: 0,25 milionu GBP
Celkem: 0,724 milionu GBP pro vzdělávání 890 účastníků
Žádný jednotlivý příjemce neobdrží více než 1 milion EUR
Průměrná podpora pro jednoho příjemce činí 850 GBP
- 70 % pro obecné vzdělávání pro malé a střední podniky.
Všichni školené osoby pochází z malých a středních podniků definovaných v příloze 1 nařízení (ES) č.
68/2001. Vzdělávání je obecné, protože kvalifikace je přístupná zaměstnancům různých podniků, je přenositelná do dalších odvětví a zlepšuje schopnost profesního zařazení školeného pracovníka.
Způsobilost školených osob se bude sledovat při zápisu do kurzu.
- 5 % regionální podpora. Severní Irsko je způsobilé pro regionální podporu podle čl. 87 písm. 3 odst. c) Smlouvy
Datum uskutečnění: Duben 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: 1. duben 2003 až 31. březen 2006
- Poskytnout "obecné vzdělávání" ke zlepšení komunikace, porozumění a integrace mezi výrobci, zpracovateli a maloobchodníky uvnitř dodavatelského řetězce.
- Zvýšit kvalifikaci v otázkách dodavatelského řetězce jako: změny požadavků trhu a spotřebitelů, potřeby společností v dolní části dodavatelského řetězce, výhody spolupráce a porozumění nástrojům obchodu, které umožňují, aby celý dodavatelský řetězec splňoval spotřebitelskou poptávku.
- Povzbudit účastníky a umožnit jim, aby o budoucích obchodech rozhodovali na základě poskytnutých objektivních informací, aby přijímali nejlepší praxi, aby dokázali účinně zvládat změnu a aby měli přístup k informacím a tyto interpretovali.
- Podstatně zlepšit schopnost pracovního zařazení školených osob.
- Program se zaměřuje na zemědělce, jejich rodinné členy a přidružené podniky, jestliže se jedná o malé a střední podniky.
- Bude udělen následující počet míst ke vzdělávání
- 2003/04: 297
- 2004/05: 297
- 2005/04: 296
Místa ke vzdělávání celkem = 890
Dotčená hospodářská odvětví: Zemědělství, zahradnictví a související potravinářské podniky
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu: Dr John Speers, Director of Environmental, Food and Central Services, Agri-Food Development Service, Department of Agriculture and Rural Development, Room 547, Dundonald House, Upper Newtownards Rd, Belfast BT4 3SB Northern Ireland
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2005/C 270/07)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 71/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Lotyšsko _BAR_
Region _BAR_ Lotyšsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora přeměny a rozvoje venkovských oblastí _BAR_
Právní základ _BAR_ Vienotā programmdokumenta Programmas papildinājuma 4.1. apakšprioritātes "Lauksaimniecības un lauku attīstības veicināšana" 4.1.4. pasākums: Lauku teritoriju pārveidošanās un attīstības veicināšana _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_
2004 _BAR_ 20681355 EUR _BAR_
2005 _BAR_ 29031429 EUR _BAR_
2006 _BAR_ 30573281 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ nepoužijí se _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano X _BAR_ Ne _BAR_
Výše podpory z veřejných prostředků nesmí překročit 50 % celkových způsobilých nákladů na investice.
Pokud celkové způsobilé náklady určené na investice v podnicích, jak jsou v projektu stanoveny, nepřekročí 540000 EUR na jednoho příjemce podpory v období 2004 – 2006, financování z veřejných prostředků bude činit 50 % této celkové částky.
Na financování se budou podílet: Evropská unie z 35 %, Lotyšská republika z 15 % a soukromý sektor z 50 %.
Způsobilé náklady odpovídají počátečním investicím, které jsou definovány v nařízení č. 70/2001 ve znění pozdějších předpisů: investice do pozemků, budov, strojů a zařízení _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 30. 4. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ 31. 12. 2006; v souladu s postupy Evropského strukturálního fondu lze finanční zdroje využít do 31. 12. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano X _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ X _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ X _BAR_
Odvětví, kterým je poskytována podpora, jsou vymezena článkem 33 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999. podpora cestovního ruchu a řemeslných činnostídiverzifikace zemědělských činností a činností blízkých zemědělství za účelem vytvoření možností různorodých činností nebo alternativních příjmůzákladní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Lauku atbalsta dienests [Odbor pro pomoc venkovu] _BAR_
Adresa: Republikas laukums 2, Riga, LV-1981 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano X _BAR_ Ne _BAR_
--------------------------------------------------
Informační poznámka
Nařízení Rady (ES) č. 1334/2000, naposledy pozměněné nařízením č. 1504/2004: Informace o opatřeních přijatých členskými státy v souladu s články 5, 6, 13 a 21
(2005/C 270/08)
Články 5, 6, 13 a 21 nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 stanoví, že některá opatření členských států k provádění tohoto nařízení by měla být zveřejněna v Úředním věstníku.
I. INFORMACE POSKYTNUTÉ ČLENSKÝMI STÁTY V SOULADU S ČL. 5 ODST. 4 NAŘÍZENÍ
Čl. 5 odst. 4 nařízení stanoví, že by Komise měla zveřejnit opatření, jež učinily členské státy za účelem zakázat vývoz zboží dvojího užití, které není uvedeno v přílohách nařízení, nebo jej podmínit povolením z důvodů veřejné bezpečnosti nebo ochrany lidských práv.
Pouze Německo, Francie a Spojené království taková opatření přijaly. Přesněji:
1. Francie
Francie zahájila vnitrostátní kontroly vývozu civilních vrtulníků a slzného plynu do nečlenských zemí.
Příslušná ustanovení jsou uvedena ve dvou oznámeních vývozcům (viz níže):
- oznámení vývozcům některých vrtulníků a jejich náhradních dílů do třetích zemí zveřejněné v Úředním věstníku Francouzské republiky, ze dne 18. března 1995;
- oznámení vývozcům slzného plynu a "látek k potlačení nepokojů" do třetích zemí zveřejněné v Úředním věstníku Francouzské republiky, ze dne 28. června 1995.
A. OZNÁMENÍ VÝVOZCŮM NĚKTERÝCH VRTULNÍKŮ A JEJICH NÁHRADNÍCH DÍLŮ DO TŘETÍCH ZEMÍ
(Znění zveřejněné v Úředním věstníku Francouzské republiky ze dne 18. března 1995)
1. Vývoz všech typů vrtulníků a náhradních dílů spadajících pod číslo celního sazebníku 88-03 do třetích zemí je podmíněn povolením vydaným v rámci ujednání stanovených vyhláškou ze dne 30. listopadu 1944, která určuje podmínky dovozu zahraničního zboží do Francie a zámořských území a podmínky vývozu nebo zpětného vývozu zboží z Francie nebo zámořských území do jiných zemí, a vyhláškou ze dne 30. ledna 1967 o dovozu zboží do Francie a vývozu zboží z Francie.
K žádostem o vývozní povolení na tiskopisu 02 (Cerfa č.
30-0395) je třeba přiložit následující dokumenty:
- proforma fakturu ve dvou prvopisech;
- technickou dokumentaci.
Žádosti musí být poslány na ministerstvo rozpočtu, generální ředitelství pro cla a nepřímé daně (Setice), 8 rue de la Tour-des-Dames, FR-75036 Paris Cedex 09.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na vrtulníky a jejich náhradní díly, jejichž vývoz bez povolení je v kterémkoli celním režimu zakázán podle článku 13 dekretu-zákona ze dne 18. dubna 1939, který stanoví pravidla vztahující se na vojenskou výzbroj, zbraně a střelivo.
Dotčené vybavení tvoří součást letecké výzbroje podle článku 1 vyhlášky ze dne 20. listopadu 1995, ve znění pozdějších předpisů, která stanoví seznam vojenské výzbroje a podobného vybavení, které podléhá zvláštnímu režimu vývozu, a prováděcích předpisů.
3. Následující se zrušuje:
ustanovení seznamu A v oznámení vývozcům zboží, jehož vývoz je zakázaný (s výhradou předložení povolení 02), ze dne 24. listopadu 1964 týkající se zboží označovaného jako "bývalá čísla 88-03 pro součásti a náhradní díly zboží uvedeného v číslech 88-01 a 88-2 atd." a ustanovení oznámení, kterým se mění toto oznámení, pokud jde o zboží uvedené pod číslem celního sazebníku 88-03;
Oznámení vývozcům ze dne 30. září ohledně výrobků, jejichž vývoz je zakázán.
B. OZNÁMENÍ VÝVOZCŮM SLZNÉHO PLYNU A "LÁTEK K POTLAČENÍ NEPOKOJŮ" DO TŘETÍCH ZEMÍ
(Znění zveřejněné v Úředním věstníku Francouzské republiky ze dne 28. června 1995)
1. Vývoz slzného plynu a "látek k potlačení nepokojů", souvisejících výrobků, zařízení či technologie uvedené v odstavci 2 do třetích zemí je podmíněn povolením vydaným v rámci ujednání stanovených vyhláškou ze dne 30. listopadu 1944, která určuje podmínky dovozu zahraničního zboží do Francie a zámořských území a podmínky vývozu nebo zpětného vývozu zboží z Francie nebo zámořských území do jiných zemí, a vyhláškou ze dne 30. ledna 1967 o dovozu zboží do Francie a vývozu zboží z Francie.
K žádostem o vývozní povolení na tiskopisu 02 je třeba přiložit následující dokumenty:
- proforma fakturu ve dvou prvopisech;
- v případě potřeby technickou dokumentaci.
Žádosti musí být poslány na generální ředitelství pro cla a nepřímé daně (Setice), 8 rue de la Tour-des-Dames, FR-75036 Paris Cedex 09.
2. Toto oznámení se vztahuje na následující zboží:
a) chloracetofenon (CN) (532-27-4);
b) brombenzyl kyanid (CA) (16532-79-9);
c) chlorbenzalmalononitril (CS) (2698-41-1);
d) dibenz (b, f)-1,4-oxazepin (CR) (12770-99-9)
e) roztoky obsahující:
- více než 3 % CN, CS, CA nebo jejich směsí;
- více než 1 % CR;
- další slzné nebo dráždivé látky s neutralizačním účinkem v jakémkoli množství;
Pozn.: uvedená množství jsou vypočítána podle hmotnosti ve vztahu ke všem ostatním složkám roztoku.
f) aerosolové rozprašovače obsahující roztoky uvedené v písmenu e), které se používají k potlačení nepokojů;
g) výrobní technologie pro výše uvedené látky, roztoky a aerosolové rozprašovače.
3. Z oznámení se vylučuje následující zboží:
a) rozprašovače slzného plynu pro sebeobranu;
b) granáty s výlučně slzným účinkem, jejichž vývoz podléhá ustanovením článků 1 a 2 zákona č. 70-575 ze dne 3. července 1970, který upravuje pravidla týkající se prachů a výbušnin;
c) granáty, které mají kromě slzných účinků i speciální zneschopňující nebo neutralizační účinek, jejichž vývoz se řídí ustanoveními článku 13 dekretu-zákona ze dne 18. dubna 1939, který stanoví pravidla vztahující se na vojenskou výzbroj.
2. Německo
Následující odstavce nařízení "AWV" (Außenwirtschaftsverordnung) (nařízení o zahraničním obchodu a platbách) přijatého dne 18. prosince 1986 jsou relevantní (podrobnosti o tomto zákonu naleznete na následující internetové stránce: http://www.ausfuhrkontrolle.info/vorschriften/awv_auszug.htm):
a) § 5 odst. 2 nařízení o zahraničním obchodu a platbách (AWV) v souvislosti s některými položkami, které podléhají kontrole pouze na vnitrostátním základě
2A991 Hydraulické, pneumatické, hydropneumatické, elektropneumatické a elektrohydraulické součásti a systémy pro zbraně a zbrojní systémy, je-li kupující zemí či zemí určení Irák.
a) podle technické specifikace výrobce mohou být vybaveny jednotkami "číslicového řízení", řízeny počítačem nebo snímací hlavou a
b) síla tvářecí kladky je větší než 60 kN, je-li kupující zemí či zemí určení Severní Korea nebo Sýrie.
a) fermentory vhodné pro kultivaci patogenních "mikroorganismů", virů nebo tvorbu toxinů bez úniku aerosolů, jejichž celková kapacita je 10 litrů nebo větší;
b) míchadla pro fermentory uvedené v 2B952a;
Technická poznámka: Fermentory zahrnují bioreaktory, chemostaty a systémy s kontinuálním průtokem.
a) výrobní zařízení pro chemickou depozici z plynné fáze (CVD);
b) výrobní zařízení pro fyzikální depozici z plynné fáze elektronovým svazkem (EB-PVD);
c) výrobní zařízení pro depozici prostřednictvím indukčního nebo odporového ohřevu.
5A901 Vysílače, jejichž forma napodobuje jiný předmět nebo které jsou překryty předměty každodenní potřeby a s jejichž pomocí je s ohledem na popsané okolnosti možné poslouchat soukromé hovory jiných osob, které nebyly určeny veřejnosti, aniž by to dotčené osoby zpozorovaly.
5A911 Technická poznámka: "Svazkové rádiové sítě" jsou tvořeny komunikačním systémem celulárních radiových přijímačů s mobilními účastníky, kteří mají pro komunikaci přiděleny frekvenční svazky.
Digitální "svazkové rádiové sítě" (tj. TETRA, Zemské svazkové rádiové sítě) používají digitální modulaci.
5D911 "Software" speciálně určený nebo upravený pro "užití" zařízení uvedeného v položce 5A911, je-li kupující zemí nebo zemí určení Súdán.
a) plošinové přívěsy a návěsy s užitečným zatížením, jenž přesahuje 25000 kg a není vyšší než 70000 kg, nebo takové, které mají jeden nebo více vojenských rysů a jsou schopné převážet vozidla uvedená v položce 006 v části I A, a rovněž i hnací vozidla s jedním nebo více vojenskými rysy schopná jejich převozu, je-li kupující zemí nebo zemí určení Afghánistán, Angola, Kuba, Indie, Írán, Irák, Libanon, Libye, Mozambik, Myanmar, Severní Korea, Pákistán, Somálsko nebo Sýrie;
Poznámka: Hnací vozidla ve smyslu položky 9A991a zahrnují veškerá vozidla s primární vlečnou funkcí.
b) další nákladní vozidla a vozidla terénní s jedním nebo více vojenskými rysy, je-li kupující zemí nebo zemí určení Afghánistán, Angola, Kuba, Írán, Irák, Libanon, Libye, Mozambik, Myanmar, Severní Korea, Somálsko nebo Sýrie.
Poznámka 1: Mezi vojenské rysy definované v položce 9A991 patří:
a) schopnost brodit se v hloubce 1,2 m a více,
b) zbraňové podpěry,
c) úchyty na maskovací sítě,
d) střešní světla, kulatá s posuvným nebo výkyvným krytem,
e) vojenské smaltování,
f) spojovací hák pro přívěsy ve spojení s takzvanou lanovou NATO koncovkou.
Poznámka 2: Položka 9A991 nezahrnuje pozemní vozidla, pokud je jejich uživatelé mají pro svoji vlastní osobní potřebu.
9A992 Nákladní vozidla s náhonem na všechna kola s užitečným zatížením více než 1000 kg, je-li kupující zemí nebo zemí určení Severní Korea.
9A993 Vrtulníky, systémy přenosu výkonu u vrtulníků, motory s plynovou turbínou a pomocné hnací jednotky pro užití ve vrtulnících a jejich speciálně konstruované součásti, je-li kupující zemí nebo zemí určení Afghánistán, Angola, Kuba, Írán, Irák, Libanon, Libye, Mozambik, Myanmar, Severní Korea, Somálsko nebo Sýrie.
9A994 Vzduchem chlazené pohonné jednotky (letecké motory) s krychlovým obsahem 100 cm3 a více nebo 600 cm3 a méně, které lze použít v bezpilotních "vzdušných dopravních prostředcích" a speciálně konstruované součásti, je-li kupující zemí nebo zemí určení Írán nebo Irák.
9E991 "Technologie", která je podle Všeobecné poznámky k technologii potřebná pro "vývoj" nebo "výrobu" zařízení uvedeného v položce 9A993, je-li kupující zemí nebo zemí určení Afghánistán, Angola, Kuba, Írán, Irák, Libanon, Libye, Mozambik, Myanmar, Severní Korea, Somálsko nebo Sýrie.
b) § 5c nařízení o zahraničním obchodu a platbách (AWV)
§ 5c AWV
Omezení podle § 7 odst.
1 AWG
1. Pro vývoz zboží, které není uvedeno na seznamu zboží podléhajícího vývoznímu omezení (příloha AL), je vyžadováno povolení, byl-li vývozce informován Spolkovým úřadem pro hospodářství a kontrolu vývozu (BAFA), že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno pro vojenské konečné použití a že kupující země nebo země určení je zemí na seznamu zemí K. Vojenským konečným použitím se rozumí:
1. začlenění do zboží uvedeného v části I oddílu A seznamu zboží podléhajícího vývoznímu omezení (příloha AL);
2. použití výrobního, zkušebního nebo analytického zařízení a součástek pro něj k vývoji, výrobě nebo údržbě zboží uvedeného v části I oddílu A seznamu zboží podléhajícího vývoznímu omezení (příloha AL); nebo
3. použití jakýchkoliv nehotových produktů v závodě na výrobu zboží uvedeného v části I oddílu A seznamu zboží podléhajícího vývoznímu omezení (příloha AL).
2. Je-li vývozci známo, že zboží, které chce vyvézt a které není uvedeno na seznamu zboží podléhajícího vývoznímu omezení (příloha AL), je určeno pro vojenské konečné použití ve smyslu odstavce 1 a je-li kupující země nebo země určení zemí na seznamu zemí K, je povinen informovat Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (BAFA); uvedený úřad rozhodne, zda bude pro vývoz vyžadováno povolení.
Dotyčné zboží lze vyvézt teprve poté, co Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (BAFA) uvedený vývoz povolí nebo rozhodne o tom, že povolení není zapotřebí.
3. Odstavce 1 a 2 neplatí v oblasti působnosti článku 4 nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 ze dne 22. června 2000, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (Úř. věst. L 159, s. 1) v platném znění.
4. Odstavce 1 a 2 neplatí, má-li být podle smlouvy, na jejímž základě se vývoz uskutečňuje, dodáno zboží uvedené povahy, jehož hodnota nepřesahuje 2500 EUR.
První věta neplatí pro programy zpracování dat (software) a technologie.
c) § 5d nařízení o zahraničním obchodu a platbách (AWV)
§ 5d AWV
Omezení podle § 7 odst.
1 AWG
1. Pro vývoz zboží, které není uvedeno na seznamu zboží podléhajícího vývoznímu omezení (příloha AL), je vyžadováno povolení, byl-li vývozce informován Spolkovým úřadem pro hospodářství a kontrolu vývozu (BAFA), že dotyčné zboží je nebo by mohlo být celé nebo z části určeno pro výstavbu, provoz nebo začlenění do závodu pro jaderné účely ve smyslu kategorie 0 části I oddílu C seznamu zboží podléhajícího vývoznímu omezení (příloha AL) a že kupující zemí nebo zemí určení je Alžírsko, Indie, Irák, Írán, Izrael, Jordánsko, Libye, Severní Korea, Pákistán nebo Sýrie.
2. Je-li vývozci známo, že zboží, které chce vyvézt a které není uvedeno na seznamu zboží podléhajícího vývoznímu omezení (příloha AL), je určeno pro jeden z účelů uvedených v odstavci 1 a že kupující zemí nebo zemí určení je Alžírsko, Indie, Irák, Írán, Izrael, Jordánsko, Libye, Severní Korea, Pákistán nebo Sýrie, je povinen informovat Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (BAFA); uvedený úřad rozhodne, zda bude pro vývoz vyžadováno povolení.
Dotyčné zboží lze vyvézt teprve poté, co Spolkový úřad pro hospodářství a kontrolu vývozu (BAFA) uvedený vývoz povolí nebo rozhodne o tom, že povolení není zapotřebí.
3. Odstavce 1 a 2 neplatí v oblasti působnosti článku 4 nařízení (ES) č. 1334/2000.
4. Odstavce 1 a 2 neplatí, má-li být podle smlouvy, na jejímž základě se vývoz uskutečňuje, dodáno zboží uvedené povahy, jehož hodnota nepřesahuje 2500 EUR.
První věta neplatí pro programy zpracování dat (software) a technologie.
d) § 2 odst. 2 zákona o zahraničním obchodu a platbách (AWG)
§ 2 AWG
Povaha a rozsah omezení a povinností jednat
2. Spolkové ministerstvo hospodářství a práce může po dohodě s ministerstvem zahraničí a spolkovým ministerstvem financí nařídit potřebná omezení právních úkonů nebo jednání v zahraničněobchodním styku, aby odvrátilo nebezpečí hrozící v jednotlivém případě právním statkům uvedeným v § 7 odst.
1. V případě opatření týkajících se oblastí kapitálového a platebního styku nebo obchodu se zahraničními cennými papíry a zlatem je zapotřebí dosáhnout dohody rovněž s Deutsche Bundesbank.
Uvedené nařízení pozbývá platnosti šest měsíců po svém přijetí, není-li zmíněné omezení stanoveno právním předpisem.
3. Spojené království
Podrobné údaje o zboží, které podléhá kontrole na národní úrovni podle článku 5 tohoto nařízení, jsou uvedeny v seznamu 1, části II a v seznamu 2 ve vyhlášce "Vývoz zboží, transfer technologie a poskytnutí technické pomoci (kontroly)" z roku 2003 (S.I.2003 č. 2764), ve znění pozdějších předpisů.
Níže je uvedeno krátké shrnutí údajů;
Seznam 1, část II:
PL8001— Zboží a technologie související s výbušninami
Seznam 2:
PL9001 Přenosná zařízení určená nebo upravená pro účel sebeobrany, která využívají paralyzující látky a pro ně speciálně konstruované součásti.
PL9002 Energetické materiály a směsi obsahující jeden nebo více takových materiálů.
PL9002 Očkovací látky pro ochranu proti:
a) bacillus anthracis;
b) botulinovým toxinům.
PL9004 Dříve separované americium-241, -242m nebo -243 v jakékoli formě
Poznámka: Položka PL9004 nezahrnuje zboží s obsahem americia 10 gramů a méně.
a) Zařízení pro radiokomunikaci využitím troposferického rozptylu, které používá analogovou nebo digitální techniku modulace, a speciálně konstruované součásti;
b) Technologie potřebná pro vývoj, výrobu nebo užití zboží uvedeného v položce PL9005 a.
a) Plavidla a nafukovací čluny a související zařízení a součásti
b) Software určený pro vývoj, výrobu nebo užití zboží uvedeného v položce PL9008 a;
c) Technologie potřebná pro vývoj, výrobu nebo užití zboží uvedeného v položce PL9008.a nebo PL9008.b.
a) Letadla a související zařízení a součásti, jiné než uvedené v ML10 části I seznamu 1 nebo v příloze I tohoto nařízení:
1. letadla s maximální celkovou hmotností 390 kg a více;
2. následující zařízení a součásti konstruované pro letadla v kategorii PL9009.a.1;
a) draky letadel a jejich součásti;
b) letecké motory a speciálně konstruované součásti;
c) letecká elektronika a navigační zařízení a speciálně konstruované součásti;
d) podvozky a jejich speciálně konstruované součásti, pneumatiky pro letadla;
b) Letadla nebo řiditelné padáky s maximální celkovou hmotností méně než 390 kg;
Technologie potřebná pro vývoj, výrobu nebo užití zboží uvedeného v položce PL9009.a nebo PL9009.b.
Podrobnosti ohledně provádění článku 5 tohoto nařízení byly zveřejněny ve vyhlášce "Vývoz zboží, transfer technologie a poskytnutí technické pomoci (kontroly)" z roku 2003, ve znění pozdějších předpisů, (S.I.2003 č.
2764) a lze je najít na internetové stránce ministerstva obchodu a průmyslu: http://www.dti.gov.uk/export.control.
II. INFORMACE POSKYTNUTÉ ČLENSKÝMI STÁTY V SOULADU S ČLÁNKEM 6 (VNITROSTÁTNÍ ÚŘADY POVĚŘENÉ K UDĚLOVÁNÍ VÝVOZNÍCH LICENCÍ V ČLENSKÝCH STÁTECH)
Pravidelně aktualizované informace jsou k dispozici na internetových stránkách GŘ OBCHOD:
http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/industry/dualuse/contacts.htm
1. Rakousko
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit, Abteilung C 2/3 "Ausfuhrkontrolle für Güter mit doppeltem Verwendungszweck (Dual Use); Wassenaar Arrangement"
Ministry for Economic Affairs & Labour, Division for Dual-Use and Wassenaar Arrangement (C2/3)
AT-10100 Wien, Stubenring 1
Mr. Werner Haider
Tel.
(43-1) 711002335
Fax (43-1) 711008366
E-mail: werner.haider@bmwa.gv.at
Website: http://www.bmwa.gv.at/
2. Belgie
Pro region hlavního města Bruselu:
Ministère des Affaires économiques, Administration des Relations économiques (A.R.E.)
Service Licences
Mr Cédric Bellemans
Rue Général Leman 60, BE-1040 Bruxelles
Tel.
(32-2) 206 58 05
Fax (32-2) 230 96 24
E-mail: michel.moreels@mineco.fgov.be
Website: http://www.mineco.fgov.be/
Pro valonský region:
Ministère de la région Wallonne, Direction Générale Économie et Emploi, Direction gestion des licences
Mr. Michel Moreels
Ch. de Louvain 14, BE-5000 Namur
Tel.
(32-81) 64 97 51
Fax (31-81) 64 97 59/60
E-mail: m.moreels@mrw.wallonie.be
Pro vlámský region:
Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, Administratie Buitenlands Beleid, Cel Wapenexport
Mevr.
Brigitte Mouligneau
Boudewijnlaan 30, BE-1000 Brussel
Tel.
(32-2) 553 59 28
Fax (32-2) 553 60 37
E-mail: brigitte.mouligneau@coo.vlaanderen.be
3. Kypr
Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού
Ministry of Commerce, Industry and Tourism
6, Andrea Araouzou, CY-1421 Nicosia, Cyprus
Tel.
(357) 22 867 100
Fax (357) 22 375 120, 22 375 443
E-mail: Perm.sec@mcit.gov.cy
4. Česká republika
Ministerstvo průmyslu a obchodu, Licenční správa
Ministry of Industry and Trade, Licensing Office
Na Františku 32, CZ-110 15 Praha 1
Tel.
(420) 224 228 955
Fax (420) 224 221 811 or (420) 224 214 558
Website: http://www.mpo.cz/
5. Dánsko
Erhvervs- og Byggestyrelsen
National Agency for Enterprise and Construction
Langelinie Allé 17, DK-2100 København
Tel.
(45) 35 46 62 95
Fax (45) 35 46 60 61
E-mail: ebst@ebst.dk
Website: http://www.ebst.dk/
http://www.naec.dk/expcontrengversion/0/30/0
6. Estonsko
Strateegilise kauba komisjon, Välisministeerium
Strategic Goods Commission, Ministry of Foreign Affairs
Islandi väljak 1, EE-15049 Tallinn
Tel.
(372) 6317 200
Fax (372) 6317 288
E-mail: stratkom@vm.ee
7. Finsko
Níže naleznete podrobnosti o různých příslušných orgánech podle povahy dotčeného zboží dvojího užití. Příslušné finské orgány pověřené k vydávání vývozních povolení pro zboží dvojího užití:
Pro veškeré zboží z přílohy I s výjimkou kategorie 0:
Ministry for Foreign Affairs, Department for External Economic Relations
PO Box 176, FI-00161 Helsinki
Tel.
(358-9) 16 05 54 87 or 16 05 54 89
Fax (358-9) 16 05 50 70
Website: http://formin.finland.fi/palvelut/kauppa/vientivalvonta/
Pro zboží z kategorie 0:
Ministry of Trade and Industry, Energy Department
PO Box 32, FI-00023 Government
Tel.
(358-9) 160 01
Fax (358-9) 16 06 26 64
E-mail: kirjaamo@ktm.fi or kim.fyhr@ktm.fi
nebo
Radiation and Nuclear Safety Authority (STUK)
PO Box 14, FI-00881 Helsinki
Tel.
(358-9) 75 98 81
Fax (358-9) 75 98 86 70
E-mail: stuk@stuk.fi
8. Francie
Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie; Direction générale des douanes et droits indirects, Service des titres du commerce extérieur (SETICE)
8, rue de la Tour des Dames, FR-75436 Paris cedex 09
Tel.
(33) 155 07 46 73/-46 42/ -48 64/ -47 64
Fax (33) 155 07 46 67/-46 91
E-mail: dg-setice@douane.finances.gouv.fr
Website: http://www.douane.gouv.fr/
9. Německo
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) [Federal Office of Economics and Export Control]
Frankfurter Str.
29-35, DE-65760 Eschborn
Tel.
(49) 6196 908 344
Fax (49) 6196 908 916
E-mail: georg.pietsche@bafa.bund.de
http://www.bafa.de/
http://www.ausfuhrkontrolle.de/
10. Řecko
Ministry of Economy and Finance, General Directorate of policy, planning and implementation, Directorate of International Economic issues, Export Unit
Postadres: Kornarou 1 str., EL-105 63 Athens
Director: Anna Banou, Tel: (30) 210 328 60 21
Head of Dept: Dimitrios Anestis, Tel: (30) 210 328 60 47
License Officer: Eleni Kondyli
Tel.
(30) 210 328 60 57
Fax (30) 210 328 60 94
E-mail: e3c@mnec.gr
11. Maďarsko
Hungarian Trade Licensing Office (Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal)
Margit krt.
85, HU-1024 Budapest
Tel.
(361) 336 74 16
Fax (361) 336 74 15
E-mail: eei@mkeh.hu
Website: http://www.mkeh.hu/
12. Irsko
The Department of Enterprise, Trade and Employment
Earlsfort Centre, Hatch Street, IE-Dublin 2
Tel.
(353) 1 631 21 21
Fax (353) 1 631 25 62
Website: http://www.entemp.ie/
13. Itálie
Ministero delle Attività Produttive, Direzione generale per la politica commerciale
Ministry of Productive Activities, Direction General for Trade Policy
Viale Boston, 25
IT-00144 Roma
Tel.
(39-06) 59 93 25 68
Fax (39-06) 59 64 75 06
E-mail: polcom4@mincomes.it
14. Lotyšsko
Ārlietu ministrija, Stratēģiskās nozīmes preču eksporta kontroles nodaļa
Ministry of Foreign Affairs, division of Export Control of Strategic Goods
Tel.
(371) 703 94 28
Fax (371) 703 94 29
Website: http://www.mfa.gov.lv/
15. Litva
Ūkio ministerija, Strateginių prekių eksporto kontrolės skyrius
Ministry of Economy, Division of Export Control of Strategic Goods
Gedimino 38/2 LT-01104 Vilnius
Tel.
(370-5) 262 30 85
Fax (370-5) 262 39 74
E-mail: spek@ukmin.lt
Website: http://www.ukmin.lt/
16. Lucembursko
Ministère de l'Économie et du Commerce Extérieur, Office des Licences/contrôles à l'exportation
BP 113, LU-2011 Luxembourg
Tel.
(352) 478 23 70
Fax (352) 46 61 38
E-mail: office.licences@mae.etat.lu
17. Malta
Vnitrostátním orgánem pověřeným k udělování vývozních povolení v souladu s nařízením pro kontrolu vývozu zboží a technologií dvojího užití (právní oznámení č. 414 z roku 2004) je:
Trade Services Directorate, Commerce Division
Lascaris, MT-Valletta CMR 02
Tel.
(356) 2124 2270
Fax (356) 2125 1515
Website: http://www.mcmp.gov.mt/commerce_trade03.asp
18. Nizozemsko
Douane Noord/Centrale Dienst voor In- en Uitvoer (CDIU)
Customs division North/Central Office for Im- en Export
Postbus 30003, NL-9700 RD Groningen
Tel.
(31-50) 52 326 00
Fax (31-50) 52 321 83
E-mail: cdiu.sgs@tiscali-business.nl
Website: www.exportcontrole.ez.nl
19. Polsko
Ministerstwo Gospodarki i Pracy, Departament Kontroli Eksportu
Ministry of Economic Affairs and Labour, Department of Export Control
Plac Trzech Krzyży 3/5, PL-00-950 Warszawa
Tel.
(48-22) 621 67 36
Fax (48-22) 693 40 33
E-mail: doecmoe@mg.gov.pl
Website: http://dke.mg.gov.pl
20. Portugalsko
Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo
(General Directorate of Customs and Excises)
Rua Terreiro do Trigo, PT-1049-060 Lisboa
21. Slovensko
Odbor riadenia obchodovania s citlivými tovarmi, Ministerstvo hospodárstva
Department of Trade with sensitive goods, Ministry of Economy
Mierová 19, SK-81 511 Bratislava
Mr František Babuška
Tel.
(421) 2 48 54 21 83
Fax (421) 2 43 42 39 15
E-mail: babuska@economy.gov.sk
22. Slovinsko
Ministrstvo za gospodarstvo
Ministry of Economy
Kotnikova 5, SI-1000 Ljubljana
Tel.
(386-1) 478 36 77 (35 42)
Fax (386-1) 478 36 11
E-mail: gp.mg@gov.si
Website: http://www.mg-rs.si/
23. Španělsko
Orgány pověřené k udělování licencí jsou: generální sekretariát pro zahraniční obchod (Secretaría General de Comercio Exterior), celní útvar a ministerstvo zahraničních věcí.
Secretaría General de Comercio Exterior (General Secretariat for Foreign Trade)
Departamento de Aduanas (Customs Department)
Ministerio de Asuntos Exteriores (Foreign Affairs Ministry)
Mr Antonio Segura Álvarez, Ministerio de Economía
Paseo de la Castellana 162, 7a, ES-28046 Madrid
Tel.
(34) 91 583 52 84
Fax (34) 91 583 56 19
E-mail: Antonio.Segura@sscc.mcx.es
Website: http://www.mcx.es/sgcomex/mddu/
24. Švédsko
Inspektionen för strategiska produkter
National Inspectorate of Strategic Products
Klarabergsviadukten 90, Box 70252, SE-107 22 Stockholm
Tel.
(46) 8 466 31 00
Fax (46) 8 420 31 00
E-mail: isp@isp.se
Website: http://www.isp.se/
25. Spojené království
Department of Trade and Industry, Export Control Organisation
Kingsgate House, 66-74 Victoria Street, UK-London SW1E 6SW
Contact point: Mr Melvyn Tompkins
Tel.
(44-207) 215 86 69
Fax (44-207) 215 45 29
E-mail: Melvyn.Tompkins@dti.gsi.gov.uk
Website: www.dti.gov.uk/export.control
III. INFORMACE POSKYTNUTÉ ČLENSKÝMI STÁTY V SOULADU S ČLÁNKEM 13 NAŘÍZENÍ
Článek 13 stanoví, že by členské státy měly informovat Komisi, jestliže využívají možnosti vyřídit celní formality ohledně vývozu zboží dvojího užití pouze v celních úřadech k tomu zmocněných.
1. Polsko
Nařízení ministra financí ze dne 23. prosince 2004, kterým se mění nařízení o celních úřadech, na nichž lze provádět vývoz, dovoz nebo tranzit zboží strategického významu (Dz. U. (sbírka zákonů) č. 283, položka 2829).
Podle čl. 20 odst. 2 zákona ze dne 29. listopadu 2000 o zahraničním obchodu se zbožím, technologiemi a službami strategického významu pro bezpečnost státu a v zájmu zachování mezinárodního míru a bezpečnosti (Dz. U. (sbírka zákonů) z roku 2004, č. 229, položka 2315):
Oddíl 1. Příloha nařízení ministra financí ze dne 15. dubna 2004 o celních úřadech, na nichž lze provádět vývoz, dovoz nebo tranzit zboží strategického významu (Dz.
U. č. 82, položka 749), se nahrazuje zněním v příloze tohoto nařízení.
Oddíl 2. Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Seznam celních úřadů, na nichž lze provádět vývoz, dovoz nebo tranzit zboží strategického významu [1]
č. _BAR_ Správa, úřad, útvar _BAR_ Identifikační kód útvaru _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_
I _BAR_ CELNÍ SPRÁVA BIAŁA PODLASKA _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Biała Podlaska _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Biała Podlaska _BAR_ 301010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Małaszewicze _BAR_ 301020 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar Koroszczyn _BAR_ 301040 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Lublin _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Lublin _BAR_ 302010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Puławy _BAR_ 302020 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Zamość _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Zamość _BAR_ 303010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Hrebenne _BAR_ 303020 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar Hrubieszow _BAR_ 303030 _BAR_
d _BAR_ Celní útvar Chełm _BAR_ 303050 _BAR_
e _BAR_ Celní útvar Dorohusk _BAR_ 303060 _BAR_
f _BAR_ Celní útvar – silniční – Dorohusk _BAR_ 303070 _BAR_
II _BAR_ CELNÍ SPRÁVA BIAŁYSTOK _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Białystok _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Białystok _BAR_ 311010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar – železniční – Kuźnica _BAR_ 311020 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar – silniční – Kuźnica _BAR_ 311030 _BAR_
d _BAR_ Celní útvar Czeremcha _BAR_ 311040 _BAR_
e _BAR_ Celní útvar Siemianowka _BAR_ 311050 _BAR_
f _BAR_ Celní útvar Bobrowniki _BAR_ 311070 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Łomża _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Łomża _BAR_ 312010 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Suwałki _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Suwałki _BAR_ 313010 _BAR_
III _BAR_ CELNÍ SPRÁVA GDYNĚ _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Gdyně _BAR_ _BAR_
a _BAR_ "Basen V" celní útvar Gdyně _BAR_ 321010 _BAR_
b _BAR_ "Dworzec Morski" celní útvar Gdyně _BAR_ 321020 _BAR_
c _BAR_ "Baza Kontenerowa" celní útvar Gdyně _BAR_ 321030 _BAR_
d _BAR_ Poštovní celní útvar Gdyně _BAR_ 321040 _BAR_
e _BAR_ "Basen IV" celní útvar Gdyně _BAR_ 321050 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Gdaňsk _BAR_ _BAR_
a _BAR_ "Opłotki" celní útvar Gdaňsk _BAR_ 322010 _BAR_
b _BAR_ "Nabrzeże Wiślane" celní útvar Gdaňsk _BAR_ 322020 _BAR_
c _BAR_ "Basen im.
Władysława IV" celní útvar Gdyně _BAR_ 322030 _BAR_
d _BAR_ "Port Północny" celní útvar Gdaňsk _BAR_ 322040 _BAR_
e _BAR_ Letišťní celní útvar Gdaňsk-Rębiechowo _BAR_ 322050 _BAR_
f _BAR_ Celní útvar Kwidzyn _BAR_ 322070 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Słupsk _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Slupsk _BAR_ 323010 _BAR_
IV _BAR_ CELNÍ SPRÁVA KATOVICE _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Katovice _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Katovice _BAR_ 331010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Tyche _BAR_ 331020 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar Dąbrowa Górnicza _BAR_ 331030 _BAR_
d _BAR_ Letišťní celní útvar Katovice-Pyrzowice _BAR_ 331040 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Gliwice _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Gliwice _BAR_ 332010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Bytom _BAR_ 332020 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Częstochowa _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Częstochowa _BAR_ 333010 _BAR_
4 _BAR_ Celní úřad Cieszyn _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Cieszyn _BAR_ 334010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Zebrzydowice _BAR_ 334020 _BAR_
5 _BAR_ Celní úřad Bielsko-Biała _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Czechowice-Dziedzice _BAR_ 335010 _BAR_
V _BAR_ CELNÍ SPRÁVA KRAKOV _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Krakov _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar I Krakov _BAR_ 351010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar II Krakov _BAR_ 351020 _BAR_
c _BAR_ Letišťní celní útvar Krakov-Balice _BAR_ 351030 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Nowy Targ _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Nowy Targ _BAR_ 352010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Andrychow _BAR_ 352020 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Nowy Sącz _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Nowy Sącz _BAR_ 353010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Muszyna _BAR_ 353020 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar Tarnów _BAR_ 353030 _BAR_
4 _BAR_ Celní úřad Kielce _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Kielce _BAR_ 354010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Starachowice _BAR_ 354020 _BAR_
VI _BAR_ CELNÍ SPRÁVA LODŽ _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad I Lodž _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar I Lodž _BAR_ 361010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Pabianice _BAR_ 361020 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad II Lodž _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar II Lodž _BAR_ 362010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Kutno _BAR_ 362030 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Piotrków Trybunalski _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Piotrków Trybunalski _BAR_ 363010 _BAR_
VII _BAR_ CELNÍ SPRÁVA OLSZTYN _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Olsztyn _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Olsztyn _BAR_ 371010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Bezledy _BAR_ 371030 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar Ełk _BAR_ 371050 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Elbląg _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Braniewo _BAR_ 372020 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Iława _BAR_ 372040 _BAR_
VIII _BAR_ CELNÍ SPRÁVA OPOLE _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Opole _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Opole _BAR_ 381010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Kędzierzyn-Koźle _BAR_ 381030 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Nysa _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Nysa _BAR_ 382010 _BAR_
IX _BAR_ CELNÍ SPRÁVA POZNAŇ _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Poznaň _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Poznaň _BAR_ 391010 _BAR_
b _BAR_ "MTP" (Poznaň – mezinárodní obchod) celní útvar Poznaň _BAR_ 391020 _BAR_
c _BAR_ Letišťní celní útvar Poznaň-Ławica _BAR_ 391030 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Pila _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Pila _BAR_ 392010 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Lešno _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Lešno _BAR_ 393010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Nowy Tomyśl _BAR_ 393020 _BAR_
4 _BAR_ Celní úřad Kalisz _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Kalisz _BAR_ 394010 _BAR_
X _BAR_ CELNÍ SPRÁVA PRZEMYŚL _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Przemyśl _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Przemyśl _BAR_ 401010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Medyka _BAR_ 401030 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar Medyka _BAR_ 401040 _BAR_
d _BAR_ Celní útvar Korczowa _BAR_ 401060 _BAR_
e _BAR_ Celní útvar Werchrata _BAR_ 401070 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Rzeszów _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Rzeszów _BAR_ 402010 _BAR_
b _BAR_ Letišťní celní útvar Rzeszów-Jasionka _BAR_ 402020 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Stalowa Wola _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Stalowa Wola _BAR_ 403010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Mielec _BAR_ 403020 _BAR_
4 _BAR_ Celní úřad Krosno _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Krosno _BAR_ 404010 _BAR_
XI _BAR_ CELNÍ SPRÁVA RZEPIN _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Zielona Góra _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Zielona Góra _BAR_ 411010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Olszyna _BAR_ 411020 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Gorzów Wielkopolski _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Gorzów Wielkopolski _BAR_ 412010 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Świecko _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Świecko _BAR_ 413010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Rzepin _BAR_ 413020 _BAR_
XII _BAR_ CELNÍ SPRÁVA ŠTĚTÍN _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Štětín _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Štětín _BAR_ 421010 _BAR_
b _BAR_ "Nabrzeże Łasztownia" celní útvar Štětín _BAR_ 421030 _BAR_
c _BAR_ Letišťní celní útvar Štětín-Goleniów _BAR_ 421050 _BAR_
d _BAR_ Celní útvar Stargard Szczeciński _BAR_ 421060 _BAR_
e _BAR_ Celní útvar Kołbaskowo _BAR_ 421070 _BAR_
f _BAR_ Celní útvar Świnoujście _BAR_ 421080 _BAR_
g _BAR_ Celní útvar Lubieszyn _BAR_ 421090 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Koszalin _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Koszalin _BAR_ 422010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Kołobrzeg _BAR_ 422020 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar Szczecinek _BAR_ 422030 _BAR_
XIII _BAR_ CELNÍ SPRÁVA TORUŇ _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Bydgoszcz _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar II Bydgoszcz _BAR_ 431020 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Toruň _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Toruň _BAR_ 432010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Włocławek _BAR_ 432030 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar Grudziądz _BAR_ 432040 _BAR_
XIV _BAR_ CELNÍ SPRÁVA VARŠAVA _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad I Varšava _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar IV Varšava _BAR_ 441040 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad II Varšava _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar VI Varšava _BAR_ 442020 _BAR_
3 _BAR_ "Port Lotniczy" [letištní] celní úřad III Varšava _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar – Osoby – Varšava _BAR_ 443010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar – Zboží I – Varšava _BAR_ 443020 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar – Zboží – II Varšava _BAR_ 443030 _BAR_
d _BAR_ Celní útvar – Zboží – III Varšava _BAR_ 443040 _BAR_
4 _BAR_ Celní úřad Radom _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Radom _BAR_ 444010 _BAR_
5 _BAR_ Celní úřad Pruszków _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar I Pruszków _BAR_ 445010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Błonie _BAR_ 445030 _BAR_
6 _BAR_ Celní úřad Ciechanow _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Ciechanow _BAR_ 447010 _BAR_
XV _BAR_ CELNÍ SPRÁVA WROCŁAW _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Celní úřad Wrocław _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar I Wrocław _BAR_ 451010 _BAR_
b _BAR_ Letišťní celní útvar Wrocław-Strachowice _BAR_ 451030 _BAR_
2 _BAR_ Celní úřad Legnica _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Legnica _BAR_ 452010 _BAR_
3 _BAR_ Celní úřad Zgorzelec _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Jędrzychowice _BAR_ 453010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Jelenia Góra _BAR_ 453020 _BAR_
4 _BAR_ Celní úřad Wałbrzych _BAR_ _BAR_
a _BAR_ Celní útvar Wałbrzych _BAR_ 454010 _BAR_
b _BAR_ Celní útvar Kudowa Zdrój _BAR_ 454020 _BAR_
c _BAR_ Celní útvar Międzylesie _BAR_ 454030 _BAR_
2. Litva
Územní celní stanoviště Litevské republiky pro strategické zboží jsou schvalována generálním ředitelem celního odboru ministerstva financí podle vyhlášky č.1B-756 z 30. července 2004 (Valstybės žinios (Official Gazette), 2004, No 125-4527) a jsou k dispozici na internetové stránce ministerstva hospodářství:
http://www.ukmin.lt/index.php/lt/Prekyba/Strateginiu/istatymai/
SEZNAM CELNÍCH STANOVIŠŤ NA LITEVSKÉM ÚZEMÍ, PŘES KTERÉ SE STRATEGICKÉ ZBOŽÍ VYVÁŽÍ Z CELNÍHO ÚZEMÍ SPOLEČENSTVÍ NEBO SE DO NĚJ DOVÁŽÍ NEBO JE PŘEVÁŽENO JAKO TRANZIT PŘES CELNÍ ÚZEMÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Celní oblast Vilnius:
1.1 Vilnius – letišťní stanoviště, Rodūnios kelias 2, Vilnius (VA10/ LTVA1000).
1.2 Vilnius – poštovní stanoviště, Rodūnios kelias 9, Vilnius (VA10/ LTVP1000).
1.3 Kena – železniční stanoviště, Kalvelių k., Vilniaus r.
(VG10/ LTVG1000).
1.4 Vaidotai železniční stanoviště, Eišiškių plentas 100, Vilnius (VG20/ LTVG2000).
1.5 Medininkai silniční stanoviště, kelias A3, Vilniaus r.
(VK20/ LTVK2000).
1.6 Šalčininkai silniční stanoviště, kelias 104, Šalčininkų r.
(VK30/ LTVK3000).
1.7 Vilnius-Kirtimai stanoviště pro nákladní dopravu, Metalo g. 2a, Vilnius (VR30/LTVR3000).
1.8 Vilnius-Savanoriai stanovište pro nákladní dopravu, Savanorių pr.
174a, Vilnius (VR10/LTVR1000).
2. Celní oblast Kaunas:
2.1 Kaunas letišťní stanoviště, Karmėlava, Kauno r.
(KA10/ LTKA1000).
2.2 Kybartai železniční stanoviště, Kudirkos Naumiesčio g.4, Kybartai,Vilkaviškio r.
(KG30/ LTKG3000).
2.3 Kybartai silniční stanoviště, kelias A7, J.Basanavičiaus g. 1, Kybartai, Vilkaviškio r.
(KK20/ LTKK2000).
2.4 Kaunas-centrum stanoviště pro nákladní dopravu, Jovarų g. 3, Kaunas (KR10/ LTKR1000).
3. Celní oblast Klaipėda:
3.1 Palanga letišťní stanoviště, Liepojos pl.
1, Palanga (LA10/ LTLA1000).
3.2 Panemunė silniční stanoviště, kelias A12, Donelaičio g., Panemunė, Šilutės r.
(LK40/LTLK4000).
3.3 Klaipėda stanoviště pro nákladní dopravu, Šilutės pl.
9, Klaipėda (LR10/ LTLR1000).
3.4 Malkai stanoviště pro námořní přístav, Perkėlos g. 10, Klaipėda (LU90/ LTLU9000).
3.5 Molas stanoviště pro námořní přístav, Naujoji Uosto g. 23, Klaipėda (LUA0/ LTLUA000).
3.6 Malkai stanoviště pro námořní přístav, Perkėlos g. 24, Klaipėda (LU90/ LTLU9000).
4. Celní oblast Šiauliai:
4.1 Šiauliai letištní stanoviště, Lakūnų g. 4, Šiauliai (SA10/ LTSA1000).
4.2 Radviliškis železniční stanoviště, Geležinkelio kalnelis, Radviliškis (SG30/ LTSG3000).
4.3 Šiauliai stanoviště pro nákladní dopravu, Metalistų g. 4, Šiauliai (SR10/ LTSR1000).
5. Celní oblast Panevėžis:
5.1 Panevėžis stanoviště pro nákladní dopravu, Ramygalos g. 151, Panevėžys (PR20/LTPR2000).
5.2 Utena stanoviště pro nákladní dopravu, Pramonės g. 5, Utena (PR40/ LTPR4000).
IV. INFORMACE POSKYTNUTÉ ČLENSKÝMI STÁTY V SOULADU S ČLÁNKEM 21 NAŘÍZENÍ
21 odst. 2 písm. d) stanoví, že členské státy, které podmíní převoz zboží neuvedeného v příloze IV tohoto nařízení (příloha IV vyjmenovává položky, které na jednotném trhu nepožívají svobody volného oběhu) ze svého území na území jiného členského státu povolením, by o tom měly informovat Komisi a ta by měla tuto informaci následně zveřejnit v Úředním věstníku.
Pouze Kypr, Francie, Německo, Polsko a Spojené království Komisi o takových opatření informovaly. Zejména,
1. Kypr
Ministerská vyhláška 600/2004 stanoví, že je možné v rámci Společenství požadovat vývozní licenci na přepravu zboží dvojího užití jiného než uvedeného v příloze IV, pokud existuje podezření, že by zboží mohlo být použito na výrobu, instalaci a detekci zbraní hromadného ničení, v případě, že je přepravující osobě známo, že konečné místo určení příslušného zboží je mimo území Evropské unie.
2. Francie
Pro přepravu zboží dvojího užití uvedeného v příloze IV nařízení uvnitř Společenství se požaduje licence.
Pro přepravu šifrovacího zboží uvedeného v kategorii 5, části 2 přílohy I nařízení (viz článek 18 vyhlášky ze dne 13. prosince 2001 o kontrole vývozu zboží dvojího užití a technologie do třetích zemí a jejich přepravě do členských států Evropského společenství) se ukládají zvláštní náležitosti.
3. Německo
Následující odstavce nařízení "AWV" (Außenwirtschaftsverordnung) (nařízení o zahraničním obchodu a platbách), přijatého dne 18. prosince 1986, jsou relevantní. Podrobnosti o tomto zákonu naleznete na následující internetové stránce: http://www.ausfuhrkontrolle.info/vorschriften/awv_auszug.htm)
§ 7 odst. 2 nařízení o zahraničním obchodu a platbách (AWV)
7 odst. 2 AWV odkazuje na celou řadu položek uvedených v příloze I a také na naše vnitrostátní seznamy položek (rozsah čísel 900)
§ 7 odst. 3 nařízení o zahraničním obchodu a platbách (AWV)
§ 7 odst. 4 nařízení o zahraničním obchodu a platbách (AWV)
§ 2 odst. 2 zákona o zahraničním obchodu a platbách (AWG)
4. Polsko
Podle zákona ze dne 29. listopadu 2000 o zahraničním obchodu se zbožím, technologiemi a službami strategického významu pro bezpečnost státu a v zájmu zachování mezinárodního míru a bezpečnosti se dovoz zboží dvojího užití stanoví v:
- části 1: "Telekomunikace" 5A001a a 5A001b4,
- části 2: "Informační bezpečnost" v kategorii 5 přílohy I nařízení Rady (ES) č. 1334/2000 (ve znění pozdějších předpisů)
a je monitorován orgánem pro sledování dovozu – vnitřní rozvědkou.
Fyzická nebo právnická osoba může dovážet zboží dvojího užití uvedené ve výše zmíněném seznamu poté, co svůj záměr dovézt toho zboží na území Polské republiky oznámí písemně orgánu pro sledování dovozu.
Tato nařízení byla přijata z důvodu bezpečnosti státu.
5. Spojené království
Čl. 21 odst. 2 písm. a) dává členským státům možnost rozhodnout o tom, že pro přepravu jiného zboží dvojího užití (tj. jiného, než které je uvedeno v příloze IV) ze svého území do jiného členského státu zavedou za určitých podmínek kontroly v případech, kdy je v době přepravy známo, že konečné místo určení příslušného zboží je mimo Společenství.
Spojené království provedlo do svých vnitrostátních právních předpisů nepovinné ustanovení podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 7 odst. 2 písm. a) vyhlášky "Vývoz zboží, transfer technologie a poskytnutí technické pomoci (kontroly)" z roku 2003, ve znění pozdějších předpisů, (S.I.2003 č. 2764).
Podle této vyhlášky může Spojené království kontrolovat jakékoli zboží v příloze I ale nikoli zboží uvedené v příloze IV nařízení nebo jakékoli zboží uvedené v čl. 4 odst. 1, 2, 3 nebo 4 nařízení jako i veškeré zboží uvedené v seznamu 2 vnitrostátní vyhlášky (viz výše uvedené podrobnosti ohledně zboží v článku 5), je-li vyváženo/převáženo do jiného členského státu a v době vývozu/přepravy je známo, že konečné místo určení příslušného zboží/softwaru/technologie je mimo území Evropského společenství a zboží/software/technologie nebude v členském státě, do kterého má být přepraveno, zpracováno nebo opracováno.
Podrobnosti naleznete na internetové stránce ministerstva obchodu a průmyslu:
http://www.dti.gov.uk/export.control
Vyhláška "Vývoz zboží, transfer technologie a poskytnutí technické pomoci (kontroly)" z roku 2003, ve znění pozdějších předpisů, (S.I.2003 č. 2764) patří mezi důležité právní předpisy a lze ji najít na internetové stránce ministerstva obchodu a průmyslu:
http://www.dti.gov.uk/export.control.
[1] S výjimkou podřízených uznávaných a určených míst.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státní podpoře udělené podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 270/09)
(Text s významem pro EHP)
Číslo podpory _BAR_ XS 60/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Oblast _BAR_ Západní Wales a Valleys, oblast cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo při individuální podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Telynau Teuti _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982, Sections 7 & 11. Section 2 of the Local Government Act 2000 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka individuální podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Individuální podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 0,83 milionu GBP _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální intenzita podpory _BAR_ Podle čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum provedení _BAR_ Od 10. 6. 2004 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení individuální podpory _BAR_ Do 30. 9. 2005 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu pro malé a střední podniky _BAR_ Ne _BAR_
Omezeno na konkrétní odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Veškerá zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
Nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Výroba lodí _BAR_ _BAR_
Odvětví syntetických vláken _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Jiná zpracovatelská odvětví (výroba harf) _BAR_ Ano _BAR_
—Veškeré služby _BAR_ _BAR_
Nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Jiné služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Jméno: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park UK-Mountain Ash CF45 4ER _BAR_
Individuální podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá intenzita podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá intenzita podpory alespoň 50 %, nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR. _BAR_ nepoužije se _BAR_ _BAR_
Podpora číslo _BAR_ XS 117/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Durynsko (město Gera) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice o pomoci _BAR_
Právní základ _BAR_ Gemeinschaftsinitiative URBAN II Gera gemäß Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Bestimmungen über die Strukturfonds (ABl.
L 161 vom 26.6.1999, S. 1) sowie Operationelles Programm CCI No 2000.DE.16.0.PC.104; Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 (ABl.
L 10 vom 13.1.2001, S. 33) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 31. 10. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Stadt Gera Referat Wirtschaftsförderung Martketing _BAR_
Adresa: Kornmarkt 12 DE-07545 Gera Další informace: TROJE Beratung GmbH Hermann-Elflein-Straße 18 A, DE–14467 Potsdam Pan Jentzsch Tel.: (331) 281 47-0 Fax: (331) 281 47-28 E-mail: info@troje.de _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu se článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi, že existuje záměr poskytnout podpory, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů celého projektu je nejméně 25 mil. eur ahrubá míra podpory činí nejméně 50 % nebov oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 mil. EUR brutto. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 146/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Milieu Developments Ltd – kapacita prodeje v Severovýchodní Anglii _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 11(1) of the Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 940000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 11. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Wellbar House Gallowgate UK-Newcastle upon Tyne NE1 4TD _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů eur ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %; nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR. _BAR_ — _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 270/10)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Elektronické váhy _BAR_ Čínská lidová republika Korejská republika Tchaj-wan _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 2605/2000 (Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 42) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 692/2005 (Úř. věst. L 112, 3.5.2005, s. 1) _BAR_ 1. 12. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 52, 2.3.2005, s. 2.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 270/11)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, BE-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Ocelová lana a kabely _BAR_ Rusko Thajsko Turecko _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 1601/2001 (Úř. věst. L 211, 4.8.2001, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES)č. 564/2005 (Úř. věst. L 97, 15.4.2005, s. 1) _BAR_ 5. 8. 2006 _BAR_
Rusko Thajsko _BAR_ Závazek _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2001/602/ES (Úř. věst. L 211, 4.8.2001, s. 47) _BAR_ 5. 8. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Telefax: (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004
(2005/C 270/12)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 55/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severozápad Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Training Support for BAE Systems Marine Submarines _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agencies Act 1998 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 435000 GBP v průběhu 2 let _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 7. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 3. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí (válečné lodě) _BAR_ Ano _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Northwest Development Agency _BAR_
Adresa: Rennaissance House, PO Box 37, Centre Park, Warrington, UK-Cheshire WA1 1XB _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 40/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Bombardier Transportation Belgium NV Vaartdijkstraat 5 BE-8200 Brugge _BAR_
Právní základ _BAR_ Besluit van de Vlaamse regering van 04/07/2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 0,9 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 4. 7. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Případ "ad hoc" _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Výroba kolejových vozidel pro železnice a tramvajové dráhy _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Služby námořní dopravy _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap Administratie Economie Afdeling Economisch Ondersteuningsbeleid _BAR_
Adresa: Markiesstraat 1 BE-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje přiznání podpory nebo musí být předem Komisi oznámeno, pokud výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1000000 EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Státní podpora
(Články 87 až 89 Smlouvy o založení Evropského společenství (ES))
Sdělení Komise podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES určené ostatním členským státům a ostatním zúčastněným stranám
Státní podpora C 10/2000 (ex NN 112/99 a N 141/99)
Podpora ve prospěch společnosti STAMAG Stahl- und Maschinenbau AG (Sasko) – Německo
(2005/C 270/14)
(Text s významem pro EHP)
Následujícím dopisem ze dne 14. prosince 2000 sdělila Komise Německu své rozhodnutí o pozastavení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. Dopisem ze dne 24. února 1999, jehož přijetí bylo zaevidováno dne 26. února 1999, oznámila Spolková republika Německo Komisi v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES podporu poskytnutou ve prospěch společnosti Stamag Stahl- und Maschinenbau AG, která byla zaregistrována pod číslem N 141/99.
2. Komise schválila podporu na restrukturalizaci ve prospěch uvedené společnosti již v roce 1997.
[1] Podpora oznámená v roce 1999 byla považována za změnu původního plánu na restrukturalizaci.
3. Dne 25. března 1999 si Komise vyžádala další informace.
Lhůta pro odpověď byla prodloužena do 7. května a následně do 5. června 1999.
Požadované informace byly poskytnuty v dopise ze dne 7. června 1999, 21. června 1999, 8. července 1999, 12. července 1999 a 13. července 1999.
Věc byla projednána na setkání se zástupci spolkové vlády konaném dne 20. července 1999.
Další podrobnosti byly Komisi sděleny dopisem ze dne 2. a 26. srpna 1999.
4. Dopisem ze dne 19. srpna 1999 (jehož přijetí bylo zaevidováno dne 27. srpna 1999) byla Komise informována o vyplacení části oznámeného souboru podpor a o dodatečných opatřeních podpory.
Věc byla proto zaregistrována jako neoznámená podpora pod číslem NN 112/1999.
Dodatečné informace byly předloženy dne 7., 12. a 26. října a 12. listopadu 1999.
Dne 27. prosince 1999 informovala spolková vláda Komisi, že společnost STAMAG podala dne 10. prosince 1999 návrh na prohlášení konkursu, a vzala oznámení zpět.
5. Protože z dostupných informací lze vyvodit, že některá opatření podpory již byla provedena, rozhodla se Komise zahájit formální vyšetřovací řízení.
Rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství [2].
6. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany k podání připomínek ohledně dotyčné podpory.
Připomínky Spojeného království obdržela prostřednictvím jeho stálého zastoupení při EU.
Komise je předala Spolkové republice Německo a poskytla jí příležitost vyjádřit se k nim.
7. Připomínky Německa byly doručeny dne 27. července 2000.
V uvedeném dopise Německo vysvětlilo, že nakonec nebyla vyplacena žádná nová podpora a že podpora schválená Komisí v roce 1997 se stala součástí konkurzní podstaty.
Komise konstatuje, že podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 [3] může dotyčný členský stát vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o podpoře.
V případech, kdy Komise již zahájila formální vyšetřovací řízení, toto řízení ukončí.
9. Proto Komise rozhodla, že ukončí formální vyšetřovací řízení zahájené podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES a došla k závěru, že dotyčná podpora nikdy nebyla vyplacena a že Spolková republika Německo vzala oznámení zpět."
[1] Úř. věst.
C 58, 24.2.1998.
[2] Úř. věst.
C 110, 15.4.2000.
[3] Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst.
L 83, 27.3.1999, s. 1).
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 273/06)
(Text s významem pro EHP)
RAKOUSKO
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
CITY-JET Luftfahrtgesellschaft m.b.H. _BAR_ Rengasse 4 AT-1010 Wien _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 16. 9. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 273/07)
(Text s významem pro EHP)
DÁNSKO
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Sterling Airlines A/S _BAR_ Copenhagen Airport South DK-2791 Dragør _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 13. 9. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 273/08)
(Text s významem pro EHP)
ŠPANĚLSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
FLYLINK EXPRESS, S. A. _BAR_ Po de la Castellana, 40 bis ES-28046 Madrid _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 31. 8. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 274/05)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"PONIENTE DE GRANADA"
ES č.: ES/00273/ 23.01.2003
CHOP (X) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Pro další informace, týkající se zejména výrobců produktů s dotyčným CHOP A CHZO, je k dispozici úplné znění specifikace, které je dostupné u vnitrostátních orgánů nebo u útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Subdirección General de Denominaciones de Calidad y Relaciones Interprofesionales y Contractuales.
Dirección General de Alimentación.
Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España _BAR_
Adresa: _BAR_ Paseo Infanta Isabel, 1 ES-28071 Madrid _BAR_
Telefon: _BAR_ (34) 913 47 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 913 47 54 10 _BAR_
2. Skupina:
Název: Asociación de aceites de oliva del Poniente de Granada
Adresa Carretera de Priego s/n, ES-18270 Montefrío (Granada)
Telefon: (34) 58 33 62 35
Fax: (34) 58 33 65 44
Složení: výrobci/zpracovatelé (x) ostatní ( )
3. Druh produktu:
Extra panenský olivový olej – třída 1.5. Oleje a tuky
4. Popis specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Poniente de Granada"
- Obsah peroxidů: maximálně 15 meq aktivního kyslíku na kilogram oleje.
- Pohltivost ultrafialového záření (K270): maximálně 0,15.
- Vlhkost: maximálně 0,2 % u nefiltrovaných olejů a 0,1 % u filtrovaných olejů.
- Nečistoty: maximálně 0,1 %.
- Organoleptický výsledek panelového testu: minimálně 6,5.
Zeměpisná oblast:
Oblast produkce se nachází na západě provincie Granada (na západě Granady, jak se uvádí v samotném označení).
Tato oblast je tvořena územím obcí: Algarinejo, Alhama de Granada, Arenas del Rey, Cacín, Huétor Tájar, Íllora, Jayena, Loja, Montefrío, Moraleda de Zafayona, Salar, Santa Cruz del Comercio, Villanueva de Mesía, Zafarraya, Zagra a západní částí obce Moclín až k přírodní hranici tvořené řekou Velillos, přičemž všechny tyto obce patří do provincie Granada.
Oblast zpracování a balení je shodná s oblastí produkce.
Důkaz původu: Olivy pocházejí ze schválených odrůd z olivových hájů zapsaných v označení původu. Olej pochází ze zapsaných lisoven oleje v oblasti produkce.
Stejně tak se olej skladuje v zapsaných lisovnách a balírnách, které mají k dispozici odpovídající zařízení zaručující optimální uchovávání oleje.
Regulační rada stanoví plán dohledu, který se bude uplatňovat až do konečné certifikace olejů.
Očíslovaná zadní etiketa vydaná regulační radou zaručí, že oleje nesoucí označení splňují požadavky uvedené ve specifikaci.
Způsob výroby: Stromy se vysazují do řad s hustotou výsadby pohybující se mezi 60 a 125 stromů/ha, přičemž každý strom má přibližně 2-3 odnože.
Více než 85 % olivového háje se nachází na suché půdě.
Pěstování je založeno na tradičních postupech dané oblasti s ohledem na životní prostředí.
Sbírají se plody zdravé a zralé, které se sklízejí přímo ze stromu tradičními metodami, jako je srážení, mechanické třesení nebo kombinace těchto dvou způsobů.
Při přepravě plodů do lisovny jsou plody vždy volně ložené na přívěsech nebo v pevných kontejnerech.
Lisovna má přiměřenou kapacitu na přijímání maximálních denních dodávek oliv.
Mletí oliv se provádí v zapsaných lisovnách, a to nejdéle 48 hodin od jejich sklizně.
Olivy se melou nepřetržitě pomocí kladívkového šrotovníku z inertního materiálu povoleného k použití v potravinářském průmyslu.
Kontroluje se, aby teplota tření hmoty v nejnepříznivějším bodě v žádném okamžiku nepřekročila 33 °C. Jediný povolený pomocný prostředek je náležitě homologovaný potravinářský mastek v maximální dávce 2,5 %.
Fáze se oddělí především pomocí odstředění.
Oleje získané během druhého odstředění masy (olej z olivových výlisků) nemohou nést označení původu "Poniente de Granada".
Teplota vody přidávané do odkalovače (horizontální odstředivka) nesmí překročit 32 °C. Teplota vody přidávané do vertikálních odstředivek musí být taková, aby se zabránilo případné inverzi fází.
Odkalování nesmí trvat méně než šest hodin při odstřeďování a 36 hodin při gravitačním odkalování.
Extra panenský olivový olej se uchovává ve skladu v nádržích z nerezavějící oceli nebo z ocele, která je povrchově upravená tak, aby vyhovovala potravinářské výrobě i lisovnám.
Všechny nádrže musejí být zcela uzavřeny a musejí mít víko na čištění, nakloněné nebo kónické dno a zařízení na odebírání vzorků.
Sklady a nádrže musejí být dostatečně upravené tak, aby se zamezilo velkým teplotním výkyvům, které by mohly znehodnotit vlastnosti olejů.
V případě olejů s chráněným označením se povolí převoz volně ložených olejů pouze v zeměpisném rámci oblasti produkce.
Oblast zpracování a balení je shodná s oblastí produkce.
Balírna má k dispozici systémy sledovatelnosti olejů balených pod označením původu.
Oleje se balí do nádob, které zaručí potravinářskou bezpečnost bez poškození jakosti a dobrého jména chráněných olejů.
Souvislosti:
První historické zmínky o oleji se v tomto regionu objevují přibližně v XVI. a XVII. století, a to v obcích s největší tradicí pěstování olivovníku, což jsou: Loja, Montefrío a Illora.
Existují historické dokumenty, které potvrzují významnou úpravu od roku 1586 týkající se mlýnů na olej. V tomto roce byla zveřejněna "Obecní nařízení pro olejové mlýny ve městě Loja" ("Ordenanzas Municipales de Molinos de aceites de la Ciudad de Loja"), které platily až do XVIII. století (Sekce vládního úřadu místního starosty, kniha 2, 1709, Obecní knihovna obce Loja).
Markýz z Ensenady popsal v roce 1752 význam odvětví olivového oleje v obci Montefrío.
Mezinárodní olejářský výbor popisuje ve své publikaci "Enciclopedia Mundial del Olivo" (Světová encyklopedie oliv) vydané v roce 1996 mezi různými odrůdami španělských oliv dvě samostatné odrůdy pocházející z oblasti Montefrío: Manzanilla de Montefrío a Chorreao de Montefrío.
Pascual Madoz ("Diccionario Geográfico-Estadístico-Histórico de España" – Zeměpisný, statistický a historický slovník Španělska, 1845) popisuje obec Illora z hlediska vlastností její půdy vhodných k pěstování olivovníku, přičemž vyzdvihuje statek "El Soto de Roma" ve vlastnictví vévodů z Wellingtonu, na jehož pozemcích se nachází proslavený "Královský mlýn" ("Molino de Rey") postavený v roce 1800.
Ministerstvo zemědělství, rybolovu a výživy popisuje ve své publikaci "Las Raíces del Aceite de Oliva" (Kořeny olivového oleje) vydané roku 1984 oleje z obcí Loja, Montefrío a Illora jako jedny z nejkvalitnějších olejů provincie Granada.
Oblast produkce se vyznačuje vlastnostmi typickými pro středomořské podnebí s kontinentálním teplotním režimem.
Umístění regionu mezi západní a východní částí Andalusie s horopisem ovlivněným velkým údolím (Vega del río Genil – Nížina řeky Genil), které se rozprostírá mezi dvěma horskými pásmy, pásmem Subbetickým na severu a Penibetickým na jihu, je však velmi příznivé pro mikroklima vyznačující se režimem extrémních kontinentálních teplot s dlouhými chladnými zimami a dlouhými teplými léty, s velkými teplotními výkyvy mezi zimou a létem a mezi nocí a dnem.
Tento režim extrémních teplot ovlivňuje konečné dozrávání oliv tím, že se zvyšuje obsah kyseliny olejové a poměr nenasycených a nasycených mastných kyselin.
Zároveň působí na obsah polyfenolů v olivách tak, že zvyšuje jejich koncentraci.
Hlavní rozlišovací vlastnost olejů Poniente de Granada je, že pocházejí z kombinace šesti odrůd, a to: Picual, Hojiblanca, Picudo, Lucio, Loaime a Nevadillo de Alhama de Granada.
Vysazování různých druhů olivovníku na pozemcích patřících k jednomu statku je starý zvyk zemědělců v této oblasti.
Důvodem je na jedné straně předpoklad lepšího opylování olivovníků a na straně druhé potlačení nepravidelného rození olivovníků, způsobeného klimatickými nepravidelnostmi mezi jednotlivými roky, které jsou v tomto regionu obvyklé.
Název: _BAR_ Consejo Regulador de la denominación de origen "Poniente de Granada" _BAR_
Adresa: _BAR_ Plaza Pedro Afán de Ribera, no 1 ES-18270 Montefrío (Granada) _BAR_
Tel: _BAR_ (34) 958 33 68 79 _BAR_
Fax: _BAR_ (34) 958 33 68 79 _BAR_
Kontrolní orgán:
Kontrolní orgán splňuje normu EN-45.011.
Označování:
Povinně se uvádí údaj: Označení původu "Poniente de Granada". Etikety musejí být schváleny regulační radou.
Očíslované zadní etikety vydává regulační rada.
- Zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince 1970 o statutu révy, vína a alkoholických nápojů.
- Výnos 835/1972 ze dne 23. března 1972, kterým se schvalují prováděcí předpisy zákona 25/1970, nařízení ze dne 25. ledna 1994, kterým se upřesňuje vztah mezi španělskými právními předpisy a nařízením (EHS) 2081/92, pokud jde o označení původu a zeměpisné označení zemědělských a potravinářských produktů.
- Královská vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října 1999, kterou se upravuje postup podávání žádostí o zápis do rejstříku Společenství chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Státní podpora – Polsko
Státní podpora č. C 21/2005 (ex PL45/04) – Vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku Poczta Polska za poskytování všeobecných poštovních služeb
Státní podpora č. C 22/2005 (ex PL49/04) – Podpora poskytnutá státnímu podniku Poczta Polska na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 274/06)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 29. června 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách, jež následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Polsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně výše uvedených opatření.
Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3 6/5
BE-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Polsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
I. POSTUP
E-mailem ze dne 30. dubna 2004 podaly polské orgány oznámení o dvou režimech státní podpory poskytnuté polskému provozovateli poštovních služeb Poczta Polska v rámci řízení o "přechodném mechanismu" stanoveného v kapitole 3 přílohy IV aktu o přistoupení, který je součástí smlouvy o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii.
II. POPIS REŽIMŮ
Poczta Polska je polský veřejný provozovatel poštovních služeb, který vyvíjí svou činnost na základě "zákona ze dne 30. července 1997 o státním podniku veřejných služeb Poczta Polska".
"Zákonem ze dne 12. června 2003 o poštovních službách" (dále jen "poštovní zákon") byla podniku Poczta Polska uložena povinnost poskytovat a provozovat všeobecné poštovní služby na celém území Polské republiky.
II.2 Vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku Poczta Polska za poskytování všeobecných poštovních služeb
Polské orgány hodlají poskytnout státnímu podniku Poczta Polska subvenci na vyrovnání možných ztrát, které utrpí v souvislosti s poskytováním všeobecných poštovních služeb.
Částka subvencí nepřesáhne celkový objem utrpěných ztrát.
II.3 Podpora poskytnutá státnímu podniku Poczta Polska na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb
Polské orgány hodlají poskytnout polskému poskytovateli poštovních služeb subvenci na provádění investic souvisejících s poskytováním všeobecných poštovních služeb.
Míra podpory činí 50 %.
III. POSOUZENÍ PODPORY
Popsaná opatření vyhovují podmínkám, aby mohla být považována za státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Zvláštní úkol poskytovat všeobecné poštovní služby svěřený poštovním zákonem státnímu podniku Poczta Polska lze považovat za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES.
PL 45/04: vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku Poczta Polska za poskytování všeobecných poštovních služeb
Pro určení, zda je vyrovnávací platba poskytnutá státnímu podniku Poczta Polska za poskytování všeobecných poštovních služeb nezbytná a úměrná čistým dodatečným nákladům na plnění povinnosti veřejné služby, již zákon ukládá státnímu podniku Poczta Polska, musí Komise ověřit, zda byly čisté dodatečné náklady na poskytování všeobecných poštovních služeb správně oceněny.
Pokud byly správně určeny, nepředstavuje veřejná podpora nadměrné vyrovnání těchto nákladů a neposkytuje státnímu podniku Poczta Polska možnost financovat z této podpory i jeho podnikatelské činnosti vyvíjené v podmínkách volné soutěže.
V této etapě není jasné, zda státní podnik Poczta Polska správně určil náklady na všeobecné poštovní služby a příjmy z nich prostřednictvím oddělených účetních závěrek ve smyslu směrnice o průhlednosti a že by správně uplatnil zásady plného rozdělení nákladů ve smyslu čl. 14 odst. 2 až 5 poštovní směrnice.
Na základě informací, jež jsou k dispozici, nemůže tudíž Komise v této fázi konstatovat, že nebyl odhad čistých dodatečných nákladů spojených s poskytováním všeobecných poštovních služeb příliš vysoký a že tudíž nejsou veřejnou podporou nadměrně kompenzovány.
PL 49/04: podpora poskytnutá státnímu podniku Poczta Polska na investice týkající se poskytování všeobecných poštovních služeb
V této fázi má Komise vážné pochybnosti o nutnosti investiční pomoci, kterou hodlají polské orgány poskytnout státnímu podniku Poczta Polska.
Polské orgány nepředložily dostatečné informace, jež by Komisi přesvědčily, že investiční náklady způsobilé pro podporu v rámci současného režimu nepřispívají ke krytí celkové výše nákladů spojených s poskytováním všeobecných poštovních služeb, jejichž vyrovnání má proběhnout v rámci režimu PL 45/04.
Za těchto okolností má Komise pochybnosti o tom, zda je investiční pomoc ve prospěch státního podniku Poczta Polska nutná ke splnění jeho povinností jakožto poskytovatele všeobecných poštovních služeb a zda by nebylo možno použít příjmy z podnikatelských činností státního podniku Poczta Polska použity k financování zmíněných investic.
Navíc pro nedostatek důkazů o správném užití zásad plného rozdělení nákladů nemůže Komise dospět v této fázi k závěru, že výše čistých dodatečných nákladů spojených s poskytováním všeobecných poštovních služeb nebyla přeceněna; v důsledku takového přecenění by tyto náklady byly nadměrně kompenzovány veřejnou podporou, což by umožňovalo financovat podnikatelskou činnost státního podniku Poczta Polska vyvíjenou v podmínkách volné soutěže.
ZNĚNÍ DOPISU
"Komisja pragnie poinformować Polskę, że po przeanalizowaniu informacji dostarczonych przez polskie władze w kwestii środków, o których mowa powyżej, podjęła decyzję o wszczęciu postępowania określonego w art.
88 ust.
2 Traktatu WE.
I. PROCEDURA
1. W dniu 30 kwietnia 2004 r.
(A/33137) władze Polski pocztą elektroniczną notyfikowały dwa programy pomocowe na rzecz polskiego operatora pocztowego Poczty Polskiej, zgodnie z "procedurą przejściową", o której mowa w części 3 załącznika IV do Traktatu o Przystąpieniu stanowiącego część Traktatu o Przystąpieniu Republiki Czeskiej, Estonii, Cypru, Łotwy, Litwy, Węgier, Malty, Polski, Słowenii i Słowacji do Unii Europejskiej.
2. W dniach 26 lipca 2004 r.
(D/55454 i D/55455), 26 listopada 2004 r.
(D/58531) i 7 lutego 2005 r.
(D/50974) Komisja zwróciła się o dodatkowe informacje.
Władze polskie przedłożyły dodatkowe informacje w pismach z dnia: 10 września 2004 r.
(A/36825), 27 października 2004 r.
(A/38289), 3 grudnia 2004 r.
(A/39442) oraz 29 marca 2005 r.
(A/32670).
W dniach 25 października 2004 r. i 31 stycznia 2005 r. miały miejsce dwa spotkania między władzami polskimi i przedstawicielami Komisji.
W dniu 20 czerwca 2005 r. Komisja otrzymała od władz polskich dodatkowe informacje.
II. OPIS PROGRAMÓW POMOCY
II.1.
Beneficjent
3. Poczta Polska jest polskim publicznym operatorem pocztowym, prowadzącym działalność na podstawie ustawy z dnia 30 lipca 1997 r. o państwowym przedsiębiorstwie użyteczności publicznej "Poczta Polska".
4. Na mocy ustawy z dnia 12 czerwca 2003 r. — "Prawo pocztowe" (zwanej dalej "Prawem pocztowym") Poczcie Polskiej powierzono świadczenie powszechnych usług pocztowych na całym terytorium Rzeczypospolitej Polskiej.
5. Poczta Polska świadczy swoje usługi za pośrednictwem 8306 urzędów pocztowych, z czego 56 % znajduje się na obszarach wiejskich a 44 % na terenie miast.
Poczta Polska zatrudnia obecnie ponad 96000 pracowników.
6. Działalność Poczty Polskiej jest zorganizowana wokół trzech zasadniczych obszarów świadczenia usług: pocztowego (listy, druki zaadresowane i nieopatrzone adresem, wymiana korespondencji, terminale sortowania listów, transport samochodowy oraz listonosze), przesyłek ekspresowych i logistyki (przesyłki ekspresowe, paczki, przedsiębiorstwa świadczenia usług logistycznych oraz przedsiębiorstwo transportu powietrznego), finansowego, handlowego i nowych technologii (Postdata, marketing bezpośredni, portal pocztowy, usługi e-mail, sklep internetowy oraz podpis elektroniczny, sprzedaż informacji ekonomicznych i inne usługi komercyjne).
7. W 2002 r. przychody ogółem oraz zysk netto Poczty Polskiej wyniosły odpowiednio 5410 mln PLN (1294 mln EUR) oraz 21 mln PLN (5 mln EUR).
Według władz polskich źródłem 53 % przychodów ogółem Poczty Polskiej są powszechne usługi pocztowe, zaś koszty świadczenia tych usług stanowią 50 % kosztów całkowitych Poczty Polskiej.
60 % przychodów ogółem Poczty Polskiej pochodzi ze świadczenia usług pocztowych, paczek, marketingu bezpośredniego oraz dystrybucji prasy.
30 % tych przychodów pochodzi ze świadczenia usług finansowych, natomiast 10 % ze świadczenia usług logistycznych i transportowych.
8. Zgodnie z ustawą z dnia 28 lutego 2003 r. — Prawo upadłościowe i naprawcze, Poczta Polska korzysta ze statusu prawnego ("przedsiębiorstwo państwowe"), który chroni ją przed postawieniem w stan upadłości.
Taki status prawny wydaje się zapewniać przedsiębiorstwu nieodpłatną gwarancję rządową na czas nieograniczony i bez limitów w odniesieniu do kwoty i zakresu.
Gwarancja ta nie jest analizowana przez Komisję w świetle zasad pomocy państwa w niniejszej decyzji, lecz stanowi przedmiot osobnego postępowania w ramach sprawy z zakresu pomocy państwa E 12/05.
II.2.
Rekompensata dla Poczty Polskiej za świadczenie powszechnych usług pocztowych
9. Na podstawie art.
17 ustawy z dnia 30 lipca 1997 r. o państwowym przedsiębiorstwie użyteczności publicznej "Poczta Polska", na podstawie "Prawa pocztowego" oraz rozporządzenia Ministra Infrastruktury z dnia 9 stycznia 2004 r. w sprawie warunków wykonywania powszechnych usług pocztowych, polskie władze zamierzają przyznać Poczcie Polskiej dotacje w celu zrekompensowania ewentualnych strat, jakie Poczta Polska może ponieść w związku ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych.
10. Dotacje te będą przyznawane ex post na podstawie zarejestrowanych w każdym roku obrachunkowym strat, jeśli takowe wystąpią.
Kwota dotacji będzie ograniczona do wysokości kwoty poniesionych strat.
11. Okres realizacji programu jest nieograniczony, a budżetu nie sprecyzowano.
12. Władze polskie wskazały na fakt, że od 1998 r. nie zostały poniesione żadne straty wynikające ze świadczenia powszechnych usług pocztowych.
Od tego czasu nie miała miejsca żadna rekompensata ze strony państwa.
II.3.
Pomoc dla Poczty Polskiej na inwestycje związane ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych
13. Na podstawie art.
17 ustawy z dnia 30 lipca 1997 r. o państwowym przedsiębiorstwie użyteczności publicznej "Poczta Polska" i rozporządzenia Rady Ministrów z dnia 1 czerwca 2004 r. w sprawie szczegółowych warunków udzielania pomocy publicznej na finansowanie inwestycji państwowego przedsiębiorstwa użyteczności publicznej "Poczta Polska", władze polskie zamierzają przyznać polskiemu operatorowi pocztowemu dotacje na zrealizowanie inwestycji związanych ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych.
14. Do kosztów kwalifikujących się do objęcia programem pomocowym zalicza się grunty, budynki, wyposażenie, studia wykonalności, obsługę inwestycyjną, szkolenia i koszty uruchomienia.
Intensywność pomocy wynosi 50 %.
15. Projekty inwestycyjne przewidziane na lata 2005-2007, kwalifikujące się do objęcia pomocą zgodnie z omawianym programem, dotyczą budowy czterech "ośrodków wysyłki i dystrybucji" we Wrocławiu, Katowicach, Gdańsku i Bydgoszczy.
Całkowity szacowany koszt wynosi 686 mln PLN (około 163 mln EUR).
16. Czas trwania programu jest nieograniczony, a budżet na 2005 r. wynosi około 48 mln EUR.
III. OCENA POMOCY
III.1.
Istnienie pomocy w rozumieniu art.
87 ust.
1 Traktatu WE
17. Przedmiotowe środki pomocy spełniają warunki podlegające ocenie zgodnie z zasadami pomocy państwa:
- mogą być przypisane państwu: w rzeczywistości władze polskie podjęły decyzję, z jednej strony o rekompensacie potencjalnych strat Poczty Polskiej, wynikających ze świadczenia powszechnych usług pocztowych, z drugiej zaś strony o udzieleniu Poczcie Polskiej dotacji na inwestycje związane ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych;
- wiążą się z korzystaniem z zasobów państwowych: rekompensata potencjalnych strat Poczty Polskiej oraz dotacja na inwestycje Poczty Polskiej zostaną przyznane bezpośrednio przez państwo z jego własnego budżetu;
- mogą wpłynąć na konkurencję i wymianę handlową między Państwami Członkowskimi: Poczta Polska działa w sektorach pocztowym i finansowym, w których konkurencja i handel wewnątrzwspólnotowy istnieją bądź w formie bezpośredniej — inni operatorzy świadczący te same usługi, w tym niektórzy działający w różnych Państwach Członkowskich, bądź w formie pośredniej — inni operatorzy świadczący usługi substytutywne.
Według władz polskich w 2004 r. w Polsce prowadziło działalność około 90 operatorów prywatnych: 28 operatorów wykonywało usługi pocztowe zarówno w obrocie krajowym jak i zagranicznym, 32 wyłącznie w obrocie krajowym, 1 wyłącznie w obrocie zagranicznym, 29 w obrębie rynków lokalnych (na wsi lub w mieście).
Główni operatorzy pocztowi stanowiący konkurencję dla Poczty Polskiej na polskim rynku, przede wszystkim w sektorach przesyłek ekspresowych i logistycznym, to prywatne przedsiębiorstwa z siedzibą w Niemczech, Niderlandach, Zjednoczonym Królestwie, Szwecji i Francji.
W związku z tym, zgodnie z art.
87 Traktatu, przekazanie zasobów państwowych na rzecz Poczty Polskiej wpływa na konkurencję i wymianę handlową między Państwami Członkowskimi.
18. Ponadto Komisja musi określić, czy przedmiotowe środki zapewniają Poczcie Polskiej korzyści gospodarcze, gdyż w razie spełnienia wszystkich kryteriów określonych w wyroku w sprawie Altmark (zob. sprawa C-280/00, Altmark Trans GmbH ust.
87-97) mogą one nie kwalifikować się jako pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 Traktatu.
Mowa tu o następujących kryteriach:
- po pierwsze, beneficjent musi faktycznie być zobowiązany do świadczenia usługi użyteczności publicznej i zobowiązanie to musi być w sposób jasny zdefiniowane;
- po drugie, parametry, w oparciu, o które obliczana jest rekompensata powinny być określone, w sposób obiektywny i przejrzysty;
- po trzecie, rekompensata nie powinna przewyższać kwoty niezbędnej dla pokrycia całości lub części kosztów związanych z wykonywaniem zobowiązań użyteczności publicznej, uwzględniając związane z tym wykonywaniem przychody i rozsądny zysk wynikający z wykonywania tych zobowiązań;
- po czwarte, jeżeli wybór przedsiębiorstwa zobowiązanego do wykonywania usługi użyteczności publicznej nie jest, w danym przypadku, dokonywany w drodze procedury przetargu publicznego umożliwiającej wyłonienie kandydata będącego w stanie świadczyć swe usługi w sposób najtańszy, poziom koniecznej rekompensaty finansowej powinien być określany w oparciu o analizę kosztów, jakie poniosłoby wykonując dane zobowiązanie typowe przedsiębiorstwo, prawidłowo zarządzane i odpowiednio wyposażone w środki pozwalające na spełnienie nałożonych wymogów usługi użyteczności publicznej, z uwzględnieniem związanych z nią przychodów i rozsądnego zysku wynikającego z wykonywania tych zobowiązań.
19. Komisja uznaje, że w przypadku Poczty Polskiej czwarte kryterium nie jest spełnione.
Zadanie świadczenia usług publicznych nie zostało przyznane w wyniku otwartej procedury zamówień publicznych, a poziom rekompensaty nie będzie określany w odniesieniu do kosztów typowego przedsiębiorstwa działającego w tym sektorze.
W związku z tym przedmiotowe środki pomocy zapewniają korzyści gospodarcze Poczcie Polskiej, które mogą zostać zakwalifikowane jako pomoc państwa w rozumieniu art.
87 ust.
1 Traktatu.
III.2.
Zgodność środków pomocy ze wspólnym rynkiem
20. Komisja musi ocenić, czy — zgodnie z tym, co twierdzą polskie władze — przedmiotowe środki pomocy są zgodne z rynkiem wewnętrznym na podstawie art.
86 ust.
2 Traktatu, ponieważ stanowią one rekompensatę dla Poczty Polskiej za wywiązywanie się ze zobowiązań z tytułu świadczenia usług publicznych.
Usługi świadczone w ogólnym interesie gospodarczym
21. Zgodnie z art.
86 ust.
2 Traktatu "Przedsiębiorstwa zobowiązane do zarządzania usługami świadczonymi w ogólnym interesie gospodarczym (…) podlegają normom niniejszego Traktatu, zwłaszcza regułom konkurencji, w granicach, w jakich ich stosowanie nie stanowi prawnej lub faktycznej przeszkody w wykonywaniu poszczególnych zadań im powierzonych.
Rozwój handlu nie może być naruszony w sposób pozostający w sprzeczności z interesem Wspólnoty".
22. Aby uzasadnić zgodność programów pomocowych z rynkiem wewnętrznym, na podstawie art.
86 ust.
2 Traktatu, muszą być spełnione pewne warunki:
- usługi świadczone przez Pocztę Polską muszą być usługami świadczonymi w ogólnym interesie gospodarczym; władze polskie muszą je jasno określić jako takie w drodze oficjalnego aktu prawnego;
- władze polskie muszą oficjalnie powierzyć przedsiębiorstwu, o którym mowa, świadczenie takich usług;
- zastosowanie art.
87 ust.
1 Traktatu uniemożliwiłoby wykonywanie powierzonych usług;
- wyłączenie określone w art.
86 ust.
2 nie może naruszać rozwoju handlu w sposób pozostający w sprzeczności z interesem Wspólnoty.
Charakter usług i ich powierzenia
23. Na mocy Prawa pocztowego (ustawy z dnia 12 czerwca 2003 r. — Prawo pocztowe) Poczcie Polskiej powierzono świadczenie powszechnych usług pocztowych na terytorium Rzeczypospolitej Polskiej.
24. Artykuł 3 Prawa pocztowego definiuje powszechne usługi pocztowe, jako "usługi polegające na:
a) przyjmowaniu, przemieszczaniu i doręczaniu:
przesyłek listowych do 2000 g, w tym przesyłek poleconych i przesyłek z zadeklarowaną wartością;
paczek pocztowych do 10000 g, w tym z zadeklarowaną wartością;
przesyłek dla ociemniałych;
b) doręczaniu nadesłanych z zagranicy paczek pocztowych do 20000g;
c) realizowaniu przekazów pocztowych,
świadczone w obrocie krajowym i zagranicznym na terytorium Rzeczypospolitej Polskiej, w sposób jednolity w porównywalnych warunkach i po przystępnych cenach, z zachowaniem wymaganej prawem jakości oraz z zapewnieniem co najmniej jednego opróżniania nadawczej skrzynki pocztowej i doręczania przesyłek co najmniej w każdy dzień roboczy i nie mniej niż przez 5 dni w tygodniu".
25. Podana wyżej definicja powszechnych usług pocztowych powierzonych Poczcie Polskiej jest zgodna z odpowiednimi przepisami dyrektywy pocztowej [1].
26. Szczególne zadanie oficjalnie powierzone Poczcie Polskiej przez Prawo pocztowe, polegające na świadczeniu powszechnych usług pocztowych, może zostać zakwalifikowane jako usługi świadczone w ogólnym interesie gospodarczym w rozumieniu art.
86 ust.
2 Traktatu.
27. Prawo pocztowe stanowi instrument prawny, który wystarczająco jasno określa i powierza Poczcie Polskiej usługi świadczone w ogólnym interesie gospodarczym.
Potrzeba i proporcjonalność rekompensaty ze strony państwa
PL 45/04: rekompensata dla Poczty Polskiej za świadczenie powszechnych usług pocztowych
28. Władze polskie zamierzają przyznać Poczcie Polskiej dotacje w celu zrekompensowania ewentualnych strat, jakie Poczta Polska może ponieść w związku ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych.
Dotacje te będą przyznawane ex post na podstawie zarejestrowanych w każdym roku obrachunkowym strat, jeśli takowe wystąpią.
Kwota dotacji będzie ograniczona do wysokości kwoty poniesionych strat.
29. W celu ustalenia, czy rekompensata dla Poczty Polskiej za świadczenie powszechnych usług pocztowych jest konieczna i proporcjonalna do wysokości dodatkowych kosztów netto [2], wynikających ze zobowiązania z tytułu świadczenia usług publicznych, ustawowo nałożonego na Pocztę Polską, Komisja musi sprawdzić, czy dodatkowe koszty netto świadczenia powszechnych usług pocztowych są poprawnie oszacowane.
Jeśli tak, dotacja publiczna nie stanowi nadmiernej rekompensaty tych kosztów i nie prowadzi do sytuacji, która umożliwiłaby Poczcie Polskiej subsydiowanie krzyżowe na rzecz obszarów jej działalności podlegających konkurencji.
30. Oszacowanie dodatkowych kosztów netto związanych ze zobowiązaniem z tytułu świadczenia usług publicznych jest ściśle związane oraz zależne od metody, jaką stosuje Poczta Polska do rozdzielenia swoich kosztów i przychodów między wszystkie swoje obszary działalności, w szczególności między działalność związaną ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych i inne obszary działalności.
31. Na tym etapie nie można mieć pewności co do tego, że Poczta Polska prawidłowo określa koszty i przychody pochodzące ze świadczenia powszechnych usług pocztowych, prowadząc odrębne rachunki, w rozumieniu dyrektywy w sprawie przejrzystości [3], i prawidłowo wdrażając zasady pełnego rozdzielenia kosztów w rozumieniu art.
14 ust.
3, 4 i 5 dyrektywy pocztowej.
Według władz polskich Poczta Polska wprowadziła rozdzielenie rachunkowości w styczniu 2004 r. Polski urząd regulacyjny zagwarantował, że Poczta Polska spełnia wymogi rachunkowości określone w art.
14 ust.
2 dyrektywy pocztowej..
Jednakże nie można mieć na tym etapie pewności co do tego, że urząd ten zweryfikował zgodność rachunków Poczty Polskiej z artykułem 52 ust.
4 Prawa pocztowego i z rozporządzeniem Ministra Finansów z dnia 24 grudnia 2003 r. w sprawie sposobu podziału kosztów operatora świadczącego powszechne usługi pocztowe, tak jak tego wymaga art.
14 ust.
5 dyrektywy pocztowej.
33. Na tym etapie Komisja ma poważne wątpliwości, mające swoje źródło w rzeczywistych danych liczbowych któregokolwiek zamkniętego roku obrachunkowego, co do poprawności oszacowania kosztów i przychodów w zakresie powszechnych usług pocztowych oraz co do tego, czy oszacowanie to rzeczywiście wyklucza wszelką nadmierną rekompensatę dodatkowych kosztów netto z tytułu świadczenia powszechnych usług pocztowych.
34. Z tego względu, na podstawie dostępnych informacji, Komisja nie może mieć na tym etapie pewności, że dodatkowe koszty netto związane ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych nie są przeszacowane, co prowadziłoby do nadmiernej rekompensaty przez dotacje publiczne.
Innymi słowy Komisja nie może wykluczyć tego, że potencjalną nadwyżkę rekompensaty za dodatkowe koszty netto związaną ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych operator pocztowy może wykorzystać do finansowania obszarów działalności podlegających konkurencji.
PL 49/04: pomoc dla Poczty Polskiej na inwestycje związane ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych
35. Władze polskie notyfikowały przedmiotowy program pomocy jako rekompensatę za koszty inwestycyjne związane wyłącznie ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych.
36. Na tym etapie Komisja ma poważne wątpliwości co do tego, czy pomoc inwestycyjna, jaką władze polskie zamierzają przyznać Poczcie Polskiej, jest rzeczywiście niezbędna.
Władze polskie nie przekazały wystarczających informacji, pozwalających Komisji na zrozumienie dlaczego koszty inwestycyjne kwalifikujące się do przyznania pomocy w ramach tego programu nie są już wyliczane w obrębie całkowitej kwoty kosztów poniesionych podczas świadczenia powszechnych usług pocztowych, których rekompensata została już przewidziana w programie PL 45/04.
37. Ponadto w piśmie z dnia 10 września 2004 r. władze polskie wskazały, że "dotąd Poczta Polska prowadziła rejestry zysku i kosztów, które umożliwiały obliczenie w przybliżeniu zyskowności świadczenia powszechnych usług pocztowych.
Zarówno w 2002 jak i w 2003 r. Poczta Polska nie wykazała w swoich sprawozdaniach finansowych strat wynikających ze świadczenia powszechnych usług pocztowych".
Z dostępnych informacji wynika również, że Poczta Polska jako całość w tym samym okresie nie zaksięgowała żadnych strat.
W piśmie z dnia 29 marca 2005 r. władze polskie wskazały również, że w 2004 r. Poczta Polska wygenerowała ze wszystkich obszarów swojej działalności pozytywny wynik netto w wysokości 101,4 mln PLN (około 21 mln EUR) oraz że przewiduje zysk netto za rok 2005 w wysokości 29,7 mln PLN (około 7 mln EUR).
W zakresie, w jakim dotyczy to zyskowności powszechnych usług pocztowych, władze polskie wskazały, że w 2004 r. zysk brutto wyniósł 273 mln PLN (około 65 mln EUR) oraz że jego wysokość spadnie w 2005 r. do 93 mln PLN (około 22 mln EUR) z powodu przewidzianego spadku ilości przesyłek listowych.
39. W obliczu okoliczności, o których mowa powyżej, Komisja ma wątpliwości, czy pomoc inwestycyjna na rzecz Poczty Polskiej jest niezbędna do spełnienia wymogów nałożonych na nią jako na dostawcę powszechnych usług pocztowych oraz dlaczego zysk pochodzący z prowadzenia działalności poczty Polskiej nie może zostać wykorzystany do sfinansowania inwestycji, o których mowa.
40. Ponadto, z powodu braku dowodów na poprawne wdrożenie zasad pełnego rozdzielenia kosztów [4], Komisja nie może mieć na tym etapie pewności, że dodatkowe koszty netto związane ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych nie są przeszacowane i nadmiernie rekompensowane poprzez przedmiotową pomoc w taki sposób, że Poczta Polska może finansować swoje podlegające konkurencji obszary działalności.
41. W świetle powyższego Komisja ma poważne wątpliwości co do niezbędności zgłoszonej pomocy oraz co do tego, że pomoc jest ograniczona do minimum i że nie jest źródłem nadmiernych korzyści dla Poczty Polskiej.
III.3.
"Procedura przejściowa"
42. W części 3 załącznika IV do Traktatu o Przystąpieniu stanowiącego część Traktatu o Przystąpieniu Republiki Czeskiej, Estonii, Cypru, Łotwy, Litwy, Węgier, Malty, Polski, Słowenii i Słowacji do Unii Europejskiej została określona "procedura przejściowa".
Zapewnia ona ramy prawne dla oceny programów pomocowych oraz środków pomocy indywidualnej, które zostały wprowadzone w życie w nowym Państwie Członkowskim przed datą przystąpienia i które nadal można stosować po przystąpieniu; procedurę tą stosuje się do tych programów i środków, które nie zostały jeszcze umieszczone w wykazie "istniejących środków pomocy" załączonym do załącznika IV, i które wprowadzano w życie począwszy od dnia 10 grudnia 1994 r. Środki, które można stosować po przystąpieniu, i które wprowadzono w życie przed dniem 10 grudnia 1994 r., po przystąpieniu uznaje się za pomoc istniejącą w rozumieniu art.
88 ust.
1 Traktatu WE.
W odniesieniu do powyższego właściwym kryterium jest prawnie wiążący akt, zgonie z którym właściwe władze krajowe przyznają pomoc [5].
43. Na podstawie "procedury przejściowej", zgodność ze wspólnym rynkiem środków pomocy, które można stosować po przystąpieniu, musi być w pierwszym rzędzie oceniona przez władze krajowe odpowiedzialne za monitorowanie pomocy państwa (w przypadku Polski jest to Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów — UOKiK).
44. Państwowy organ monitorujący może dążyć do uzyskania pewności prawnej, notyfikując dane środki Komisji Europejskiej.
Po otrzymaniu notyfikacji, Komisja rozważy zgodność zgłoszonych środków ze wspólnym rynkiem.
45. Jeśli Komisja ma poważne wątpliwości co do zgodności notyfikowanych środków z dorobkiem prawnym Wspólnoty, może przed upływem trzech miesięcy od daty otrzymania pełnej notyfikacji wnieść zastrzeżenia.
46. W przeciwnym przypadku, jeśli Komisja nie wniesie w terminie zastrzeżeń co do notyfikowanych środków, środki te uznaje się za pomoc istniejącą począwszy od daty przystąpienia.
47. Oba przedmiotowe programy pomocy zostały notyfikowane przez władze polskie zgodnie ze wspomnianą powyżej procedurą w ramach "procedury przejściowej".
48. Komisja uznaje, że program pomocowy "PL 45/04: rekompensata dla Poczty Polskiej za świadczenie powszechnych usług pocztowych" kwalifikuje się do notyfikacji zgodnie z "procedurą przejściową", ponieważ jego wejście w życie miało miejsce przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej.
49. Jednakże Komisja ma poważne wątpliwości co do tego, czy program pomocy "PL 49/04: pomoc dla Poczty Polskiej na inwestycje związane ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych" kwalifikuje się do notyfikacji zgodnie z "procedurą przejściową".
Na podstawie dostępnych informacji Komisja nie może mieć na tym etapie pewności, że wejście w życie programu miało miejsce przed przystąpieniem, jako że niektóre warunki przyznania pomocy zostały określone w rozporządzeniu Rady Ministrów w sprawie szczegółowych warunków udzielania pomocy publicznej na finansowanie inwestycji państwowego przedsiębiorstwa użyteczności publicznej "Poczta Polska", które weszło w życie 4 czerwca 2004 r., tj. po przystąpieniu.
IV. WNIOSKI
50. W związku z powyższym, Komisja proponuje, aby: Polskę, zgodnie z procedurą opisaną w art.
88 ust.
2 Traktatu WE, przedstawiła swoje uwagi i wszelkie informacje mogące pomocne w ocenie przedmiotowych środków pomocy w terminie do jednego miesiąca od daty otrzymania niniejszego listu.
Komisja zwraca się z prośbą do władz polskich o niezwłoczne przekazanie kopii niniejszego listu potencjalnemu beneficjentowi pomocy.
51. Niniejszym, Komisja pragnie ostrzec Polskę, że informacja o sprawie zostanie przekazana zainteresowanym stronom poprzez publikację niniejszego listu i jego streszczenia w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
Odnośna informacja przekazana zostanie również zainteresowanym stronom w krajach EFTA, które są sygnatariuszami porozumienia EOG, poprzez publikację komunikatu w suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego, jak również organowi nadzorującemu EFTA, któremu przesłana zostania kopia niniejszego listu.
Wszystkie zainteresowane strony wymienione powyżej mogą przedstawiać swoje uwagi w terminie do jednego miesiąca od daty ukazania się takiej publikacji."
[1] Dyrektywa Parlamentu Europejskiego i Rady 97/67/WE z dnia 15 grudnia 1997 r. w sprawie wspólnych zasad rozwoju rynku wewnętrznego usług pocztowych Wspólnoty oraz poprawy jakości usług (Dz.U. L 15 z 21.1.1998).
[2] Komisja uznaje, że dodatkowe koszty netto wynikające ze zobowiązania z tytułu świadczenia usług publicznych to koszty poniesione w trakcie wywiązywania się ze zobowiązań z tytułu świadczenia usług publicznych, przy uwzględnieniu odpowiednich wpływów i rozsądnego zysku z wywiązywania się z tych zobowiązań.
[3] Dyrektywa Komisji 80/723/EWG z dnia 25 czerwca 1980 r. w sprawie przejrzystości stosunków finansowych między Państwami Członkowskimi a przedsiębiorstwami publicznymi, zmieniona dyrektywami Komisji 85/413/EWG z dnia 24 lipca 1985 r., 93/84/EWG z dnia 30 września 1993 r. i 2000/52/WE z dnia 26 lipca 2000 r.
[4] W notyfikacji przedmiotowego programu pomocy wskazano wyraźnie, że "jest praktycznie niemożliwym, aby przypisać koszty inwestycji związanych ze świadczeniem powszechnych usług pocztowych poszczególnym usługom.
Dlatego też przyjmuje się, że koszty, które równają się szacowanym kosztom inwestycji, zostaną zaksięgowane jako koszty poniesione podczas świadczenia powszechnych usług pocztowych".
[5] Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 14 stycznia 2004 r. w sprawie T-109/01, Fleuren Compost v Komisja, nyr, pkt 74.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 90/396/EHS ze dne 29. června 1990 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se spotřebičů plynných paliv
(2005/C 278/02)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
ESO _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 26:1997 Průtokové ohřívače vody s atmosférickými hořáky na plynná paliva pro ohřev užitkové (pitné) vody _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 26:1997/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 18. 7. 2001) _BAR_
EN 26:1997/AC:1998 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-1:1998 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-1: Všeobecné požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 30-1-1:1998/A1:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1999) _BAR_
EN 30-1-1:1998/A2:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 29. 2. 2004) _BAR_
EN 30-1-1:1998/A3:2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_
EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-2:1999 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-2: Bezpečnost – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-3:2003 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-3: Bezpečnost – Spotřebiče se sklokeramickou varnou deskou _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 30-1-3:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-1-4:2002 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 1-4: Bezpečnost – Spotřebiče s hořákem nebo více hořáky s automatikou _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-2-1:1998 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-1: Hospodárné využití energie – Všeobecně _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 30-2-1:1998/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 12. 2004) _BAR_
EN 30-2-1:1998/A2:2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 30-2-2:1999 Varné spotřebiče na plynná paliva pro domácnost – Část 2-2: Hospodárné využití energie – Spotřebiče s pečicími troubami a/nebo rožni s nucenou konvekcí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 88:1991 Regulátory tlaku pro spotřebiče plynných paliv se vstupním přetlakem do 200 mbar _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 88:1991/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 17. 7. 1997) _BAR_
CEN _BAR_ EN 89:1999 Zásobníkové ohřívače vody na plynná paliva k přípravě teplé pitné (užitkové) vody _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 89:1999/A1:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 17. 10. 2000) _BAR_
EN 89:1999/A2:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 18. 7. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 125:1991 Pojistky plamene pro spotřebiče plynných paliv – Termoelektrické pojistky plamene _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 125:1991/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 17. 7. 1997) _BAR_
CEN _BAR_ EN 126:2004 Vícefunkční řídicí přístroje spotřebičů na plynná paliva _BAR_ EN 126:1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 12. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 161:2001 Samočinné uzavírací ventily pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv _BAR_ EN 161:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-1:2005 Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 1: Všeobecné požadavky na bezpečnost _BAR_ EN 203-1:1992 _BAR_ 31. 12. 2008 _BAR_
CEN _BAR_ EN 203-2:1995 Spotřebiče plynných paliv pro provozy společného stravování – Část 2: Hospodárné využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 257:1992 Mechanické regulátory teploty pro spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 257:1992/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 17. 7. 1997) _BAR_
CEN _BAR_ EN 297:1994 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B11 a B11BS s atmosférickými hořáky a s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 297:1994/A3:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 24. 2. 1998) _BAR_
EN 297:1994/A5:1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 1998) _BAR_
EN 297:1994/A2:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 29. 10. 2002) _BAR_
EN 297:1994/A6:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 23. 12. 2003) _BAR_
EN 297:1994/A4:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 11. 6. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 298:2003 Automatiky hořáků a spotřebičů plynných paliv s ventilátorem a bez ventilátoru _BAR_ EN 298:1993 _BAR_ 30. 9. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 303-3:1998 Kotle pro ústřední vytápění – Část 3: Kotle pro ústřední vytápění na plynná paliva – Sestava kotlového tělesa a hořáku s ventilátorem _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 303-3:1998/A2:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 11. 6. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 377:1993 Maziva pro aplikace v přístrojích a zařízeních používajících hořlavé plyny kromě těch, které jsou určeny pro použití v průmyslové výrobě _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 377:1993/A1:1996 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 11. 6. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 416-1:1999 Závěsné tmavé trubkové zářiče s hořákem na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 416-1:1999/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 18. 7. 2001) _BAR_
EN 416-1:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 416-1:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 419-1:1999 Závěsné zářiče na plynná paliva s hořákem bez ventilátoru pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 419-1:1999/A1:2000 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 18. 7. 2001) _BAR_
EN 419-1:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 419-1:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 9. 9. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 437:2003 Zkušební plyny – Zkušební přetlaky – Kategorie spotřebičů _BAR_ EN 437:1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 23. 12. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 449:2002 Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění pro domácnost bez připojení ke kouřovodu (včetně spotřebičů s difúzním katalytickým spalováním) _BAR_ EN 449:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 2. 7. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 461:1999 Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění do 10 kW, bez připojení ke kouřovodu, pro všeobecné použití vyjma domácností _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 461:1999/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 12. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 483:1999 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení C s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 483:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 484:1997 Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Varné jednotky včetně varných jednotek s rožněm pro venkovní použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 497:1997 Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Víceúčelové vařidlové hořáky pro venkovní použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 498:1997 Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Rožně pro venkovní použití _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 509:1999 Dekorační krby na plynná paliva pro tepelnou pohodu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 509:1999/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2003) _BAR_
EN 509:1999/A2:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 521:1998 Specifikace pro spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Přenosné spotřebiče využívající tlaku par zkapalněných uhlovodíkových plynů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 525:1997 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s přímým ohřevem a nucenou konvekcí o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 549:1994 Pryžové materiály pro těsnění a membrány pro spotřebiče plynných paliv a zařízení na plynná paliva _BAR_ EN 291:1992 EN 279:1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 1995) _BAR_
CEN _BAR_ EN 613:2000 Konvekční kamna na plynná paliva _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 613:2000/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 23. 12. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 621:1998 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 621:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 624:2000 Spotřebiče spalující zkapalněné uhlovodíkové plyny – Uzavřené vytápěcí zařízení na zkapalněné uhlovodíkové plyny pro zabudování do vozidel a lodí _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 625:1995 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kombinované kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW provozované za účelem přípravy teplé užitkové vody pro domácnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 656:1999 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Kotle provedení B s jmenovitým tepelným příkonem nad 70 kW, nejvýše však 300 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 676:2003 Hořáky na plynná paliva s ventilátorem a s automatickým řízením _BAR_ EN 676:1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 8. 4. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 677:1998 Kotle na plynná paliva pro ústřední vytápění – Zvláštní požadavky na kondenzační kotle s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 732:1998 Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Absorpční chladničky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 751-1:1996 Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 1: Anaerobní těsnicí prostředky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 751-2:1996 Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 2: Netvrdnoucí těsnicí prostředky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 751-3:1996 Těsnicí materiály pro kovové závitové spoje přicházející do kontaktu s plyny první, druhé a třetí třídy a horkou vodou – Část 3: Nespékané pásky z PTFE _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 751-3:1996/AC:1997 _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-1:1999 Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 1: Sestava D, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-1:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-1:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-1:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-2:1999 Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 2: Sestava E, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-2:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-2:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-2:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-3:1999 Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 3: Sestava F, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-3:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-3:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-3:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 777-4:1999 Sestavy závěsných tmavých trubkových zářičů s hořáky na plynná paliva s ventilátorem, pro všeobecné použití vyjma domácností – Část 4: Sestava H, požadavky na bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 777-4:1999/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2001) _BAR_
EN 777-4:1999/A2:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2002) _BAR_
EN 777-4:1999/A3:2002 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 778:1998 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí, s přiváděním spalovacího vzduchu a/nebo odváděním spalin účinkem přirozeného tahu, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 778:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1020:1997 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 300 kW, pro vytápění prostorů nebytových objektů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1020:1997/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1106:2001 Ručně ovládané armatury pro spotřebiče na plynná paliva _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1196:1998 Ohřívače vzduchu na plynná paliva pro vytápění prostorů bytových a nebytových objektů – Doplňující požadavky na kondenzační ohřívače vzduchu _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1266:2002 Konvekční kamna na plynná paliva s ventilátorem pro přivádění spalovacího vzduchu a/nebo odvádění spalin _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1266:2002/A1:2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 28. 2. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 1319:1998 Ohřívače vzduchu na plynná paliva s nucenou konvekcí a s hořáky s ventilátorem, o jmenovitém tepelném příkonu nejvýše 70 kW, pro vytápění bytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1319:1998/A2:1999 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 17. 10. 2000) _BAR_
EN 1319:1998/A1:2001 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1458-1:1999 Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1458-2:1999 Bubnové sušiče prádla s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva pro domácnost, provedení B22D a B23D, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 6 kW – Část 2: Racionální využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1596:1998 Spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Pojízdné a přenosné ohřívače vzduchu s přímým ohřevem a nucenou konvekcí pro vytápění nebytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1596:1998/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 12. 2004) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1643:2000 Soustava k hlídání těsnosti samočinných uzavíracích ventilů pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1854:1997 Hlídače tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 1854:1997/A1:1998 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12067-1:1998 Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv – Část 1: Pneumatické provedení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12067-1:1998/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 23. 12. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12067-2:2004 Poměrové regulátory plynné palivo/vzduch pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv – Část 2: Elektronické provedení _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12078:1998 Nulové regulátory tlaku pro hořáky na plynná paliva a pro spotřebiče plynných paliv _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12244-1:1998 Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12244-2:1998 Pračky s přímým ohřívacím systémem na plynná paliva s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12309-1:1999 Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12309-2:2000 Absorpční a adsorpční klimatizační zařízení a/nebo zařízení s tepelným čerpadlem s vestavěnými zdroji tepla na plynná paliva, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 70 kW – Část 2: Hospodárné využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12669:2000 Ohřívače na plynná paliva s ventilátorem a s přímým ohřevem vzduchu pro vytápění skleníků a přídavné vytápění nebytových prostorů _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12752-1:1999 Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 1: Bezpečnost _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12752-2:1999 Bubnové sušiče prádla s ohřívacím systémem na plynná paliva provedení B, s jmenovitým tepelným příkonem nejvýše 20 kW – Část 2: Racionální využití energie _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12864:2001 Nízkotlaké, nepřestavitelné regulátory tlaku, s největším výstupním přetlakem do 200 mbar včetně, s průtokem do 4 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 12864:2001/A1:2003 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 10. 12. 2004) _BAR_
EN 12864:2001/A2:2005 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ 28. 2. 2006 _BAR_
CEN _BAR_ EN 13278:2003 Kamna na plynná paliva s otevřenou spalovací komorou _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13611:2000 Bezpečnostní a řídicí přístroje pro hořáky na plynná paliva a spotřebiče plynných paliv – Všeobecné požadavky _BAR_ — _BAR_ _BAR_
EN 13611:2000/A1:2004 _BAR_ Pozn. 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13785:2005 Regulátory tlaku s průtokem do 100 kg/h včetně, s výstupním přetlakem do 4 bar včetně vyjma regulátorů, které jsou předmětem EN 12864, pro butan, propan nebo jejich směsi, a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13786:2004 Automatické přepínací ventily s největším výstupním přetlakem do 4 bar včetně, s průtokem do 100 kg/h včetně pro butan, propan nebo jejich směsi a s přidruženými zabezpečovacími zařízeními _BAR_ — _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14543:2005 Specifikace pro spotřebiče na zkapalněné uhlovodíkové plyny – Spotřebiče k vytápění pro venkovní použití – Sálavá topidla bez odtahu spalin pro venkovní prostředí nebo pro dostatečně větrané prostory _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Pozn. 1 Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn. 3 Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.
Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
POZNÁMKA:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Přijetí pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury [1]
(2005/C 278/05)
V souladu s čl. 26 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [2] oznamuje Komise toto:
Podle bodu 5.2 pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (dále jen "pokyny") byly členské státy vyzvány, aby písemně potvrdily, že návrhy vhodných opatření přijímají, a to nejpozději do 15. listopadu 2004.
Pokud by členský stát do uvedeného data své přijetí písemně nepotvrdil, Komise by předpokládala, že dotčený členský stát uvedené návrhy přijal, s výjimkou případů, kdy by písemně oznámil svůj výslovný nesouhlas.
V dopisech ze dne 15. listopadu 2004, 20. ledna 2005 a 14. června 2005 oznámily finské orgány, že nesouhlasí se změnou dvou režimů podpor, která měla zajistit jejich soulad s pokyny. Tyto režimy se týkaly pojištění v oblasti rybolovu a přepravy ryb.
Byly Komisi oznámeny dopisem ze dne 27. dubna 1995 na základě čl.
144 písm. a) smlouvy o přistoupení Finské republiky k Evropské unii a následně byly označeny za "existující" podporu ve smyslu čl. 93 odst.
Od jiných členských států Komise žádné dopisy v tomto smyslu neobdržela.
Komise má proto za to, že s výjimkou Finska v případě výše uvedených režimů podpor všechny ostatní členské státy návrh přijaly a všechny jejich současné režimy podpor byly uvedeny v soulad s pokyny k 1. lednu 2005.
[1] Úř. věst.
C 229, 14.9.2004, s. 5.
[2] Úř. věst.
L 83, 27.3.1999, s. 1.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2005/C 278/10)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 11/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Náhrada za vyšší náklady vzniklé zaměstnáváním zdravotně postižených osob _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnieniu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz.
776 ze zm.) — art.
25 ust.
2, 3 i 3a, art.
26a ust.
1-5 oraz art.
26d ust.
1 w związku z art.
15, 17, 19, i 20 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 18 maja 2004 r. w sprawie szczegółowych warunków udzielania pomocy przedsiębiorcom zatrudniającym osoby niepełnosprawne (Dz.U. nr 114, poz.
1194) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1900000 PLN. _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 5. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ne _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ne _BAR_
—Ostatní _BAR_ Ne _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych Adresa: Al.
Jana Pawła II 13, Warsaw, tel.
(48-22) 620 03 51 wew. 387 _BAR_
Název: Zakład Ubezpieczeń Społecznych Adresa: Ul.
Czerniakowska 16, Warsaw _BAR_
Další informace _BAR_ Program podpory je spolufinancován Evropským sociálním fondem v rámci operačního programu pro rozvoj lidských zdrojů (2004 – 2006); Zdroje 1.4.: Profesní a společenská integrace zdravotně postižených osob; Projekt: Dotace platů určená pro společnosti, které zaměstnávají zdravotně postižené osoby, za účelem náhrady vyšších nákladů na zaměstnávání zdravotně postižených osob/nižší produktivitě _BAR_
Podpora podléhá předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XE 14/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Slovenská republika _BAR_
Region _BAR_ 1.Regiony, které mají nárok na poskytnutí státní podpory v rámci Cíle 1 (Podpora rozvoje a strukturálních změn zaostávajících regionů), jsou regiony, jejichž průměrný hrubý domácí produkt na obyvatele v paritě kupní síly byl v posledních třech letech nižší než 75 % průměru Evropské unie. Od 1. března 2002 jsou v situaci podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o založení ES regiony Západní Slovensko (území Trnavského, Nitranského a Trenčianského kraje), Střední Slovensko (území Žilinského a Banskobystrického kraje) a Východní Slovensko (území Košického a Prešovského kraje).2.Regiony, které mají nárok na poskytnutí státní podpory v rámci Cíle 3 (Podpora přizpůsobování a modernizace politik a systémů vzdělávání, rekvalifikací a zaměstnanosti), jsou regiony, na něž se nevztahuje Cíl 1. Podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o založení ES jsou to regiony, jejichž průměrný hrubý domácí produkt na obyvatele v paritě kupní síly byl v posledních třech letech vyšší než 75 % průměru Evropské unie. Od 1. března 2002 je v situaci podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o založení ES region vymezený územím Bratislavského kraje _BAR_
Název režimu státní podpory _BAR_ Státní podpora zaměstnanosti _BAR_
Právní základ _BAR_ Právnym rámcom poskytovania štátnej pomoci na zamestnanosť je nariadenie Komisie (ES) č.
2204/2002 z 12. decembra 2002 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES o štátnej pomoci na zamestnanosť a zákon NR SR č.
231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov (ďalej len "zákon o štátnej pomoci").
Poskytovanie štátnej pomoci sa riadi aj ustanoveniami nariadenia Komisie (EK) č.
70/2001 z 12. januára 2001 o aplikácii článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom a Multisektorálneho rámca regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty, ako aj nariadenia (ES) Európskeho parlamentu a Rady č.
1784/1999 z 12. júla 1999 o Európskom sociálnom fonde a nariadenia Rady 1260/1999/ES ustanovujúceho všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch, zákonom č.
453/2003 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákonom č.
599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov schváleným NR SR dňa 11. novembra 2003 s účinnosťou od 1. januára 2004, zákonom č.
5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len "zákon o službách zamestnanosti") _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu _BAR_ Předpokládaná částka ročně (včetně zdrojů ESF a státního rozpočtu) _BAR_ 27,2 miliónu EUR _BAR_
Maximální intenzita pomoci _BAR_ Podle čl. 4 odst. 2 – 5, článku 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum zahájení _BAR_ 7. 7. 2004 (den zveřejnění v Obchodním věstníku) _BAR_
Doba trvání režimu _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: Dodatečné náklady na zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Příslušné/příslušná odvětví hospodářství _BAR_ —Všechna odvětví společenství způsobilá pro podporu zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
—Veškerá průmyslová výroba _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
—Ostatní _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Adresa: Špitálska 4-6 SK-816 43 Bratislava _BAR_
Název: Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny Adresa: Župné námestie 5-6 SK-812 67 Bratislava _BAR_
Ostatní informace _BAR_ Režim státní podpory je spolufinancován prostřednictvím Evropského sociálního fondu _BAR_
Podpora podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ Podle článku 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 15/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Intervenční centra _BAR_
Právní základ _BAR_ Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 13 lipca 2004 r. w sprawie szczegółowego sposobu i trybu organizowania prac interwencyjnych i robót publicznych, jednorazowej refundacji kosztów z tytułu opłaconych składek na ubezpieczenia społeczne Rozporządzenie weszło w życie 16.7.2004 r.
(Dz.U. nr 161 poz.
1683) Ustawa o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy Art. 60 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 56,6 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 16. 7. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
—Ostatní _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Starostowie Adresa: Přibližně 400 agentur v Polsku _BAR_
Další informace _BAR_ Program umožňuje zorganizovat intervenci mimo jiné jako součást odvětvového operačního programu pro rozvoj lidských zdrojů (ESF) _BAR_
Podpora podléhá předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 16/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Země Dolní Sasko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Směrnice o poskytování příspěvků na podporu "Podniků mládež Plus" _BAR_
Právní základ _BAR_ § 44 Landeshaushaltsordnung _BAR_
Roční výdaje _BAR_ Celková roční částka _BAR_ předběžně 4,4 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 9. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví EU, v nichž lze poskytnout státní podporu zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
—Veškerý zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
—Ostatní _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Investitions- und Förderbank Niedersachsen GmbH Adresa: Günther-Wagner-Allee 14 DE-30177 Hannover T: 0511/30031381 Email: edmund.rohde@nbank.de _BAR_
Další informace _BAR_ Spolufinancován z prostředků Společenství: Ne _BAR_
Oznamovací povinnost _BAR_ Podle článku 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XE 21/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Vytváření pracovních míst pro nezaměstnané a přidělování finančních prostředků s cílem umožnit nezaměstnaným osobám zahájit podnikatelskou činnost _BAR_
Právní základ _BAR_ Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 31 sierpnia 2004 r. w sprawie warunków i trybu refundacji ze środków Funduszu Pracy kosztów wyposażenia stanowiska pracy dla skierowanego bezrobotnego, przyznawania bezrobotnemu środków na podjęcie działalności gospodarczej i refundowanie kosztów pomocy prawnej, konsultacji i doradztwa oraz wymiaru dopuszczalnej pomocy (Dz.U. nr 196, poz.
2018) — wydane na podstawie art.
46 ust.
6 ustawy o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy.
Rozporządzenie weszło w życie z dniem 8 września 2004 r. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Celková roční částka 2004 – 20 mil. EUR 2005 – 40 mil. EUR Zajištěné půjčky _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 8. 9. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ano _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
—Ostatní _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Starostowie Adresa: Přibližně 340 agentur v Polsku _BAR_
Další informace _BAR_ Pokud je program podpory spolufinancován z finančních prostředků Společenství, vložte prosím tuto větu: Program podpory je spolufinancován (doplňte). SPO RZL (EFS) _BAR_
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[2] S výjimkou odvětví "stavba lodí" a ostatních odvětví, která podléhají zvláštním pravidlům v nařízeních a směrnicích upracujících veškerou státní podporu v rámci daného odvětví.
[3] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.
[4] S výjimkou průmyslu stavby lodí a jiných odvětví, pro která platí zvláštní ustanovení nařízení a směrnic týkajících se státních podpor.
[5] S výjimkou: odvětví stavby lodí, těžby uhlí a dopravy; podpory související s vývozem, jestliže je podpora přímo spojena s vyváženým množstvím, na vytvoření a provoz distribuční sítě nebo na jiné běžné výdaje související s vývozní činností; podpory podmíněné používáním domácích produktů na úkor dovezených.
--------------------------------------------------
Oprava informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(Úřední věstník Evropské unie C 278 ze dne 11.11.2005)
(Text s významem pro EHP)
(2006/C 300/11)
Strana 18, podpora č. XE 11/04 zní:
„Podpora č. _BAR_ XE 11/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Náhrada za vyšší náklady vzniklé zaměstnáváním zdravotně postižených osob _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnieniu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz.
776 ze zm.) — art.
25 ust.
2, 3 i 3a, art.
26a ust.
1-5 oraz art.
26d ust.
1 w związku z art.
15, 17, 19, i 20 ust.
1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 18 maja 2004 r. w sprawie szczegółowych warunków udzielania pomocy przedsiębiorcom zatrudniającym osoby niepełnosprawne (Dz.U. nr 114, poz.
1194). _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1900000000 PLN _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, články 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 19. 5. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ne _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ne _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ —Všechna odvětví Společenství [1] způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví [1] _BAR_ Ne _BAR_
—Všechny služby [1] _BAR_ Ne _BAR_
—Ostatní _BAR_ Ne _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych Al.
Jana Pawła II 13 PL-Warszawa tel.
(48-22) 620 03 51, wew.
387 _BAR_
Zakład Ubezpieczeń Społecznych ul.
Czerniakowska 16 PL-Warszawa _BAR_
Další informace _BAR_ Program podpory je spolufinancován Evropským sociálním fondem v rámci operačního programu pro rozvoj lidských zdrojů (2004 – 2006); Zdroje 1.4.: Profesní a společenská integrace zdravotně postižených osob; Projekt: Dotace platů určená pro společnosti, které zaměstnávají zdravotně postižené osoby, za účelem náhrady vyšších nákladů na zaměstnávání zdravotně postižených osob/nižší produktivitě _BAR_
Podpora podléhá předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
[1] S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.“
--------------------------------------------------
Státní podpora – Nizozemsko
Státní podpora C 30/2005 (ex N 78/2004) – Podpora na restrukturalizaci společnosti KG Holding N.V.
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 280/02)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 5. srpna 2005, který je v závazném znění uveden v příloze k tomuto shrnutí, oznámila Komise Nizozemsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci poskytnutí podpory na restrukturalizaci společnosti KG Holding N.V.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA3, 06/05A
BE-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Nizozemsku.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o utajení své totožnosti.
SHRNUTÍ
1. V únoru 2004 informovaly nizozemské orgány o svém úmyslu poskytnout podporu na restrukturalizaci společnosti KG Holding N.V. (dále jen "Kliq Holding, KH") v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích [1].
2. KH je holdingová společnost, jejímž hlavním předmětem podnikáni je poskytování služeb v oblasti opětovného začleňování (reintegrace) pracovních sil na nizozemském trhu práce.
Dne 1. ledna 2002 byla zapsána do obchodního rejstříku jako státní podnik s přibližně 3000 zaměstnanci.
Jejím 100 % vlastníkem je nizozemský stát.
KH dnes zaměstnává asi 700 lidí.
Vedle reintegrační činnosti, kterou se zabývala dceřiná společnost Kliq Reintegratie (dále jen "OK") s 1450 zaměstnanci, měl holding ještě jednu velkou dceřinou společnost Kliq Employability (dále jen "KE") s 200 zaměstnanci.
KH kromě toho vlastnila majetkové podíly v šesti velmi malých dceřiných společnostech a společných podnicích se 4 až 20 zaměstnanci (KE a velmi malé dceřiné společnosti dále jen pod společným názvem "OS"), a to jmenovitě: Kliq Experts, Brug en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV a Kliq business school.
Dvě největší dceřinné společnosti se zabývaly hlavně poskytováním služeb v oblasti reintegrace a zaměstnatelnosti pracovních sil.
Tyto služby jsou poskytovány osobám, které jen s obtížemi hledají práci, zdravotně postiženým lidem, ale i společnostem, jež se potýkají s potížemi při hledání správných lidí na určitá pracovní místa.
3. Souhlas Komise je nezbytný, jelikož dle bodu 2.4 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích má tato podpora už ze své podstaty tendenci narušovat hospodářskou soutěž; a pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy, vztahuje se na ni čl. 87 odst. 1 ES. Celková výše podpory na restrukturalizaci KH se odhaduje asi na 46 milionů EUR.
4. Podle oznámeného plánu restrukturalizace by KH postupně utlumovala činnost své největší a ztrátové dceřiné společnosti OK, prodala by nebo zlikvidovala malé společnosti, které tvoří součást OS a zřídila by novou účelovou dceřinnou společnost Kliq B.V. (dále jen "nová Kliq" nebo "NK"), jež by se zaměřila na základní podnikatelskou činnost KH v oblasti reintegrace pracovních sil [2].
Podle plánu restrukturalizace je NK nástrojem, jemuž je svěřen úkol obnovit dlouhodobou životaschopnost KH.
Hlavní rysy výchozího scénáře restrukturalizačního programu vypadají takto:
Klíčová opatření:
- NK se soustředí na hlavní obchodní činnost KH v oblasti reintegrace pracovních sil, KH se zbaví všech svých dceřiných společností s výjimkou OK – největší a ztrátové dceřiné společnosti – která bude zlikvidována do konce roku 2004;
- Operativní reorganizace společnosti (snížení stavu pracovníků, snížení počtu provozů, zkvalitnění vnitřní organizace společnosti, lepší získávání a realizace zakázek jakož i kvalitnější finanční hospodaření atd.).
Cíle:
- NK měla být od roku 2004 zisková s tím, že své zisky měla odvádět KH;
- KH měla být zisková od roku 2005 a zisky od NK měla používat ke splacení státních půjček ve výši 41 milionů EUR do roku 2016.
Podpora na restrukturalizaci:
- KH rozdělila státní půjčku na záchranu podniku ve výši 45 milionů EUR mezi NK (9,25 milionů EUR) a OK (35,75 milionů EUR);
- Transformace celkové půjčky na záchranu KH (45 milionů EUR) a úroků z ní odhadovaných předběžně na 1,2 mil. EUR cestou jejich přeměny na vlastní kapitál společnosti a případně další doplňující opatření státu v případě nejhoršího vývoje.
5. V návaznosti na přetrvávající hluboké potíže však KH a OK požádaly o odklad splátek a příslušné nizozemské soudy této žádosti vyhověly dne 20. ledna 2005.
Dne 7. února 2005 požádali konkursní správci KH a OK výše uvedené soudy o změnu odkladu splátek na vyhlášení úpadku a dne 8. února 2005 poslaly nizozemské soudy společnosti KH a OK nakonec do konkursu.
Co se týče NK, ta nabrala ztrátu cca […] [3] ve srovnání s vlastním kapitálem ve výši 5,75 milionů EUR, který do ní vložila KH při založení.
Budoucnost NK je navíc značně nejistá, protože společnost neplní cíle stanovené v plánu restrukturalizace a potýká se s nepříznivými podmínkami na trhu, jelikož trh se má zmenšit v důsledku regulativní změny, která obce zprostí povinnosti vyčlenit část rozpočtových prostředků na služby spojené s reintegrací pracovních sil.
6. Po prošetření věci dospěla Komise k závěru, že na oznámené opatření se vztahuje čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
7. Pokud jde o slučitelnost, Komise konstatuje, že daná podpora evidentně nesplňuje podmínky pro přiznání některé výjimky, které předpokládá čl. 87 odst. 2 ES, a čl. 87 odst. 3 písmena a), b) a d) Smlouvy o ES. Podpora je primárně zacílena nikoli na region, nýbrž na restrukturalizaci podniku v obtížích, a proto jenom výjimka z čl. 87 odst. 3 písm. c) umožňuje povolit poskytnutí státní podpory na rozvoj určitých hospodářských odvětví, v nichž taková podpora negativně neovlivňuje podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
8. Za účelem hodnocení podpor na záchranu a restrukturalizaci vydala Komise zvláštní pokyny, a sice pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen "Pokyny") [4].
V bodě 3.2 a zejména v bodech 3.2.2 písm. a) až g) pokynů je popsáno, jaké podmínky musí být splněny, aby Komise schválila podporu na restrukturalizaci.
Podle bodu 3.2.2 písm. a) pokynů musí podnik odpovídat definici podniku v obtížích ve smyslu definice tohoto pojmu v bodě 2.1 pokynů.
Po prozkoumání informací od nizozemských orgánů Komise soudí, že Kliq Holding naplňuje znaky podniku v obtížích tak, jak je tento pojem definován v bodě 2.1 pokynů Společenství, a tím pádem je způsobilý pro podporu na restrukturalizaci.
9. Dle bodu 3.2.2 písm. b) pokynů je navíc poskytnutí podpory podmíněno souhlasem Komise s plánem restrukturalizace, jehož provádění musí obnovit dlouhodobou životaschopnost příjemce podpory.
Pokyny mimo jiné zejména vyžadují, aby:
"Plán restrukturalizace, jehož doba trvání musí být co nejkratší, musí v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů ohledně budoucích podmínek fungování podniku obnovit jeho dlouhodobou životaschopnost.
Podpora na restrukturalizaci musí být proto spojena s uskutečnitelným plánem restrukturalizace, k jehož provedení se dotčený členský stát zavazuje…".
"Plán musí počítat s přeměnou, která podniku po dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny její náklady, včetně odpisových a finančních nákladů.
Očekávaná kapitálová návratnost musí být dostatečná na to, aby restrukturalizovanému podniku umožnila konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností".
10. Jak je uvedeno shora v odstavci v), Komise konstatuje, že na KH byl vyhlášen konkurs.
Proto se současně konstatuje, že podpora nevedla k požadovanému obratu dle plánu a dlouhodobou životaschopnost KH není možné obnovit ani tímto ani žádným jiným změněným plánem restrukturalizace.
11. Z uvedeného rozboru vyplývá, že nebyly splněny výše zmíněné základní podmínky pro poskytnutí podpory na restrukturalizaci ve smyslu pokynů. Komise se domnívá, že podpora na restrukturalizaci, kterou Nizozemsko hodlá poskytnout společnosti Kliq Holding cestou transformace půjčky na záchranu ve výši 45 mil. EUR na vlastní kapitál společnosti, nesplňuje požadavky stanovené v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Komise tudíž pochybuje o tom, že lze danou podporu na restrukturalizaci považovat za slučitelnou se společným trhem dle čl. 87 odst. 3 písm. c) ES.
12. Komise proto rozhodla zahájit formální řízení ve věci žádosti o poskytnutí podpory na restrukturalizaci společnosti KG Holding N.V.
ZNĚNÍ DOPISU
„1. PROCEDURE
(1) Bij schrijven van 26 januari 2004, dat geregistreerd werd op 11 februari 2004, stelden de Nederlandse autoriteiten (hierna: NA) de Commissie in kennis van hun voornemen om herstructureringssteun te verlenen krachtens de communautaire richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (hierna: de richtsnoeren) [5] aan KG Holding NV (hierna: Kliq Holding, KH).
(2) Bij schrijven van 1 april 2004 heeft de Commissie om bijkomende informatie verzocht, waarop de NA geantwoord hebben bij schrijven van 15 juni 2004, geregistreerd op 17 juni 2004, na twee keer een verlenging te hebben gekregen van de termijn voor de indiening van hun antwoord.
Bij schrijven van 17 augustus 2004 heeft de Commissie om verdere informatie verzocht, die de NA verstrekt hebben bij schrijven van 28 september 2004, geregistreerd op 1 oktober 2004, na een verlenging te hebben gekregen van de termijn voor de indiening van hun antwoord.
Bij schrijven van 22 november 2004 verzocht de Commissie om aanvullende informatie, naar aanleiding waarvan de NA bij schrijven van 16 december 2004, geregistreerd op 20 december 2004, om een verlenging van de beantwoordingstermijn vroegen, waarop de Commissie deze verlengde tot 15 februari 2005.
In maart 2005 verzochten de NA om een bijeenkomst teneinde de ontwikkelingen en vraagstukken te bespreken met betrekking tot de herstructurering en de toekomst van KH en haar dochterondernemingen.
Deze bijeenkomst met vertegenwoordigers van het directoraat-generaal Concurrentie en de vertegenwoordigers van de Nederlandse regering, het ministerie van Financiën, KH, Kliq BV (hierna Nieuw Kliq, NK), de bewindvoerder van KH en de juridische adviseurs van de verschillende Nederlandse partijen vond plaats op 23 maart 2005.
Desalniettemin hebben de NA nog geen formeel en volledig antwoord gegeven op het laatste verzoek om inlichtingen van de Commissie.
2. GEDETAILLEERDE BESCHRIJVING VAN DE STEUNMAATREGEL
2.1.
Achtergrond
(3) KH werd in 2002 opgericht in het kader van de verzelfstandiging van de reïntegratiediensten van het Nederlandse ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid, die werden ondergebracht in een privaatrechtelijk bedrijf [6].
Tegen eind 2003 had KH de personeelsbezetting aanzienlijk verminderd als gevolg van toenemende verliezen die onder andere te wijten waren aan ongunstige marktomstandigheden en slecht management.
(4) In november 2003 meldden de NA hun plan aan om de onderneming krachtens de richtsnoeren een lening van 45 miljoen EUR te verstrekken bij wijze van reddingssteun, teneinde de onderneming draaiende te houden terwijl deze een breed opgezet herstructureringsplan uitwerkte.
In december 2003 hechtte de Commissie haar goedkeuring aan de reddingssteun ten behoeve van KH [7], in afwachting van de aanmelding binnen zes maanden van een uitvoerig herstructureringsplan, dat in deze beschikking wordt beoordeeld.
2.2.
De onderneming
(5) Kliq Holding (KH) is een houdstermaatschappij die zich hoofdzakelijk bezighoudt met de verstrekking van arbeidsreïntegratiediensten op de Nederlandse markt.
Zij komt voort uit een overheidsdienst met omstreeks 3000 werknemers die op 1 januari 2002 werd verzelfstandigd.
De Nederlandse staat is enige aandeelhouder.
KH heeft thans ongeveer 700 werknemers in dienst.
(6) Naast de dochteronderneming Kliq Reïntegratie (hierna: Oud Kliq, OK) met 1450 werknemers, waarbij de reïntegratiediensten waren ondergebracht, was er een andere belangrijke dochteronderneming met de naam Kliq Employability (hierna KE) met 200 werknemers.
Daarnaast had KH deelnemingen in zes zeer kleine dochterondernemingen en joint ventures (welke hierna tezamen met KE worden aangeduid als AD: andere dochterondernemingen) met een personeelsbestand variërend van 4 tot 20 werknemers, te weten: Kliq Experts, Brug- en Instroomprojecten, Flexpay BV, Simnet BV, Kliq Match BV en Kliq Business School.
(7) De kernactiviteiten van de twee grootste dochterondernemingen waren reïntegratie- en employability-diensten ten behoeve van mensen die moeilijk werk vinden, gehandicapten, maar ook ondernemingen die moeilijkheden ondervinden bij het vinden van de juiste mensen voor bepaalde banen.
2.3.
De relevante markten
(8) De belangrijkste markt is in dit geval de markt voor arbeidsintegratiediensten.
Zowel de overheid als particuliere ondernemingen doen aanbestedingen voor contracten met ondernemingen die arbeidsintegratiediensten aanbieden.
Voor KH is de publieke sector echter in eerste instantie de belangrijkste markt.
Gemeenten en het UWV (Uitvoeringsinstituut Werknemersverzekeringen) bieden contracten aan aan ondernemingen zoals Kliq Holding.
Kliq Holding had een marktaandeel van 16 % op de UWV-markt tegen respectievelijk 12 % (Alexander Calder), 10 % (Argonaut) en 9 % (Randstad) voor de andere belangrijke marktdeelnemers.
De op een na belangrijkste markt voor KH is de markt van de contracten die door de gemeenten worden aanbesteed, waar het marktaandeel van Kliq Holding ongeveer 38 % bedraagt.
Andere belangrijke gegadigden op deze markt zijn Alexander Calder (25 %) en TMP (25 %).
2.4.
Het herstructureringsplan
(9) In het kader van het herstructureringsplan zou KH haar grootste en verliesgevende dochteronderneming OK afwikkelen, alle tot de AD behorende ondernemingen verkopen of liquideren, en een speciale, nieuwe dochteronderneming oprichten onder de naam Kliq BV (hierna Nieuw Kliq, NK), die zich vooral zou richten op de voortzetting van de kernactiviteit van KH, te weten reïntegratiediensten [8].
In het kader van het herstructureringsplan is het aan NK om de levensvatbaarheid van KH op de lange termijn te herstellen.
(10) De voornaamste kenmerken van het basisscenario van het herstructureringsprogramma zijn:
Belangrijkste maatregelen:
- NK zal zich voornamelijk bezighouden met de kernactiviteit van KH, reïntegratiediensten, en KH zou al haar dochterondernemingen afstoten, met uitzondering van OK — de grootste en verliesgevende dochteronderneming — die voor eind 2004 zou worden afgewikkeld;
- operationele reorganisatie van de onderneming (personeelsinkrimpingen, vermindering van het aantal vestigingsplaatsen, verbetering van de interne bedrijfsorganisatie, verwerving en uitvoering van contracten, alsmede financiële operaties, enz.).
Doelstellingen:
- NK diende vanaf 2004 winstgevend te zijn en zou haar winst aan KH uitkeren,
- KH diende vanaf 2005 levensvatbaar te zijn en zou de door NK uitgekeerde winst in de loop der tijd gebruiken om de uitstaande staatsleningen van 41 miljoen EUR tegen 2016 af te lossen.
De herstructureringssteun:
- de door de staat verstrekte reddingslening van 45 miljoen EUR wordt door KH ten dele bij NK (9,25 miljoen EUR) en ten dele bij OK (35,75 miljoen EUR) ingebracht;
- de totale reddingslening aan KH ten belope van 45 miljoen EUR, plus de daarover verschuldigde rente die voorlopig op circa 1,2 miljoen EUR wordt geraamd, zal worden omgezet in herstructureringssteun door deze in aandelenkapitaal om te zetten, in het allerergste geval eventueel aangevuld door bijkomende overheidsmaatregelen (zie bijlage I voor een overzicht van de voorziene maatregelen).
(11) Onderstaand schema geeft een overzicht van KH's structuur en eigendomsverhoudingen overeenkomstig het herstructureringsplan.
100% eigendomReddingslening € 35,75 mln100% eigendom100% eigendom en joint venturesKG Holding (KH)Kliq Reintegratie[Oud Kliq (OK)]Te sluitenReddingslening € 9,25 mln100% eigendomNederlandse staatAndere dochteron-dernemingen (AD)Te verkopen/sluiten /sluitesold/closedKliq BV[Nieuw Kliq (NK)]Reddingslening € 45 mln
3. STAND VAN ZAKEN BIJ DE UITVOERING VAN HET HERSTRUCTURERINGSPLAN
(12) Wegens aanhoudende ernstige moeilijkheden vroegen KH en OK surseance van betaling aan, wat hen op 20 januari werd verleend door respectievelijk de rechtbank van Rotterdam en de rechtbank van Utrecht.
Op 7 februari 2005 verzochten de bewindvoerders van KH en OK de voornoemde rechtbanken om de surseance van betaling in faillissement om te zetten.
Op 8 februari 2005 werden KH en OK tenslotte failliet verklaard door de voornoemde Nederlandse rechtbanken.
(13) NK boekte van haar kant voor circa […] [9] aan verliezen tussen eind 2003 en eind 2004 bij een aandelenkapitaal van 5,75 miljoen EUR dat bij de oprichting ervan door KH werd verstrekt.
Bovendien is de toekomst van NK hoogst onzeker aangezien de onderneming niet de doelstellingen van het herstructureringsplan heeft gehaald en met ongunstigere marktomstandigheden te kampen heeft omdat de omvang van de markt zeker zal afnemen als gevolg van veranderde regelgeving, waardoor gemeenten niet langer verplicht zijn een deel van hun begroting te reserveren voor reïntegratiediensten.
4. BEOORDELING
4.1.
Bestaan van steun
(14) Volgens artikel 87, lid 1 van het EG-Verdrag ‚zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm ook met staatsmiddelen bekostigd die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voorzover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt‘.
(15) Om te beginnen wordt de herstructureringssteun verleend door de reddingssteun die door de overheid aan KH is verleend en de hierover verschuldigde rente om te zetten in aandelenkapitaal, dat bijgevolg duidelijk staatsmiddelen behelst.
De aan KH verleende reddingslening en de omzetting ervan in herstructureringssteun houdt een voordeel in dat een onderneming die in dergelijke moeilijkheden verkeert en op de rand van het faillissement staat, niet op de financiële markt zou hebben verkregen.
(16) Hoewel KH alleen op de Nederlandse markt opereert, kan niet worden uitgesloten dat het verlenen van een voordeel aan Kliq Holding de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig kan beïnvloeden.
Bovendien zijn er, zoals de Nederlandse regering heeft aangegeven, kleinere internationale ondernemingen actief op de Nederlandse markt zoals bijvoorbeeld TMP en Creyff's (dochteronderneming van Solvus, België).
Het voordeel lijkt bijgevolg een onderneming te begunstigen ten opzichte van haar concurrenten, waardoor de mededinging wordt vervalst of dreigt te worden vervalst en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig wordt beïnvloed.
(17) Op grond van het voorgaande moet de aangemelde maatregel ten gunste van Kliq Holding in dit stadium worden beschouwd als staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag, die dienovereenkomstig dient te worden beoordeeld.
4.2.
Verenigbaarheid van de steun met de gemeenschappelijke markt
(18) De steunmaatregel dient door de Commissie te worden beoordeeld als ad hoc-steun.
In artikel 87, leden 2 en 3, van het EG-Verdrag worden uitzonderingen voorzien op de onverenigbaarheid van steun in het algemeen, zoals vervat in lid 1 van dit artikel.
(19) De onderhavige steunmaatregel komt duidelijk niet in aanmerking voor de uitzonderingen die in artikel 87, lid 2, EG-Verdrag zijn voorzien.
De aangemelde steunmaatregel is namelijk geen maatregel van sociale aard ten behoeve van individuele verbruikers, noch is deze bedoeld tot herstel van de schade veroorzaakt door natuurrampen of andere buitengewone gebeurtenissen en deze komt evenmin ten goede aan de economie van bepaalde streken van de Bondsrepubliek Duitsland die nadeel ondervinden van de deling van Duitsland.
(20) Meer uitzonderingen zijn voorzien in artikel 87, lid 3, punten a) tot en met d), van het EG-Verdrag.
Aangezien de voornaamste doelstelling van de steun niet van regionale aard is maar betrekking heeft op de herstructurering van een onderneming in moeilijkheden, voorziet alleen de uitzonderingsbepaling van artikel 87, lid 3, onder c), in de goedkeuring van staatssteun die verleend wordt om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid te vergemakkelijken, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijk belang wordt geschaad.
(21) Voor haar beoordeling van reddings- en herstructureringssteun heeft de Commissie de bovengenoemde richtsnoeren uitgevaardigd.
De Nederlandse autoriteiten hebben de Commissie verzocht de maatregel te onderzoeken in het licht van deze richtsnoeren.
(22) In punt 3.2 van de richtsnoeren, inzonderheid punt 3.2.2, punt a) tot en met g), worden de voorwaarden aangegeven waaraan herstructureringssteun moet voldoen om door de Commissie te worden goedgekeurd.
De beoordeling wordt in de navolgende alinea's uiteengezet.
4.2.1.
Voorwaarden voor de onderneming om voor steun in aanmerking te komen
(23) Op grond van punt 3.2.2.a) van de richtsnoeren moet de onderneming als een onderneming in moeilijkheden overeenkomstig de definitie van punt 2.1 van deze richtsnoeren kunnen worden beschouwd.
Overeenkomstig paragraaf 6 van de richtsnoeren blijken de moeilijkheden van een onderneming gewoonlijk uit toenemende verliezen, een dalende omzet, groeiende voorraden, overcapaciteit, een geringere kasstroom, een toenemende schuldenlast, toenemende rentelasten en een afnemende of tot nul gedaalde nettovermogenswaarde.
(24) In paragraaf 5 a) van de richtsnoeren wordt een vennootschap expliciet als een onderneming in moeilijkheden omschreven wanneer meer dan de helft van het maatschappelijk kapitaal verdwenen is en meer dan een kwart van dit kapitaal verloren is gegaan gedurende de afgelopen twaalf maanden.
(25) Volgens de aanmelding is dit het geval bij Kliq Holding.
Uit de gecontroleerde jaarrekening van 31 december 2002 kan worden geconcludeerd dat het maatschappelijke kapitaal van de holding (geconsolideerd) op 1 januari 2002 ongeveer 73 miljoen EUR bedroeg.
Tegen het einde van dat jaar was dat afgenomen tot 22 miljoen EUR.
Dit komt neer op een afname met ongeveer 70 %.
Bovendien slonk het kapitaal in de negen maanden tot september 2003 nog aanzienlijk verder.
(26) De Nederlandse autoriteiten zijn voornemens de herstructureringssteun aan KH te verlenen.
Kliq Holding zal op haar beurt deze steun inbrengen in haar twee dochterondernemingen, NK en OK, teneinde de herstructurering af te ronden.
(27) De Commissie is van mening dat Kliq Holding beschouwd kan worden als een onderneming in moeilijkheden, zoals omschreven in punt 2.1 van de richtsnoeren, en derhalve in aanmerking komt voor herstructureringssteun.
4.2.2.
Herstel van de levensvatbaarheid
(28) Voorwaarde voor de toekenning van steun is de tenuitvoerlegging van een herstructureringsplan dat, voor individuele gevallen van steun zoals de onderhavige maatregel, door de Commissie moet zijn goedgekeurd.
In de richtsnoeren wordt in het bijzonder, overeenkomstig punt 3.2.2.b), het volgende bepaald:
- ‚Het herstructureringsplan, waarvan de looptijd zo kort mogelijk moet zijn, dient binnen een redelijk tijdsbestek de levensvatbaarheid op lange termijn van de onderneming te herstellen, en te zijn gebaseerd op realistische veronderstellingen betreffende de toekomstige bedrijfsomstandigheden.
Herstructureringssteun moet derhalve gekoppeld zijn aan een uitvoerbaar herstructureringsplan waartoe de betrokken lidstaat zich verbindt …‘.
- ‚Het herstructureringsplan moet normaliter een ommekeer bij de onderneming beogen zodat deze, wanneer de herstructurering voltooid is, in staat is alle kosten, met inbegrip van afschrijvingen en financiële lasten, te dekken.
De verwachte kapitaalopbrengst van de onderneming na de herstructurering moet voldoende zijn zodat zij geen staatssteun meer nodig heeft en op eigen kracht op de markt kan concurreren‘.
(29) Zoals hierboven in deel 3 is verklaard, neemt de Commissie er nota van dat KH failliet is verklaard.
Derhalve wordt niet alleen geconstateerd dat KH er niet in geslaagd is om volgens plan de vereiste ommekeer teweeg te brengen, maar ook dat haar levensvatbaarheid op de lange termijn niet langer kan worden hersteld door dit of enig ander gewijzigd herstructureringsplan.
(30) Bijgevolg lijkt niet te zijn voldaan aan de voornoemde, centrale voorwaarden voor de verlening van herstructureringssteun overeenkomstig de richtsnoeren.
De Commissie kan daarom het herstructureringsplan niet goedkeuren en bijgevolg kan de herstructureringssteun niet worden toegestaan.
Om die reden kan de aangemelde maatregel ook niet als verenigbaar met de gemeenschappelijk markt op grond van artikel 87, lid 3, onder c), worden beschouwd.
(31) In het licht van het voorgaande acht de Commissie het niet noodzakelijk om uitgebreid na te gaan of voldaan is aan de overige voorwaarden voor de goedkeuring van herstructureringssteun overeenkomstig de richtsnoeren.
De Commissie betwijfelt echter ook of de steun daadwerkelijk tot het minimum beperkt blijft en in het bijzonder of de begunstigde een belangrijke bijdrage uit eigen middelen levert.
4.2.3.
Overwegingen met betrekking tot de reddingslening
(32) Overeenkomstig het bepaalde in punt 3.1. werd de reddingssteun aan KH aanvankelijk goedgekeurd voor een periode van maximaal zes maanden.
Ook is er nota van genomen dat de Nederlandse autoriteiten binnen zes maanden na de goedkeuring van de reddingssteun aan KH het herstructureringsplan voor KH hebben aangemeld.
Overeenkomstig het bepaalde in paragraaf 24 van de richtsnoeren wordt bijgevolg de reddingssteun aan KH toegestaan totdat de Commissie een besluit neemt over het herstructureringsplan.
(33) De Commissie merkt op dat overeenkomstig de bepalingen van het herstructureringsplan dat door de Nederlandse autoriteiten is aangemeld, KH 35,75 miljoen EUR van de reddingslening bij OK en 9,25 miljoen EUR bij NK heeft ingebracht.
(34) Voorts zij erop gewezen dat NK speciaal werd opgericht, overeenkomstig het herstructureringsplan, om de ommekeer en het herstel van de levensvatbaarheid op de lange termijn, zoals vereist in de richtsnoeren, te bewerkstelligen [10].
(35) Uit het voorgaande blijkt dat de reddingssteun aan NK en OK ten goede is gekomen.
Voorts zij erop gewezen dat, overeenkomstig het bepaalde in punt 3.1. van de richtsnoeren, de reddingssteun bestaat in tijdelijke kassteun die afhankelijk is van de latere goedkeuring door de Commissie van de aangemelde herstructureringssteun.
(36) Bijgevolg worden de Nederlandse autoriteiten eraan herinnerd dat indien de herstructureringssteun niet door de Commissie wordt goedgekeurd, de lening die aan KH is verleend in de vorm van reddingssteun en die door laatstgenoemde is ingebracht in NK en OK, alsmede de daarover verschuldigde rente, onmiddellijk dienen te worden terugbetaald door alle begunstigden, te weten, KH, NK en OK.
5. CONCLUSIE
(37) In het licht van het voorgaande is de Commissie van mening dat de herstructureringssteun die Nederland aan Kliq Holding wil verlenen door de reddingslening van 45 miljoen EUR en de daarover verschuldigde rente om te zetten in aandelenkapitaal, niet voldoet aan de vereisten van de communautaire richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden.
Derhalve verklaart de Commissie te betwijfelen of de onderhavige herstructureringssteun als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt op grond van artikel 87, lid 3, onder c) kan worden beschouwd.
6. BESCHIKKING
Gelet op de bovenstaande overwegingen heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de steun die Nederland voornemens is te verlenen voor de herstructurering van KG Holding NV.
De Commissie maant Nederland aan, haar binnen een maand na de datum van ontvangst van dit schrijven, alle bescheiden, inlichtingen en gegevens te verstrekken die noodzakelijk zijn om de verenigbaarheid van de steunmaatregel te beoordelen.
Bij uitblijven van een reactie zal de Commissie een beslissing nemen aan de hand van de gegevens waarover zij beschikt.
Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een afschrift van deze brief aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen.
De Commissie wijst Nederland op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag.
Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr.
659/1999 van de Raad, volgens hetwelk alle onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.
Voorts deelt de Commissie Nederland mee dat zij de belanghebbenden door de bekendmaking van dit schrijven en van een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie in kennis zal stellen.
Tevens zal zij de belanghebbenden in de lidstaten van de EVA die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden.
Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.
[1] Úř. věst.
C 288, 9.10.1999, s. 2.
[2] Aby mohla tento úkol splnit, převzala NK dle plánu restrukturalizace majetek, závazky a část zaměstnanců OK a současně s tím získala dosud nesplněné smlouvy na reintegraci.
[3] Důvěrné informace.
[4] Viz poznámku pod čarou 1.
[5] PB C 288 van 9.10.1999, blz.
2. Aangezien de steunmaatregel vóór 10.10.2004 werd aangemeld, blijven deze richtsnoeren van toepassing krachtens het bepaalde in punt 103 van de nieuwe communautaire richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (PB C 244 van 1.10.2004, blz.
2).
[6] Het bedrijf werd opgericht onder de naam NV Kliq, welke in de tweede helft van 2003 werd veranderd in KG Holding NV.
[7] PB C 33 van 6.2.2004, blz.
8.
[8] Met het oog hierop nam NK in het kader van het herstructureringsplan de activa, passiva en een deel van het personeel van OK over, terwijl de lopende reïntegratiecontracten door haar werden gekocht.
[9] Zakengeheim.
[10] In de aanmelding betoogden de Nederlandse autoriteiten dat een herstructurering die via NK zou verlopen, de voordeligste constructie zou zijn.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 283/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: _BAR_ XS 12/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region: _BAR_ Severozápadní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Elton Moss Bridge Boat Hire (Půjčovna lodí Elton Moss Bridge) _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agencies Act 1998 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 75422 GBP na 2 roky _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 1. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 1. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Cheshire Rural Recovery Programme Adresa: Reaseheath College The Phillip Leverhulme Centre Reaseheath Nantwich UK-CW5 6DF _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 16/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & the Valleys _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Carmarthenshire County Council Rural Services & Thematics Fund _BAR_
Právní základ _BAR_ Local Government Act 2000 — Part 2: Promotion of Wellbeing, subsection 4. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1464000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. 2. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 4. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Sarah L Veck Head of Economic Development Adresa: Economic Development Division Carmarthenshire County Council Business Resource Centre Parc Amanwy New Road Ammanford Carmarthenshire UK-SA18 3EP _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionu EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 % nebov regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %; nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 38/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ spolková země Braniborsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: _BAR_ Směrnice ministerstva hospodářství o podpoře na otevření domácích a zahraničních trhů braniborským malým a středním podnikům (směrnice o otevření trhu) ze dne 22. března 2004, zveřejněno v braniborském úředním věstníku č. 13, ze dne 7. března 2004 _BAR_
Právní základ _BAR_ Operationelles Programm Brandenburg 2000-2006 unter Beachtung der jeweils geltenden einschlägigen Bestimmungen aus den EU-Verordnungen (insbesondere der Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 und der Verordnung (EG) Nr. 1145/2003)§§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung (LHO) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2,3 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článek 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ vstupem směrnice ze dne 1. ledna 2004 v platnost _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ do 31. prosince 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ otevření trhů a podpora prodeje výrobků a služeb malých a středních podnikůvytvoření sítě podniků za účelem vyrovnání strukturálních znevýhodnění v hospodářské soutěži pro podniky v Braniborsku _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory pro malé a střední podniky _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) Adresa: Steinstr.
104–106 DE-14480 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25 milionů EURhrubá míra podpory činí alespoň 50% nebov oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15 milionů EUR. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 116/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Rheinland-Pfalz _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Zvýhodněné půjčky Investiční a strukturální banky (ISB) na podporu opatření v oblasti technologie a energie _BAR_
Právní základ _BAR_ Richtlinie zur Vergabe von zinsgünstigen ISB-Darlehen zur Förderung von Maßnahmen im Technologie- und Energiebereich _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 20 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 15. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH Adresa: Holzhofstraße 4, DE-55116 Mainz _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 126/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené Království _BAR_
Region _BAR_ North East England _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ Rivergreen Developments Plc _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agencies Act 1998 Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11 Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 835025 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 9. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 1. 9. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat Adresa: Citygate Gallowgate Newcastle Upon Tyne UK-NE1 4WH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č.: _BAR_ XS 139/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Baskicko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Výběrové řízení pro podpory dalšího vzdělávání při zaměstnaní v rámci podniků (poradenské služby) _BAR_
Právní základ _BAR_ Acuerdo de 6.10.2003 del Patronato de HOBETUZ (Fundación Vasca para la Formación Profesional Continua), por el que se aprueba la prórroga para el ejercicio 2003 de la Convocatoria de Ayudas a la Formación Continua dirigida a Empresas en el ámbito de C.A.P.V. publicada en el ejercicio 2002 (Boletín Oficial del País Vasco de 9.10.2003) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,2 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 9. 10. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2003 _BAR_
Cíl podpory: _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví: _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Hobetuz, Fundación Vasca para la Formación Profesional Continua Adresa: Gran Vía 35 – 6° ES-48009 Bilbao _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu se článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi, že existuje záměr poskytnout pomoc, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů celého projektu je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 % nebov regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR. _BAR_ Ano _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 145/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West WAles and the Valleys Objective 1 Region _BAR_
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu _BAR_ KEarns Agency Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 181160 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 12. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office Adresa: CWM Cynon Business Park UK-Mountain Ash CF45 4er _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004
(2005/C 283/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 38/2004 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Navarra _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na vzdělávání v odvětví dopravy _BAR_
Právní základ _BAR_ Ley Foral 8/1997, de 9 de junio Orden Foral 699/2003 de 19 de julio, del Consejero de Obras Públicas, Transportes y Comunicaciones, por la que se establece la convocatoria de subvenciones para la modernización del sector de transporte público por carretera _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,042359 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Rok 2003 _BAR_
Doba trvání podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2003 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Všeobecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Odborné vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory na vzdělávání _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá období _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ _BAR_
—Rybolov a akvakultura _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Consejero de Obras Públicas, Transportes y Comunicaciones Adresa: San Ignacio 3, ES-31002 Pamplona _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 285/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 3/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Finsko _BAR_
Region _BAR_ První a druhá oblast podpory v rozvojové oblasti stanovené vládním rozhodnutím 1244/1999 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Zrychlené odpisy investic uskutečněných malými a středními podniky v rozvojové oblasti _BAR_
Právní základ _BAR_ Kehitysalueelle tehtävien investointien korotetuista poistoista annettu laki (1262/1993, muut 1736/1995, 32/1998, 1215/1998, 964/2000, 901/2001 ja 914/2003) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1 milion EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano Maximální míra podpory 1 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. ledna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Valtiovarainministeriö Adresa: PL 28, FI-00023 Valtioneuvosto _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo se vyžaduje předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestiže celkové způsobilé náklady dosahují částky nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory je nejméně 50 %,v oblastech, které jsou způsobilé pro regionální podporu, je čistá míra podpory nejméně 50 %; nebob)jestliže celková hrubá výše podpory je nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
[1] Výhoda, kterou podniky získají na základě daňové úlevy, zahrnuje zvýhodněný úrok plynoucí ze soustředění odpisů na počátku období a dosahující výše 0,5 milionu EUR až 1 milion EUR ročních nákladů na investice.
[2] Odvětví způsobilá pro podpory: zpracovatelská odvětví a cestovní ruch, s výjimkou činností souvisejících s výrobou, zpracováním a nabízením k prodeji výrobků uvedených v příloze I Smlouvy, syntetická vlákna, motorová vozidla a náhradní díly pro motorová vozidla, těžba uhlí, ocelářský průmysl a stavba lodí.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 285/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č.: XT 31/02
Členský stát: Německo
Region: Durynsko
Název režimu podpory: Směrnice pro udělování podpor Svobodného státu Durynsko a Evropské unie za účelem podpory přípravy na zaměstnání a dalšího vzdělávání
Právní základ:
Operationelles Programm des Freistaats Thüringen für den Einsatz der Europäischen Strukturfonds in der Periode von 2000 bis 2006, Maßnahmebereich 4.3. und 4.4.
§§ 23, 24 Abs.
4, 26 Abs.
3 Nr. 2, 44 und 91 Thüringer Landeshaushaltsordnung (ThürLHO) sowie §§ 48, 49 und 49 a Thüringer Verwaltungsverfahrensgesetz (ThürVwVfG)
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 10 milionů EUR
Maximální míra podpory:
U podpor na další vzdělávání do výše 55 % celkových výdajů, u podpor zaměřených na ženy, jejichž cílem je zlepšení rovných příležitostí, 70 % celkových výdajů na jednu účastnici, u zvláštní přípravy na zaměstnání orientovanou na praxi určené pro mládež až do 100 % celkových výdajů, u modelových školicích projektů až do 80 % celkových výdajů.
Výše uvedené míry podpory se udělují v souladu s nařízením (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o používání článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory na vzdělávání
Datum uskutečnění: 1. 1. 2002
Doba trvání režimu podpory: 1. 1. 2002 – 31. 12. 2006
- provádění projektů dalšího vzdělávání zaměřených na přizpůsobení odborné kvalifikace a projektů pro zaměstnance a vlastníky podniků v Durynsku,
- rekvalifikace zaučených a nevyučených pracovníků bez ukončené odborného odborného vzdělání,
- nezbytné další vzdělávání pro osoby ohrožené nezaměstnaností v podnicích, jež se nacházejí v tíživé situaci nebo jsou postiženy restrukturalizací,
- odborné vzdělání mládeže bez ukončené školní docházky a mládeže s ukončenou školní docházkou, ale bez odborného vzdělání,
- další vzdělávání pro zakladatele společností a projekty na rozvoj a ochranu začínajících podniků pro osoby ohrožené nezaměstnaností a pro absolventy vysokých a odborných škol, kteří byli v dřívější době nezaměstnaní,
- modelové projekty v oblasti odborného vzdělávání a dalšího vzdělávání v případě zvláště zdůvodněné potřeby rozvoje inovačních konceptů vzdělávání a dalšího vzdělávání pro zaměstnance a majitele podniků v Durynsku nebo v oblasti prakticky zaměřené přípravy mládeže na trh práce a trh vzdělávání
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Gesellschaft für Arbeits- und Wirtschaftsförderung des Freistaats Thüringen mbH (GFAW)
Dalbergsweg 6
DE-99084 Erfurt
Další informace Thüringer Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Infrastruktur
Referat "Berufliche Bildung und Qualifizierung"
Max-Reger-Straße 4-8
DE-99096 Erfurt
Podpora č.: XT 36/03
Členský stát: Německo
Region: Bavorsko
Název režimu podpory:
"Odborné vzdělávání zdravotně postižených, duševně nemocných a závislých osob v integračních podnicích a srovnatelných zařízeních."
Jednotlivé podpory v rámci výše popsaného opatření (režimu) se poskytují na základě rozhodnutí o udělení.
V rozhodnutích o udělení se uvede odkaz na nařízení (ES) č. 68/2001 a na odpovídající výjimku
- BayHO (vor allem Art. 23 und 44),
- VO (EG) Nr. 1260/1999,
- VO (EG) Nr. 1784/1999,
- Entscheidung der Europäischen Kommission Nr. (2000) 2414,
- EPPD zu Ziel 3,
- EzPP Ziel 3.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory:
V rámci níže popsaného opatření (režimu) se pro příslušná jednotlivá rozhodnutí o podpoře předpokládá orientační roční částka ve výši přibližně 2,3 milionů EUR z prostředků ESF.
Platby mohou být zpravidla rozloženy až na 5 let
Maximální míra podpory: Míra podpory se stanoví pro každý případ v souladu s přípustnými mírami podpory a činí nejvýše 80 % způsobilých nákladů (až 45 % prostředků ESF)
Datum uskutečnění: Jednotlivé podpory mohou být poskytovány do 31. 12. 2006 (konec schvalovacího období ESF)
Doba trvání režimu: Platby lze poskytovat až do 31. 12. 2008
Cíl podpory:
Jednotlivé podpory v rámci uvedených opatření (režimu) se poskytují pro účely obecného vzdělávání
Popis podpory na obecné vzdělávání: U jednotlivých podpor, které se poskytují v rámci uvedených opatření (režimu), se jedná o podpory na obecné vzdělávání.
Náplň těchto vzdělávacích opatření se netýká pouze konkrétní oblasti pracovní činnosti či konkrétního podniku, ale může být přenesena i na ostatní oblasti pracovní činnosti či podniky.
V rámci opatření účastníci/ účastnice získají přenositelné dovednosti, jež do značné míry zlepší jejich možnosti uplatnění.
Náplň opatření se řídí přiloženým popisem opatření (režimu) obsaženým v Jednotném plánu programu (EPPD) pro cíl 3 a Doplňujícím plánu programu (EzPP) pro cíl 3 (Oblast politiky B, opatření 4).
Dále odkazujeme na přiložené výňatky z plánu EPPD a EzPP, jakož i z bavorského rozpočtového řádu (BayHO)
Dotčená hospodářská odvětví: Všechna hospodářská odvětví
- Regierung von Oberbayern
DE-80534 München
- Regierung von Niederbayern
DE-84023 Landshut
- Regierung der Oberpfalz
DE-93039 Regensburg
- Regierung von Oberfranken
DE-95420 Bayreuth
- Regierung von Mittelfranken
DE-91511 Ansbach
- Regierung von Unterfranken
DE-97064 Würzburg
- Regierung von Schwaben
DE-86145 Augsburg
Bayerisches Landesamt für Versorgung und Familienförderung
Hegelstraße 2
DE-95447 Bayreuth
Podpora č.: XT 38/03
Členský stát: Itálie
Region: (Campania, Puglia, Basilicata, Calabria, Sicilia, Sardegna) cíl 1
Název režimu podpory: Opatření III.2 – vysoce profesionální vzdělávání pro rozvoj konkurenceschopnosti podniků za upřednostnění malých a středních podniků
- Complemento di programmazione approvato dal Comitato di sorveglianza dell' 11.12.2001.
- Avviso 4391/2001 pubblicato sulla GURI n. 202 del 31.8.2001 — Supplemento ordinario n. 222.
- Decreto direttoriale n. 800/RIC/2001 del 30.7.2001 — Cofinanziamento mediante l'utilizzo delle risorse comunitarie assicurate dal Fondo sociale europeo (FSE) — Programma operativo nazionale "Ricerca scientifica, sviluppo tecnologico ed alta formazione" per l'obiettivo 1 — di interventi formativi per soggetti occupati, compresi i titolari di PMI, delle imprese localizzate sul territorio obiettivo 1.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 8294791,15 EUR na období od července 2002 do prosince 2004 podle příslušných výnosů o spolufinancování.
V roce 2003 budou výdaje činit pravděpodobně 4,3 mil. EUR
Velké podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Podporované oblasti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES _BAR_ 35 _BAR_ 60 _BAR_
Malé a střední podniky _BAR_ Specifické vzdělávání _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_
Podporované oblasti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES _BAR_ 45 _BAR_ 80 _BAR_
Maximální míra podpory:
Sazby podpory uvedené v přehledu se navýší vždy o 10 procentních bodů, pokud je opatření dotčené podporou určeno ke vzdělávání znevýhodněných pracovníků ve smyslu čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 68/2001. Bližší informace uvádí výnos 800/RIC/2001
Datum uskutečnění: 10. července 2002
Doba trvání režimu podpory: Do 31. prosince 2006
Cíl podpory:
Podpora se týká jak obecného tak specifického vzdělávání.
2 písm. e) nařízení (ES) č. 68/2001 obecným vzděláváním rozumí takové vzdělávání zahrnující výuku, která se nevztahuje pouze nebo zásadně na současné nebo budoucí postavení zaměstnanců v podniku přijímajícím podporu, ale která poskytuje kvalifikace ve větší míře přenositelné do ostatních podniků nebo pracovních oborů, a tak podstatně zlepšuje schopnost profesního zařazení zaměstnance.
Vzdělávání se považuje za "obecné",
jestliže se jedná o vzdělávání více podniků, tj. jestliže je společně organizováno různými nezávislými podniky nebo jestliže z něj mohou mít užitek zaměstnanci různých podniků
- Veškerá hospodářská odvětví
- Veškeré služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministero dell'Istruzione, dell'Università e della Ricerca
Servizio per lo Sviluppo ed il potenziamento dell'attività di ricerca
Ufficio IV
Piazza Kennedy, 20
IT-00144 Roma
Poznámky: Režim podpory se použije pro všechny oblasti vymezené v nařízení (ES) č. 68/2001.
Tento režim se nepoužije na podpory na vzdělávání a rekvalifikaci pro zaměstnance v podnicích, které se nacházejí "v krizi" podle Pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (Úř. věst.
C 288, 9.10.1999), a sice v rámci záchranných a restrukturalizačních opatřeních, které jsou subvencovány z veřejných prostředků (podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci).
Tyto podpory se prověří ve světle těchto pokynů.
Tento režim se rovněž nepoužije, jestliže částka poskytnutá podniku pro jednotlivý vzdělávací projekt překročí 1 mil. eur. V takovém případě musí být jednotlivá podpora oznámena Komisi, aby mohla být schválena
Podpora č.: XT 55/01
Členský stát: Belgie
Region: Flandry
Název režimu podpory nebo název společnosti, která přijímá jednotlivou podporu: Usnesení vlámské vlády o stanovení bližších podrobností k podmínkám a pravidlům, na základě kterých budou zhotovitelům a podnikům poskytovány podpory na průběžné vzdělání a vzdělávání, část "Hefboomkrediet – vernieuwende arbeidsorganisatie" (půjčka – inovativní organizace práce)
Právní základ: Decreet van 8 december 2000 houdende diverse bepalingen, inzonderheid artikel 16
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková výše jednotlivé podpory poskytnuté společnosti:
Z prostředků ESF je na období 2000 – 2006 vyhrazena částka ve výši 4479108 EUR nebo průměrná částka ve výši 639872 EUR ročně.
Částka předpokládaná v rozpočtu regionu Flandry se liší v závislosti na rozpočtovém roce, činí však nejméně 731510 EUR (nejvýše 1125400 EUR).
V období 2001 – 2006 se (předběžně) se očekává, že vlámská vláda podpoří opatření "Hefboomkrediet-opleidingen" (jako ukazatele) celkovou částkou 6133430 EUR
_BAR_ Střední a malé podniky _BAR_ Velké podniky _BAR_
Obecné vzdělávání _BAR_ 70 % _BAR_ 50 % _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ 35 % _BAR_ 25 % _BAR_
Maximální míra podpory:
V podporovaných oblastech ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES je přípustné navýšení o 5 procentních bodů.
Podle čl. 29 odst. 3 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 činí přípustný příspěvek z ESF nejvýše 50 % celkových nákladů, na které lze poskytnout podporu, a zpravidla nejméně 25 % způsobilých veřejných výdajů.
Datum uskutečnění: Usnesení "Hefboomkrediet – vernieuwende arbeidsorganisatie" bylo vlámskou vládou přijato dne 28. září 2001
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Úprava platí do 31. prosince 2006
Cíl podpory: Podniky mohou požádat o podporu jak pro obecné, tak pro specifické vzdělávání.
Zároveň je brán zřetel na definice "obecného" a "specifického vzdělávání" podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Dotčená hospodářská odvětví: všechna odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Ministerie van de Vlaamse Gemmenschap
Administratie Werkgelegenheid
Afdeling Europa Werkgelegenheid
Markiesstraat 1
BE-1000 Brussel
Uskutečňování režimu podpor se postupuje na "vzw ESF-agentschap"
Podpora č.: XT 78/04
Členský stát: Itálie
Region: Lombardie
Název režimu podpory: podpora podnikům v oblasti brescia na odborné vzdělávání podnikatelů, vedoucích pracovníků a zaměstnanců v letech 2004/05
Právní základ: Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241, Deliberazioni camerali nn.
236 del 18.11.2003 e 39 del 23.3.2004, Determinazioni dirigenziali nn.
38/AV del 22.4.2004 e 48/AV del 19.5.2004
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 650000 EUR
Maximální míra podpory: 50 % vynaložených nákladů až do stropu 2600 EUR; minimální výše způsobilých nákladů 400 EUR
Datum uskutečnění: 1. 5. 2004
Doba trvání režimu podpory: od 1. 5. 2004 do 30. 4. 2005
Cíl podpory: podpora "obecného vzdělávání" podnikatelů, vedoucích pracovníků a zaměstnanců podniků v oblasti brescia
Dotčená hospodářská odvětví: všechna odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Camera di Commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Brescia
Via Orzinuovi n. 3
IT-25125 Brescia
Tel.
03 03 51 43 35
e-mail: buriani@bs.camcom.it
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 285/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 17/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Belgie _BAR_
Region _BAR_ Flandry _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora vzdělávání zaměstnanců: podpora se vztahuje na určité skupiny zaměstnanců, kteří absolvují vzdělání na žádost jejich zaměstnavatelezaměstnavatelé budou částečně osvobozeni od úhrady určitých nákladů na vzděláníto platí pro obecné vzdělávání spadající pod vlastní správu VDAB _BAR_
Právní základ _BAR_ Beslissing van de Vlaamse regering op 13.12.2002 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 793199,97 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 1. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Vlaamse Dienst voor Arbeidsbemiddeling en Beroepsopleiding (VDAB) Adresa: Keizerslaan 11 BE-1000 Brussel _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 85/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Maďarská republika _BAR_
Region _BAR_ Celá země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Fond pro vzdělávání, část fondu pro vypracování projektů II (Pályázat Előkészítő Alap II.
(PEA II.)) _BAR_
Právní základ _BAR_ 15/2004 sz.
Tárcanélküli Miniszteri Rendelet _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,4 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Podpora je v souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 11. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Nemzeti Fejlesztési Hivatal Adresa: HU-1133 Budapest, Pozsonyi út 56 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu se článkem 5 nařízení _BAR_ Podpora nedosahuje příslušné částky _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 96/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Všech 16 provincií _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Vzdělávání podnikajících žen a vzdělávání pro podniky o pružných formách zaměstnávání _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 31 ust.
3 ustawy z dnia 20 kwietnia 2004 r. o Narodowym Planie Rozwoju (Dz.U. nr 116, poz.
1206) Rozporządzenie Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 27 września 2004 r. w sprawie szczegółowych warunków i trybu udzielania pomocy na szkolenia (Dz.U. nr 234, poz.
2349) Pomoc będzie udzielania w ramach Sektorowego Programu Operacyjnego Rozwój Zasobów Ludzkich 2004-2006, współfinansowanego ze środków Europejskiego Funduszu Społecznego _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 13924676 EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ne _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Minister Gospodarki i Pracy Adresa: Pl.
Trzech Krzyży 3/5 PL-00-507 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ _BAR_ Ano _BAR_
[1] 13924676 EUR je účelově vázáno do 31. prosince 2006.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy mezi Stornoway a Benbecula ze strany Spojeného království
(2005/C 285/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Spojené království rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi Stornoway and Benbecula, jak je uvedeno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 53/06 ze dne 4. března 1995, pozměněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 143/04 ze dne 8. května 1998, C 154/04 ze dne 29. května 2001 a C 310/10 ze dne 13. prosince 2002.
2. Závazky veřejné služby pro Stornoway/Benbecula byly změněny takto:
— Minimální frekvence letů:
mezi Stornoway a Benbecula dva zpáteční lety za den s výjimkou soboty a neděle.
— Kapacita:
nabízená kapacita musí být minimálně 18 míst každým směrem.
— Tarify:
cena za jednosměrnou letenku nesmí přesáhnout 64 GBP (včetně letištních a bezpečnostních poplatků).
Maximální tarif na každé trase lze zvýšit jednou ročně s předchozím písemným souhlasem Comhairle nan Eilean Siar (the Council in the Western Isles of Scotland, tj. rada na Západních ostrovech Skotska) a v souladu s indexem maloobchodních cen Spojeného království (všechny položky) nebo indexem, který ho případně nahradí.
Bez předchozího písemného souhlasu Comhairle nan Eilean Siar nelze provést žádné další změny výše tarifů.
Nový maximální tarif na uvedené trase musí být oznámen Úřadu pro civilní letectví (Civil Aviation Authority) a Evropské komisi, která jej poté může zveřejnit
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy mezi Benbecula and Barra ze strany Spojeného království
(2005/C 285/07)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Spojené království rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi Benbecula and Barra, jak je uvedeno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 53/06 ze dne 4. března 1995, pozměněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 143/04 ze dne 8. května 1998, C 154/04 ze dne 29. května 2001 a C 310/10 ze dne 13. prosince 2002 a dále pozměněné v Úředním věstníku Evropské unie C 295/07 ze dne 5. prosince 2003.
2. Závazky veřejné služby pro Benbecula – Barra byly změněny takto:
— Minimální frekvence letů:
mezi Benbecula a Barra jeden zpáteční let za den s výjimkou soboty a neděle.
— Kapacita:
kapacita používaného letadla musí být minimálně 8 míst pro pasažéry každým směrem.
— Typy letadel:
používaná letadla by měla být schopna přistát na nezpevněné dráze v destinaci Barra, která se nachází na pláži Traigh Mhor.
— Tarify:
cena za jednosměrnou letenku nesmí přesáhnout 30 GBP (včetně letištních a bezpečnostních poplatků).
Maximální tarif na každé trase lze zvýšit jednou ročně s předchozím písemným souhlasem Comhairle nan Eilean Siar (the Council in the Western Isles of Scotland, tj. rada na Západních ostrovech Skotska) a v souladu s indexem maloobchodních cen Spojeného království (všechny položky) nebo indexem, který ho případně nahradí.
Bez předchozího písemného souhlasu nelze provést žádné další změny výše tarifů.
Nový maximální tarif na uvedené trase musí být oznámen Úřadu pro civilní letectví (Civil Aviation Authority) a Evropské komisi, která jej poté může zveřejnit
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 288/04)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"AZEITONAS DE CONSERVA DE ELVAS E CAMPO MAIOR"
Č. ES: PT/00216/ 10.12.2001
CHOP (X) CHZO( )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména pro producenty produktů s dotyčným CHOP a CHZO, lze nalézt v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od příslušných útvarů Evropské komise [1].
1. Odpovědný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
Afonso Costa, 3 PT-1949-002 Lisboa _BAR_
Tel.: _BAR_ (351-21) 844 22 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (351-21) 844 22 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ idrha@idrha.min-agricultura.pt _BAR_
2. Žadatel:
Název: AGRODELTA Indústrias Alimentares L.da (Žádost o registraci podána právnickou osobou a nikoli sdružením producentů, v souladu s článkem 1 nařízení (EHS) č. 2037/93).
Adresa: Zona Industrial, PT-7370 Campo Maior
Tel.: (351) 268 68 01 40
Fax: (351) 268 68 01 41
E-mail: agrodelta@delta-cafes.pt
Složení: producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( )
3. Druh produktu:
Třída 1.6 – Ovoce, zelenina a obilniny čerstvé nebo zpracované
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název: "Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior"
- přislazené zelené olivy naložené ve slaném nálevu;
- drcené přírodní zelené olivy naložené ve slaném nálevu;
- krájené přírodní polozralé olivy naložené ve slaném nálevu.
- pro zelené olivy ve slaném nálevu, celé – 280 – 320 plodů/kg;
- pro zelené olivy ve slaném nálevu, plněné (paprikovou hmotou) nebo vypeckované – 340 – 360 plodů/kg;
- pro přírodní zelené olivy ve slaném nálevu, drcené – 240 – 260 plodů/kg;
- pro přírodní polozralé olivy ve slaném nálevu, krájené, ochucené oregánem a/nebo tymiánem – 300 – 320 plodů/kg.
V okamžiku sběru je poměr mezi dužninou a peckou vyšší než 5:1 a pecku lze snadno vyloupnout.
Díky půdním a klimatickým podmínkám, specifickým vlastnostem odrůd a dovednostem obyvatel regionu mají olivy "Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior" tyto chemické vlastnosti: pH nejvýše 4; volná kyselost vyjádřená v kyselině mléčné vyšší než 0,6 g/100 ml; chlorid sodný mezi 6,5 a 7,5 g/100 ml nálevu; kombinovaná kyselost pod 0,140 N; poměr volných kyselin a těkavých kyselin vyšší než 1 jednotka.
Organoleptické vlastnosti oliv jsou hodnoceny jako typické, vyšší nebo dobré jakosti podle parametrů běžného hodnocení (vnější a vnitřní vzhled, vůně a chuť).
Zeměpisná oblast:: Vzhledem k půdním a klimatickým podmínkám potřebným pro pěstování a zpracování oliv, dovednostem obyvatelstva a spolehlivým tradičním místním metodám je zeměpisná oblast produkce, zpracování a balení vymezena obcemi Elvas a Campo Maior.
Balení se musí uskutečnit v této zeměpisné oblasti, aby byla zaručena vysledovatelnost a kontrola produktu a jeho označení a aby se zachovaly jakostní vlastnosti produktu, jenž by mohl být snadno smíšen s olivami jiného původu.
Důkaz původu:: Pěstování oliv vhodných ke konzervaci má v daných obcích dlouhou historii.
Uvedené odrůdy se zde sklízely již v roce 1900.
Tato produkce má v regionu značný hospodářský význam.
Olivy "Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior" se vyváží do celé země a dokonce do zahraničí a těší se vynikající pověsti.
Jsou používány v mnoha tradičních portugalských receptech a při významných jídlech jsou přímo žádány jako předkrm či první chod.
Po předběžném posudku kontrolního subjektu jsou olivové háje zapsány do katastru a schváleny sdružením.
Celý výrobní postup podléhá přísnému systému kontroly, jenž umožňuje úplnou vysledovatelnost produktu.
Péče o olivové háje, okamžik sklizně, délka přepravy oliv a různé technologické postupy jsou sledovány, kontrolovány a dokumentovány.
Certifikační značka na každém balení má číslo, díky němuž je možné v jakémkoli okamžiku a během celého výrobního řetězce získat důkaz původu prostřednictvím příslušného čísla série.
Způsob produkce::
Olivy se získávají z olivových hájů v dané zeměpisné oblasti, s tradičními (10 x 9 m nebo 10 x 8 m) nebo hustšími (7 x 7 m a 7 x 6 m) rozestupy stromů.
Ve starých olivových hájích jsou techniky zavlažování jednodušší (zavlažování samospádem), v nových hájích jsou zdokonalené (kapkové zavlažování).
Všechny pěstitelské operace jsou ohleduplné k okolnímu prostředí a prokazují dovednosti obyvatel.
Plody se trhají ručně nebo se očešou tak, aby nedošlo k poškození plodů.
Zelené olivy se sbírají, jakmile dosáhnou maximální velikosti, na počátku procesu zrání, kdy mají pevnou strukturu.
Při příčném rozříznutí a jemném zkroucení prsty se pecka snadno uvolní.
Pro drcené zelené olivy se používají zelené olivy odrůdy Carrasquenha, výrazné zelené barvy a odpovídající velikosti.
Pro polozralé olivy se sbírají plody před dosažením úplné zralosti, zbarvené dorůžova, dohněda, dozelena nebo černě žíhané.
Olivy se roztřídí podle velikosti a vyřadí se poškozené plody nebo ty, jež nejsou v požadovaném stadiu zralosti.
Ať už se používají tradičnější nebo průmyslové postupy, zpracovávají se olivy vždy mírnými způsoby, jako jsou nálevy nebo ředěné roztoky hydroxidu sodného a kyseliny mléčné, přičemž může vlivem mléčné flóry a specifických kvasinek dojít ke kvašení.
Olivy mohou být ochuceny aromatickými bylinami z regionu (listy citroníku nebo pomerančovníku, česnekem, vavřínovými listy, oregánem a tymiánem) a někdy se vypeckují a naplní červenou paprikou.
Drcení oliv probíhá ručně nebo mechanicky, po malých množstvích, aby nedošlo ke zničení dužniny nebo rozdrcení pecky.
Na konci výrobního procesu jsou olivy určené ke konzervaci baleny do neškodného, nepropustného a inertního materiálu vhodného pro daný produkt a jsou zality příslušným roztokem, aby nedošlo k oxidaci či vytvoření kalů.
Souvislost::
Region, kde probíhá produkce, se vyznačuje mírným podnebím s dostatečně klesajícími zimními teplotami, jež umožňují vegetační klid a budoucí tvorbu plodů, avšak nejsou natolik nízké, aby dosáhly kritické hranice, při níž by hrozilo vážné poškození pěstované kultury.
Hloubka a úrodnost místní půdy, průměrné množství srážek a mírné teploty jsou vhodné pro dobré zrání plodů, které tak získávají optimální vlastnosti pro produkci oliv požadované kvality.
Odrůdy oliv určených ke konzervaci jsou dokonale přizpůsobeny regionu a poskytují plody s nízkým obsahem oleje a vhodné konzistence.
Okolní teplota je jedním ze zásadních činitelů správného kvašení při procesu konzervace oliv.
Průměrné teploty na začátku sezóny se pohybují okolo 22 °C. Tyto přírodní podmínky urychlují proces a umožňují rychle dosáhnout optimálních chemických vlastností kvasných nálevů.
Dalším důležitým prvkem je přirozený výskyt aromatických bylin potřebných k dochucení konzervovaných oliv.
Organoleptické vlastnosti produktu tak přímo souvisí s jeho zeměpisnou oblastí produkce, složením olivového háje, půdou a klimatickými podmínkami.
Tyto olivy mají natolik dlouhou tradici, že o neobyčejné péči, kterou místní obyvatelé vždy věnovali svým olivovým hájům a přípravě konzervovaných oliv, svědčí četné knižní odkazy, některé více než stoleté.
Díky významu pěstování oliv a zpracovatelských technik vznikly zemědělské a průmyslové nástroje, jakož i typické oděvy, písně a regionální kuchyně.
Název: _BAR_ AGRICERT Certificação de Produtos Alimentares, L.da _BAR_
Adresa: _BAR_ R. Dr. António Pires Antunes, 4 r/c Esq.
Sala C PT-7350 Elvas _BAR_
Tel.: _BAR_ 268 76 95 64/5 _BAR_
Fax: _BAR_ 266 76 95 66 _BAR_
E-mail: _BAR_ agricert@clix.pt _BAR_
Označování:: Uvádí se povinně nápis "Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior – Denominação de Origem Protegida" a logo Společenství.
Dále je nutno uvést certifikační značku, která povinně obsahuje název produktu a příslušný nápis, název kontrolního subjektu a číslo série (numerický nebo abecedně numerický kód, jenž umožňuje vysledování produktu).
Vnitrostátní požadavky: —
[1] Evropská komise – Generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, BE-1049 Brusel
--------------------------------------------------
Státní podpora – Spojené království
Státní podpora č. C 36/2005 (ex N 373/2005 a CP 255/2005) – Spojené království Investbx
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 288/09)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 20. října 2005 uvedeným v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Spojenému království své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření poskytnutí podpory.
Zúčastněné strany mohou podávat své připomínky k podpoře, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, na adresu:
European Commission
Directorate-General Competition
State aid Greffe
BE-1049 Brusel
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Spojenému království.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
ŘÍZENÍ
Dopisem ze dne 26. července 2005, doručeným Komisi dne 28. července 2005, Spojené království oznámilo v souladu s ustanovením čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES výše uvedené opatření, tj. poskytnutí podpory.
Dne 19. srpna 2005 Komise požádala o další informace. Následovala schůzka mezi zástupci Spojeného království a Komise konaná dne 8. září 2005, během níž zástupci Spojeného království Komisi podali další informace.
Dne 26. září 2005 Komise obdržela stížnost podniku PLUS Markets Group plc, holdingové společnosti společnosti Ofex plc, která provozuje a řídí trh Ofex (Off-Exchange market) v Londýně.
POPIS
Primárním cílem ohlášeného projektu je vytvořit podmínky pro malé a střední podniky (MSP) v regionu West Midlands, aby mohly získávat finanční prostředky na pokrytí nedostatečného vlastního kapitálu.
Investbx se zakládá proto, aby působila jako zprostředkovatel obchodního styku.
Bude umožňovat, aby MSP našly své investory, čímž se zjednoduší získávání finančních prostředků pro vlastní kapitál MSP. Bude se postupovat tak, že se vytvoří praktická elektronická platforma pro výměnu a/nebo vydávání nových akcií v hodnotě od 0,5 mil.
AWM (Advantage West Midlands), orgán regionálního rozvoje, bude po dobu pěti let poskytovat finanční prostředky do výše 3,8 mil.
GBP. Tyto finanční prostředky budou sloužit pouze ke zřízení a k provozu Investbx.
MSP, resp. investorům se nepřevede vůbec nic.
Po pěti letech AWM svou majetkovou účast v Investbx buď prodá nebo Investbx zruší.
Zástupci Spojeného království tvrdí, že opatření je určeno k odstranění nepříznivé situace na trhu způsobené především nedostatečnou informovaností jak na straně poptávky, tak na straně nabídky.
MSP mají obvykle problémy získat odpovídající financování na trhu.
Investoři se naopak potýkají s problémy získat přiměřené a spolehlivé informace o možných příjemcích investic.
Zástupci Spojeného království prohlašují, že Investbx je zcela novým druhem opatření sloužícím potřebám trhu, které nejsou v současné době uspokojeny.
Podle tvrzení předložených stěžovatelem, Ofex, společností charakterizovanou jako subjekt obhospodařující nezávislý trh ve Spojeném království zaměřený na obchodování s akciemi MSP, již však na tomtéž trhu, na kterém bude působit Investbx, působí Ofex a usiluje o další růst svého podnikání.
Dále se uvádí, že na rozdíl od Investbx společnost Ofex musela za podmínek platných pro soukromý sektor získat odpovídající finanční prostředky ze soukromého sektoru. Společnosti Investbx náklady spojené s tímto způsobem financování však nevzniknou.
Financování Investbx z veřejných prostředků tedy může údajně vytvořit podmínky nekalé hospodářské soutěže mezi Investbx a Ofex, a sice kvůli poskytnutí podpory, čímž má docházet k poškozování obchodních zájmů společnosti Ofex.
PŘEDBĚŽNÉ POSOUZENÍ
Komise opatření považuje za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES poskytnutou Investbx, nicméně ani investoři, ani MSP využívající služby tohoto hospodářského subjektu nejsou podle dosavadních zjištění evidentními příjemci podpory.
Komise bude nicméně pokračovat ve formálním šetření, zda dochází k poskytování státní podpory u investorů a podniků, do nichž se investuje.
Přestože se opatření zaměřuje na odstranění nedostatečného financování vlastního kapitálu MSP, sdělení o rizikovém kapitálu [1] nevymezuje žádná pravidla pro tento druh opatření.
Poněvadž nelze použít žádný jiný platný právní předpis týkající se poskytování státních podpor, ani žádné pokyny nebo rámcové rozhodnutí, může posouzení vycházet přímo z ustanovení čl. 87 odst.
Vzhledem k připomínkám vzneseným třetí stranou Komise v tomto stádiu pochybuje o slučitelnosti opatření s ustanoveními čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.
Komise bude pokračovat v podrobném posuzování slučitelnosti s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, především se zaměří na skutečnost, zda došlo k jednoznačnému selhání trhu, zda nástroj podpory plní svůj účel, tj. odstranit selhání trhu, zda má narušení hospodářské soutěže a dopady na obchodování omezené účinky a bude pečlivě zvažovat zda opatření podpory nepůsobí proti společnému evropskému zájmu.
ZNĚNÍ DOPISU
"The Commission wishes to inform the United Kingdom that, having examined the information supplied by your authorities and by a complainant on the ad hoc aid referred to above, it has decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) EC.
1. PROCEDURE
(1) By letter dated 26 July 2005, registered at the Commission on 28 July 2005, the UK notified the aid measure mentioned above, pursuant to Article 88(3) EC.
(2) The Commission asked for further information on 19 August 2005, following to which a meeting between representatives of the UK and the Commission was held on 8 September 2005.
During this meeting, additional information was provided by the UK representatives.
(3) On 26 September 2005, the Commission received a complaint from the enterprise PLUS Markets Group plc.
2. DESCRIPTION OF THE MEASURE
2.1.
Primary objective of Investbx
(4) The primary objective of the measure is to create a means for small and medium-sized enterprises [2] (hereafter: SMEs) in the West Midlands region of the UK to raise equity gap finance.
Investbx is being set up to act as a catalyst in bridging the equity finance gap.
It will bring together SMEs and investors to make it easier for companies to raise money by creating a practical forum for exchanging and/or issuing new shares.
Investbx will also provide and facilitate the provision of services at market rates to SMEs to enhance their ability to raise funds.
2.2.
Innovative and novel measure
(5) Pursuant to the UK authorities, Investbx is a completely novel measure, for which there is no precedent.
While traditional Venture Capital Funds aim at improving the supply of equity capital, Investbx envisages instead to improve the efficiency with which information can circulate on investee companies.
Investbx will kick-start the creation of an effective local equity market, by connecting companies to investors, offering them a viable, simple, cost effective solution to raising equity, trading their shares and showcasing their activities.
This trading facility will be different to traditional stock markets (namely the London Stock Exchange with its "Alternative Investment Market" — AIM) because it will operate through a visible online electronic auction market, matching buyers and sellers at a single price with investment via an online execution-only broker.
Online auctions will only be carried out a few times per month.
At the same time Investbx will encourage a longer term view of investing, emphasising the main objective of raising money for SMEs in the community rather than the ability to frequently trade shares as provided by the existing London based markets.
2.3.
Budget and duration
(6) The West Midlands Regional Development Agency AWM (Advantage West Midlands) will provide the funding of GBP 3,8 million for a period of five years.
After this period, AWM will either sell its shares of Investbx on the market or close it down.
2.4.
Beneficiary of the measure
(7) The beneficiary of the measure is Investbx.
Investbx will receive GBP 3,8 million by way of grant of AWM.
The grant will cover pre-launch development and a five-year period of operation.
As a not-for-profit enterprise, any surpluses from Investbx will be reinvested back into Investbx to benefit the regional economy, all of which correspond to AWM's mission.
(8) Investbx will not grant funds to any other company.
Its role is purely that of a catalyst for local SMEs to raise equity gap finance.
Companies and investors making use of Investbx will pay market rates for services received.
All service providers to Investbx have been selected by competitive tender procurement process published in the Official Journal of the European Union.
2.5.
Benefits flowing from Investbx
(9) SMEs: Access to Investbx will be open to all SMEs located in the West Midlands Region on a non-discriminatory basis.
Investbx will provide a showcase for these local SMEs.
(10) The measure intends to overcome the acknowledged equity gap of between GBP 0,5 million and GBP 2,0 million and solely addresses SMEs located in the West Midlands region looking for long-term equity funding.
They have a solid performance, but are often considered being not profitable as aimed at by Venture Capital funds.
In these circumstances, Investbx may also offer another exit possibility for VC funds until they qualify for more senior trading markets like LSE, AIM or the off-market trading facility Ofex (escalator function).
(11) Investors: Investors will receive improved access to information about companies including independent research reports and news which will be made available through the website to inform investors' investment decisions.
Investbx will enable investors to interact directly and indirectly with companies.
In order to provide protection for investors, companies joining Investbx must meet a set of regulatory and disclosure requirements.
2.6.
Corporate structure of Investbx
(12) There are two distinct roles for Investbx: one to act as a forum for inclusive discussion and debate around the whole issue of SMEs across the region raising equity investment and the other, the trading activities that will see it contracting with a number of service providers and with customers (investors and SMEs).
(13) The corporate structure of Investbx responds to these distinct roles as follows: Investbx will comprise two limited companies: (i) Investbx 1, a not for profit distribution membership company, limited by guarantee with all profits being reinvested and not distributed; and (ii) Investbx 2, a company limited by shares, which will be wholly owned by Investbx 1.
(14) The company status allows Investbx 2 to enter into contracts in its own right.
However, the main reason behind this structure is the facilitation of a possible transfer of the company in the future.
If Investbx is successful, it will become a private sector company (Investbx 1 will sell Investbx 2).
At this time any outstanding funds from the original grant form AWM will revert to AWM.
Investbx 2Wholly owned operating subsidiary, limited by sharesInvestbx 1A not for profit distribution membership company, limited by guarantee
(15) The classes of members owning Invstbx 1 proposed are: individual investors, corporate investors, investee companies, intermediaries, AWM and general.
Membership liability will be limited to GBP 10 per member.
Members will be required to pay a modest annual fee, dependant upon the class of member, which has yet to be determined.
The level of this fee will be set such that it is not considered to be a deterrent to becoming a member.
(16) AWM will retain a strong influence on the board.
The ultimate power of the guarantee company is the ability, as sole shareholder of the subsidiary company, to control the Board of the subsidiary company and ensure that it complies with policies set out by the Board of the guarantee company.
In addition, the Board of the guarantee company will have power over appointments to the subsidiary Board.
(17) The Board of Investbx 1 will be the decision making authority and there will be six directors.
The first four categories will have the right to elect a Board member as their representative.
AWM will have the right to appoint two directors, with one of these being the Board's chair.
Any Board committees to which the Board delegates power must include at least one director appointed by AWM.
The general members class would not have the right to elect a Director, although its interests would be represented at Board meetings by a special representative.
(18) Investbx 1 will act as corporate director of Investbx 2, delegating delivery of the business plan to Investbx 2. The board of the guarantee company will give operating guidelines for the board of the subsidiary company.
(19) The AWM appointed Chair of Investbx 1 will also be the Chair of Investbx 2 and at least one other director of the guarantee company will also be on the board of Investbx 2. The Chair will have the right to exercise all guarantee company powers as sole shareholder of the operating company, including the right to appoint directors.
(20) The board of Investbx 1 will have responsibility for appointment and appraisal of the Investbx 2 executive team in addition to the right to remove members of this team whose activities divert from or fail to deliver the agreed business plan.
(21) Investbx 2 will have a small executive team responsible for delivery of the business plan.
Key to delivery will be establishing an outsourcing relationship with a third party organisation that has already invested in the infrastructure and permission necessary to operate Investbx.
Procurement of services using this "white label" arrangement has already taken place with a publication in the Official Journal of the European Union.
The Share Centre was selected as preferred bidder, who has already the appropriate FSA permissions to conduct business of this nature.
2.7.
The current market in the United Kingdom
(22) The traditional market for buying and selling shares in the UK is dominated by the London Stock Exchange (LSE), which is primarily engaged in hosting large stock trades in a global marketplace.
SMEs are increasingly shut out as blue-chip stocks of larger companies are preferred.
(23) The LSE sought to cater for this situation by the introduction of its "Alternative Investment Market" (AIM) in 1995.
This operates as a second tier market targeting new and smaller companies.
Membership requires no minimum trading record, no minimum assets or profit levels, no minimum capitalisation and no minimum free float of shares.
(24) Outside the realms of the LSE and AIM is the off-market trading facility Ofex.
It has been stated in the notification that Ofex is neither regulated nor a market, but aims to provide a more cost effective and less regulated alternative to AIM.
(25) Despite the above developments, the UK claims that there is still a long-term equity gap for investment in SMEs located outside the South-East.
Some of the lowest levels of listed companies and total market capitalisation exist in the Midlands.
3. COMMENTS PRESENTED BY THIRD PARTIES
(26) By letter dated 26 September 2005, the company PLUS Markets Group plc commented as an interested party pursuant to Article 20(2) of Council Regulation (EC) No 659/1999 [3] on the project under scrutiny.
PLUS Markets Group plc (formerly Ofex Holdings plc) is the holding company for Ofex plc, which operates and regulates the Ofex market, which is described as being an independent market in the UK focussed on trading in shares of SMEs from around the world and representing a wide range of sectors and all stages of development.
(27) Ofex was created in October 1995 as a trading facility for unquoted and unlisted securities.
In 2002, Ofex became a prescribed market under Section 118 of the Financial Services & Markets Act 2000, authorized and regulated by the UK's Financial Services Authority, and Ofex plc took over the operation of the market.
(28) Ofex Holdings plc changed its name to PLUS Markets Group plc in 2004 following a process of refinancing and restructuring, which raised net funds from the private sector.
In 2005, further funds were raised from institutional and other investors.
(29) Pursuant to the third party comments, Ofex has served over 500 companies, and has not only provided a market for these companies' shares but also an opportunity to raise equity-based finance since its launch in 1995.
Allegedly, the overwhelming majority of fund raisings were of amounts considerably less than GBP 1,5 million, with actually 33 companies raising less than GBP 1 million, principally form non-institutional investors.
It is claimed that there are currently 137 companies traded on Ofex of which approximately 10 % are based in the Midlands region of the UK.
It is further claimed that there are also 57 Midlands-based companies traded on the AIM market of the London Stock Exchange.
(30) It is claimed that Ofex is already operating, and seeking to grow, in the same marketplace as the one in which Investbx will operate.
It is further stated that, contrary to Investbx, Ofex had to obtain equivalent finance from the private sector on private sector terms whereas Investbx will be relieved of the costs of such funding.
Allegedly, the public funding of Investbx may lead to an unfair competition with Ofex as a result of the aid and will damage the commercial interest of Ofex.
4. PRELIMINARY ASSESSMENT OF THE MEASURE
(31) According to Article 6 of the Procedural Regulation [4], the decision to initiate the formal investigation procedure shall summarise the relevant issues of fact and law, shall include a preliminary assessment of the Commission as to the aid character of the proposed measure, and shall set out the doubts as to its compatibility with the common market.
4.1.
Presence of State aid pursuant to Article 87(1) EC
(32) In accordance with Article 87(1) EC, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.
(33) The assessment of the presence of State aid must consider the possibility that the measure may confer aid on at least three different levels:
- aid to Investbx,
- aid to investors,
- aid to the SMEs invested in.
4.1.1.
Aid to Investbx
(34) The activities of Investbx will be financed through State resources from AWM.
(35) Investbx will be a new actor in the financial markets business and has to be considered as an undertaking, performing an economic activity by providing financial services to investors and SMEs located in the West Midlands region.
It would not have been able to raise the capital to be used for its activities under the same favourable terms under normal market conditions.
This is why the Commission considers that the grant provided by AWM to Investbx does not correspond to the behaviour of a private market investor.
The funding provided by AWM to Investbx is either a grant or an interest-free loan, i.e. a funding free of charge.
Investbx thus receives funding that it would otherwise not be able to seek from private sector sources at market rates.
Accordingly, the undertaking Investbx receives an advantage.
(36) As effects on existing financial services providers such as Ofex cannot be completely excluded, the measure has the potential to distort competition and affect intra-Community trade.
(37) Therefore, Investbx is considered to be a beneficiary of aid pursuant to Article 87(1) EC.
4.1.2.
Aid to Investors and/or to the SMEs invested in
(38) Neither the investors nor the SMEs using Investbx's services prima facie seem to be aid beneficiaries as no State resources will be transferred to them and as Investbx's services are open to all investors.
(39) However, the Commission will have to further scrutinise whether the measure involves a transfer of aid to investors and or SMEs invested in and particularly needs to have more information on the identity of both investors and SMEs invested in (number; age; size; investment phase etc.) and the remuneration they will pay to Investbx.
In addition, the question whether Investbx 1's investors benefit from Investbx 2's envisaged sale also merits further examination.
4.2.
Legality of the aid
(40) The UK respected its obligations pursuant to Article 88(3) EC.
4.3.
Compatibility of the aid
(41) Although the measure aims at bridging the equity gap for SMEs, the risk capital communication [5] does not foresee rules for such kind of measure.
Even if the risk capital communication allows grants for setting up a venture capital fund, it has to be noted that Investbx cannot be regarded as such a fund and does not provide any venture capital to SMEs.
The measure at stake solely aims at setting up the infrastructure for an exchange facility for investors and SMEs and therefore falls outside the risk capital communication.
Also none of the other existing State aid regulations, frameworks or guidelines seem to be applicable.
It is true that the West Midlands do qualify for the derogation in Article 87(3)(c) EC [6], and the Commission also notes that this region has suffered from the Rover crisis.
But the grant to Investbx is not an application of an aid scheme for regional development.
It is rather an ad hoc aid, which does not seem to be limited to initial investment in the meaning of the regional aid guidelines [7].
(42) However, an assessment of this ad hoc aid could be based directly on Article 87(3)(c) EC.
Accordingly, a well-defined market failure has to exist, the aid instrument has to target the identified market failure and distortions of competition and the effect on trade should be limited to ensure that the aid measure is not, on balance, against the common interest.
4.3.1.
Presence of a well-defined market failure
(43) The measure intends to address an alleged market failure particularly caused by imperfect information on both the demand and the supply side.
SMEs usually face problems in finding adequate funding on the financial market.
Investors have difficulties to gain appropriate and reliable information about potential investees.
(44) The proposed aid addresses the market failure described by offering an electronic platform enabling the SMEs to present themselves and the investors to inform themselves.
The match-making of investors and SMEs will be achieved through the electronic auctioning.
(45) Investbx targets equity funding in the area of GBP 0,5 million to GBP 2 million, a deal size range for which an equity gap was established in several studies put forward by the UK in the context of the ECF — Enterprise Capital Funds which was approved by the Commission on 3 May 2005 [8].
The question is whether this assessment of an equity gap in the UK and particularly in the West Midlands region is still valid.
(46) Accordingly, the Commission wishes to further verify whether the arguments presented can justify the presence of a well-defined market failure, particularly in view of the above and any further third party comments.
4.3.2.
The aid instrument has to target the identified market failure
(47) The measure intends to change the behaviour of both investors and SMEs by increasing their information on their potential matches.
In this context it is noted positively that the measure is limited to five years.
AWM will either sell its shares of Investbx after this period or close it down.
(48) Compared to usual risk capital schemes, the amount of public funding used is rather limited.
Regional risk capital schemes covering regions similar in size as the West Midlands normally involve far higher amounts of aid than foreseen for this measure [9].
(49) However, the Commission wishes to further assess any incentive effect of the aid instrument.
Also the relation between the notified measure and the ECF merits further examination.
4.3.3.
Distortions of competition and the effect on trade should be limited to ensure that the aid measure is not, on balance, against the common interest
(50) As to the balancing of distortion of competition and effects on trade, the existing London based markets, namely the London Stock Exchange (LSE), its Alternative Investment Market (AIM) and the off-trading facility Ofex, may be the potential competitors of Investbx.
Another source of perceived competition could be from traditional sources of finance such as bank debt, friends and family, business angels or venture capital funds.
(51) However, LSE, AIM and Ofex use classical market making mechanisms using bid and offer price, the primary focus being institutional investors, with retail investors having no access to new issued shares.
These traditional exchanges generate revenues primarily from companies joining the market and subsequently paying an annual fee in order to stay on the exchange.
(52) Investbx seems, at first sight, to differ from these traditional markets.
It, for instance, has no market makers.
Market makers generate revenues based on the share price "spread", i.e. the margin between bid and offer price.
Market makers achieve revenues either by selling large volumes of shares at low spread, or by selling low volumes of shares at high spread.
Both of these factors may contribute to them not working well with SMEs, which have, for instance, lower volumes of shares to sell.
(53) Investbx furthermore seems to aim, unlike the traditional markets, also at providing a bridge between the above-mentioned traditional sources of finance and the more senior markets LSE, AIM and Ofex ("escalator function").
(54) However, at this stage, the differences to traditional markets and in particular to Ofex merits further examination and competition with LSE, AIM and Ofex as well as with debt financing from private banks needs to be verified further, particularly in view of the above and any further third party comments.
5. DECISION
The Commission at this stage concludes that the measure involves State aid pursuant to Article 87(1) EC to Investbx.
It nevertheless wishes to further verify the presence of State aid at the level of the investors and the enterprises invested in.
In addition, also in view of the third party comments, it currently has doubts as to the compatibility of the measure with the common market, in particular the presence of a well-targeted market failure, whether the aid instrument has an incentive effect and whether the distortions of competition and the effect on trade are limited to ensure that the aid measure is not, on balance, against the common interest.
In the light of the foregoing considerations, the Commission, acting under the procedure laid down in Article 88(2) EC, requests the United Kingdom to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the aid, within one month of the date of receipt of this letter.
The Commission wishes to remind the United Kingdom that Article 88(3) EC has suspensory effect, and would draw its attention to Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999, which provides that all unlawful aid may be recovered from the recipient.
The Commission warns the United Kingdom that it will inform interested parties by publishing this letter and a meaningful summary of it in the Official Journal of the European Union.
It will also inform interested parties in the EFTA countries which are signatories to the EEA Agreement, by publication of a notice in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union and will inform the EFTA Surveillance Authority by sending a copy of this letter.
All such interested parties will be invited to submit their comments within one month of the date of such publication."
[1] Úř. věst.
C 235, 21.8.2001, s. 3.
[2] The definition complies with Commission Recommendation of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises (OJ L 124, 20.5.2003, p. 36).
[3] Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (OJ L 83, 27.3.1999, p. 1).
[4] Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (OJ L 83, 27.3.1999, p. 1).
[5] OJ C 235, 21.8.2001, p. 3.
[6] Commission decision of 17 August 2000 on State aid No N 265/2000 — UK concerning the UK regional aid map for 2000–2006 (OJ C 272, 23.9.2000, p. 43).
[7] OJ C 74, 10.3.1998, p. 9.
[8] See State aid No C 17/2004 — UK, not yet published in the Official Journal.
[9] Take as example State aid No C 17/2004 — UK ("Enterprise Capital Funds") and State aid No C 72/2003 — UK ("Invest Northern Ireland Venture 2003").
--------------------------------------------------
Výtah z rozhodnutí o likvidaci INGO BALTIC UADB podle článku 14 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/17/ES ze dne 19. března 2001 o reorganizaci a likvidaci pojišťoven
(2005/C 289/03)
Podle příslušného rozsudku krajského soudu ve Vilniusu ze dne 18. srpna 2005 bylo proti soukromé pojišťovně INGO BALTIC UADB (kód společnosti 110426768) zahájeno konkurzní řízení.
Rozsudek vstoupil v platnost 30. srpna 2005.
Správcem konkurzní podstaty byla jmenována veřejná společnost Jupoga (kód společnosti 5008557, Pramones str.
21a, Alytus, Litva, osvědčení č.
48a pro poskytování služeb konkurzní správy vydáno Ministerstvem hospodářství Litevské republiky, tel. (370-6) 856 74 24).
Zplnomocněným jednatelem správce byl jmenován Juozas Dzekunskas (osvědčení o kvalifikaci č. 468a).
Prosíme o okamžité zaslání informací o veškerých věřitelských nárocích na adresu: Odminiu str.
3, LT-01122 Vilnius.
Další informace je možno získat na tel. (370-5) 264 90 90, fax (370-5) 23 31 17, e-mail: ingo@ingo.lt.
Orgán pověřený státem k dohledu nad konkurzním řízením je Komise pro dozor nad pojišťovnami Litevské republiky (Ukmerges str.
222, Vilnius, Litva, tel: (370-5) 243 13 70, fax: (370-5) 27 23 68 96, e-mail: dpk@dpk.lt).
Konkurzní řízení se řídí litevským právem.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise
O investicích v oblasti finančních služeb uvnitř EU
(2005/C 293/02)
1.ÚVOD
Neformální zasedání Rady ECOFIN ve dnech 10. a 11. září 2004 v Scheveningenu zdůraznilo, že chybí přeshraniční úprava ve finančním sektoru.
Situace je v různých členských státech rozdílná a vyskytují se určité obavy, že existují překážky, které jsou neslučitelné se svobodami, které stanoví Smlouva. _BAR_ Úprava finančního sektoru je nedostatečná, což svědčí o překážkách pro investice. _BAR_
Články 56 a 43 Smlouvy, které se týkají svobody pohybu kapitálu a práva usazování, jsou v souvislosti s přímými investicemi ve finančním sektoru uvnitř EU bezprostředně použitelné.
Nedávná judikatura Evropského soudního dvora (ESD) týkající se přímých investic zlepšila chápání uvedených zásad. _BAR_ Svobody stanovené ve Smlouvě poskytují základní a rozsáhlá práva … _BAR_
Rozsudky ESD také přísně vyložily možné výjimky ze svobod stanovených ve Smlouvě, zejména výjimky týkající se obecného zájmu a veřejného dohledu, které jsou pro finanční sektor nejvýznamnější. _BAR_ ... s několika výjimkami. _BAR_
Základní zásady volného pohybu kapitálu a práva usazování uvedené ve Smlouvě mají vliv na podrobný rámec pravidel stanovených v sekundární legislativě pro finanční sektor.
Pokud členské státy využijí svého práva v rámci principu subsidiarity a vydají doplňující předpisy, které překračují rámec sekundární legislativy, musí být tyto předpisy a praxe slučitelné s obecnými zásadami Smlouvy.
Pro dokončení vnitřního trhu je nejdůležitější, aby pravomoc volného uvážení orgánů dohledu v záležitostech, které se týkají schvalování a dohledu nad finančními zprostředkovateli, byla vykonávána výlučně za účelem ochrany zájmu, pro který byla stanovena.
Jinak by mohlo dojít k neslučitelnosti s primárním právem ES. _BAR_ Je třeba zohlednit nadřazené zásady Smlouvy o ES a judikaturu ESD. _BAR_
Cílem tohoto sdělení je snížit riziko odlišných právních výkladů v této oblasti.
Na jedné straně proto umožní členským státům vylepšit své právní předpisy a správní praxi, pokud je to nezbytné.
Na druhé straně si finanční instituce budou moci plně uvědomit svá práva, která vyplývají ze Smlouvy o ES v oblasti přímých investic uvnitř EU.
Sdělení v žádném případě nepředpokládá, že taková rizika v celé EU existují, ani nepředjímá výklad, který by mohl poskytnout Evropský soudní dvůr. _BAR_ Cílem tohoto sdělení je vysvětlit práva a povinnosti. _BAR_
2.ZÁKLADNÍ ZÁSADY SMLOUVY
Příslušná ustanovení týkající se svobody volného pohybu kapitálu, které stanoví Smlouva, jsou uvedeny v článcích 56 – 60 Smlouvy o ES. Zejména článek 56 Smlouvy stanoví, že "jsou zakázána všechna omezení pohybu kapitálu mezi členskými státy". _BAR_ Smlouva stanoví úplnou svobodu pohybu kapitálu. _BAR_
Přímé investice ve formě podílu v určitém podniku prostřednictvím držby akcií nebo nabytí cenných papírů na kapitálovém trhu představují pohyb kapitálu ve smyslu článku 56 Smlouvy.
Přímé investice se vyznačují zejména možností účinné účasti na řízení společnosti nebo na její kontrole.
Některé vnitrostátní předpisy tuto možnost omezují, a byly proto označeny za omezení svobody volného pohybu kapitálu: pravidla omezující nabývání akcií nebo jinak omezující účinnou účast na řízení podniku nebo jeho kontrole; dále pravidla, která jsou způsobilá odrazovat investory z jiných členských států a v důsledku toho ovlivňují přístup na trh, nebo podřizují přímou investici předchozímu schválení.
Článek 56 Smlouvy o ES přesahuje rámec pouhého odstranění nerovného zacházení z důvodů státní příslušnosti. _BAR_ Ta jednoznačně platí pro všechny formy přeshraničních investic uvnitř EU. _BAR_
Získání většinového podílu ve vnitrostátní společnosti investorem z EU z jiného členského státu je jak formou pohybu kapitálu, tak i svobodou usazování.
Článek 43 Smlouvy, který upravuje právo usazování, stanoví, že jsou "zakázána omezení svobody usazování pro státní příslušníky jednoho členského státu na území státu druhého… Svoboda usazování zahrnuje zřizování a řízení podniků za podmínek stanovených pro vlastní státní příslušníky".
Proto by měli mít státní příslušníci jiných členských států EU možnost nabývat většinové podíly, vykonávat hlasovací práva a řídit vnitrostátní společnosti za stejných podmínek, které jsou stanoveny pro vlastní státní příslušníky (tj. uplatnění zásady vnitrostátního zacházení na investory z jiných členských států EU). _BAR_ Získání většinového podílu investorem z EU je také formou svobody usazování. _BAR_
Pokud jde o investice v oblasti finančních služeb uvnitř EU, použijí se na přímé investice současně obě svobody stanovené ve Smlouvě, zatímco na nepřímé investice se použije svoboda volného pohybu kapitálu.
Pro účely tohoto sdělení se nevyžaduje oddělené posouzení dotčených opatření ve světle pravidel Smlouvy, které se týkají svobody usazování a je dostatečné zaměřit se na svobodu volného pohybu kapitálu podle článku 56 Smlouvy o ES. _BAR_ V těchto případech je usazování neoddělitelně spojeno s pohyby kapitálu. _BAR_
3.VÝJIMKY STANOVENÉ VE SMLOUVĚ NEBO V JUDIKATUŘE ESD
Výjimky umožňují členským státům zavést omezení obecných ustanovení Smlouvy.
Jsou výslovně uvedeny v ustanoveních Smlouvy nebo je připustil Evropský soudní dvůr na základě Smlouvy.
Volný pohyb kapitálu, jako základní zásada Smlouvy, může být omezen pouze ve dvou ohledech: pravidly Společenství nebo vnitrostátními pravidly, která jsou odůvodněna výjimkami, jež stanoví výslovně Smlouva,nebo naléhavými důvody obecného zájmu, které určil Evropský soudní dvůr na základě Smlouvy. _BAR_ Omezení svobod jsou možná … _BAR_
Článek 58 odst. 1 písm. b) Smlouvy obsahuje zvláštní výjimky Smlouvy, které se týkají opatření obezřetnostního dohledu.
Umožňuje členským státům "přijmout všechna nezbytná opatření, jež by zabránila porušování vnitrostátních právních a správních předpisů, zejména v oblasti … dohledu nad finančními institucemi".
Článek 58 odst. 2 také umožňuje omezení práva usazování, která jsou slučitelná se Smlouvou.
Článek 58 odst. 3 nicméně stanoví, že všechny tyto výjimky nesmějí představovat ani prostředek svévolné diskriminace, ani zastřené omezování volného pohybu kapitálu.
Dohled je proto stanoven jako zvláštní výjimka ze svobod, platí však pro něj stejné podmínky jako pro ostatní omezení.
Ty jsou dále uvedeny jako nadřazené zásady Smlouvy.
Pokud jde například o družstva, mohou členské státy ve vnitrostátních předpisech stanovit, že při zakládání evropské družstevní společnosti mohou jejich orgány dohledu zamítnout přeshraniční fúzi. Takové zamítnutí je možné ve smyslu čl.
1 písm. b), může však být založeno jen na veřejném zájmu. K odůvodnění úvah týkajících se veřejného zájmu ve světle čl.
58 odst. 3 by měly orgány dohledu členských států zajistit, aby organizace se zvláštními stanovami jednaly vždy plně v souladu s nimi. _BAR_ ... z důvodů obezřetnostního dohledu … _BAR_
Pokud jde o nadřazené požadavky obecného zájmu, je třeba pro odůvodnění omezení volného pohybu kapitálu zdůraznit, že stávající judikatura je omezená a poskytuje málo pozitivních vodítek pro výklad tohoto dalekosáhlého pojmu: Mezi několika málo nadřazenými požadavky, které podle názoru Evropského soudního dvora odůvodňují omezení, lze nalézt ochranu spotřebitele.
Skutečnost, že hospodářské důvody nemohou sloužit jako odůvodnění pro překážky, které Smlouva zakazuje, je součástí ustálené judikatury.
V případech, které Evropský soudní dvůr rozhodoval, členské státy neúspěšně obhajovaly např. potřebu chránit finanční zájmy členského státu nebo úmysl podporovat hospodářství státu.
Pokud jde o poskytování služeb, Soud nedávno objasnil, že obchodní banku nelze považovat za poskytovatele veřejných služeb: rozhodl, že skupina obchodních bank, které uskutečňují činnost v tradičním bankovním sektoru, a které nevykonávají funkce centrální banky nebo podobného orgánu, nejsou podniky pověřenými poskytováním veřejných služeb. _BAR_ .. nebo na základě požadavků obecného zájmu. _BAR_
4.SEKUNDÁRNÍ LEGISLATIVA O OBEZŘETNOSTNÍM DOHLEDU
V oblasti obezřetnostního dohledu stanovila sekundární legislativa EU řadu základních zásad k zajištění poctivosti a řádnosti činností finančních institucí.
K těmto zásadám patří požadavek spolehlivosti a odborné způsobilosti a požadavky solventnosti.
Tyto základní zásady jsou podstatné pro bezpečný a dynamický finanční sektor v EU. _BAR_ Směrnice upravují základní zásady dohledu … _BAR_
Sekundární legislativa EU však nepřekročila určitou míru harmonizace příslušných ustanovení. Proto umožňuje členským státům používat vedle společných pravidel stanovených ve směrnicích EU doplňující pravidla a správní postupy. _BAR_ … a zajišťují určitou míru harmonizace. _BAR_
Pokud jsou však vnitrostátní pravidla přísnější než sekundární legislativa EU, mohou vznikat střety se svobodami stanovenými ve Smlouvě.
Tyto vnitrostátní předpisy mohou v zásadě zahrnovat přísnější ustanovení pro řádnost finančních institucí, limity pro schvalování a pro správní postupy.
Při přijímání, vytváření nebo výkonu správních postupů musí členské státy dodržovat základní svobody, které zaručuje Smlouva o ES, a zajistit dodržování směrnice. _BAR_ Doplňující vnitrostátní opatření a postupy musí vždy zohledňovat Smlouvu o ES. _BAR_
5.NADŘAZENÉ LIMITY SMLOUVY O ES
Členské státy musí vykonávat svá oprávnění obezřetnostního dohledu v souladu se zásadami Smlouvy o ES.
Ačkoli sekundární právo ES připouští různé požadavky pro schválení z oprávněných důvodů a umožňuje členským státům, aby ukládaly dodatečné požadavky, náleží konečné posouzení ve světle svobod stanovených v článku 56 a 43 Smlouvy Evropskému soudnímu dvoru. _BAR_ Konečné posouzení náleží Evropskému soudnímu dvoru. _BAR_
V této souvislosti je třeba připomenout, že jakékoli výjimky ze svobod volného pohybu kapitálu a usazování stanovených ve Smlouvě je třeba vykládat restriktivně, a že jejich rozsah nemůže být určován jednostranně členskými státy bez jakékoli kontroly ze strany orgánů Společenství.
Proto, ačkoli jsou důvody obezřetnostního dohledu výslovně uvedeny jako možné výjimky ze svobod, platí pro ně tak jako u jiných výjimek stejné podmínky, které platí pro jiná omezení. _BAR_ Výjimky ze svobod stanovených ve Smlouvě jsou úzce vymezeny Soudním dvorem. _BAR_
Opatření, která mohou zamezit výkonu základních svobod Smlouvy nebo ho učinit méně atraktivním, musí splnit čtyři podmínky: musí se uplatňovat nediskriminačním způsobem;musí být odůvodněna naléhavými požadavky obecného zájmu;musí být vhodná k zajištění dosažení cíle, který sledují; anesmí překročit mez, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle. _BAR_ Jakákoli omezení musí být: _BAR_
Článek 56 Smlouvy o ES překračuje rámec pouhého odstranění nerovného zacházení z důvodů státní příslušnosti. Čl.
58 odst. 3 nicméně stanoví, že všechny tyto výjimky nesmějí představovat ani prostředek svévolné diskriminace, ani zastřené omezování volného pohybu kapitálu.
Sekundární legislativa EU jasně uznává u přeshraničních investic ve finančním sektoru potřebu obezřetnostního dohledu orgánem dohledu nad cílovou institucí.
Ta se však musí uplatňovat ve světle zákazu svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování ve smyslu čl. 58 odst.
3 Smlouvy o ES. Žádný z těchto požadavků by neměl být nepřekonatelný pro žádnou z finančních institucí v EU, které již ve své domovské zemi podléhají podobným požadavkům, a které chtějí získat podíl ve finanční instituci v jiném členském státě. _BAR_ —nediskriminační _BAR_
Aby byly přiměřené, musí být vnitrostátní právní předpisy vhodné k zajištění cíle, který sledují, a nesmí překročit mez nezbytnou k jeho dosažení.
Pokud jde o poslední aspekt ("co je nezbytné k dosažení cíle"), je podle judikatury Evropského soudního dvora systém předchozího schválení přiměřený vůči sledovanému cíli pouze tehdy, pokud nelze stejného cíle dosáhnout méně omezujícími opatřeními, zejména systémem následných prohlášení.
U systémů předchozího schvalování v oblasti dohledu se tyto úvahy týkají překážek spojených s postupy (např. formality žádostí: lhůty a možné průtahy, míra kvantity a kvality požadovaných informací a dokumentů, které mají být poskytnuty) a dobou k získání takového schválení, jelikož se v jednotlivých členských státech značně liší. _BAR_ —vhodná a přiměřená _BAR_
K zajištění právní jistoty musí být systém předchozího správního schválení založen na objektivních, nediskriminačních kritériích, která jsou dotčeným podnikům předem známá a všechny osoby, které jsou dotčeny omezujícím opatřením, musí mít k dispozici opravné prostředky.
To např. vyžaduje, aby důvody pro zamítnutí žádosti byly dostatečně konkrétní, aby umožnily soudu přijmout rozhodnutí o jejich legalitě a správném použití.
Jakákoli nepřesná nebo neurčitá kritéria je nutno posuzovat tak, že jsou v rozporu se zásadou právní jistoty, jelikož nepřesnost znemožňuje jednotlivcům plně využít svá práva, která vyplývají z článku 56 Smlouvy. _BAR_ —Poskytnutí právní jistoty _BAR_
Pokud jde o schvalovací postupy, musí být investorům známy specifické a objektivní okolnosti, za kterých bude předchozí schválení poskytnuto nebo zamítnuto.
Investoři musí znát kritéria použitelná na rozhodnutí o schválení, které, nezávisle na stupni formality, jež by mohlo vyžadovat, musí obsahovat nezbytné informace o tom, na jakém základě bylo přijato.
Běžnou, legitimní a užitečnou praxí orgánů dohledu ve finančním sektoru je udržování neformálních kontaktů s finančními institucemi, které vykonávají činnost v jejich zemi.
Je však nezbytné, aby všechna rozhodnutí byla soudně přezkoumatelná a tedy objektivně odůvodněná.
Nezbytná transparence chybí, pokud namísto písemně odůvodněného zamítnutí žádosti, které by mohlo být soudně přezkoumáno, vydají orgány ústní pokyn nepožádat u přeshraničních investic o schválení, a taková praxe není v souladu ani se zněním ani s duchem předpisů Společenství. _BAR_ —Použití transparentních postupů _BAR_
6.DALŠÍ KROKY KOMISE KE ZJEDNODUŠENÍ PŘESHRANIČNÍ ÚPRAVY
Je nezbytné stanovit jasnější a průhlednější postupy schvalování.
Komise spolupracuje s orgány členských států na všech úrovních, aby dosáhla nezbytného konsensu ohledně míry spolupráce a podrobností, které by měly být podkladem takových schvalovacích procesů.
Komise předloží v první polovině roku 2006 návrhy na změnu článku 16 konsolidované bankovní směrnice 2000/12/ES.
Odpovídající ustanovení článku 15 směrnic o pojištění (2002/83/ES a 92/49/EHS) jsou přezkoumávány v rámci projektu Solventnost II. _BAR_ V paralelních oblastech je nezbytná brzká dohoda o přesnějších a transparentnějších pravidlech pro dohled nad schvalováním u velkých podílů. _BAR_
Kromě toho vede Komise otevřené konzultace s členskými státy a finančním sektorem, aby zjistila, zda vedle překážek v oblasti dohledu existují i další překážky, které by mohly bránit přeshraniční úpravě ve finančním sektoru EU.
V případě potřeby Komise později předloží návrhy k odstranění takových překážek. _BAR_ Je třeba přezkoumat, zda úpravě ve finančním sektoru nebrání další překážky. _BAR_
Pokud Komise zjistí, že finanční instituce v EU porušily právo Společenství, pokud jde o přímé investice, a bude-li mít k dispozici dostatek důkazů, bude se důrazně zabývat porušením práva, jak již učinila u ostatních překážek přímých investic uvnitř EU. _BAR_ Komise bude stíhat jakákoli porušení svobod EU… _BAR_
Nakonec Komise zahájila šetření hospodářské soutěže v oblasti retailových finančních služeb a pojištění. Cílem je posílení hospodářské soutěže na těchto trzích.
Zvláštní pozornost bude věnována zjištění překážek pro poskytování přeshraničních služeb a překážek pro vstup na trh, ať již ve formě právních předpisů, tak i "běžnějších" antitrustových otázek. _BAR_ a vyšetřuje rovněž hospodářskou soutěž na finančních trzích retailových služeb. _BAR_
7.ZÁVĚRY
Toto sdělení má členským státům připomenout příslušné základní svobody Smlouvy v oblasti přeshraničních investic do finančních institucí a požadavky na přísnou přiměřenost veškerých omezení těchto svobod, která by mohla být nezbytná k ochraně naléhavých požadavků obecného zájmu.
Zároveň zdůrazňuje potřebu úplné transparentnosti všech těchto rozhodnutí.
Podporuje finanční instituce, aby zaznamenávaly případy, kdy stojí integračnímu procesu v cestě neodůvodněné překážky.
Ve světle výše uvedených úvah zahájí Komise nepřetržitý dialog s členskými státy za účelem zjištění překážek volného pohybu kapitálu a svobody usazování ve finančním sektoru.
Komise v současnosti spolupracuje se zainteresovanými subjekty na zlepšení sekundárního práva EU a prošetřuje další možné existující překážky, které by mohly bránit integraci.
Zajistí, aby základní svobody Smlouvy mohly být v této oblasti harmonicky uskutečňovány. _BAR_ _BAR_
Průhlednější přístup v oblasti fúzí a akvizic ve finančním sektoru umožní, aby si finanční instituce byly vědomy všech oprávněných požadavků vnitrostátních orgánů dohledu.
Umožní jim také plně respektovat veškeré oprávněné požadavky z hledisek dohledu a hospodářské soutěže, a využít tak zcela výhody svobod, které zaručuje Smlouva. _BAR_ _BAR_
[1] Nejde zde v prvé řadě o rozsah vlastnictví akcií (tj. investic do portfolia) v EU, nýbrž o často citlivější otázku zahraničního vlastnictví a zahraniční kontroly (tj. přímé investice) finančních institucí.
[2] V tomto sdělení se odkazy na EU použijí rovněž na Evropský hospodářský prostor, jelikož se v rámci Dohody o EHP uplatní velmi podobná ustanovení a sekundární legislativa.
[3] Ačkoli Smlouva nedefinuje "pohyb kapitálu", bylo ustálenou judikaturou ESD stanoveno, že směrnice 88/361/EHS ze dne 24. 6.
5) spolu s nomenklaturou, která je ke směrnici připojena (zejména body I a III nomenklatury v příloze I a odůvodnění k této příloze), mohou být použity k definici pojmu pohybu kapitálu. Viz rozsudek ze dne 4.
2002, Komise v. Portugalsko, C-367/98, ECR 2002, s. I-4731, § 37; Komise v. Francie, C-483/99, ECR 2002, s.
I-4781, § 36 a Komise v Belgie, C-503/99, ECR 2002, s.
I-4809, § 37 (dále jen jako Komise v. Portugalsko/Francie/Belgie) a rozsudky ze dne 13. 5.
2003 Komise v. Španělsko, C-463/00, ECR 2003, s.
I-4581, § 52 a Komise v UK, C-98/01, ECR 2003, s.
I-4641, § 39 (dále jen jako Komise v. Španělsko/UK), jakož i rozsudek ze dne 16. 3.
1999, Trummer & Mayer, C-222/97, ECR 1999, s. I-1661, §§ 20, 21.
[4] Rozsudek ze dne 26. 9.
2000, Komise v. Belgie, C-478/98, ECR 2000, s. I-7587, § 18, rozsudek ze dne 14.
12. 1995, Sanz de Lera and others, spojené věci C-163/94, C-165/94 & C-250/94, ECR 1995, s.
I-4821, § 24 & 25, rozsudek ze dne 14. března 2000, Église de Scientologie, C-54/99, ECR 2000, s. I-1335, § 14 a rozsudek ze dne 1.
6. 1999, Konle, C-302/97, ECR 1999, s.
I-3099, § 39.
[5] Rozsudek ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, § 57 a Komise v. Spojené království, C-98/01, § 44.
[6] Rozsudek ve věci Komise v. Spojené království, C-98/01, § 44.
[7] Rozsudek ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, § 61 a Komise v. Spojené království, C-98/01, § 47.
[8] Rozsudky ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, §56, Komise v. Spojené království, C-98/01, § 43, Komise v. Portugalsko, C-367/98, § 44 a Komise v. Francie, C-483/99, § 40.
[9] Např. čl.
58 odst. 1 Smlouvy nebo další výjimky, které jsou stanoveny na jiných místech ve Smlouvě, např. článek 296 (specifický sektor obrany).
[10] Rozsudky ve věci Komise v. Portugalsko, C-367/98, § 49, Komise v. Francie, C-483/99, § 45, Komise v. Belgie, C-503/99, § 45 a Komise v. Španělsko, C-463/99, § 68.
[11] V této souvislosti odkazuje Směrnice o převzetí ve svém bodě odůvodnění (1) na čl. 44 odst. 2 písm. g) Smlouvy, který zmocňuje Radu a Komisi, aby "v míře nezbytné k dosažení jejich rovnocennosti ve Společenství koordinovaly záruky, které jsou … vyžadovány v členských státech od společností …".
[12] Rozsudek ve věci Caixa-Bank France v. Ministčre de l'Economie, C-442/02, § 21, kde však ESD rozhodl, že "sporný zákaz ve výchozím řízení … představuje opatření, které překračuje to, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle."
[13] Rozsudek ve věci Komise v. Portugalsko, C-367/98, § 52 a, pokud jde o volný pohyb zboží, rozsudek ze dne 9. 12.
1997, Komise v. Francie, C-265/95, ECR 1997, s.
I-6959, § 62, a, pokud jde o svobodu poskytování služeb, rozsudek ze dne 5. 6.
1997, SETTG, C-398/95, ECR 1997, s.
I-3091, § 23.
[14] Rozsudek ve věci C-35/98, Verkooijen, § 47.
[15] S malým úspěchem odkazují členské státy na potřebu zajistit soudržnost svých vnitrostátních daňových systémů: viz na jedné straně rozsudek ve věci C-204/90 Bachmann v. Belgie, [1992] ECR I-249, § 28 pro oblast důchodů a životního pojištění, po kterém následovaly rozsudky, které takové odůvodnění odmítly, např. rozsudek ve věci C-35/98, Verkooijen, § 56.
[16] Rozsudek ve věci Komise v. Portugalsko, C-367/98, § 52.
[17] Rozsudek ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, § 70.
[18] Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu, Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění a Druhá směrnice Rady ze dne 22. června 1988 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého jiného než životního pojištění, kterou se stanoví opatření k usnadnění účinného výkonu volného pohybu služeb a kterou se mění směrnice 73/239/EHS.
[19] Spojené věci C-193/97 a 194/97, De Castro Freitas and Escallier, § 23.
V tomto ohledu bude např. v konsolidované bankovní směrnici (2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu, Úř. věst.
L 126, 26.5.2000, s. 1: bod odůvodnění 18) výslovně uvedeno, že "existuje nezbytný vztah mezi účelem této směrnice a liberalizací pohybu kapitálu, uskutečňovanou na základě jiných právních předpisů Společenství.
Opatření týkající se liberalizace bankovních činností musí být v každém případě v souladu s opatřeními pro liberalizaci pohybu kapitálu." Čl.
21 odst. 4 nařízení ES o spojování ze dne 20. ledna 2004, Úř. věst.
L 24, 29.1.2004, s. 1 a násl. stanoví, že "členské státy mohou přijmout přiměřená opatření k ochraně oprávněných zájmů, jiných než těch, které jsou vzaty do úvahy tímto nařízením a které jsou slučitelné s obecnými zásadami a jinými ustanoveními práva Společenství. … pravidla obezřetnostního dohledu jsou považována za "oprávněné zájmy" v uvedeném smyslu."
[20] Rozsudek ve věci C-71/02, Karner, §§ 33, 34.
[21] Viz rozsudek ve věci Komise v. Belgie, C-503/99, § 47, pokud jde o požadavek veřejné bezpečnosti jako výjimky ze základní zásady volného pohybu kapitálu.
[22] C-55/94, Gebhard, § 37 s dalšími odkazy.
[23] Rozsudky ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, § 56, Komise v. Spojené království, C-98/01, § 43, Komise v. Portugalsko, C-367/98, § 44 a Komise v. Francie, C-483/99, § 40.
[24] To se odráží např. v nezbytnosti schvalování obchodního plánu nové právnické osoby orgány dohledu, prověřování managementu a ověření, že mohou být provedeny nezbytné úpravy bankovních systémů a nástrojů oznamování jako např. přiměřená integrace rizikového managementu, zákazníků a účetních systémů a úprava kontrolních postupů a informačních technologií.
[25] Rozsudky ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, § 68, Komise v. Portugalsko, C-367/98, § 49, Komise v. Francie, C-483/99, § 45 a Komise v. Belgie C-503/99, § 45, jakož i rozsudky ve spojených věcech C-163/94, C-165/94 a C-250/94, Sanz de Lera et al, § 23 a rozsudek ve věci C-54/99, Église de Scientologie, § 18.
[26] V souvislosti s obezřetnostním dohledem.
[27] Rozsudky ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, § 69, Komise v. Francie, C-483/99, § 46, Komise v. Portugalsko, C-367/98, § 50 a ve spojených věcech C-163/94, C-165/94 & C-250/94, Sanz de Lera et al, §§ 23-28, C-302/97, Konle, § 44, jakož i rozsudky ze dne 20.
2.
2001 ve věci C-205/99, Analir et al, ECR 2001, s.
I-1271, § 35 a ze dne 5.
3.
2002 ve spojených věcech C-515/99, C-519/99 to C-524/99 & C-526/99 to C-540/99, Reisch et al, ECR 2002, s.
I-2157, § 37.
[28] Rozsudky ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, § 69, Komise v. Francie, C-483/99, § 46, Komise v. Portugalsko, C-367/98, § 50.
[29] Rozsudky ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, § 75, Komise v. Francie, C-483/99, § 50 a C-54/99 ze dne 14.
3. 2000, Église de Scientologie, §§ 21, 22.
[30] Rozsudek ve věci Komise v. Španělsko, C-463/00, § 74 a C-54/99, Église de Scientologie, §§ 21, 22.
[31] Např. článek 33 směrnice 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 295/04)
(Text s významem pro EHP)
LITVA
Provozní licence vydané
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
JSC Nordic Solutions _BAR_ Rodunios Route 34 LT-02187 Vilnius _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 27. 10. 2005 _BAR_
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
JSC Joanos avialinijos _BAR_ Laisves av.
123-6 LT-06118 Vilnius _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 27. 10.
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 295/06)
(Text s významem pro EHP)
RAKOUSKO
Provozní licence vydané
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
WWW Bedarfsluftfahrtsgesellschaft m.b.H _BAR_ Radetzkystraße 19 AT-1030 Wien _BAR_ pošta, náklad _BAR_ 3. 11. 2005 _BAR_
Změna názvu držitele licence
Kategorie A: Provozní licence bez omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
ARA Flugrettungs GmbH _BAR_ Grete-Bittnerstraße 9 AT-9020 Klagenfurt _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 3. 11. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Rámec společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby
(2005/C 297/04)
1. ÚČEL A PŮSOBNOST
1. Z judikatury Soudního dvora Evropských společenství [1] je zřejmé, že vyrovnávací platba za závazek veřejné služby není státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, splňuje-li určité podmínky. Pokud však vyrovnávací platba za závazek veřejné služby tyto podmínky nesplňuje a pokud jsou dodržena obecná kritéria pro použití čl. 87 odst. 1, vyrovnávací platba státní podporu představuje.
2. Rozhodnutí Komise 2005/842/ES ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu [2] stanoví podmínky, za nichž určité typy vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby představují státní podporu slučitelnou s čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, a vyjímá vyrovnávací platbu, která tyto podmínky splňuje, z povinnosti předchozího oznámení. Na vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby, která je státní podporou a nespadá do působnosti rozhodnutí 2005/842/ES (o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby přidělenou některým podnikům pověřeným provozováním služeb veřejného hospodářského zájmu), se povinnost předchozího oznámení bude vztahovat i nadále. Účelem tohoto rámce je vymezit podmínky, za nichž bude státní podpora považována za slučitelnou se společným trhem podle čl. 86 odst. 2.
3. Tento rámec lze použít na vyrovnávací platby za závazky veřejné služby udělené podnikům v souvislosti s činnostmi, které podléhají pravidlům podle Smlouvy o ES, s výjimkou odvětví dopravy a odvětví veřejnoprávního vysílání, na nějž se vztahuje sdělení Komise o použití pravidel státní podpory na veřejnoprávní vysílání [3].
4. Ustanovení tohoto rámce se použijí, aniž jsou dotčena přísnější zvláštní ustanovení, která se týkají závazků veřejné služby, obsažená v odvětvových právních předpisech a opatřeních Společenství.
5. Tento rámec se použije, aniž jsou dotčena platná ustanovení Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek a hospodářské soutěže (zejména články 81 a 82 Smlouvy o ES).
2. PODMÍNKY, PODLE KTERÝCH SE URČUJE SLUČITELNOST VYROVNÁVACÍ PLATBY ZA ZÁVAZEK VEŘEJNÉ SLUŽBY, KTERÁ PŘEDSTAVUJE STÁTNÍ PODPORU
2.1 Obecná ustanovení
6. V rozsudku Altmark Soudní dvůr stanovil podmínky, za nichž vyrovnávací platba za závazek veřejné služby nepředstavuje státní podporu:
"[…] Za prvé, podniku, který je příjemcem vyrovnávací platby, musí být skutečně svěřeny závazky veřejné služby a tyto závazky musí být jasně definovány. […]
[…] Za druhé, ukazatele, na jejichž základě se provede výpočet vyrovnávací platby, musí být stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem, aby nemohlo dojít k udělení hospodářské výhody, která by mohla zvýhodnit podnik, který je příjemcem vyrovnávací platby, oproti ostatním konkurenčním podnikům. […] Vyrovnávací platba provedená členským státem za ztráty vzniklé podniku, aniž byly předem stanoveny parametry takové vyrovnávací platby, u níž se po jejím provedení ukáže, že provozování některých služeb v souvislosti s plněním závazků veřejné služby nebylo z hospodářského hlediska uskutečnitelné, představuje tudíž finanční opatření, které odpovídá pojetí státní podpory ve smyslu čl. 87 odst.
[…] Za třetí, výše vyrovnávací platby je omezena rozsahem nezbytným k pokrytí veškerých nákladů vynaložených při plnění závazků veřejné služby nebo jejich části, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený zisk. […]
[…] Za čtvrté, pokud nebyl podnik pověřený plněním závazků veřejné služby v určitém případě vybrán prostřednictvím procesu zadávání veřejných zakázek, který by umožnil vybrat uchazeče schopného poskytovat předmětné služby s nejnižšími náklady pro společenství, musí být výše vyrovnávací platby určena na základě analýzy nákladů, které by běžný, řádně řízený podnik disponující odpovídajícími dopravními prostředky vynaložil na plnění těchto závazků, přičemž je třeba zohlednit příslušné příjmy a přiměřený zisk za plnění těchto závazků."
7. Jsou-li tato čtyři kritéria splněna, vyrovnávací platby za závazek veřejné služby nepředstavují státní podporu a články 87 a 88 Smlouvy o ES se nepoužijí. Jestliže členské státy tato kritéria nedodrží a za předpokladu, že jsou splněna obecná kritéria pro použití čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, vyrovnávací platby za závazek veřejné služby státní podporu představují.
8. Komise se domnívá, že při současném stupni rozvoje společného trhu by tato státní podpora mohla být prohlášena za slučitelnou s čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES, jestliže je nezbytná pro poskytování služeb obecného hospodářského zájmu a jestliže neovlivňuje rozvoj obchodu do takové míry, aby to bylo v rozporu se zájmy Společenství. K dosažení takové rovnováhy by měly být splněny podmínky uvedené níže.
2.2 Skutečná služba obecného hospodářského zájmu ve smyslu článku 86 Smlouvy o ES
9. Z judikatury Soudního dvora je zřejmé, že s výjimkou odvětví, která jsou upravena pravidly Společenství, mají členské státy velkou volnost, pokud jde o povahu služeb, jež mohou být považovány za služby obecného hospodářského zájmu.
Je tudíž úkolem Komise zajistit, že tato volnost je uplatňována bez jakéhokoli zjevného omylu, pokud jde o vymezení služeb obecného hospodářského zájmu.
10. Z čl. 86 odst. 2 vyplývá, že podniky [4] pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu jsou podniky, jimž byl svěřen "zvláštní úkol". Při vymezování závazků veřejné služby a posuzování, zda dotčený podnik stanovené závazky plní, by si členské státy měly ve velké míře poskytovat vzájemné konzultace, zejména s důrazem na uživatele.
2.3 Potřeba nástroje, který stanoví závazky veřejné služby a metody výpočtu vyrovnávací platby
11. Službou obecného hospodářského zájmu ve smyslu článku 86 Smlouvy o ES se rozumí, že dotčeným podnikům svěřil stát zvláštní úkol [5].
Bez ohledu na právní status poskytovatele a na to, zda je služba poskytována na základě volné hospodářské soutěže, odpovědnost za vymezení rámce kritérií a podmínek pro poskytování služeb nesou orgány veřejné moci, s výjimkou odvětví, pro která existují právní předpisy upravující danou záležitost.
V souladu s tím je nutné pro vymezení závazků dotčených podniků a státu udělit úkol veřejné služby.
Pojmem "stát" se rozumějí ústřední, regionální i místní orgány.
12. Odpovědnost za poskytování služby obecného hospodářského zájmu musí být dotčenému podniku svěřena prostřednictvím jednoho nebo více úředních aktů, jejichž formu si mohou určit členské státy.
Tento akt či akty musí stanovit zejména:
a) přesnou povahu a délku trvání závazků veřejné služby;
b) dotčené podniky a území;
c) povahu jakýchkoli výhradních nebo zvláštních práv udělených podniku;
d) ukazatele pro výpočet, kontrolu a přezkoumání vyrovnávací platby;
e) ujednání, která vyloučí vyplacení jakékoli nadměrné vyrovnávací platby a zajistí navrácení nadměrné vyrovnávací platby, která již byla vyplacena.
13. Při vymezování závazků veřejné služby a posuzování, zda dotčené podniky stanovené závazky plní, by si členské státy měly ve velké míře poskytovat vzájemné konzultace, zejména s důrazem na uživatele.
2.4 Výše vyrovnávací platby
14. Výše vyrovnávací platby je omezena rozsahem nezbytným pro úhradu nákladů vynaložených při plnění závazků veřejné služby s ohledem na příslušné výnosy a přiměřený zisk za plnění těchto závazků.
Výše vyrovnávací platby zahrnuje veškeré výhody udělené státem nebo ze státních prostředků v jakékoli formě.
Přiměřený zisk může zahrnovat veškeré nebo některé přírůstky produktivity dosažené dotčenými podniky během dohodnuté omezené lhůty, aniž byla snížena úroveň kvality služeb, kterými stát pověřil daný podnik.
15. V každém případě musí být vyrovnávací platba skutečně využita pro provádění dotyčných služeb obecného hospodářského zájmu.
Vyrovnávací platba za závazek veřejné služby, která je udělena na provádění služeb obecného hospodářského zájmu, ale ve skutečnosti je využívána na činnost na jiných trzích, není oprávněná, a představuje tedy neslučitelnou státní podporu.
Podnik, který je příjemcem vyrovnávací platby za závazek veřejné služby, však může požívat svého přiměřeného zisku.
16. Náklady, které mají být zohledněny, se rozumějí veškeré náklady vynaložené na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu.
Působí-li dotčený podnik výhradně v oblasti poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, lze zohlednit veškeré jeho náklady.
Vykonává-li dotčený podnik rovněž činnosti mimo rozsah služeb obecného hospodářského zájmu, lze zohlednit pouze náklady spojené s poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu.
Náklady připisované službám obecného hospodářského zájmu mohou zahrnovat veškeré proměnlivé náklady vynaložené v souvislosti s poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, odpovídající podíl z fixních nákladů, které jsou společné službám obecného hospodářského zájmu a ostatním činnostem, a odpovídající návratnost vlastního kapitálu určeného na služby obecného hospodářského zájmu [6].
Náklady spojené s investicemi týkající se zejména infrastruktury mohou být zohledněny, pokud jsou pro fungování služeb obecného hospodářského zájmu nezbytné.
Náklady spojené s jakýmikoli činnostmi nespadajícími do rámce služeb obecného hospodářského zájmu musí zahrnovat veškeré proměnlivé náklady, odpovídající podíl z fixních běžných nákladů a odpovídající návratnost kapitálu.
Tyto náklady nesmějí být za žádných okolností připisovány službám obecného hospodářského zájmu.
Výpočet nákladů musí odpovídat kritériím, která byla předem definována a musí být vypočtena na základě obecně přijímaných zásad analytického účetnictví, které musí být dány Komisi na vědomí v rámci oznamovací povinnosti podle čl. 88 odst.
17. Výnosy, které mají být zohledněny, musí zahrnovat alespoň veškeré výnosy z poskytování služeb obecného hospodářského zájmu.
Jestliže byla dotčenému podniku udělena zvláštní nebo výhradní práva spojená se službou obecného hospodářského zájmu, která vytváří zisk nad rámec přiměřeného zisku, nebo požívá-li tento podnik jiných výhod udělených státem, musí být bez ohledu na své zařazení pro účely článku 87 Smlouvy o ES tato práva a tyto výhody rovněž zohledněny a připočítávají se k výnosům podniku.
Členský stát může též rozhodnout, že zisky plynoucí z jiných činností mimo rozsah služeb obecného hospodářského zájmu musí být úplně nebo částečně přiděleny na financování služeb obecného hospodářského zájmu.
18. "Přiměřeným ziskem" by se měla rozumět míra návratnosti vlastního kapitálu, která zohledňuje riziko nebo nepřítomnost rizika vyplývající pro dotčený podnik ze zásahu členského státu, zejména pokud mu stát udělil výhradní nebo zvláštní práva.
Tato míra nesmí běžně přesáhnout průměrnou míru, jež byla v dotčeném odvětví platná v posledních letech.
V odvětvích, kde neexistuje podnik srovnatelný s podnikem, jemuž bylo svěřeno poskytování služby obecného hospodářského zájmu, může být toto srovnání učiněno s podniky umístěnými v jiných členských státech nebo, pokud je to nezbytné, v rámci jiných odvětví za předpokladu, že budou zohledněny zvláštnosti každého odvětví.
Při určování výše přiměřeného zisku mohou členské státy zavést pobídková kritéria, která se budou mimo jiné týkat i kvality poskytované služby a přírůstků produktivity.
19. Vykonává-li společnost činnosti spadající do rámce služeb obecného hospodářského zájmu i mimo něj, musí dotčená společnost ve svém účetnictví uvádět náklady a výnosy spojené se službami obecného hospodářského zájmu odděleně od nákladů a výnosů za poskytování jiných služeb i ukazatele pro rozdělování nákladů a výnosů.
Jestliže je podniku svěřeno poskytování několika služeb obecného hospodářského zájmu, neboť závazky služby obecného hospodářského zájmu udělují odlišné orgány nebo z důvodu odlišné povahy těchto služeb, musí dotčený podnik ve svém účetnictví zajistit, aby na úrovni jednotlivých služeb obecného hospodářského zájmu nedošlo k vyplacení nadměrné vyrovnávací platby.
Tyto zásady platí, aniž jsou dotčena ustanovení směrnice 80/723/EHS, v případech, na které se tato směrnice vztahuje.
3. NADMĚRNÉ VYROVNÁVACÍ PLATBY
20. Členské státy musí pravidelně kontrolovat, nebo musí zajistit provedení kontrol tak, aby bylo zaručeno, že nedošlo k žádné nadměrné vyrovnávací platbě.
Nadměrná vyrovnávací platba není pro poskytování služeb obecného hospodářského zájmu nezbytná, a proto představuje neslučitelnou státní podporu, která musí být navrácena státu, a do budoucna je nutno ukazatele pro výpočet vyrovnávací platby aktualizovat.
21. Jestliže částka nadměrné vyrovnávací platby nepřesahuje 10 % výše roční vyrovnávací platby, může být tato nadměrná vyrovnávací platba převedena do dalšího roku.
Náklady na některé služby obecného hospodářského zájmu se mohou každý rok výrazně lišit, zejména z důvodu zvláštních investic.
V těchto případech je možno výjimečně v některých letech nadměrnou vyrovnávací platbu přesahující 10 % odůvodnit jako nezbytnou pro fungování služby obecného hospodářského zájmu.
Zvláštní situace, která může odůvodnit nadměrnou vyrovnávací platbu přesahující 10 %, by měla být vysvětlena v oznámení Komisi.
Situace by však měla být přezkoumávána v intervalech určených na základě situace v jednotlivých odvětvích, které by v žádném případě neměly přesáhnout 4 roky.
Všechny nadměrné vyrovnávací platby, jež budou zjištěny na konci tohoto období, by měly být navráceny.
22. Jakoukoli nadměrnou vyrovnávací platbu lze použít pro financování jiné služby obecného hospodářského zájmu poskytovanou shodným podnikem, ale takový převod musí být uveden v účetnictví dotčeného podniku a musí být uskutečněn v souladu s pravidly a zásadami tohoto rámce, zejména co se týče povinnosti předchozího oznámení.
Členské státy musí zaručit, že tyto převody budou podléhat řádné kontrole.
Použijí se pravidla o zprůhlednění stanovená směrnicí 80/723/EHS.
23. Částka nadměrné vyrovnávací platby nemůže zůstat podniku k dispozici s tím, že by se tato vyrovnávací platba ohodnotila jako podpora slučitelná se Smlouvou (např. jako podpora na ochranu životního prostředí, podpora zaměstnanosti či podpora malým a středním podnikům).
Pokud chce členský stát takovou podporu poskytnout, musí dodržet postup předchozího oznámení, který stanovuje čl. 88 odst.
3 Smlouvy o ES. Podporu je možno vyplatit pouze po jejím schválení Komisí.
Pokud je taková podpora slučitelná s nařízením o blokové výjimce, musí být podmínky dotyčné blokové výjimky splněny.
4. PODMÍNKY A POVINNOSTI PŘIPOJENÉ K ROZHODNUTÍM KOMISE
24. Podle čl. 7 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [7], může Komise připojit ke kladnému rozhodnutí podmínky, za kterých může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem, a může stanovit povinnosti pro umožnění kontroly plnění rozhodnutí. V oblasti služeb obecného hospodářského zájmu mohou být zapotřebí podmínky a povinnosti zaručující zejména to, že podpora udělená dotyčným podnikům nevede ve skutečnosti k nadměrným vyrovnávacím platbám. V této souvislosti mohou být podle konkrétní situace jednotlivých služeb obecného hospodářského zájmu nutné pravidelné zprávy či jiné povinnosti.
5. POUŽITÍ TOHOTO RÁMCE
25. Tento rámec se použije po dobu šesti let ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Komise může po konzultaci s členskými státy rámec před skončením jeho platnosti ze závažných důvodů spojených s vývojem společného trhu pozměnit.
Po uplynutí čtyř let ode dne zveřejnění rámce Komise provede posouzení dopadu založené na faktických informacích a výsledcích rozsáhlých konzultací vedených Komisí, zejména na základě údajů poskytnutých členskými státy.
Výsledky posouzení dopadu budou zpřístupněny Evropskému parlamentu, Výboru regionů, Hospodářskému a sociálnímu výboru a členským státům.
26. Komise použije ustanovení tohoto rámce na veškerou podporu, která jí bude oznámena, a rozhodne o těchto projektech po zveřejnění rámce v Úředním věstníku, i pokud byly tyto projekty oznámeny před zveřejněním.
V případě neoznámené podpory použije Komise tato opatření:
a) ustanovení tohoto rámce, pokud byla podpora udělena po jeho zveřejnění v Úředním věstníku,
b) ve všech ostatních případech ustanovení platná v době, kdy byla podpora udělena.
6. PŘÍSLUŠNÁ OPATŘENÍ
88 odst. 1 Smlouvy o ES Komise navrhuje, aby členské státy uvedly své stávající režimy vyrovnávacích plateb za závazky veřejné služby v soulad s tímto rámcem do 18 měsíců od zveřejnění tohoto rámce v Úředním věstníku.
Členské státy by měly potvrdit Komisi do jednoho měsíce od zveřejnění rámce v Úředním věstníku, že s navrhnutými příslušnými opatřeními souhlasí.
Pokud se dotyčný členský stát nevyjádří, bude mít Komise za to, že s návrhem nesouhlasí.
[1] Rozsudky ve věci C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH ("Altmark") [2003] Sb. rozh.
I-7747 a ve spojených věcech C-34/01 až C-38/01 Enirisorse SpA v. Ministero delle Finanze [2003] Sb. rozh.
I-14243.
[2] Úř. věst.
L 320, 29.11.2005, s. 67.
[3] Úř. věst.
C 320, 15.11.2001, s. 5.
[4] "Podnikem" se rozumí jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, bez ohledu na jeho právní status a způsob financování. "Veřejným podnikem" se rozumí jakýkoli podnik, nad nímž může veřejná moc přímo nebo nepřímo vykonávat rozhodující vliv vlastnictvím takového podniku, svou finanční účastí v něm nebo pravidly, jimiž je řízen, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice Komise 80/723/EHS ze dne 25. června 1980 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř určitých podniků (Úř. věst. L 195, 29.7.1980, s. 35. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2000/52/ES, Úř. věst. L 193, 29.7.2000, s. 75).
[5] Viz zejména rozsudek ve věci C-127/73 BRT v. SABAM [1974] Sb. rozh. s.
313.
[6] Viz rozsudek ve spojených věcech C-83/01P, C-93/01P a C-94/01P Chronopost SA [2003] Sb. rozh.
I-6993.
[7] Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s.
1. Nařízení ve znění Aktu o přistoupení z roku 2003.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska
(2005/C 300/03)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 [2].
1. Žádost o přezkum
Žádost podala akciová společnost (Open Joint Stock Company (OJSC)) "Mineral and Chemical Company EuroChem" (dále jen "žadatel"), která je vyvážejícím výrobcem v Rusku.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného pocházející z Ruska (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle zařazená do kódů KN 31023090, 31024090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 a ex31059091.
Kódy KN se uvádějí pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době jsou platnými opatřeními konečná antidumpingová cla uložená nařízením Rady (ES) č. 658/2002 [3], naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 945/2005 [4] o dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost podle čl. 11 odst. 3 se opírá o přímý důkaz žadatele, že okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, se trvale změnily.
Žadatel uvádí a poskytuje přímý důkaz, že by srovnání jeho nákladů a vývozních cen vedlo ke snížení dumpingu výrazně pod úroveň současných opatření.
Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, která byla založená na dříve stanoveném rozpětí újmy, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
5. Postup pro stanovení dumpingu
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro ospravedlnění zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli.
a) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky žadateli a orgánům dotčené země vývozu.
Tyto informace a podpůrné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily vedle odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Tyto informace a podpůrné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).
6. Lhůty
a) Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [5] a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
BE-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud zúčastněná strana odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud zúčastněná strana nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro takovou stranu méně příznivý, než kdyby spolupracovala.
[1] Úř. věst.
L 56, 6.3.1996, s. 1.
[2] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[3] Úř. věst.
L 102, 18.4.2002, s. 1.
[4] Úř. věst.
L 160, 23.6.2005, s. 1.
[5] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci zavádění směrnice Rady 94/9/ES o sbližování zákonů členských států o Prostředí s nebezpečím výbuchu – 2004
(2005/C 300/06)
(Text s významem pro EHP)
Uveřejnění názvů a označení harmonizovaných norem vztahujících se ke směrnici
Evropská Normalizační Organizace _BAR_ Označení a název normy _BAR_ Referenční dokument _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení předpokladu shody s nahrazovanou normou Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 1010-1:2004 Bezpečnost strojních zařízení – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a výrobu tiskových strojů a strojů na zpracování papíru – Část 1: Společné požadavky _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1127-1:1997 Výbušná prostředí – Zamezení a ochrana proti výbuchu – Část 1: Základní pojmy a metodologie _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1127-2:2002 Výbušná prostředí – Prevence a ochrana proti výbuchu – Část 2: Základní koncepce a metodika pro doly _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1755:2000 Bezpečnost manipulačních vozíků – Provoz v prostředí s nebezpečím výbuchu – Použití v hořlavých plynech, parách, mlhách a prachu _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1834-1:2000 Pístové spalovací motory – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení motorů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 1: Motory skupiny II pro použití v prostředí s hořlavými plyny a parami _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1834-2:2000 Pístové spalovací motory – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení motorů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 2: Motory skupiny I pro použití v podmínkách práce pod zemí s možným výskytem důlního plynu a/nebo hořlavého prachu _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1834-3:2000 Pístové spalovací motory – Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení motorů pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 3: Motory skupiny II pro použití v prostředí s hořlavými prachy _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1839:2003 Stanovení mezí výbušnosti plynů a par _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12874:2001 Protiexplozivní pojistky – Funkční požadavky, zkušební metody a vymezení použití _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13012:2001 Benzínové čerpací stanice – Konstrukce a provoz výdejních pistolí _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13160-1:2003 Systémy zjišťování netěsností – Část 1: Všeobecné zásady _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13237:2003 Prostředí s nebezpečím výbuchu – Termíny a definice pro zařízení a ochranné systémy určené pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-1:2001 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 1: Základní metody a požadavky _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-2:2004 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 2: Ochrana závěrem omezujícím průtok "fr" _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-3:2005 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 3: Ochrana pevným závěrem "d" _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-5:2003 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 5: Ochrana bezpečnou konstrukcí "c" _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-6:2005 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 6: Ochrana hlídáním iniciačních zdrojů "b" _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13463-8:2003 Neelektrická zařízení pro prostředí s nebezpečím výbuchu – Část 8: Ochrana kapalinovým závěrem "k" _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13617-2:2004 Benzinové čerpací stanice – Část 2: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení bezpečnostních spojek používaných na měrných čerpadlech a výdejních pistolích _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13617-3:2004 Benzinové čerpací stanice – Část 3: Bezpečnostní požadavky na konstrukci a provedení odlamovacích armatur _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13673-1:2003 Stanovení maximálního výbuchového tlaku a maximální rychlosti nárůstu výbuchového tlaku plynů a par – Část 1: Stanovení maximálního výbuchového tlaku _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13673-2:2005 Stanovení maximálního výbuchového tlaku a maximální rychlosti nárůstu výbuchového tlaku plynů a par – Část 2: Stanovení maximální rychlosti nárůstu výbuchového tlaku _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13760:2003 Plnicí zařízení LPG pro osobní a nákladní automobily – Plnicí koncovky, zkušební požadavky a rozměry _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13821:2002 Prostředí s nebezpečím výbuchu – Prevence a ochrana proti výbuchu – Stanovení minimální zápalné energie směsi prachu se vzduchem _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13980:2002 Prostředí s nebezpečím výbuchu – Aplikace systémů jakosti _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14034-1:2004 Stanovení výbuchových charakteristik rozvířeného prachu – Část 1: Stanovení maximálního výbuchového tlaku pmax rozvířeného prachu _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14034-4:2004 Stanovení výbuchových charakteristik rozvířeného prachu – Část 4: Stanovení mezní koncentrace kyslíku LOC rozvířeného prachu _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14522:2005 Stanovení teploty vznícení plynů a par _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50014:1997 Nevýbušná elektrická zařízení – Všeobecné požadavky _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
Změna A1:1999 k EN 50014:1997 _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ — _BAR_
Změna A2:1999 k EN 50014:1997 _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50015:1998 Nevýbušná elektrická zařízení – Olejový závěr o? _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50017:1998 Nevýbušná elektrická zařízení – Pískový závěr q? _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50018:2000 Nevýbušná elektrická zařízení – Pevný závěr d _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
Změna A1:2002 k EN 50018:2000 _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50019:2000 Nevýbušná elektrická zařízení – Zajištěné provedení e + Corrigendum 04.2003 _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50020:2002 Nevýbušná elektrická zařízení – Jiskrová bezpečnost I _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50021:1999 Nevýbušná elektrická zařízení – Typ ochrany n _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50104:2002 Elektrická zařízení pro detekci a měření kyslíku – Požadavky na provedení a metody zkoušek _BAR_ _BAR_ EN 50104:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ 1. 2. 2005 _BAR_
Změna A1:2004 k EN 50104:2002 _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ 1. 8. 2004 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50241-1:1999 Zařízení pro detekci hořlavých nebo toxických plynů a par s otevřenou cestou – Část 1: Všeobecné požadavky a metody zkoušek _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
Změna A1:2004 k EN 50241-1:1999 _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ 1. 8. 2004 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50241-2:1999 Zařízení pro detekci hořlavých nebo toxických plynů a par s otevřenou cestou – Část 2: Požadavky na provedení zařízení pro detekci hořlavých plynů _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50281-1-1:1998 Elektrická zařízení pro prostory s hořlavým prachem – Část 1-1: Elektrická zařízení chráněná krytem – Konstrukce a zkoušení + Corrigendum 08.1999 _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
Změna A1:2002 k EN 50281-1-1:1998 _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ 1. 12. 2004 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50281-1-2:1998 Elektrická zařízení pro prostory s hořlavým prachem – Část 1-2: Elektrická zařízení chráněná krytem – Výběr, instalace a údržba + Corrigendum 12.1999 _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
Změna A1:2002 k EN 50281-1-2:1998 _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ 1. 12. 2004 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50281-2-1:1998 Elektrická zařízení pro prostory s hořlavým prachem – Část 2-1: Metody zkoušek – Metody pro stanovení minimálních teplot vznícení prachu _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50284:1999 Zvláštní požadavky pro konstrukci, zkoušení a označování elektrických zařízení skupiny II, kategorie 1 G _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 50303:2000 Zařízení skupiny I, kategorie M1, určená pro použití za přítomnosti methanu a/nebo hořlavého prachu _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-7:2003 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 7: Zajištěné provedení e _BAR_ IEC 60079-7:2001 _BAR_ EN 50019:2000 Poznámka 2.1 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 60079-15:2003 Elektrická zařízení pro výbušnou plynnou atmosféru – Část 15: Typ ochrany "n" _BAR_ IEC 60079-15:2001 (Modifikovaná) _BAR_ EN 50021:1999 Poznámka 2.1 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-1:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 1: Všeobecné požadavky a metody zkoušek _BAR_ IEC 61779-1:1998 (Modifikovaná) _BAR_ EN 50054:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
Změna A11:2004 k EN 61779-1:2000 _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 _BAR_ 1. 8. 2004 _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-2:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 2: Požadavky na provedení zařízení skupiny I s rozsahem do 5 % metanu ve vzduchu _BAR_ IEC 61779-2:1998 (Modifikovaná) _BAR_ EN 50055:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-3:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 3: Požadavky na provedení zařízení skupiny I s rozsahem do 100 % metanu ve vzduchu _BAR_ IEC 61779-3:1998 (Modifikovaná) _BAR_ EN 50056:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-4:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 4: Požadavky na provedení zařízení skupiny II s rozsahem do 100 % dolní meze výbušnosti _BAR_ IEC 61779-4:1998 (Modifikovaná) _BAR_ EN 50057:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 61779-5:2000 Elektrická zařízení pro detekci a měření hořlavých plynů – Část 5: Požadavky na provedení zařízení skupiny II s rozsahem do 100 % objemové koncentrace plynu _BAR_ IEC 61779-5:1998 (Modifikovaná) _BAR_ EN 50058:1998 Poznámka 2.1 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2003) _BAR_
CENELEC _BAR_ EN 62013-1:2002 Přilbová svítidla pro plynující doly – Část 1: Všeobecné požadavky – Konstrukce a zkoušení ve vztahu k nebezpečí výbuchu _BAR_ IEC 62013-1:1999 (Modifikovaná) _BAR_ ŽÁDNÁ _BAR_ — _BAR_
Poznámka 1: Obecně datem ukončení předpokladu shody bude datum zrušení ("dow") stanovené evropskou normalizační organizací, ale uživatelé těchto norem se upozorňují, že v určitých výjimečných případech tomu může být jinak.
Poznámka 2.1: Nová (nebo změněná ) norma má stejnou oblast působnosti jako nahrazovaná norma.
K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
Poznámka 3: V případě změn je uvedena norma EN CCCCC : YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nově citovaná změna.
Nahrazovaná norma (sloupec 4) se proto skládá z EN CCCCC:YYYY a jejích předchozích změn, pokud existují, ale bez nově citované změny.
K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
Příklad: U EN 50014:1997 platí:
CENELEC _BAR_ EN 50014:1997 Nevýbušná elektrická zařízení – Všeobecné požadavky [Příslušná norma je EN 50014:1997] _BAR_ _BAR_ ŽÁDNÁ [Neexistuje nahrazovaná norma] _BAR_ — _BAR_
Změna A1:1999 k EN 50014:1997 [Příslušná norma je EN 50014:1997 +A1:1999 k EN 50014:1997] _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 [Nahrazovaná norma je EN 50014:1997] _BAR_ — _BAR_
Změna A2:1999 k EN 50014:1997 [Příslušná norma je EN 50014:1997 +A1:1999 k EN 50014:1997 +A2:1999 k EN 50014:1997] _BAR_ _BAR_ Poznámka 3 [Nahrazovaná norma je EN 50014:1997 +A1:1999 k EN 50014:1997] _BAR_ — _BAR_
Poznámka:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES [2], ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Konečná roční účetní závěrka Evropských společenství
Rozpočtový rok 2004
Svazek I
Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu a konsolidované finanční výkazy
(2005/C 302/01)
OBSAH
Vývoj účetního systému Evropských společenství
Předkládání účtů
Kapitola 1: Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu Evropských společenství:
1. Výsledek plnění rozpočtu za rok 2004
2. Konsolidované zprávy o plnění příjmové stránky rozpočtu
3. Oprava rozpočtové nevyváženosti
4. Konsolidované zprávy o plnění příjmové stránky rozpočtu podle orgánů
5. Srovnání plnění příjmové stránky rozpočtu za roky 2004 a 2003
6. Změny položek závazků a jejich rozdělení
7. Plnění položek podle typu položek
8. Konsolidované shrnutí neuhrazených závazků
9. Plnění položek závazků a plateb podle orgánů
10. Změny a rozdělení položek závazků a plateb podle rozpočtových pododdílů
11. Plnění položek závazků podle politické oblasti
12. Plnění položek plateb podle rozpočtové oblasti
13. Srovnání plnění rozpočtu za roky 2004 a 2003 podle finančního výhledu
14. Změny a rozdělení položek závazků a plateb podle finančního výhledu
15. Plnění položek závazků podle finančního výhledu
16. Plnění položek plateb podle finančního výhledu
17. Změny neuhrazených závazků podle roku původu
Kapitola 2: Konsolidované finanční výkazy Evropských společenství: ROZVAHA
Kapitola 3: Konsolidované finanční výkazy Evropských společenství: PŘÍLOHY
Příloha 1: Účetní zásady, pravidla a metody
A. Účetní zásady
B. Účetní pravidla a metody
Příloha 2: Vysvětlivky ke zprávám o plnění rozpočtu
A. Souhrnný rozpočet a typy položek
B. Finanční výhled
C. Strukturální opatření: programové období 2000 – 2006
D. Poznámky ke konsolidovaným zprávám o plnění rozpočtu za rok 2004
Příloha 3: Vyvětlivky k rozvaze
A. Aktiva
B. Pasiva
Příloha 4: Podrozvahové závazky
VÝVOJ ÚČETNÍHO SYSTÉMU EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
Veřejné správy řady zemí rozšířily své účetní systémy tak, aby neposkytovaly pouze informace o plnění rozpočtu, ale aby byly dynamičtější a kompletnější a podávaly celkový obraz o jejich hospodářské a majetkové situaci.
Evropská společenství v posledních letech dospěla k názoru, že modernizace účetnictví spočívající v přechodu ze systému, který popisoval operace rozpočtových příjmů a výdajů na základě peněžních toků, na systém založený na aktivech a pasivech, by byla výhodná, protože by umožnila zachytit finanční situaci Společenství v ucelenější podobě vykazující všechna jejich aktiva, pohledávky a dluhy stejně jako příjmy a výdaje za rozpočtový rok.
Komise se proto rozhodla sladit svůj přístup s přístupem, který přijalo velké množství zemí a který podporovaly mezinárodní subjekty, například IFAC [1] a OECD.
Prvním významným krokem k dosažení tohoto cíle byl projekt "modernizace účetních systémů" zahájený v roce 2003, který měl počínaje rokem 2005 postavit Evropská společenství do čela mezinárodního úsilí o modernizaci účetnictví veřejného sektoru.
Finanční nařízení [2] stanoví obecné směry nového účetního rámce Evropských společenství od roku 2005.
Přechodná ustanovení finančního nařízení obsahují obecné pravidlo, podle něhož se ustanovení hlavy VII první části – Účetnictví – začnou používat postupně podle technických možností tak, aby byla plně účinná v rozpočtovém roce 2005.
Toto postupné uplatňování se týká zejména nových zásad upravujících účetnictví orgánů.
Nový účetní systém, spolu s novým souborem účetních pravidel a novou účtovou osnovou, se podle plánu začal používat v lednu 2005.
Rozpočtové účty jsou sice stále založeny na peněžních pohybech, ale obecné účty jsou na akruální bázi.
Tato nová pravidla a metody vycházejí z IPSAS, mezinárodně uznávaných standardů pro veřejný sektor, a v případě účetních transakcí, na něž se standardy IPSAS dosud nevztahují, z příslušných IAS/IFRS.
Účetní Komise je přijal poté, co obdržel stanovisko Výboru pro účetní standardy, který poskytl odborné poradenství.
Byla provedena aktualizace informačních technologií, aby bylo možné plně zaznamenat každý účetní případ, nejen pohyby hotovosti, v okamžiku jeho uskutečnění.
Informační systémy se budou nadále rozvíjet, aby se podpořila jejich integrace a aby se zvýšila kvalita zpráv o řízení.
Od roku 2005 bude možné vytvářet finanční výkazy přímo prostřednictvím centrálního počítačového systému.
Interní kontrolní postupy generálních ředitelství se nově vztahují i na aspekty akruálního účetnictví.
V roce 2005 se rozšíří rozsah konsolidace zahrnutím různých agentur Společenství.
Finanční výkazy pro rok 2004 jsou tudíž posledními výkazy vypracovanými podle přechodných ustanovení finančního nařízení.
Je však nutné podotknout, že i když Komise plně nevychází z akruální báze, zavedla prvky akruálního účetnictví do těchto i do předchozích finančních výkazů, přestože ještě nebyla schopna použít odpovídající standardy v plném rozsahu.
Informace za rok 2004 nepocházejí z integrovaného systému účtů, takže útvary účetního Komise využily pro sestavení rozvahy a vypracování příloh neúčetní informace od útvarů Komise.
Rovněž je třeba zdůraznit, že rozvaha a podrozvaha uvedená v tomto dokumentu ke dni 31. 12. 2004 se bude lišit od počáteční rozvahy v účetní závěrce za rok 2005, protože každá z nich bude vypracována podle odlišných pravidel.
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ
1. Konsolidovaná roční účetní závěrka se sestavuje podle článku 121 nařízení ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství.
Komise ji sestavuje každý rok a zaznamenává do ní rozpočtové a účetní údaje všech evropských orgánů.
2. Roční účetní závěrka Společenství je rozdělena do tří svazků:
Svazek I — _BAR_ Konsolidované zprávy o plnění rozpočtu a konsolidované finanční výkazy _BAR_
Svazek II — _BAR_ Část 1: _BAR_ Komise – Zprávy o plnění rozpočtu a finanční výkazy _BAR_
Část 2: _BAR_ Komise – Podrobné zprávy o plnění rozpočtu _BAR_
Svazek III — _BAR_ Evropský parlament, Rada, Soudní dvůr, Účetní dvůr, Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, Veřejný ochránce práv, Evropský inspektor ochrany údajů a Evropské společenství uhlí a oceli (v likvidaci) _BAR_
Podle přechodných ustanovení finančního nařízení musí účetní Komise u závěrek, které se týkají rozpočtových let před rokem 2005, v souladu s čl. 128 odst. 2 a čl. 181 odst. 2 finančního nařízení připravit prozatímní konsolidovanou roční účetní závěrku a zaslat ji Účetnímu dvoru do 1. května následujícího roku, a to spolu s prozatímní roční účetní závěrkou každého orgánu a subjektu zahrnutého do konsolidace.
Konečné účetní závěrky se spolu s prohlášením o věrohodnosti, které poskytl Účetní dvůr, zveřejňují v Úředním věstníku Evropských společenství nejpozději do 30. listopadu následujícího roku v souladu s články 129 a 181 finančního nařízení.
KAPITOLA 1
KONSOLIDOVANÉ ZPRÁVY O PLNĚNÍ ROZPOČTU EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
VÝSLEDKY PLNĚNÍ ROZPOČTU
1. VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU ZA ROK 2004
EUR _BAR_
_BAR_ ESVO – EHP _BAR_ EVROPSKÁ SPOLEČENSTVÍ _BAR_ CELKEM _BAR_
Příjem za rozpočtový rok _BAR_ 108746011 _BAR_ 103403200236 _BAR_ 103511946247 _BAR_
Platby na základě položek pro rok 2004 _BAR_ – 106617241 _BAR_ – 99088749674 _BAR_ – 99195366915 _BAR_
Položky plateb přenesené do roku 2005 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 2829903395 _BAR_ – 2829903395 _BAR_
Položky plateb ESVO přenesené z roku 2003 _BAR_ – 338136 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 338136 _BAR_
Zrušení nevyužitých položek plateb přenesených z roku 2003 _BAR_ 79509 _BAR_ 1302207443 _BAR_ 1302286952 _BAR_
Kurzové rozdíly za rok _BAR_ 0,00 _BAR_ – 50047046 _BAR_ – 50047046 _BAR_
Výsledek plnění rozpočtu za rok 2004 _BAR_ 1870143 _BAR_ 2736707564 _BAR_ 2738577707 _BAR_
Výsledek plnění rozpočtu Evropských společenství je zahrnut do okruhu I.A.1 na straně pasiv konsolidované rozvahy.
Výsledek plnění rozpočtu ESVO-EHP je zahrnut do okruhu IV.C.1 na straně pasiv konsolidované rozvahy.
Fungování systému ESVO-EHP je vysvětleno ve vysvětlivkách k příloze 2.
KONSOLIDOVANÉ ZPRÁVY O PLNĚNÍ PŘÍJMOVÉ STRÁNKY ROZPOČTU
2. KONSOLIDOVANÉ SHRNUTÍ PLNĚNÍ PŘÍJMOVÉ STRANY SOUHRNNÉHO ROZPOČTU NA ROK 2004
EUR _BAR_
Hlava _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ příjmy jako % z rozpočtu _BAR_ Neuhrazeno _BAR_
původní _BAR_ konečné _BAR_ rok _BAR_ přnosy _BAR_ celkem _BAR_ rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=8/2 _BAR_ 10=5-8 _BAR_
1 _BAR_ Vlastní zdroje _BAR_ 93813089411,00 _BAR_ 94997025409,00 _BAR_ 94766965975,70 _BAR_ 1830785324,56 _BAR_ 96597751300,26 _BAR_ 93270251544,49 _BAR_ 1781170103,60 _BAR_ 95051421648,09 _BAR_ 100,06% _BAR_ 1546329652,17 _BAR_
3 _BAR_ Disponibilní přebytky _BAR_ 0,00 _BAR_ 5693003706,00 _BAR_ 5997674396,05 _BAR_ 223160000,00 _BAR_ 6220834396,05 _BAR_ 5471712994,11 _BAR_ 223160000,00 _BAR_ 5694872994,11 _BAR_ 100,03% _BAR_ 525961401,94 _BAR_
4 _BAR_ Různé daně, dávky a poplatky Společenství _BAR_ 669609187,00 _BAR_ 680523920,00 _BAR_ 647382928,22 _BAR_ 2654401,20 _BAR_ 650037329,42 _BAR_ 644316756,64 _BAR_ 2654883,45 _BAR_ 646971640,09 _BAR_ 95,07% _BAR_ 3065689,33 _BAR_
5 _BAR_ Administrativní fungování orgánů _BAR_ 66496286,00 _BAR_ 66496286,00 _BAR_ 308928069,95 _BAR_ 24806321,09 _BAR_ 333734391,04 _BAR_ 273804983,28 _BAR_ 21844914,63 _BAR_ 295649897,91 _BAR_ 444,61% _BAR_ 38084493,13 _BAR_
6 _BAR_ Příspěvky třetích stran, zpětné úhrady, finanční opravy a náhrady _BAR_ 200000,00 _BAR_ 200000,00 _BAR_ 1396603971,36 _BAR_ 467127374,55 _BAR_ 1863731345,91 _BAR_ 959533410,38 _BAR_ 316332529,73 _BAR_ 1275865940,11 _BAR_ 637932,97% _BAR_ 587865405,80 _BAR_
7 _BAR_ Úroky z prodlení a pokuty _BAR_ 0,00 _BAR_ 300000000,00 _BAR_ 904290223,91 _BAR_ 3427239586,79 _BAR_ 4331529810,70 _BAR_ 24116574,00 _BAR_ 446018434,34 _BAR_ 470135008,34 _BAR_ 156,71% _BAR_ 3861394802,36 _BAR_
8 _BAR_ Výpůjční a úvěrové operace _BAR_ 25863805,00 _BAR_ 25863805,00 _BAR_ 31386498,95 _BAR_ 1589004,14 _BAR_ 32975503,09 _BAR_ 31386498,95 _BAR_ 97612,86 _BAR_ 31484111,81 _BAR_ 121,73% _BAR_ 1491391,28 _BAR_
9 _BAR_ Různé příjmy _BAR_ 43489254,00 _BAR_ 43489254,00 _BAR_ 40490993,45 _BAR_ 13265116,30 _BAR_ 53756109,75 _BAR_ 39646845,11 _BAR_ 5898161,78 _BAR_ 45545006,89 _BAR_ 104,73% _BAR_ 8211102,86 _BAR_
Celkem _BAR_ 94618747943,00 _BAR_ 101806602380,00 _BAR_ 104093723057,59 _BAR_ 5990627128,63 _BAR_ 110084350186,22 _BAR_ 100714769606,96 _BAR_ 2797176640,39 _BAR_ 103511946247,35 _BAR_ 101,68% _BAR_ 6572403938,87 _BAR_
ROZPIS HLAVY 1: VLASTNÍ ZDROJE
EUR _BAR_
Kapitola _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ příjmy jako % z rozpočtu _BAR_ Neuhrazenog _BAR_
původní _BAR_ konečné _BAR_ rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_ rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=8/2 _BAR_ 10=5-8 _BAR_
10 _BAR_ Zemědělské poplatky _BAR_ 839100000,00 _BAR_ 1325586192,00 _BAR_ 1317967230,02 _BAR_ 426144274,99 _BAR_ 1744111505,01 _BAR_ 887256293,86 _BAR_ 426136887,31 _BAR_ 1313393181,17 _BAR_ 99,08% _BAR_ 430718323,84 _BAR_
11 _BAR_ Dávky z cukru _BAR_ 359925000,00 _BAR_ 416888808,00 _BAR_ 359483958,40 _BAR_ 45078906,07 _BAR_ 404562864,47 _BAR_ 356543766,47 _BAR_ 45078906,07 _BAR_ 401622672,54 _BAR_ 96,34% _BAR_ 2940191,93 _BAR_
12 _BAR_ Cla _BAR_ 9849975000,00 _BAR_ 10664400000,00 _BAR_ 10343303463,58 _BAR_ 1359562143,50 _BAR_ 11702865607,08 _BAR_ 9282140688,98 _BAR_ 1309954310,22 _BAR_ 10592094999,20 _BAR_ 99,32% _BAR_ 1110770607,88 _BAR_
13 _BAR_ DPH _BAR_ 13319471292,00 _BAR_ 13579913763,00 _BAR_ 13680625569,83 _BAR_ 0,00 _BAR_ 13680625569,83 _BAR_ 13679345946,60 _BAR_ 0,00 _BAR_ 13679345946,60 _BAR_ 100,73% _BAR_ 1279623,23 _BAR_
14 _BAR_ HND _BAR_ 69444618119,00 _BAR_ 69010236646,00 _BAR_ 69218607723,22 _BAR_ 0,00 _BAR_ 69218607723,22 _BAR_ 69214219484,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 69214219484,04 _BAR_ 100,30% _BAR_ 4388239,18 _BAR_
15 _BAR_ Oprava rozpočtové nevyváženosti _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 153021969,35 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 153021969,35 _BAR_ – 149254635,46 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 149254635,46 _BAR_ 0,00% _BAR_ – 3767333,89 _BAR_
Celkem hlava 1 _BAR_ 93813089411,00 _BAR_ 94997025409,00 _BAR_ 94766965975,70 _BAR_ 1830785324,56 _BAR_ 96597751300,26 _BAR_ 93270251544,49 _BAR_ 1781170103,60 _BAR_ 95051421648,09 _BAR_ 100,06% _BAR_ 1546329652,17 _BAR_
ROZPIS HLAVY 3: DISPONIBILNÍ PŘEBYTKY
EUR _BAR_
Kapitola _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ příjmy jako % z rozpočtu _BAR_ Neuhrazeno _BAR_
původní _BAR_ konečné _BAR_ rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_ rok _BAR_ přenosy _BAR_ celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=8/2 _BAR_ 10=5-8 _BAR_
30 _BAR_ Přebytek z předchozího roku _BAR_ 0,00 _BAR_ 5693003706,00 _BAR_ 5995805107,97 _BAR_ 223160000,00 _BAR_ 6218965107,97 _BAR_ 5469843705,90 _BAR_ 223160000,00 _BAR_ 5693003705,90 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 525961402,07 _BAR_
31 _BAR_ Přebytek DPH _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 232817089,08 _BAR_ 0,00 _BAR_ 232817089,08 _BAR_ 232817089,13 _BAR_ 0,00 _BAR_ 232817089,13 _BAR_ 0,00 % _BAR_ – 0,05 _BAR_
32 _BAR_ Přebytek HND _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 232213948,86 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 232213948,86 _BAR_ – 232213948,76 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 232213948,76 _BAR_ 0,00 % _BAR_ – 0,10 _BAR_
34 _BAR_ Opravy kvůli neúčasti na politice spravedlnosti a vnitřních věcí _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 9468,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 9468,61 _BAR_ – 9468,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 9468,61 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
35 _BAR_ Oprava rozpočtové nevyváženosti vůči Spojenému království _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1275616,47 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1275616,47 _BAR_ 1275616,45 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1275616,45 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,02 _BAR_
Celkem hlava 3 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5693003706,00 _BAR_ 5997674396,05 _BAR_ 223160000,00 _BAR_ 6220834396,05 _BAR_ 5471712994,11 _BAR_ 223160000,00 _BAR_ 5694872994,11 _BAR_ 100,03 % _BAR_ 525961401,94 _BAR_
3. OPRAVA ROZPOČTOVÉ NEVYVÁŽENOSTI (KAPITOLA 15)
EUR _BAR_
Členský stát _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ % z rozpočtu obdrženo _BAR_ Neuhrazeno _BAR_
počáteční _BAR_ konečné _BAR_ rok _BAR_ přenosy _BAR_ Celkem _BAR_ rok _BAR_ přenosy _BAR_ Celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=8/2 _BAR_ 10=5-8 _BAR_
RAKOUSKO _BAR_ 33094949,00 _BAR_ 27978506,00 _BAR_ 27978506,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 27978506,01 _BAR_ 27978506,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 27978506,01 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
BELGIE _BAR_ 248262824,00 _BAR_ 259270268,00 _BAR_ 259270268,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 259270268,01 _BAR_ 259270268,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 259270268,01 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
KYPR _BAR_ 0,00 _BAR_ 7695268,00 _BAR_ 7781985,76 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7781985,76 _BAR_ 7772756,73 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7772756,73 _BAR_ 101,01 % _BAR_ 9229,03 _BAR_
ČESKÁ REPUBLIKA _BAR_ 0,00 _BAR_ 50571316,00 _BAR_ 51682905,76 _BAR_ 0,00 _BAR_ 51682905,76 _BAR_ 51639715,62 _BAR_ 0,00 _BAR_ 51639715,62 _BAR_ 102,11 % _BAR_ 43190,14 _BAR_
DÁNSKO _BAR_ 171107090,00 _BAR_ 177018476,00 _BAR_ 177144332,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 177144332,33 _BAR_ 177144332,22 _BAR_ 0,00 _BAR_ 177144332,22 _BAR_ 100,07 % _BAR_ 0,11 _BAR_
ESTONSKO _BAR_ 0,00 _BAR_ 4929651,00 _BAR_ 4929651,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4929651,00 _BAR_ 4929650,95 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4929650,95 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,05 _BAR_
FINSKO _BAR_ 129856470,00 _BAR_ 135024381,00 _BAR_ 135024381,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 135024381,00 _BAR_ 135024381,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 135024381,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
FRANCIE _BAR_ 1420900112,00 _BAR_ 1478701062,00 _BAR_ 1478701062,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1478701062,00 _BAR_ 1478701062,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1478701062,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
NĚMECKO _BAR_ 320441649,00 _BAR_ 302090131,00 _BAR_ 302090131,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 302090131,01 _BAR_ 302090131,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 302090131,01 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
ŘECKO _BAR_ 142445676,00 _BAR_ 151067313,00 _BAR_ 151067313,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 151067313,00 _BAR_ 151067313,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 151067313,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
MAĎARSKO _BAR_ 0,00 _BAR_ 46817389,00 _BAR_ 49381190,02 _BAR_ 0,00 _BAR_ 49381190,02 _BAR_ 49381190,65 _BAR_ 0,00 _BAR_ 49381190,65 _BAR_ 105,48 % _BAR_ – 0,63 _BAR_
IRSKO _BAR_ 103705672,00 _BAR_ 108268846,00 _BAR_ 108268846,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 108268846,01 _BAR_ 108268846,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 108268846,01 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
ITÁLIE _BAR_ 1173871267,00 _BAR_ 1224081744,00 _BAR_ 1224081744,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1224081744,01 _BAR_ 1224081744,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1224081744,01 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
LOTYŠSKO _BAR_ 0,00 _BAR_ 6101026,00 _BAR_ 6178987,28 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6178987,28 _BAR_ 6194533,47 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6194533,47 _BAR_ 101,53 % _BAR_ – 15546,19 _BAR_
LITVA _BAR_ 0,00 _BAR_ 10884455,00 _BAR_ 10883292,59 _BAR_ 0,00 _BAR_ 10883292,59 _BAR_ 10883292,56 _BAR_ 0,00 _BAR_ 10883292,56 _BAR_ 99,99 % _BAR_ 0,03 _BAR_
LUCEMBURSKO _BAR_ 18356049,00 _BAR_ 20251088,00 _BAR_ 20251088,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20251088,00 _BAR_ 20251088,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20251088,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
MALTA _BAR_ 0,00 _BAR_ 2819539,00 _BAR_ 2844673,35 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2844673,35 _BAR_ 2851183,82 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2851183,82 _BAR_ 101,12 % _BAR_ – 6510,47 _BAR_
NIZOZEMSKO _BAR_ 69187590,00 _BAR_ 56217262,00 _BAR_ 56217262,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 56217262,01 _BAR_ 56217262,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 56217262,01 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
POLSKO _BAR_ 0,00 _BAR_ 116389760,00 _BAR_ 123099334,87 _BAR_ 0,00 _BAR_ 123099334,87 _BAR_ 123099334,92 _BAR_ 0,00 _BAR_ 123099334,92 _BAR_ 105,76 % _BAR_ – 0,05 _BAR_
PORTUGALSKO _BAR_ 119075794,00 _BAR_ 121098145,00 _BAR_ 121098145,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 121098145,00 _BAR_ 121098145,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 121098145,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
SLOVENSKO _BAR_ 0,00 _BAR_ 20235562,00 _BAR_ 20845355,14 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20845355,14 _BAR_ 20773757,14 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20773757,14 _BAR_ 102,66 % _BAR_ 71598,00 _BAR_
SLOVINSKO _BAR_ 0,00 _BAR_ 16342578,00 _BAR_ 16142328,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 16142328,04 _BAR_ 16142327,86 _BAR_ 0,00 _BAR_ 16142327,86 _BAR_ 98,77 % _BAR_ 0,18 _BAR_
ŠPANĚLSKO _BAR_ 669644974,00 _BAR_ 719632633,00 _BAR_ 719632633,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 719632633,00 _BAR_ 719632633,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 719632633,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_
ŠVÉDSKO _BAR_ 39799791,00 _BAR_ 34081520,00 _BAR_ 33918961,55 _BAR_ 0,00 _BAR_ 33918961,55 _BAR_ 33934085,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 33934085,12 _BAR_ 99,57 % _BAR_ – 15123,57 _BAR_
SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ _BAR_ – 4659749907,00 _BAR_ – 5097567919,00 _BAR_ – 5261536346,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 5261536346,00 _BAR_ – 5257682175,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 5257682175,61 _BAR_ 103,14 % _BAR_ – 3854170,39 _BAR_
Celkem _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 153021969,25 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 153021969,25 _BAR_ – 149254635,49 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 149254635,49 _BAR_ 0,00 % _BAR_ – 3767333,76 _BAR_
4. KONSOLIDOVANÉ SHRNUTÍ PLNĚNÍ PŘÍJMOVÉ STRANY ROZPOČTU ZA ROK 2004 PODLE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ
EUR _BAR_
Orgán _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ Neuhrazeno _BAR_
původní _BAR_ konečné _BAR_ rok _BAR_ přenosy _BAR_ Celkem _BAR_ rok _BAR_ přenosy _BAR_ Celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 8=6+7 _BAR_ 9=5-8 _BAR_
Evropský parlament _BAR_ 81004183,00 _BAR_ 81004183,00 _BAR_ 102676934,92 _BAR_ 22827450,00 _BAR_ 125504384,92 _BAR_ 100968811,92 _BAR_ 16441012,00 _BAR_ 117409823,92 _BAR_ 8094561,00 _BAR_
Rada _BAR_ 40662854,00 _BAR_ 41563953,00 _BAR_ 67232503,15 _BAR_ 2607403,04 _BAR_ 69839906,19 _BAR_ 63084072,60 _BAR_ 1940819,68 _BAR_ 65024892,28 _BAR_ 4815013,91 _BAR_
Komise _BAR_ 94447227140,00 _BAR_ 101632863522,00 _BAR_ 103854401327,76 _BAR_ 5964170042,60 _BAR_ 109818571370,36 _BAR_ 100481685998,28 _BAR_ 2777931371,57 _BAR_ 103259617369,85 _BAR_ 6558954000,51 _BAR_
Soudní dvůr _BAR_ 24574419,00 _BAR_ 25158419,00 _BAR_ 25759049,06 _BAR_ 375986,08 _BAR_ 26135035,14 _BAR_ 25724519,26 _BAR_ 365594,18 _BAR_ 26090113,44 _BAR_ 44921,70 _BAR_
Účetní dvůr _BAR_ 12293240,00 _BAR_ 12522636,00 _BAR_ 13016463,64 _BAR_ 646246,91 _BAR_ 13662710,55 _BAR_ 12669425,39 _BAR_ 497842,96 _BAR_ 13167268,35 _BAR_ 495442,20 _BAR_
Hospodářský a sociální výbor _BAR_ 8452342,00 _BAR_ 8604921,00 _BAR_ 11877600,23 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11877600,23 _BAR_ 11877600,23 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11877600,23 _BAR_ 0,00 _BAR_
Výbor regionů _BAR_ 4015081,00 _BAR_ 4087016,00 _BAR_ 18062007,94 _BAR_ 0,00 _BAR_ 18062007,94 _BAR_ 18062008,39 _BAR_ 0,00 _BAR_ 18062008,39 _BAR_ –0,45 _BAR_
Ombudsman _BAR_ 518684,00 _BAR_ 535287,00 _BAR_ 530367,85 _BAR_ 0,00 _BAR_ 530367,85 _BAR_ 530367,85 _BAR_ 0,00 _BAR_ 530367,85 _BAR_ 0,00 _BAR_
Evropský inspektor ochrany údajů _BAR_ 0,00 _BAR_ 262443,00 _BAR_ 166803,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 166803,04 _BAR_ 166803,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 166803,04 _BAR_ 0,00 _BAR_
Celkem _BAR_ 94618747943,00 _BAR_ 101806602380,00 _BAR_ 104093723057,59 _BAR_ 5990627128,63 _BAR_ 110084350186,22 _BAR_ 100714769606,96 _BAR_ 2797176640,39 _BAR_ 103511779444,31 _BAR_ 6572403938,87 _BAR_
5. ROZPOČTOVÝ ROK 2004: SROVNÁNÍ PLNĚNÍ PŘÍJMOVÉ STRANY ROZPOČTU ZA ROKY 2004 A 2003
EUR _BAR_
Hlava _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ příjmy jako % z rozpočtu _BAR_ Neuhrazeno _BAR_
2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_ 6 _BAR_ 7=5/1 _BAR_ 8=6/2 _BAR_ 9=3-5 _BAR_ 10=4-6 _BAR_
1 _BAR_ Vlastní zdroje _BAR_ 94997025409,00 _BAR_ 84010946121,00 _BAR_ 96597751300,00 _BAR_ 85132140149,69 _BAR_ 95051421648,09 _BAR_ 83297464955,12 _BAR_ 100,06 % _BAR_ 99,15 % _BAR_ 1546329651,91 _BAR_ 1834675194,57 _BAR_
3 _BAR_ Disponibilní přebytky _BAR_ 5693003706,00 _BAR_ 7676811988,00 _BAR_ 6220834396,05 _BAR_ 8234992135,57 _BAR_ 5694872994,11 _BAR_ 8011832135,68 _BAR_ 100,03 % _BAR_ 104,36 % _BAR_ 525961401,94 _BAR_ 223159999,89 _BAR_
4 _BAR_ Různé daně, dávky a poplatky Společenství _BAR_ 680523920,00 _BAR_ 608095787,00 _BAR_ 650037329,42 _BAR_ 582181384,97 _BAR_ 646971640,09 _BAR_ 579526983,77 _BAR_ 95,07 % _BAR_ 95,30 % _BAR_ 3065689,33 _BAR_ 2654401,20 _BAR_
5 _BAR_ Administrativní fungování orgánů _BAR_ 66496286,00 _BAR_ 95173696,00 _BAR_ 333734391,04 _BAR_ 305890162,72 _BAR_ 295649897,91 _BAR_ 281075906,09 _BAR_ 444,61 % _BAR_ 295,33 % _BAR_ 38084493,13 _BAR_ 24814256,63 _BAR_
6 _BAR_ Příspěvky třetích stran, úhrady, finanční opravy a náhrady _BAR_ 200000,00 _BAR_ 90601701,00 _BAR_ 1863731345,91 _BAR_ 1466082721,88 _BAR_ 1275865940,11 _BAR_ 1014077253,53 _BAR_ 637932,97 % _BAR_ 1119,27 % _BAR_ 587865405,80 _BAR_ 452005468,35 _BAR_
7 _BAR_ Úroky z prodlení a pokuty _BAR_ 300000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4331529810,70 _BAR_ 3664302659,79 _BAR_ 470135008,34 _BAR_ 237038738,15 _BAR_ 156,71 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ 3861394802,36 _BAR_ 3427263921,64 _BAR_
8 _BAR_ Výpůjční a úvěrové operace _BAR_ 25863805,00 _BAR_ 21681805,00 _BAR_ 32975503,09 _BAR_ 28467212,97 _BAR_ 31484111,81 _BAR_ 26878208,83 _BAR_ 121,73 % _BAR_ 123,97 % _BAR_ 1491391,28 _BAR_ 1589004,14 _BAR_
9 _BAR_ Různé příjmy _BAR_ 43489254,00 _BAR_ 21526000,00 _BAR_ 53756109,75 _BAR_ 33892406,39 _BAR_ 45545006,89 _BAR_ 20660254,68 _BAR_ 104,73 % _BAR_ 95,98 % _BAR_ 8211102,86 _BAR_ 13232151,71 _BAR_
Celkem _BAR_ 101806602380,00 _BAR_ 92524837098,00 _BAR_ 110084350185,96 _BAR_ 99447948833,98 _BAR_ 103511946247,35 _BAR_ 93468554435,85 _BAR_ 101,68 % _BAR_ 101,02 % _BAR_ 6572403938,61 _BAR_ 5979394398,13 _BAR_
ROZPIS HLAVY 1: VLASTNÍ ZDROJE
Kapitola _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ příjmy jako % z rozpočtu _BAR_ Neuhrazeno _BAR_
2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_ 6 _BAR_ 7=5/1 _BAR_ 8=6/2 _BAR_ 9=3-5 _BAR_ 10=4-6 _BAR_
10 _BAR_ Zemědělské poplatky _BAR_ 1325586192,00 _BAR_ 879825000,00 _BAR_ 1744111505,01 _BAR_ 1438138088,09 _BAR_ 1313393181,17 _BAR_ 1011798359,04 _BAR_ 99,08 % _BAR_ 115,00 % _BAR_ 430718323,84 _BAR_ 426339729,05 _BAR_
11 _BAR_ Dávky z cukru _BAR_ 416888808,00 _BAR_ 546600000,00 _BAR_ 404562864,47 _BAR_ 428287477,27 _BAR_ 401622672,54 _BAR_ 383208571,20 _BAR_ 96,34 % _BAR_ 70,11 % _BAR_ 2940191,93 _BAR_ 45078906,07 _BAR_
12 _BAR_ Cla _BAR_ 10664400000,00 _BAR_ 9479775000,00 _BAR_ 11702865607,08 _BAR_ 10822325600,07 _BAR_ 10592094999,20 _BAR_ 9462147061,87 _BAR_ 99,32 % _BAR_ 99,81 % _BAR_ 1110770607,88 _BAR_ 1360178538,20 _BAR_
13 _BAR_ DPH _BAR_ 13579913763,00 _BAR_ 21748030275,00 _BAR_ 13680625569,83 _BAR_ 21536290980,50 _BAR_ 13679345946,60 _BAR_ 21534865234,38 _BAR_ 100,73 % _BAR_ 99,02 % _BAR_ 1279623,23 _BAR_ 1425746,12 _BAR_
14 _BAR_ HND _BAR_ 69010236646,00 _BAR_ 51356715846,00 _BAR_ 69218607723,22 _BAR_ 50627534080,85 _BAR_ 69214219484,04 _BAR_ 50624310463,23 _BAR_ 100,30 % _BAR_ 98,57 % _BAR_ 4388239,18 _BAR_ 3223617,62 _BAR_
15 _BAR_ Oprava rozpočtové nevyváženosti _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ –153021969,35 _BAR_ 279563922,91 _BAR_ –149254635,46 _BAR_ 281135265,40 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ –3767333,89 _BAR_ –1571342,49 _BAR_
Celkem hlava 1 _BAR_ 94997025409,00 _BAR_ 84010946121,00 _BAR_ 96597751300,26 _BAR_ 85132140149,69 _BAR_ 95051421648,09 _BAR_ 83297464955,12 _BAR_ 100,06 % _BAR_ 99,15 % _BAR_ 1546329652,17 _BAR_ 1834675194,57 _BAR_
ROZPIS HLAVY 3: DOSTUPNÉ PŘEBYTKY
Kapitola _BAR_ Položky příjmů _BAR_ Zjištěné pohledávky _BAR_ Vybrané částky _BAR_ příjmy jako % z rozpočtu _BAR_ Neuhrazeno _BAR_
2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_ 6 _BAR_ 7=5/1 _BAR_ 8=6/2 _BAR_ 9=3-5 _BAR_ 10=4-6 _BAR_
30 _BAR_ Přebytek z předchozího roku _BAR_ 5693003706,00 _BAR_ 7676811988,00 _BAR_ 6218965107,97 _BAR_ 7899971988,34 _BAR_ 5693003705,90 _BAR_ 7676811988,34 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 100,00 % _BAR_ 525961402,07 _BAR_ 223160000,00 _BAR_
31 _BAR_ Přebytek DPH _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 232817089,08 _BAR_ – 274766759,55 _BAR_ 232817089,13 _BAR_ - 274766759,54 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ – 0,05 _BAR_ – 0,01 _BAR_
32 _BAR_ Přebytek HND _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 232213948,86 _BAR_ 610850456,32 _BAR_ - 232213948,76 _BAR_ 610850456,41 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ – 0,10 _BAR_ – 0,09 _BAR_
34 _BAR_ Opravy kvůli neúčasti na politice spravedlnosti a vnitřních věcí _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ – 9468,61 _BAR_ – 52037,96 _BAR_ - 9468,61 _BAR_ - 52037,97 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,01 _BAR_
35 _BAR_ Oprava rozpočtové nevyváženosti vůči Spojenému království _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1275616,47 _BAR_ – 1011511,58 _BAR_ 1275616,45 _BAR_ - 1011511,56 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,02 _BAR_ – 0,02 _BAR_
Celkem hlava 3 _BAR_ 5693003706,00 _BAR_ 7676811988,00 _BAR_ 6220834396,05 _BAR_ 8234992135,57 _BAR_ 5694872994,11 _BAR_ 8011832135,68 _BAR_ 100,03 % _BAR_ 104,36 % _BAR_ 525961401,94 _BAR_ 223159999,89 _BAR_
6. KONSOLIDOVANÉ SHRNUTÍ PLNĚNÍ ROZPOČTU
EUR _BAR_
Změny položek závazků a jejich rozdělení _BAR_ Změny položek plateb a jejich rozdělení _BAR_
_BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_ _BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_
ROZPOČET _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ Přijaté položky rozpočtu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Přijaté položžky rozpočtu _BAR_ 51746923374,00 _BAR_ 47781964491,00 _BAR_ 99528887865,00 _BAR_ Změny (přenosy, dodatečný opravný rozpočet, ESVO) _BAR_ 51746923374,00 _BAR_ 42871824569,00 _BAR_ 94618747943,00 _BAR_
Změny (přenosy, opravný rozpočet) _BAR_ 109766669,00 _BAR_ 10061406319,00 _BAR_ 10171172988,00 _BAR_ Konečné položky rozpočtu _BAR_ 109766669,00 _BAR_ 7078087768,00 _BAR_ 7187854437,00 _BAR_
Konečné položky rozpočtu _BAR_ 51856690043,00 _BAR_ 57843370810,00 _BAR_ 109700060853,00 _BAR_ DODATEČNÉ POLOŽKY _BAR_ 51856690043,00 _BAR_ 49949912337,00 _BAR_ 101806602380,00 _BAR_
DODATEČNÉ POLOŽKY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ Vyčleněné příjmy _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Vyčleněné příjmy _BAR_ 261560100,95 _BAR_ 1300627562,38 _BAR_ 1562187663,33 _BAR_ Položky přenesené z roku 2003 _BAR_ 266058823,00 _BAR_ 1739365924,25 _BAR_ 2005424747,25 _BAR_
Položky přenesené nebo obnovené z roku 2003 _BAR_ 41844592,00 _BAR_ 117716691,85 _BAR_ 159561283,85 _BAR_ DODATEČNÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 913221418,42 _BAR_ 306805146,93 _BAR_ 1220026565,35 _BAR_
DODATEČNÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 303404692,95 _BAR_ 1418344254,23 _BAR_ 1721748947,18 _BAR_ Konečné položky rozpočtu _BAR_ 1179280241,42 _BAR_ 2046171071,18 _BAR_ 3225451312,60 _BAR_
Konečné položky rozpočtu _BAR_ 51856690043,00 _BAR_ 57843370810,00 _BAR_ 109700060853,00 _BAR_ DODATEČNÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 51856690043,00 _BAR_ 49949912337,00 _BAR_ 101806602380,00 _BAR_
DODATEČNÉ POLOŽKY CELKEM _BAR_ 303404692,95 _BAR_ 1418344254,23 _BAR_ 1721748947,18 _BAR_ CELKOVÉ SCHVÁLENÉ POLOŽKY _BAR_ 1179280241,42 _BAR_ 2046171071,18 _BAR_ 3225451312,60 _BAR_
CELKOVÉ SCHVÁLENÉ POLOŽKY _BAR_ 52160094735,95 _BAR_ 59261715064,23 _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ TOTAL APPROPRIATIONS AUTHORISED _BAR_ 53035970284,42 _BAR_ 51996083408,18 _BAR_ 105032053692,60 _BAR_
7. KONSOLIDOVANÉ SHRNUTÍ PLNĚNÍ ROZPOČTU – VÝDAJE
EUR _BAR_
Plnění položek závazků podle typu položky _BAR_ Plnění položek plateb podle typu položky _BAR_
_BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_ _BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_
Přijaté položky rozpočtu _BAR_ 51746923374,00 _BAR_ 47781964491,00 _BAR_ 99528887865,00 _BAR_ Přijaté položky rozpočtu _BAR_ 51746923374,00 _BAR_ 42871824569,00 _BAR_ 94618747943,00 _BAR_
Opravný rozpočet _BAR_ 140918758,00 _BAR_ 10030254230,00 _BAR_ 10171172988,00 _BAR_ Opravný rozpočet _BAR_ 140918758,00 _BAR_ 7046935679,00 _BAR_ 7187854437,00 _BAR_
Přenosy _BAR_ – 31152089,00 _BAR_ 31152089,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ Přenosy _BAR_ – 31152089,00 _BAR_ 31152089,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Konečné položky rozpočtu _BAR_ 51856690043,00 _BAR_ 57843370810,00 _BAR_ 109700060853,00 _BAR_ Konečné položky rozpočtu _BAR_ 51856690043,00 _BAR_ 49949912337,00 _BAR_ 101806602380,00 _BAR_
Přijaté závazky _BAR_ 51267850168,11 _BAR_ 57142448296,00 _BAR_ 108410298464,11 _BAR_ Učiněné platby _BAR_ 49981632123,20 _BAR_ 48477454326,19 _BAR_ 98459086449,39 _BAR_
Položky přenesené do roku 2005 _BAR_ 51857273,88 _BAR_ 160716912,13 _BAR_ 212574186,01 _BAR_ Položky přenesené do roku 2005 _BAR_ 1338075318,79 _BAR_ 226273257,06 _BAR_ 1564348575,85 _BAR_
Zrušené položky _BAR_ 536982601,01 _BAR_ 540205601,87 _BAR_ 1077188202,88 _BAR_ Zrušené položky _BAR_ 536982601,01 _BAR_ 1246184753,75 _BAR_ 1783167354,76 _BAR_
Vyčleněné příjmy _BAR_ 261560100,95 _BAR_ 1300627562,38 _BAR_ 1562187663,33 _BAR_ Vyčleněné příjmy _BAR_ 266058823,00 _BAR_ 1739365924,25 _BAR_ 2005424747,25 _BAR_
Přijaté závazky _BAR_ 183756507,90 _BAR_ 523130123,18 _BAR_ 706886631,08 _BAR_ Provedené platby _BAR_ 140087102,03 _BAR_ 596193363,90 _BAR_ 736280465,93 _BAR_
Přenosy do roku 2005 _BAR_ 77629690,52 _BAR_ 776087443,29 _BAR_ 853717133,81 _BAR_ Přenosy do roku 2005 _BAR_ 123642316,59 _BAR_ 1139757001,00 _BAR_ 1263399317,59 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ Automatické přenosy ESVO _BAR_ 2155501,85 _BAR_ _BAR_ 2155501,85 _BAR_
Zrušené položky (ESVO) _BAR_ 173902,53 _BAR_ 1409995,91 _BAR_ 1583898,44 _BAR_ Zrušené položky (ESVO) _BAR_ 173902,53 _BAR_ 3415559,35 _BAR_ 3589461,88 _BAR_
Položky přenesené z roku 2003 _BAR_ 41844592,00 _BAR_ 117716691,85 _BAR_ 159561283,85 _BAR_ Položky přenesené z roku 2003 _BAR_ 913221418,42 _BAR_ 306805146,93 _BAR_ 1220026565,35 _BAR_
Příjaté závazky _BAR_ 41820049,00 _BAR_ 113570137,18 _BAR_ 155390186,18 _BAR_ Provedené platby _BAR_ 815733716,83 _BAR_ 128341205,56 _BAR_ 944074922,39 _BAR_
Zrušené položky _BAR_ 24543,00 _BAR_ 4146554,67 _BAR_ 4171097,67 _BAR_ Zrušené položky _BAR_ 97487701,59 _BAR_ 178463941,37 _BAR_ 275951642,96 _BAR_
Celkové schválené položky _BAR_ 52160094735,95 _BAR_ 59261715064,23 _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ Celkové schválené položky _BAR_ 53035970284,42 _BAR_ 51996083408,18 _BAR_ 105032053692,60 _BAR_
Celkové pohledávky _BAR_ 51493426725,01 _BAR_ 57779148557,06 _BAR_ 109272575282,07 _BAR_ Celkové platby _BAR_ 50937452942,06 _BAR_ 49201988895,65 _BAR_ 100139441837,71 _BAR_
Celkové položky přenesené do roku 2005 _BAR_ 129486964,40 _BAR_ 936804355,42 _BAR_ 1066291319,82 _BAR_ Celkové položky přenesené do roku 2005 _BAR_ 1463873137,23 _BAR_ 1366030258,06 _BAR_ 2829903395,29 _BAR_
Celkové zrušené položky _BAR_ 537181046,54 _BAR_ 545762151,75 _BAR_ 1082943198,29 _BAR_ Celkové zrušené položky _BAR_ 634644205,13 _BAR_ 1428064254,47 _BAR_ 2062708459,60 _BAR_
8. KONSOLIDOVANÉ SHRNUTÍ NEUHRAZENÝCH ZÁVAZKŮ
EUR _BAR_
_BAR_ NEROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ ROZLIŠENÉ POLOŽKY _BAR_ Celkem _BAR_
Závazky přenesené z předchozího roku _BAR_ 876629594,09 _BAR_ 103882973123,59 _BAR_ 104759602717,68 _BAR_
Zrušené závazky _BAR_ – 17104521,55 _BAR_ – 3625877611,74 _BAR_ – 3642982133,29 _BAR_
Platby _BAR_ 775561137,71 _BAR_ 41221141793,06 _BAR_ 41996702930,77 _BAR_
Storna _BAR_ 81095435,20 _BAR_ 0,00 _BAR_ 81095435,20 _BAR_
Závazky neuhrazené na konci roku _BAR_ 2868499,63 _BAR_ 59035953718,79 _BAR_ 59038822218,42 _BAR_
Závazky za rok _BAR_ 51493426725,01 _BAR_ 57779148557,06 _BAR_ 109272575282,07 _BAR_
Platby _BAR_ 50161891804,35 _BAR_ 7980847102,59 _BAR_ 58142738906,94 _BAR_
Storna závazků, které nelze převést _BAR_ 21654872,81 _BAR_ 0,00 _BAR_ 21654872,81 _BAR_
Závazky neuhrazené na konci roku _BAR_ 1309880047,85 _BAR_ 49798301454,47 _BAR_ 51108181502,32 _BAR_
Celkové neuhrazené závazky na konci roku _BAR_ 1312748547,48 _BAR_ 108834255173,26 _BAR_ 110147003720,74 _BAR_
9. PLNĚNÍ POLOŽEK ZÁVAZKŮ
A PLATEB PODLE ORGÁNŮ
Položky jiných orgánů než Komise jsou konsolidovány v okruhu 5 finančního výhledu
Položky
závazků
EUR _BAR_
Orgán _BAR_ Commitment appropriations authorised _BAR_ Závazky přijaté _BAR_ Položky přenesené do roku 2005 _BAR_ Zrušené položky _BAR_ % _BAR_ Závazky neuhrazené na konci rozpočtového roku _BAR_ Položky obnovené v roce 2005 _BAR_
na základě ročních položek _BAR_ na základě přenosů nebo obnovených položek _BAR_ na základě ostatních položek _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ vyčleněné příjmy _BAR_ přenosy na základě rozhodnutí _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9=7+8 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11=1-5-9 _BAR_ 12=11/1 _BAR_ 13 _BAR_ 14 _BAR_
EVROPSKÝ PARLAMENT _BAR_ 1310985235,13 _BAR_ 1203370074,38 _BAR_ 0,00 _BAR_ 72576415,74 _BAR_ 1275946490,12 _BAR_ 97,33 % _BAR_ 7408819,39 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7408819,39 _BAR_ 0,57 % _BAR_ 27629925,62 _BAR_ 2,11 % _BAR_ 306952746,84 _BAR_ _BAR_
RADA _BAR_ 562745806,45 _BAR_ 531646564,08 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8486975,50 _BAR_ 540133539,58 _BAR_ 95,98 % _BAR_ 12342630,95 _BAR_ 0,00 _BAR_ 12342630,95 _BAR_ 2,19 % _BAR_ 10269635,92 _BAR_ 1,82 % _BAR_ 93447598,28 _BAR_ _BAR_
KOMISE _BAR_ 109025085582,01 _BAR_ 106221217314,56 _BAR_ 155390186,18 _BAR_ 606059360,18 _BAR_ 106982666860,92 _BAR_ 98,13 % _BAR_ 832550885,54 _BAR_ 210443712,13 _BAR_ 1042994597,67 _BAR_ 0,96 % _BAR_ 999424123,42 _BAR_ 0,92 % _BAR_ 109711624927,84 _BAR_ 298199,95 _BAR_
SOUDNÍ DVŮR _BAR_ 236262989,26 _BAR_ 220847247,72 _BAR_ 0,00 _BAR_ 462527,19 _BAR_ 221309774,91 _BAR_ 93,67 % _BAR_ 758897,07 _BAR_ 2100000,00 _BAR_ 2858897,07 _BAR_ 1,21 % _BAR_ 12094317,28 _BAR_ 5,12 % _BAR_ 13002018,83 _BAR_ _BAR_
ÚČETNÍ DVŮR _BAR_ 97409190,90 _BAR_ 85934099,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 194501,24 _BAR_ 86128601,20 _BAR_ 88,42 % _BAR_ 289279,66 _BAR_ 0,00 _BAR_ 289279,66 _BAR_ 0,30 % _BAR_ 10991310,04 _BAR_ 11,28 % _BAR_ 6943881,98 _BAR_ _BAR_
HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR _BAR_ 107659226,91 _BAR_ 90955257,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4651281,07 _BAR_ 95606538,96 _BAR_ 88,80 % _BAR_ 298699,84 _BAR_ 0,00 _BAR_ 298699,84 _BAR_ 0,28 % _BAR_ 11753988,11 _BAR_ 10,92 % _BAR_ 8546756,90 _BAR_ _BAR_
VÝBOR REGIONŮ _BAR_ 73936522,52 _BAR_ 49654384,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 14455570,16 _BAR_ 64109954,49 _BAR_ 86,71 % _BAR_ 67921,36 _BAR_ 30473,88 _BAR_ 98395,24 _BAR_ 0,13 % _BAR_ 9728172,79 _BAR_ 13,16 % _BAR_ 5596696,20 _BAR_ _BAR_
OMBUDSMAN _BAR_ 5782968,00 _BAR_ 5168169,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5168169,89 _BAR_ 89,37 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 614798,11 _BAR_ 10,63 % _BAR_ 445525,48 _BAR_ _BAR_
EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ _BAR_ 1942279,00 _BAR_ 1505352,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1505352,00 _BAR_ 77,50 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 436927,00 _BAR_ 22,50 % _BAR_ 443568,39 _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ 108410298464,81 _BAR_ 155390186,18 _BAR_ 706886631,08 _BAR_ 109272575282,07 _BAR_ 98,07 % _BAR_ 853717133,81 _BAR_ 212574186,01 _BAR_ 1066291319,82 _BAR_ 0,96 % _BAR_ 1082943198,29 _BAR_ 0,97 % _BAR_ 110147003720,74 _BAR_ 298199,95 _BAR_
Položky
plateb
EUR _BAR_
Orgán _BAR_ Schválené položky závazků _BAR_ Platby provedené _BAR_ Přenosy do následujícího roku _BAR_ Zrušené položky _BAR_
na základě ročních položek _BAR_ na základě přenostů _BAR_ na základě vyčleněných příjmů _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ automatické přenosy _BAR_ přenosy na základě rozhodnutí _BAR_ vyčleněné příjmy _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ na základě ročních položek _BAR_ na základě přenosů _BAR_ vyčleněné příjmy (ESVO) _BAR_ Celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10=7+8+9 _BAR_ 11=10/1 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14 _BAR_ 15 _BAR_
EVROPSKÝ PARLAMENT _BAR_ 1524463089,89 _BAR_ 921908730,66 _BAR_ 197455018,13 _BAR_ 47085012,62 _BAR_ 1166448761,41 _BAR_ 76,52 % _BAR_ 281461343,72 _BAR_ 0,00 _BAR_ 32900222,51 _BAR_ 314361566,23 _BAR_ 20,62 % _BAR_ 27629925,62 _BAR_ 16022836,63 _BAR_ 0,00 _BAR_ 43652762,25 _BAR_
RADA _BAR_ 630391473,78 _BAR_ 438198965,80 _BAR_ 60148376,76 _BAR_ 8486975,50 _BAR_ 506834318,06 _BAR_ 80,40 % _BAR_ 93447598,28 _BAR_ 0,00 _BAR_ 12342630,95 _BAR_ 105790229,23 _BAR_ 16,78 % _BAR_ 10269635,92 _BAR_ 7497290,57 _BAR_ 0,00 _BAR_ 17766926,49 _BAR_
KOMISE _BAR_ 102328369478,45 _BAR_ 96678966876,73 _BAR_ 663023239,05 _BAR_ 661870410,34 _BAR_ 98003860526,12 _BAR_ 95,77 % _BAR_ 877256467,32 _BAR_ 276000057,06 _BAR_ 1217971355,86 _BAR_ 2371227880,24 _BAR_ 2,32 % _BAR_ 1699648279,89 _BAR_ 250043330,32 _BAR_ 3589461,88 _BAR_ 1953281072,09 _BAR_
SOUDNÍ DVŮR _BAR_ 245166984,15 _BAR_ 207845228,89 _BAR_ 8026957,21 _BAR_ 462527,19 _BAR_ 216334713,29 _BAR_ 88,24 % _BAR_ 13002018,83 _BAR_ 2100000,00 _BAR_ 758897,07 _BAR_ 15860915,90 _BAR_ 6,47 % _BAR_ 12094317,28 _BAR_ 877037,68 _BAR_ 0,00 _BAR_ 12971354,96 _BAR_
ÚČETNÍ DVŮR _BAR_ 102998061,31 _BAR_ 78990217,98 _BAR_ 5035435,44 _BAR_ 194501,24 _BAR_ 84220154,66 _BAR_ 81,77 % _BAR_ 6943881,98 _BAR_ 0,00 _BAR_ 289279,66 _BAR_ 7233161,64 _BAR_ 7,02 % _BAR_ 10991310,04 _BAR_ 553434,97 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11544745,01 _BAR_
HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR _BAR_ 113411771,80 _BAR_ 83319550,16 _BAR_ 5249450,82 _BAR_ 3740231,90 _BAR_ 92309232,88 _BAR_ 81,39 % _BAR_ 7635707,73 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1209749,01 _BAR_ 8845456,74 _BAR_ 7,80 % _BAR_ 11753988,11 _BAR_ 503094,07 _BAR_ 0,00 _BAR_ 12257082,18 _BAR_
VÝBOR REGIONŮ _BAR_ 79027097,54 _BAR_ 44072451,15 _BAR_ 4719971,30 _BAR_ 14440807,14 _BAR_ 63233229,59 _BAR_ 80,01 % _BAR_ 5581933,18 _BAR_ 30473,88 _BAR_ 82684,38 _BAR_ 5695091,44 _BAR_ 7,21 % _BAR_ 9728172,79 _BAR_ 370603,72 _BAR_ 0,00 _BAR_ 10098776,51 _BAR_
OMBUDSMAN _BAR_ 6283456,68 _BAR_ 4722644,41 _BAR_ 416473,68 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5139118,09 _BAR_ 81,79 % _BAR_ 445525,48 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 445525,48 _BAR_ 7,09 % _BAR_ 614798,11 _BAR_ 84015,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 698813,11 _BAR_
EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ _BAR_ 1942279,00 _BAR_ 1061783,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1061783,61 _BAR_ 54,67 % _BAR_ 443568,39 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 443568,39 _BAR_ 22,84 % _BAR_ 436927,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 436927,00 _BAR_
Celkem _BAR_ 105032053692,60 _BAR_ 98459086449,39 _BAR_ 944074922,39 _BAR_ 736280465,93 _BAR_ 100139441837,71 _BAR_ 95,34 % _BAR_ 1286218044,91 _BAR_ 278130530,94 _BAR_ 1265554819,44 _BAR_ 2829903395,29 _BAR_ 2,69 % _BAR_ 1783167354,76 _BAR_ 275951642,96 _BAR_ 3589461,88 _BAR_ 2062708459,60 _BAR_
10. ROZDĚLENÍ POLOŽEK PLATEB A ZÁVAZKŮ PODLE
POLITICKÉ OBLASTI A JEJICH ZMĚNY
EUR _BAR_
Politická oblast _BAR_ Položky závazků _BAR_ Položky plateb _BAR_
Přijaté položky _BAR_ Úpravy (převody a opravný rozpočet) _BAR_ Položky přenesené nebo obnovené z roku 2003 _BAR_ Vyčleněné příjmy _BAR_ Celkem dodatečné _BAR_ Celkem schválené _BAR_ Příjaté položky _BAR_ Úpravy (převody a opravný rozpočet) _BAR_ Přenesené _BAR_ Vyčleněné příjmy _BAR_ Celkové dodatečné _BAR_ Celkové schválené _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6=1+2+5 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10 _BAR_ 11=9+10 _BAR_ 12=7+8+11 _BAR_
01 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ VĚCI _BAR_ 450391464,00 _BAR_ – 25240332,00 _BAR_ 50500000,00 _BAR_ 6532744,53 _BAR_ 57032744,53 _BAR_ 482183876,53 _BAR_ 484929464,00 _BAR_ – 84340332,00 _BAR_ 21293746,00 _BAR_ 5726824,53 _BAR_ 27020570,53 _BAR_ 427609702,53 _BAR_
02 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 281067392,00 _BAR_ 16572647,00 _BAR_ 6074276,70 _BAR_ 30762401,64 _BAR_ 36836678,34 _BAR_ 334476717,34 _BAR_ 331676392,00 _BAR_ – 28036368,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 31821729,38 _BAR_ 31821729,38 _BAR_ 335461753,38 _BAR_
03 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 82284667,00 _BAR_ 1865835,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2323956,65 _BAR_ 2323956,65 _BAR_ 86474458,65 _BAR_ 82284667,00 _BAR_ 1865835,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2323456,65 _BAR_ 2323456,65 _BAR_ 86473958,65 _BAR_
04 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 9927798006,00 _BAR_ 959094909,79 _BAR_ 0,00 _BAR_ 13347313,92 _BAR_ 13347313,92 _BAR_ 10900240229,71 _BAR_ 8193144777,00 _BAR_ 1194830662,00 _BAR_ 3160930,00 _BAR_ 13338377,89 _BAR_ 16499307,89 _BAR_ 9404474746,89 _BAR_
05 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 48053145841,00 _BAR_ 751935013,00 _BAR_ 48320995,00 _BAR_ 8159583,53 _BAR_ 56480578,53 _BAR_ 48861561432,53 _BAR_ 47855334658,00 _BAR_ – 108549884,00 _BAR_ 82866894,58 _BAR_ 8159583,52 _BAR_ 91026478,10 _BAR_ 47837811252,10 _BAR_
06 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 1094098360,00 _BAR_ 265029168,00 _BAR_ 25392823,00 _BAR_ 39431752,92 _BAR_ 64824575,92 _BAR_ 1423952103,92 _BAR_ 1151396352,00 _BAR_ 32354168,00 _BAR_ 15843136,00 _BAR_ 69202650,08 _BAR_ 85045786,08 _BAR_ 1268796306,08 _BAR_
07 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 312724566,00 _BAR_ 26298942,00 _BAR_ 13372250,00 _BAR_ 13383149,75 _BAR_ 26755399,75 _BAR_ 365778907,75 _BAR_ 301075566,00 _BAR_ 5722692,00 _BAR_ 8181772,00 _BAR_ 19468683,93 _BAR_ 27650455,93 _BAR_ 334448713,93 _BAR_
08 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 2873069863,00 _BAR_ 350288692,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 434952562,71 _BAR_ 434952562,71 _BAR_ 3658311117,71 _BAR_ 2312557895,00 _BAR_ 119652781,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 647321849,39 _BAR_ 647321849,39 _BAR_ 3079532525,39 _BAR_
09 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 1073800084,00 _BAR_ 116694978,00 _BAR_ 6267312,70 _BAR_ 137547446,06 _BAR_ 143814758,76 _BAR_ 1334309820,76 _BAR_ 984890084,00 _BAR_ 238328103,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 222596949,01 _BAR_ 222596949,01 _BAR_ 1445815136,01 _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 276820889,00 _BAR_ 28814197,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 225269289,48 _BAR_ 225269289,48 _BAR_ 530904375,48 _BAR_ 310235889,00 _BAR_ 26776197,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 190133522,20 _BAR_ 190133522,20 _BAR_ 527145608,20 _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 913381335,00 _BAR_ 57987128,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3901774,12 _BAR_ 3901774,12 _BAR_ 975270237,12 _BAR_ 926003576,00 _BAR_ 28282931,00 _BAR_ 108432513,33 _BAR_ 6650642,95 _BAR_ 115083156,28 _BAR_ 1069369663,28 _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 66215561,00 _BAR_ 3446670,00 _BAR_ 2000000,00 _BAR_ 2288216,69 _BAR_ 4288216,69 _BAR_ 73950447,69 _BAR_ 66515561,00 _BAR_ 2596670,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2166671,70 _BAR_ 2166671,70 _BAR_ 71278902,70 _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 21478853333,00 _BAR_ 5147579045,21 _BAR_ 3692459,00 _BAR_ 9598108,98 _BAR_ 13290567,98 _BAR_ 26639722946,19 _BAR_ 18469732430,00 _BAR_ 3516580098,00 _BAR_ 103736588,00 _BAR_ 9598108,99 _BAR_ 113334696,99 _BAR_ 22099647224,99 _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CLA _BAR_ 97311663,00 _BAR_ 10541989,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4425279,35 _BAR_ 4425279,35 _BAR_ 112278931,35 _BAR_ 97324663,00 _BAR_ – 3659011,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4561646,18 _BAR_ 4561646,18 _BAR_ 98227298,18 _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 841624967,00 _BAR_ 156881819,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 178225418,68 _BAR_ 178225418,68 _BAR_ 1176732204,68 _BAR_ 814044967,00 _BAR_ 111911819,00 _BAR_ 197380,25 _BAR_ 254476318,81 _BAR_ 254673699,06 _BAR_ 1180630485,06 _BAR_
16 _BAR_ TISKA A KOMUNIKACE _BAR_ 168286594,00 _BAR_ 8579423,00 _BAR_ 397000,00 _BAR_ 4616089,71 _BAR_ 5013089,71 _BAR_ 181879106,71 _BAR_ 164409873,00 _BAR_ 10487,00 _BAR_ 3223416,37 _BAR_ 4616089,72 _BAR_ 7839506,09 _BAR_ 172259866,09 _BAR_
17 _BAR_ OCHRANA ZDRAVÍ A SPOTŘEBITELE _BAR_ 400610462,00 _BAR_ 171586343,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11516127,98 _BAR_ 11516127,98 _BAR_ 583712932,98 _BAR_ 419322555,00 _BAR_ 138099215,00 _BAR_ 282291992,05 _BAR_ 12868736,03 _BAR_ 295160728,08 _BAR_ 852582498,08 _BAR_
18 _BAR_ SPRAVEDLNOST A VNITŘNÍ VĚCI _BAR_ 183405131,00 _BAR_ 348507296,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5031303,17 _BAR_ 5031303,17 _BAR_ 536943730,17 _BAR_ 183498547,00 _BAR_ 321142149,00 _BAR_ 10933000,00 _BAR_ 5062992,47 _BAR_ 15995992,47 _BAR_ 520636688,47 _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 3661664823,00 _BAR_ 47356248,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 99488060,63 _BAR_ 99488060,63 _BAR_ 3808509131,63 _BAR_ 3408493823,00 _BAR_ 175730248,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 106091493,41 _BAR_ 106091493,41 _BAR_ 3690315564,41 _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 73486152,00 _BAR_ 1622968,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1880663,85 _BAR_ 1880663,85 _BAR_ 76989783,85 _BAR_ 74814152,00 _BAR_ – 377032,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1880663,85 _BAR_ 1880663,85 _BAR_ 76317783,85 _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ STÁTŮ AKT A VZTAHY S TĚMITO STÁTY _BAR_ 1199891764,00 _BAR_ – 424121,00 _BAR_ 1300000,00 _BAR_ 45631629,16 _BAR_ 46931629,16 _BAR_ 1246399272,16 _BAR_ 1175894104,00 _BAR_ – 116124121,00 _BAR_ 1480729,00 _BAR_ 48042030,03 _BAR_ 49522759,03 _BAR_ 1109292742,03 _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 1097638127,00 _BAR_ 227363327,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 101111223,33 _BAR_ 101111223,33 _BAR_ 1426112677,33 _BAR_ 1880688127,00 _BAR_ 178763327,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 116111223,34 _BAR_ 116111223,34 _BAR_ 2175562677,34 _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 507331281,00 _BAR_ 24043576,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5204524,08 _BAR_ 5204524,08 _BAR_ 536579381,08 _BAR_ 510331281,00 _BAR_ – 20591424,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 45726084,36 _BAR_ 45726084,36 _BAR_ 535465941,36 _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 52157000,00 _BAR_ 2903848,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8296,71 _BAR_ 8296,71 _BAR_ 55069144,71 _BAR_ 51307000,00 _BAR_ 2503848,00 _BAR_ 3989512,60 _BAR_ 8296,71 _BAR_ 3997809,31 _BAR_ 57808657,31 _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLITIKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 196939732,00 _BAR_ 3176603,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6757124,37 _BAR_ 6757124,37 _BAR_ 206873459,37 _BAR_ 202189732,00 _BAR_ 2776603,00 _BAR_ 1217213,44 _BAR_ 6757124,37 _BAR_ 7974337,81 _BAR_ 212940672,81 _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 680076507,00 _BAR_ 5068039,00 _BAR_ 500000,00 _BAR_ 40492831,55 _BAR_ 40992831,55 _BAR_ 726137377,55 _BAR_ 682007507,00 _BAR_ – 4767961,00 _BAR_ 265725025,71 _BAR_ 40537848,99 _BAR_ 306262874,70 _BAR_ 983502420,70 _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 66907272,00 _BAR_ 1406033651,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1439168,01 _BAR_ 1439168,01 _BAR_ 1474380091,01 _BAR_ 66907272,00 _BAR_ 1406033651,00 _BAR_ 435448,28 _BAR_ 1458629,43 _BAR_ 1894077,71 _BAR_ 1474835000,71 _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 9403229,00 _BAR_ 48453,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 183202,70 _BAR_ 183202,70 _BAR_ 9634884,70 _BAR_ 9403229,00 _BAR_ 48453,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 183202,70 _BAR_ 183202,70 _BAR_ 9634884,70 _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 121184010,00 _BAR_ 7326726,00 _BAR_ 1744167,45 _BAR_ 6684899,90 _BAR_ 8429067,35 _BAR_ 136939803,35 _BAR_ 121016010,00 _BAR_ 100726,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6539797,46 _BAR_ 6539797,46 _BAR_ 127656533,46 _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 817641000,00 _BAR_ 24135998,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 841776998,00 _BAR_ 817641000,00 _BAR_ 24135998,00 _BAR_ 57271,76 _BAR_ 0,00 _BAR_ 57271,76 _BAR_ 841834269,76 _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 221000000,00 _BAR_
98 _BAR_ OSTATNÍ INSTITUCE _BAR_ 2248676790,00 _BAR_ 26053909,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 121993519,17 _BAR_ 121993519,17 _BAR_ 2396724218,17 _BAR_ 2248676790,00 _BAR_ 26053909,00 _BAR_ 306959995,98 _BAR_ 121993519,17 _BAR_ 428953515,15 _BAR_ 2703684214,15 _BAR_
Celkem _BAR_ 99528887865,00 _BAR_ 10171172988,00 _BAR_ 159561283,85 _BAR_ 1562187663,33 _BAR_ 1721748947,18 _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ 94618747943,00 _BAR_ 7187854437,00 _BAR_ 1220026565,35 _BAR_ 2005424747,25 _BAR_ 3225451312,60 _BAR_ 105032053692,60 _BAR_
11. PLNĚNÍ POLOŽEK ZÁVAZKŮ
PODLE POLITICKÉ OBLASTI
EUR _BAR_
Politická oblast _BAR_ Schválené položky závazků _BAR_ Závazky přijaté _BAR_ Položky přenesené do roku 2005 _BAR_ Zrušené položky _BAR_
na základě ročních položek _BAR_ na základě přenesených nebo obnovených položek _BAR_ na základě vyčleněných příjmů _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ vyčleněné příjmy _BAR_ přenosy na základě rozhodnutí _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ na základě ročních položek _BAR_ položky přenesené nebo obnovené z roku 2003 _BAR_ vyčleněné příjmy (ESVO) _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9=7+8 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14=11+12+13 _BAR_ 15=14/1 _BAR_
1 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ VĚCI _BAR_ 482183876,53 _BAR_ 375423056,85 _BAR_ 50500000,00 _BAR_ 5498339,52 _BAR_ 431421396,37 _BAR_ 89,47 % _BAR_ 1034405,01 _BAR_ 220000,00 _BAR_ 1254405,01 _BAR_ 0,26 % _BAR_ 49508075,15 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 49508075,15 _BAR_ 10,27 % _BAR_
2 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 334476717,34 _BAR_ 268879578,94 _BAR_ 5922709,65 _BAR_ 10690924,54 _BAR_ 285493213,13 _BAR_ 85,36 % _BAR_ 19643528,01 _BAR_ 5334699,00 _BAR_ 24978227,01 _BAR_ 7,47 % _BAR_ 23425761,06 _BAR_ 151567,05 _BAR_ 427949,09 _BAR_ 24005277,20 _BAR_ 7,18 % _BAR_
3 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 86474458,65 _BAR_ 82519807,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1376640,00 _BAR_ 83896447,61 _BAR_ 97,02 % _BAR_ 947316,65 _BAR_ 0,00 _BAR_ 947316,65 _BAR_ 1,10 % _BAR_ 1630694,39 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1630694,39 _BAR_ 1,89 % _BAR_
4 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 10900240229,71 _BAR_ 10773224951,74 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5889415,84 _BAR_ 10779114367,58 _BAR_ 98,89 % _BAR_ 7273868,83 _BAR_ 82772121,00 _BAR_ 90045989,83 _BAR_ 0,83 % _BAR_ 30895843,05 _BAR_ 0,00 _BAR_ 184029,25 _BAR_ 31079872,30 _BAR_ 0,29 % _BAR_
5 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 48861561432,53 _BAR_ 48417465200,56 _BAR_ 48320995,00 _BAR_ 5133392,40 _BAR_ 48470919587,96 _BAR_ 99,20 % _BAR_ 3026191,13 _BAR_ 74450373,00 _BAR_ 77476564,13 _BAR_ 0,16 % _BAR_ 313165280,44 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 313165280,44 _BAR_ 0,64 % _BAR_
6 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 1423952103,92 _BAR_ 1308342188,23 _BAR_ 22005254,00 _BAR_ 14327263,46 _BAR_ 1344674705,69 _BAR_ 94,43 % _BAR_ 24697113,57 _BAR_ 21862384,00 _BAR_ 46559497,57 _BAR_ 3,27 % _BAR_ 28922955,77 _BAR_ 3387569,00 _BAR_ 407375,89 _BAR_ 32717900,66 _BAR_ 2,30 % _BAR_
7 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 365778907,75 _BAR_ 325054787,57 _BAR_ 13372155,00 _BAR_ 6218250,00 _BAR_ 344645192,57 _BAR_ 94,22 % _BAR_ 7108055,57 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7108055,57 _BAR_ 1,94 % _BAR_ 13968720,43 _BAR_ 95,00 _BAR_ 56844,18 _BAR_ 14025659,61 _BAR_ 3,83 % _BAR_
8 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 3658311117,71 _BAR_ 3221772388,29 _BAR_ 0,00 _BAR_ 292132617,81 _BAR_ 3513905006,10 _BAR_ 96,05 % _BAR_ 142801493,90 _BAR_ 0,00 _BAR_ 142801493,90 _BAR_ 3,90 % _BAR_ 1586166,71 _BAR_ 0,00 _BAR_ 18451,00 _BAR_ 1604617,71 _BAR_ 0,04 % _BAR_
9 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 1334309820,76 _BAR_ 1182981238,23 _BAR_ 5960722,64 _BAR_ 60026944,56 _BAR_ 1248968905,43 _BAR_ 93,60 % _BAR_ 77456156,18 _BAR_ 312800,00 _BAR_ 77768956,18 _BAR_ 5,83 % _BAR_ 7201023,77 _BAR_ 306590,06 _BAR_ 64345,32 _BAR_ 7571959,15 _BAR_ 0,57 % _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 530904375,48 _BAR_ 305383201,92 _BAR_ 0,00 _BAR_ 23373204,29 _BAR_ 328756406,21 _BAR_ 61,92 % _BAR_ 201895118,06 _BAR_ 0,00 _BAR_ 201895118,06 _BAR_ 38,03 % _BAR_ 251884,08 _BAR_ 0,00 _BAR_ 967,13 _BAR_ 252851,21 _BAR_ 0,05 % _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 975270237,12 _BAR_ 941764369,37 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1491814,74 _BAR_ 943256184,11 _BAR_ 96,72 % _BAR_ 2396122,97 _BAR_ 1465000,00 _BAR_ 3861122,97 _BAR_ 0,40 % _BAR_ 28139093,63 _BAR_ 0,00 _BAR_ 13836,41 _BAR_ 28152930,04 _BAR_ 2,89 % _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 73950447,69 _BAR_ 63630869,82 _BAR_ 2000000,00 _BAR_ 1419399,88 _BAR_ 67050269,70 _BAR_ 90,67 % _BAR_ 751891,63 _BAR_ 0,00 _BAR_ 751891,63 _BAR_ 1,02 % _BAR_ 6031361,18 _BAR_ 0,00 _BAR_ 116925,18 _BAR_ 6148286,36 _BAR_ 8,31 % _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 26639722946,19 _BAR_ 26545484821,53 _BAR_ 3692459,00 _BAR_ 8739270,85 _BAR_ 26557916551,38 _BAR_ 99,69 % _BAR_ 858838,13 _BAR_ 9418866,00 _BAR_ 10277704,13 _BAR_ 0,04 % _BAR_ 71528690,68 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 71528690,68 _BAR_ 0,27 % _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CLA _BAR_ 112278931,35 _BAR_ 93679641,46 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2618069,07 _BAR_ 96297710,53 _BAR_ 85,77 % _BAR_ 1807210,28 _BAR_ 4040000,00 _BAR_ 5847210,28 _BAR_ 5,21 % _BAR_ 10134010,54 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 10134010,54 _BAR_ 9,03 % _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 1176732204,68 _BAR_ 986994080,83 _BAR_ 0,00 _BAR_ 76617534,50 _BAR_ 1063611615,33 _BAR_ 90,39 % _BAR_ 101556932,98 _BAR_ 0,00 _BAR_ 101556932,98 _BAR_ 8,63 % _BAR_ 11512705,17 _BAR_ 0,00 _BAR_ 50951,20 _BAR_ 11563656,37 _BAR_ 0,98 % _BAR_
16 _BAR_ TISK A KOMUNIKACE _BAR_ 181879106,71 _BAR_ 152304320,93 _BAR_ 396797,04 _BAR_ 3040101,13 _BAR_ 155741219,10 _BAR_ 85,63 % _BAR_ 1575988,58 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1575988,58 _BAR_ 0,87 % _BAR_ 24561696,07 _BAR_ 202,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 24561899,03 _BAR_ 13,50 % _BAR_
17 _BAR_ OCHRANA ZDRAVÍ A SPOTŘEBITELE _BAR_ 583712932,98 _BAR_ 565354257,76 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6002331,09 _BAR_ 571356588,85 _BAR_ 97,88 % _BAR_ 5459236,67 _BAR_ 1333365,88 _BAR_ 6792602,55 _BAR_ 1,16 % _BAR_ 5509181,36 _BAR_ 0,00 _BAR_ 54560,22 _BAR_ 5563741,58 _BAR_ 0,95 % _BAR_
18 _BAR_ SPRAVEDLNOST A VNITŘNÍ VĚCI _BAR_ 536943730,17 _BAR_ 511428876,23 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1001338,53 _BAR_ 512430214,76 _BAR_ 95,43 % _BAR_ 4023412,30 _BAR_ 2236000,00 _BAR_ 6259412,30 _BAR_ 1,17 % _BAR_ 18247550,77 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6552,34 _BAR_ 18254103,11 _BAR_ 3,40 % _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 3808509131,63 _BAR_ 3685639771,92 _BAR_ 0,00 _BAR_ 18698701,93 _BAR_ 3704338473,85 _BAR_ 97,26 % _BAR_ 80789358,70 _BAR_ 1070698,25 _BAR_ 81860056,95 _BAR_ 2,15 % _BAR_ 22310600,83 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 22310600,83 _BAR_ 0,59 % _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 76989783,85 _BAR_ 70691604,62 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1084448,18 _BAR_ 71776052,80 _BAR_ 93,23 % _BAR_ 796215,67 _BAR_ 0,00 _BAR_ 796215,67 _BAR_ 1,03 % _BAR_ 4417515,38 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4417515,38 _BAR_ 5,74 % _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ STÁTŮ AKT A VZTAHY S TĚMITO STÁTY _BAR_ 1246399272,16 _BAR_ 1185504097,97 _BAR_ 1300000,00 _BAR_ 9453372,53 _BAR_ 1196257470,50 _BAR_ 95,98 % _BAR_ 36178256,63 _BAR_ 2240408,00 _BAR_ 38418664,63 _BAR_ 3,08 % _BAR_ 11723137,03 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11723137,03 _BAR_ 0,94 % _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 1426112677,33 _BAR_ 1278110399,45 _BAR_ 0,00 _BAR_ 11748171,21 _BAR_ 1289858570,66 _BAR_ 90,4 5% _BAR_ 89363052,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 89363052,12 _BAR_ 6,27 % _BAR_ 46891054,55 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 46891054,55 _BAR_ 3,29 % _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 536579381,08 _BAR_ 531190304,84 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4972860,64 _BAR_ 536163165,48 _BAR_ 99,92 % _BAR_ 231663,44 _BAR_ 0,00 _BAR_ 231663,44 _BAR_ 0,04 % _BAR_ 184552,16 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 184552,16 _BAR_ 0,03 % _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 55069144,71 _BAR_ 51316597,57 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 51316597,57 _BAR_ 93,19 % _BAR_ 8296,71 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8296,71 _BAR_ 0,02 % _BAR_ 3744250,43 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3744250,43 _BAR_ 6,80 % _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLITIKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 206873459,37 _BAR_ 195548719,76 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3803786,27 _BAR_ 199352506,03 _BAR_ 96,36 % _BAR_ 2953338,10 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2953338,10 _BAR_ 1,43 % _BAR_ 4567615,24 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4567615,24 _BAR_ 2,21 % _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 726137377,55 _BAR_ 671906320,92 _BAR_ 475457,00 _BAR_ 27672169,41 _BAR_ 700053947,33 _BAR_ 96,41 % _BAR_ 12820662,14 _BAR_ 140800,00 _BAR_ 12961462,14 _BAR_ 1,78 % _BAR_ 13097425,08 _BAR_ 24543,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 13121968,08 _BAR_ 1,81 % _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 1474380091,01 _BAR_ 1470361463,14 _BAR_ 0,00 _BAR_ 869033,28 _BAR_ 1471230496,42 _BAR_ 99,79 % _BAR_ 570134,73 _BAR_ 0,00 _BAR_ 570134,73 _BAR_ 0,04 % _BAR_ 2579459,86 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2579459,86 _BAR_ 0,17 % _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 9634884,70 _BAR_ 9198533,11 _BAR_ 0,00 _BAR_ 92114,94 _BAR_ 9290648,05 _BAR_ 96,43 % _BAR_ 91087,76 _BAR_ 0,00 _BAR_ 91087,76 _BAR_ 0,95 % _BAR_ 253148,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 253148,89 _BAR_ 2,63 % _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 136939803,35 _BAR_ 108389113,39 _BAR_ 1443636,85 _BAR_ 2067849,58 _BAR_ 111900599,82 _BAR_ 81,72 % _BAR_ 4435939,09 _BAR_ 3546197,00 _BAR_ 7982136,09 _BAR_ 5,83 % _BAR_ 16575425,61 _BAR_ 300530,60 _BAR_ 181111,23 _BAR_ 17057067,44 _BAR_ 12,46 % _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 841776998,00 _BAR_ 841672750,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 841672750,00 _BAR_ 99,99 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 104248,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 104248,00 _BAR_ 0,01 % _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_
98 _BAR_ OSTATNÍ INSTITUCE _BAR_ 2396724218,17 _BAR_ 2189081150,25 _BAR_ 0,00 _BAR_ 100827270,90 _BAR_ 2289908421,15 _BAR_ 95,54 % _BAR_ 21166248,27 _BAR_ 2130473,88 _BAR_ 23296722,15 _BAR_ 0,97 % _BAR_ 83519074,87 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 83519074,87 _BAR_ 3,48 % _BAR_
Celkem _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ 108410298464,81 _BAR_ 155390186,18 _BAR_ 706886631,08 _BAR_ 109272575282,07 _BAR_ 98,07 % _BAR_ 853717133,81 _BAR_ 212574186,01 _BAR_ 1066291319,82 _BAR_ 0,96 % _BAR_ 1077188202,18 _BAR_ 4171097,67 _BAR_ 1583898,44 _BAR_ 1082943198,29 _BAR_ 0,97 % _BAR_
12. PLNĚNÍ POLOŽEK PLATEB
PODLE POLITICKÉ OBLASTI
EUR _BAR_
Politická oblast _BAR_ Schválené položky plateb _BAR_ Platby provedené _BAR_ Položky přenesené do roku 2005 _BAR_ Zrušené položky _BAR_
na základě ročních položek _BAR_ na základě přenosů _BAR_ na základě vyčleněných příjmů _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ automatické převody _BAR_ přenosy na základě rozhodnutí _BAR_ vyčleněné příjmy _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ na základě ročních rozpočtových položek _BAR_ z přenosů _BAR_ účelově vázané příjmy (ESVO) _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=2+3+4 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10=7+8+9 _BAR_ 11=10/1 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14 _BAR_ 15=12+13+14 _BAR_ 16=15/1 _BAR_
1 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ VĚCI _BAR_ 427609702,53 _BAR_ 335761515,56 _BAR_ 10450404,23 _BAR_ 2523470,81 _BAR_ 348735390,60 _BAR_ 81,55 % _BAR_ 5795434,09 _BAR_ 5000000,00 _BAR_ 3203353,72 _BAR_ 13998787,81 _BAR_ 3,27 % _BAR_ 54032182,35 _BAR_ 10843341,77 _BAR_ 0,00 _BAR_ 64875524,12 _BAR_ 15,17 % _BAR_
2 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 335461753,38 _BAR_ 239047065,29 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7356822,11 _BAR_ 246403887,40 _BAR_ 73,45 % _BAR_ 16691762,13 _BAR_ 0,00 _BAR_ 23773220,04 _BAR_ 40464982,17 _BAR_ 12,06 % _BAR_ 47901196,58 _BAR_ 0,00 _BAR_ 691687,23 _BAR_ 48592883,81 _BAR_ 14,49 % _BAR_
3 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 86473958,65 _BAR_ 75914105,14 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1279519,00 _BAR_ 77193624,14 _BAR_ 89,27 % _BAR_ 6360589,59 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1043937,65 _BAR_ 7404527,24 _BAR_ 8,56 % _BAR_ 1875807,27 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1875807,27 _BAR_ 2,17 % _BAR_
4 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 9404474746,89 _BAR_ 9278171386,76 _BAR_ 2924743,40 _BAR_ 4914929,23 _BAR_ 9286011059,39 _BAR_ 98,74 % _BAR_ 13227418,91 _BAR_ 3187969,27 _BAR_ 8111368,43 _BAR_ 24526756,61 _BAR_ 0,26 % _BAR_ 93388664,06 _BAR_ 236186,60 _BAR_ 312080,23 _BAR_ 93936930,89 _BAR_ 1,00 % _BAR_
5 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 47837811252,10 _BAR_ 47362526744,13 _BAR_ 78876138,29 _BAR_ 4355434,14 _BAR_ 47445758316,56 _BAR_ 99,18 % _BAR_ 23087226,82 _BAR_ 49000000,00 _BAR_ 3804149,38 _BAR_ 75891376,20 _BAR_ 0,16 % _BAR_ 312170803,05 _BAR_ 3990756,29 _BAR_ 0,00 _BAR_ 316161559,34 _BAR_ 0,66 % _BAR_
6 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 1268796306,08 _BAR_ 978762843,63 _BAR_ 15320513,80 _BAR_ 14268395,77 _BAR_ 1008351753,20 _BAR_ 79,47 % _BAR_ 17710294,09 _BAR_ 0,00 _BAR_ 54195823,97 _BAR_ 71906118,06 _BAR_ 5,67 % _BAR_ 187277382,28 _BAR_ 522622,20 _BAR_ 738430,34 _BAR_ 188538434,82 _BAR_ 14,86 % _BAR_
7 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 334448713,93 _BAR_ 244511214,74 _BAR_ 570814,50 _BAR_ 6978474,60 _BAR_ 252060503,84 _BAR_ 75,37 % _BAR_ 15204547,05 _BAR_ 15270400,00 _BAR_ 12457834,10 _BAR_ 42932781,15 _BAR_ 12,84 % _BAR_ 31812096,21 _BAR_ 7610957,50 _BAR_ 32375,23 _BAR_ 39455428,94 _BAR_ 11,80 % _BAR_
8 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 3079532525,39 _BAR_ 2375380893,47 _BAR_ 0,00 _BAR_ 230442758,72 _BAR_ 2605823652,19 _BAR_ 84,62 % _BAR_ 43060822,93 _BAR_ 0,00 _BAR_ 416616278,59 _BAR_ 459677101,52 _BAR_ 14,93 % _BAR_ 13768959,60 _BAR_ 0,00 _BAR_ 262812,08 _BAR_ 14031771,68 _BAR_ 0,46 % _BAR_
9 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 1445815136,01 _BAR_ 1175405089,76 _BAR_ 0,00 _BAR_ 72853193,36 _BAR_ 1248258283,12 _BAR_ 86,34 % _BAR_ 16877017,04 _BAR_ 0,00 _BAR_ 149368136,99 _BAR_ 166245154,03 _BAR_ 11,50 % _BAR_ 30936080,20 _BAR_ 0,00 _BAR_ 375618,66 _BAR_ 31311698,86 _BAR_ 2,17 % _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 527145608,20 _BAR_ 293057013,56 _BAR_ 0,00 _BAR_ 27526760,92 _BAR_ 320583774,48 _BAR_ 60,82 % _BAR_ 35288619,37 _BAR_ 5690000,00 _BAR_ 162476685,04 _BAR_ 203455304,41 _BAR_ 38,60 % _BAR_ 2976453,07 _BAR_ 0,00 _BAR_ 130076,24 _BAR_ 3106529,31 _BAR_ 0,59 % _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 1069369663,28 _BAR_ 831050877,09 _BAR_ 7548206,46 _BAR_ 2442349,39 _BAR_ 841041432,94 _BAR_ 78,65 % _BAR_ 4455559,40 _BAR_ 44226214,13 _BAR_ 4080222,15 _BAR_ 52761995,68 _BAR_ 4,93 % _BAR_ 74553856,38 _BAR_ 100884306,87 _BAR_ 128071,41 _BAR_ 175566234,66 _BAR_ 16,42 % _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 71278902,70 _BAR_ 55214585,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1192282,55 _BAR_ 56406868,44 _BAR_ 79,14 % _BAR_ 6841002,50 _BAR_ 0,00 _BAR_ 882344,02 _BAR_ 7723346,52 _BAR_ 10,84 % _BAR_ 7056642,61 _BAR_ 0,00 _BAR_ 92045,13 _BAR_ 7148687,74 _BAR_ 10,03 % _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 22099647224,99 _BAR_ 21821552952,75 _BAR_ 57336932,61 _BAR_ 1221580,89 _BAR_ 21880111466,25 _BAR_ 99,01 % _BAR_ 5685781,50 _BAR_ 138811673,66 _BAR_ 8376528,10 _BAR_ 152873983,26 _BAR_ 0,69 % _BAR_ 20262120,09 _BAR_ 46399655,39 _BAR_ 0,00 _BAR_ 66661775,48 _BAR_ 0,30 % _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CLA _BAR_ 98227298,18 _BAR_ 78647437,26 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2620618,05 _BAR_ 81268055,31 _BAR_ 82,73 % _BAR_ 5576054,40 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1941028,13 _BAR_ 7517082,53 _BAR_ 7,65 % _BAR_ 9442160,34 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 9442160,34 _BAR_ 9,61 % _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 1180630485,06 _BAR_ 881463750,77 _BAR_ 125876,35 _BAR_ 107572000,48 _BAR_ 989161627,60 _BAR_ 83,78 % _BAR_ 24843911,74 _BAR_ 0,00 _BAR_ 146715745,24 _BAR_ 171559656,98 _BAR_ 14,53 % _BAR_ 19649123,49 _BAR_ 71503,90 _BAR_ 188573,09 _BAR_ 19909200,48 _BAR_ 1,69 % _BAR_
16 _BAR_ TISK A KOMUNIKACE _BAR_ 172259866,09 _BAR_ 131881334,45 _BAR_ 1976634,17 _BAR_ 2792869,60 _BAR_ 136650838,22 _BAR_ 79,33 % _BAR_ 13437626,42 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1823220,12 _BAR_ 15260846,54 _BAR_ 8,86 % _BAR_ 19101399,13 _BAR_ 1246782,20 _BAR_ 0,00 _BAR_ 20348181,33 _BAR_ 11,81 % _BAR_
17 _BAR_ OCHRANA ZDRAVÍ A SPOTŘEBITELE _BAR_ 852582498,08 _BAR_ 175976355,27 _BAR_ 267188628,02 _BAR_ 4045180,81 _BAR_ 447210164,10 _BAR_ 52,45 % _BAR_ 352651209,67 _BAR_ 500000,00 _BAR_ 8447408,81 _BAR_ 361598618,48 _BAR_ 42,41 % _BAR_ 28294205,06 _BAR_ 15103364,03 _BAR_ 376146,41 _BAR_ 43773715,50 _BAR_ 5,13 % _BAR_
18 _BAR_ SPRAVEDLNOST A VNITŘNÍ VĚCI _BAR_ 520636688,47 _BAR_ 435191290,36 _BAR_ 228116,57 _BAR_ 827962,18 _BAR_ 436247369,11 _BAR_ 83,79 % _BAR_ 4710534,68 _BAR_ 10573000,00 _BAR_ 4079729,38 _BAR_ 19363264,06 _BAR_ 3,72 % _BAR_ 54165870,96 _BAR_ 10704883,43 _BAR_ 155300,91 _BAR_ 65026055,30 _BAR_ 12,49 % _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 3690315564,41 _BAR_ 3293709161,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 23069037,77 _BAR_ 3316778199,10 _BAR_ 89,88 % _BAR_ 69149529,98 _BAR_ 0,00 _BAR_ 83022455,64 _BAR_ 152171985,62 _BAR_ 4,12 % _BAR_ 221365379,69 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 221365379,69 _BAR_ 6,00 % _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 76317783,85 _BAR_ 64814339,02 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1006254,58 _BAR_ 65820593,60 _BAR_ 86,25 % _BAR_ 5859482,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 874409,27 _BAR_ 6733891,39 _BAR_ 8,82 % _BAR_ 3763298,86 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3763298,86 _BAR_ 4,93 % _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ STÁTŮ AKT A VZTAHY S TĚMITO STÁTY _BAR_ 1109292742,03 _BAR_ 969039391,39 _BAR_ 50361,71 _BAR_ 6648973,97 _BAR_ 975738727,07 _BAR_ 87,96 % _BAR_ 39398399,30 _BAR_ 0,00 _BAR_ 41393056,06 _BAR_ 80791455,36 _BAR_ 7,28 % _BAR_ 51332192,31 _BAR_ 1430367,29 _BAR_ 0,00 _BAR_ 52762559,60 _BAR_ 4,76 % _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 2175562677,34 _BAR_ 1918334361,42 _BAR_ 0,00 _BAR_ 68923998,11 _BAR_ 1987258359,53 _BAR_ 91,34 % _BAR_ 13492811,46 _BAR_ 0,00 _BAR_ 47187225,23 _BAR_ 60680036,69 _BAR_ 2,79 % _BAR_ 127624281,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 127624281,12 _BAR_ 5,87 % _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 535465941,36 _BAR_ 469140239,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 44974135,97 _BAR_ 514114375,30 _BAR_ 96,01 % _BAR_ 4430489,35 _BAR_ 0,00 _BAR_ 751948,39 _BAR_ 5182437,74 _BAR_ 0,97 % _BAR_ 16169128,32 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 16169128,32 _BAR_ 3,02 % _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 57808657,31 _BAR_ 40894143,07 _BAR_ 2821539,49 _BAR_ 0,00 _BAR_ 43715682,56 _BAR_ 75,62 % _BAR_ 4565966,58 _BAR_ 0,00 _BAR_ 8296,71 _BAR_ 4574263,29 _BAR_ 7,91 % _BAR_ 8350738,35 _BAR_ 1167973,11 _BAR_ 0,00 _BAR_ 9518711,46 _BAR_ 16,47 % _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLITIKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 212940672,81 _BAR_ 180946913,57 _BAR_ 1120405,09 _BAR_ 3360209,89 _BAR_ 185427528,55 _BAR_ 87,08 % _BAR_ 13404165,89 _BAR_ 3600000,00 _BAR_ 3396914,48 _BAR_ 20401080,37 _BAR_ 9,58 % _BAR_ 7015255,54 _BAR_ 96808,35 _BAR_ 0,00 _BAR_ 7112063,89 _BAR_ 3,34 % _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 983502420,70 _BAR_ 569098636,23 _BAR_ 215994783,38 _BAR_ 16367452,56 _BAR_ 801460872,17 _BAR_ 81,49 % _BAR_ 93717815,76 _BAR_ 140800,00 _BAR_ 24170396,43 _BAR_ 118029012,19 _BAR_ 12,00 % _BAR_ 14282294,01 _BAR_ 49730242,33 _BAR_ 0,00 _BAR_ 64012536,34 _BAR_ 6,51 % _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 1474835000,71 _BAR_ 1459096710,70 _BAR_ 435448,28 _BAR_ 700640,47 _BAR_ 1460232799,45 _BAR_ 99,01 % _BAR_ 11264752,44 _BAR_ 0,00 _BAR_ 757988,96 _BAR_ 12022741,40 _BAR_ 0,82 % _BAR_ 2579459,86 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2579459,86 _BAR_ 0,17 % _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 9634884,70 _BAR_ 8530469,40 _BAR_ 0,00 _BAR_ 88775,77 _BAR_ 8619245,17 _BAR_ 89,46 % _BAR_ 668063,71 _BAR_ 0,00 _BAR_ 94426,93 _BAR_ 762490,64 _BAR_ 7,91 % _BAR_ 253148,89 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 253148,89 _BAR_ 2,63 % _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 127656533,46 _BAR_ 95769760,34 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1516328,64 _BAR_ 97286088,98 _BAR_ 76,21 % _BAR_ 8203123,45 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4917223,90 _BAR_ 13120347,35 _BAR_ 10,28 % _BAR_ 17143852,21 _BAR_ 0,00 _BAR_ 106244,92 _BAR_ 17250097,13 _BAR_ 13,51 % _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 841834269,76 _BAR_ 840076295,05 _BAR_ 53692,70 _BAR_ 0,00 _BAR_ 840129987,75 _BAR_ 99,80 % _BAR_ 1596454,95 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1596454,95 _BAR_ 0,19 % _BAR_ 104248,00 _BAR_ 3579,06 _BAR_ 0,00 _BAR_ 107827,06 _BAR_ 0,01 % _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 221000000,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_
98 _BAR_ OSTATNÍ INSTITUCE _BAR_ 2703684214,15 _BAR_ 1780119572,66 _BAR_ 281051683,34 _BAR_ 74410055,59 _BAR_ 2135581311,59 _BAR_ 78,99 % _BAR_ 408961577,59 _BAR_ 2130473,88 _BAR_ 47583463,58 _BAR_ 458675515,05 _BAR_ 16,96 % _BAR_ 83519074,87 _BAR_ 25908312,64 _BAR_ 0,00 _BAR_ 109427387,51 _BAR_ 4,05 % _BAR_
Celkem _BAR_ 105032053692,60 _BAR_ 98459086449,39 _BAR_ 944074922,39 _BAR_ 736280465,93 _BAR_ 100139441837,71 _BAR_ 95,34 % _BAR_ 1286218044,91 _BAR_ 278130530,94 _BAR_ 1265554819,44 _BAR_ 2829903395,29 _BAR_ 2,69 % _BAR_ 1783167354,76 _BAR_ 275951642,96 _BAR_ 3589461,88 _BAR_ 2062708459,60 _BAR_ 1,96 % _BAR_
13. SROVNÁNÍ PLNĚNÍ ROZPOČTU V ROCE 2004
A V ROCE 2003 PODLE FINANČNÍHO VÝHLEDU
Položky
závazků
EUR _BAR_
Okruh _BAR_ Schválené položky _BAR_ Přijaté závazky _BAR_ Položky přenesené do následujícího roku _BAR_ Zrušené položky _BAR_
2004 _BAR_ 2003 _BAR_ % změny _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ 2003 _BAR_ % _BAR_ % změny _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ 2003 _BAR_ % _BAR_ % změny _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ 2003 _BAR_ % _BAR_ % změny _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3=(1-2)/2 _BAR_ 4 _BAR_ 5=4/1 _BAR_ 6 _BAR_ 7=6/2 _BAR_ 8=(4-6)/6 _BAR_ 9 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12=11/2 _BAR_ 13=(9-11)/11 _BAR_ 14=1-4-9 _BAR_ 15=14/1 _BAR_ 16=2-6-11 _BAR_ 17=16/2 _BAR_ 18=(14-16)/16 _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 45122266798,87 _BAR_ 44864535500,87 _BAR_ 0,57 % _BAR_ 44760544197,01 _BAR_ 99,20 % _BAR_ 44461961093,86 _BAR_ 99,10 % _BAR_ 0,67 % _BAR_ 49781798,87 _BAR_ 0,11 % _BAR_ 41393171,87 _BAR_ 0,09 % _BAR_ 20,27 % _BAR_ 311940802,99 _BAR_ 0,69 % _BAR_ 361181235,14 _BAR_ 0,81 % _BAR_ – 13,63 % _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 41045648706,14 _BAR_ 34012540256,19 _BAR_ 20,68 % _BAR_ 40833534750,66 _BAR_ 99,48 % _BAR_ 33986962361,84 _BAR_ 99,92 % _BAR_ 20,14 % _BAR_ 115456224,14 _BAR_ 0,28 % _BAR_ 3704109,84 _BAR_ 0,01 % _BAR_ 3 016,98 % _BAR_ 96657731,34 _BAR_ 0,24 % _BAR_ 21873784,51 _BAR_ 0,06 % _BAR_ 341,89 % _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 9835369993,26 _BAR_ 7744136596,45 _BAR_ 27,00 % _BAR_ 9009928752,03 _BAR_ 91,61 % _BAR_ 7172687821,94 _BAR_ 92,62 % _BAR_ 25,61 % _BAR_ 619084016,40 _BAR_ 6,29 % _BAR_ 430028415,67 _BAR_ 5,55 % _BAR_ 43,96 % _BAR_ 206357224,83 _BAR_ 2,10 % _BAR_ 141420358,84 _BAR_ 1,83 % _BAR_ 45,92 % _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ ČINNOST _BAR_ 5368378595,29 _BAR_ 5219076540,76 _BAR_ 2,86 % _BAR_ 5198391061,02 _BAR_ 96,83 % _BAR_ 5066670486,29 _BAR_ 97,08 % _BAR_ 2,60 % _BAR_ 121216858,26 _BAR_ 2,26 % _BAR_ 93524173,36 _BAR_ 1,79 % _BAR_ 29,61 % _BAR_ 48770676,01 _BAR_ 0,91 % _BAR_ 58881881,11 _BAR_ 1,13 % _BAR_ – 17,17 % _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 6361184442,50 _BAR_ 5615810273,37 _BAR_ 13,27 % _BAR_ 6161248511,09 _BAR_ 96,86 % _BAR_ 5545325038,66 _BAR_ 98,74 % _BAR_ 11,11 % _BAR_ 70125292,32 _BAR_ 1,10 % _BAR_ 39396339,14 _BAR_ 0,70 % _BAR_ 78,00 % _BAR_ 129810639,09 _BAR_ 2,04 % _BAR_ 31088895,57 _BAR_ 0,55 % _BAR_ 317,55 % _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 442000000,00 _BAR_ 327783507,16 _BAR_ 34,85 % _BAR_ 181875000,00 _BAR_ 41,15 % _BAR_ 147920000,00 _BAR_ 45,13 % _BAR_ 22,95 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ 260125000,00 _BAR_ 58,85 % _BAR_ 179863507,16 _BAR_ 54,87 % _BAR_ 44,62 % _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 1837416208,12 _BAR_ 3448970113,90 _BAR_ – 46,73 % _BAR_ 1717507954,26 _BAR_ 93,47 % _BAR_ 3393283717,65 _BAR_ 98,39 % _BAR_ – 49,39 % _BAR_ 90627129,83 _BAR_ 4,93 % _BAR_ 42753029,66 _BAR_ 1,24 % _BAR_ 111,98 % _BAR_ 29281124,03 _BAR_ _BAR_ 12933366,59 _BAR_ 0,37 % _BAR_ 126,40 % _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ 101232852788,70 _BAR_ 10,06 % _BAR_ 109272575282,07 _BAR_ 98,07 % _BAR_ 99774810520,24 _BAR_ 98,56 % _BAR_ 9,52 % _BAR_ 1066291319,82 _BAR_ 0,96 % _BAR_ 650799239,54 _BAR_ 0,64 % _BAR_ 63,84 % _BAR_ 1082943198,29 _BAR_ 0,97 % _BAR_ 807243028,92 _BAR_ 0,80 % _BAR_ 34,15 % _BAR_
Položky
plateb
EUR _BAR_
Okruh _BAR_ Schválené položky _BAR_ Provedené platby _BAR_ Položky přenesené do následujícího roku _BAR_ Zrušené položky _BAR_
2004 _BAR_ 2003 _BAR_ % změny _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ 2003 _BAR_ % _BAR_ % změny _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ 2003 _BAR_ % _BAR_ % změny _BAR_ 2004 _BAR_ % _BAR_ 2003 _BAR_ % _BAR_ % změny _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3=(1-2)/2 _BAR_ 4 _BAR_ 5=4/1 _BAR_ 6 _BAR_ 7=6/2 _BAR_ 8=(4-6)/6 _BAR_ 9 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12=11/2 _BAR_ 13=(9-11)/11 _BAR_ 14=1-4-9 _BAR_ 15=14/1 _BAR_ 16=2-6-11 _BAR_ 17=16/2 _BAR_ (18=(14-16)/16) _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 44308294150,43 _BAR_ 45095711544,87 _BAR_ – 1,75 % _BAR_ 43579431503,78 _BAR_ 98,36 % _BAR_ 44379247054,64 _BAR_ 98,41 % _BAR_ – 1,80 % _BAR_ 397907056,70 _BAR_ 0,90 % _BAR_ 331420523,43 _BAR_ 0,73 % _BAR_ 20,06 % _BAR_ 330955589,95 _BAR_ 0,75 % _BAR_ 385043966,80 _BAR_ 0,85 % _BAR_ – 14,05 % _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 34635080032,07 _BAR_ 31837837220,19 _BAR_ 8,79 % _BAR_ 34198343032,24 _BAR_ 98,74 % _BAR_ 28527595541,76 _BAR_ 89,60 % _BAR_ 19,88 % _BAR_ 196998767,79 _BAR_ 0,57 % _BAR_ 176471733,77 _BAR_ 0,55 % _BAR_ 11,63 % _BAR_ 239738232,04 _BAR_ 0,69 % _BAR_ 3133769944,66 _BAR_ 9,84 % _BAR_ – 92,35 % _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 8992067035,23 _BAR_ 7256810103,40 _BAR_ 23,91 % _BAR_ 7255159408,26 _BAR_ 80,68 % _BAR_ 5671833576,83 _BAR_ 78,16 % _BAR_ 27,92 % _BAR_ 1152067270,35 _BAR_ 12,81 % _BAR_ 920439289,72 _BAR_ 12,68 % _BAR_ 25,16 % _BAR_ 584840356,62 _BAR_ 6,50 % _BAR_ 664537236,85 _BAR_ 9,16 % _BAR_ – 11,99 % _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ ČINNOST _BAR_ 5098021843,23 _BAR_ 4898934185,98 _BAR_ 4,06 % _BAR_ 4605776116,02 _BAR_ 90,34 % _BAR_ 4285823224,23 _BAR_ 87,48 % _BAR_ 7,47 % _BAR_ 175605910,90 _BAR_ 3,44 % _BAR_ 112728740,90 _BAR_ 2,30 % _BAR_ 55,78 % _BAR_ 316639816,31 _BAR_ 6,21 % _BAR_ 500382220,85 _BAR_ 10,21 % _BAR_ – 36,72 % _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 6927161567,52 _BAR_ 6087145932,55 _BAR_ 13,80 % _BAR_ 5856375907,90 _BAR_ 84,54 % _BAR_ 5305221201,88 _BAR_ 87,15 % _BAR_ 10,39 % _BAR_ 849574347,99 _BAR_ 12,26 % _BAR_ 650051821,00 _BAR_ 10,68 % _BAR_ 30,69 % _BAR_ 221211311,63 _BAR_ 3,19 % _BAR_ 131872909,67 _BAR_ 2,17 % _BAR_ 67,75 % _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 442000000,00 _BAR_ 363783507,16 _BAR_ 21,50 % _BAR_ 181875000,00 _BAR_ 41,15 % _BAR_ 147920000,00 _BAR_ 40,66 % _BAR_ 22,95 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 % _BAR_ 260125000,00 _BAR_ 58,85 % _BAR_ 215863507,16 _BAR_ 59,34 % _BAR_ 20,50 % _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 3219884008,12 _BAR_ 2798505993,98 _BAR_ 15,06 % _BAR_ 3052935813,51 _BAR_ 94,82 % _BAR_ 2239825690,60 _BAR_ 80,04 % _BAR_ 36,30 % _BAR_ 57750041,56 _BAR_ 1,79 % _BAR_ 54911629,66 _BAR_ 1,96 % _BAR_ 5,17 % _BAR_ 109198153,05 _BAR_ 3,39 % _BAR_ 503768673,72 _BAR_ 18,00 % _BAR_ – 78,32 % _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 105032053692,60 _BAR_ 98338728488,13 _BAR_ 6,81 % _BAR_ 100139441837,71 _BAR_ 95,34 % _BAR_ 90557466289,94 _BAR_ 92,09 % _BAR_ 10,58 % _BAR_ 2829903395,29 _BAR_ 2,69 % _BAR_ 2246023738,48 _BAR_ 2,28 % _BAR_ 26,00 % _BAR_ 2062708459,60 _BAR_ 1,96 % _BAR_ 5535238459,71 _BAR_ 5,63 % _BAR_ – 62,73 % _BAR_
14. ROZDĚLENÍ POLOŽEK PLATEB A ZÁVAZKŮ
PODLE FINANČNÍHO VÝHLEDU A JEJICH ZMĚNY
EUR _BAR_
Okruh _BAR_ Položky závazků _BAR_ Položky plateb _BAR_
Přijaté položky _BAR_ Úpravy (převody a opravný rozpočet) _BAR_ Položky přenesené nebo obnovené z roku 2003 _BAR_ Vyčleněné příjmy _BAR_ Dodatečné celkem _BAR_ Schválené celkem _BAR_ Přijaté položky _BAR_ Úpravy (převody a opravný rozpočet) _BAR_ přenesené _BAR_ Vyčlěněné příjmy _BAR_ Dodatečné celkem _BAR_ Schválené celkem _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5=3+4 _BAR_ 6=1+2+5 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10 _BAR_ 11=9+10 _BAR_ 12=7+8+11 _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 44761410000,00 _BAR_ 319375000,00 _BAR_ 41200000,00 _BAR_ 281798,87 _BAR_ 41481798,87 _BAR_ 45122266798,87 _BAR_ 44761410000,00 _BAR_ – 784625000,00 _BAR_ 331227351,56 _BAR_ 281798,87 _BAR_ 331509150,43 _BAR_ 44308294150,43 _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 34326000000,00 _BAR_ 6704673000,00 _BAR_ 6962054,00 _BAR_ 8013652,14 _BAR_ 14975706,14 _BAR_ 41045648706,14 _BAR_ 28962402882,00 _BAR_ 5488203415,00 _BAR_ 176460082,93 _BAR_ 8013652,14 _BAR_ 184473735,07 _BAR_ 34635080032,07 _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 7050858751,00 _BAR_ 1654398003,00 _BAR_ 54850829,85 _BAR_ 1075262409,41 _BAR_ 1130113239,26 _BAR_ 9835369993,26 _BAR_ 6606058969,00 _BAR_ 826261237,00 _BAR_ 107701342,88 _BAR_ 1452045486,35 _BAR_ 1559746829,23 _BAR_ 8992067035,23 _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ ČINNOST _BAR_ 5176551000,00 _BAR_ 5000,00 _BAR_ 51800000,00 _BAR_ 140022595,29 _BAR_ 191822595,29 _BAR_ 5368378595,29 _BAR_ 4950907978,00 _BAR_ – 63936128,00 _BAR_ 21480729,00 _BAR_ 189569264,23 _BAR_ 211049993,23 _BAR_ 5098021843,23 _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 6039768114,00 _BAR_ 82215709,00 _BAR_ 897000,00 _BAR_ 238303619,50 _BAR_ 239200619,50 _BAR_ 6361184442,50 _BAR_ 6039768114,00 _BAR_ 65035437,00 _BAR_ 582147058,98 _BAR_ 240210957,54 _BAR_ 822358016,52 _BAR_ 6927161567,52 _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 442000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 442000000,00 _BAR_ 442000000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 442000000,00 _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 1732300000,00 _BAR_ 961220,00 _BAR_ 3851400,00 _BAR_ 100303588,12 _BAR_ 104154988,12 _BAR_ 1837416208,12 _BAR_ 2856200000,00 _BAR_ 247370420,00 _BAR_ 1010000,00 _BAR_ 115303588,12 _BAR_ 116313588,12 _BAR_ 3219884008,12 _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 0,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_
Celkem _BAR_ 99528887865,00 _BAR_ 10171172988,00 _BAR_ 159561283,85 _BAR_ 1562187663,33 _BAR_ 1721748947,18 _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ 94618747943,00 _BAR_ 7187854437,00 _BAR_ 1220026565,35 _BAR_ 2005424747,25 _BAR_ 3225451312,60 _BAR_ 105032053692,60 _BAR_
15. PLNĚNÍ POLOŽEK ZÁVAZKŮ
PODLE FINANČNÍHO VÝHLEDU
EUR _BAR_
Okruh _BAR_ Schválené položky závazků _BAR_ Přijaté závazky _BAR_ Položky přenesené do roku 2005 _BAR_ Zrušené položky _BAR_
Na základě ročních položek _BAR_ položky přenesené nebo obnovené z roku 2003 _BAR_ na základě vyčleněných příjmů _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ vyčleněné příjmy _BAR_ přenosy na základě rozhodnutí _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ u položek přenesených z roku 2002 _BAR_ u ostatních položek _BAR_ Celkem _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9=7+8 _BAR_ 10=9/1 _BAR_ 11 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14=11+12+13 _BAR_ 15=14/1 _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 45122266798,87 _BAR_ 44719344197,01 _BAR_ 41200000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 44760544197,01 _BAR_ 99,20 % _BAR_ 281798,87 _BAR_ 49500000,00 _BAR_ 49781798,87 _BAR_ 0,11 % _BAR_ 311940802,99 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 311940802,99 _BAR_ 0,69 % _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 41045648706,14 _BAR_ 40818858879,66 _BAR_ 6962054,00 _BAR_ 7713817,00 _BAR_ 40833534750,66 _BAR_ 99,48 % _BAR_ 299835,14 _BAR_ 115156389,00 _BAR_ 115456224,14 _BAR_ 0,28 % _BAR_ 96657731,34 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 96657731,34 _BAR_ 0,24 % _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 9835369993,26 _BAR_ 8469606962,44 _BAR_ 50704478,14 _BAR_ 489617311,45 _BAR_ 9009928752,03 _BAR_ 91,61 % _BAR_ 584061199,52 _BAR_ 35022816,88 _BAR_ 619084016,40 _BAR_ 6,29 % _BAR_ 200626974,68 _BAR_ 4146351,71 _BAR_ 1583898,44 _BAR_ 206357224,83 _BAR_ 2,10 % _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ ČINNOST _BAR_ 5368378595,29 _BAR_ 5118881617,74 _BAR_ 51800000,00 _BAR_ 27709443,28 _BAR_ 5198391061,02 _BAR_ 96,83 % _BAR_ 112313152,01 _BAR_ 8903706,25 _BAR_ 121216858,26 _BAR_ 2,26 % _BAR_ 48770676,01 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 48770676,01 _BAR_ 0,91 % _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 6361184442,50 _BAR_ 5989706655,99 _BAR_ 872254,04 _BAR_ 170669601,06 _BAR_ 6161248511,09 _BAR_ 96,86 % _BAR_ 67634018,44 _BAR_ 2491273,88 _BAR_ 70125292,32 _BAR_ 1,10 % _BAR_ 129785893,13 _BAR_ 24745,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 129810639,09 _BAR_ 2,04 % _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 442000000,00 _BAR_ 181875000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 181875000,00 _BAR_ 41,15 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 260125000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 260125000,00 _BAR_ 58,85 % _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 1837416208,12 _BAR_ 1702480095,97 _BAR_ 3851400,00 _BAR_ 11176458,29 _BAR_ 1717507954,26 _BAR_ 93,47 % _BAR_ 89127129,83 _BAR_ 1500000,00 _BAR_ 90627129,83 _BAR_ _BAR_ 29281124,03 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 29281124,03 _BAR_ 1,59 % _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 100,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 % _BAR_
Celkem _BAR_ 111421809800,18 _BAR_ 108410298464,81 _BAR_ 155390186,18 _BAR_ 706886631,08 _BAR_ 109272575282,07 _BAR_ 98,07 % _BAR_ 853717133,81 _BAR_ 212574186,01 _BAR_ 1066291319,82 _BAR_ 0,96 % _BAR_ 1077188202,18 _BAR_ 4171097,67 _BAR_ 1583898,44 _BAR_ 1082943198,29 _BAR_ 0,97 % _BAR_
16. PLNĚNÍ POLOŽEK PLATEB
PODLE FINANČNÍHO VÝHLEDU
EUR _BAR_
Okruh _BAR_ Schválené položky plateb _BAR_ Payments made _BAR_ Appropriations carried over to 2005 _BAR_ Appropriations lapsing _BAR_
na základě ročních položek _BAR_ na základě přenosů _BAR_ na základě vyčleněných příjmů _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ automatické přenosy _BAR_ přenosy na základě rozhodnutí _BAR_ vyčleněné příjmy _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_ na základě ročních položek _BAR_ z přenosů _BAR_ vyčleněné příjmy (ESVO) _BAR_ Celkem _BAR_ % _BAR_
1 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_ 6=5/1 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 10=7+8+9 _BAR_ 11=10/1 _BAR_ 12 _BAR_ 13 _BAR_ 14 _BAR_ 15=12+13+14 _BAR_ 16=15/1 _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 44308294150,43 _BAR_ 43267138799,18 _BAR_ 312292704,60 _BAR_ 0,00 _BAR_ 43579431503,78 _BAR_ 98,36% _BAR_ 348125257,83 _BAR_ 49500000,00 _BAR_ 281798,87 _BAR_ 397907056,70 _BAR_ 0,90% _BAR_ 312020942,99 _BAR_ 18934646,96 _BAR_ 0,00 _BAR_ 330955589,95 _BAR_ 0,75% _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 34635080032,07 _BAR_ 34156235802,47 _BAR_ 42093478,12 _BAR_ 13751,65 _BAR_ 34198343032,24 _BAR_ 98,74% _BAR_ 5103607,51 _BAR_ 183895259,79 _BAR_ 7999900,49 _BAR_ 196998767,79 _BAR_ 0,57% _BAR_ 105371627,23 _BAR_ 134366604,81 _BAR_ 0,00 _BAR_ 239738232,04 _BAR_ 0,69% _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 8992067035,23 _BAR_ 6711132169,55 _BAR_ 75820159,37 _BAR_ 468207079,34 _BAR_ 7255159408,26 _BAR_ 80,68% _BAR_ 135419327,95 _BAR_ 36398997,27 _BAR_ 980248945,13 _BAR_ 1152067270,35 _BAR_ 12,81% _BAR_ 549369711,23 _BAR_ 31881183,51 _BAR_ 3589461,88 _BAR_ 584840356,62 _BAR_ 6,50% _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ ČINNOST _BAR_ 5098021843,23 _BAR_ 4525759515,05 _BAR_ 10050361,71 _BAR_ 69966239,26 _BAR_ 4605776116,02 _BAR_ 90,34% _BAR_ 49937885,93 _BAR_ 6065000,00 _BAR_ 119603024,97 _BAR_ 175605910,90 _BAR_ 3,44% _BAR_ 305209449,02 _BAR_ 11430367,29 _BAR_ 0,00 _BAR_ 316639816,31 _BAR_ 6,21% _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 6927161567,52 _BAR_ 5222907465,73 _BAR_ 503725576,19 _BAR_ 129742865,98 _BAR_ 5856375907,90 _BAR_ 84,54% _BAR_ 736834982,55 _BAR_ 2271273,88 _BAR_ 110468091,56 _BAR_ 849574347,99 _BAR_ 12,26% _BAR_ 142789828,84 _BAR_ 78421482,79 _BAR_ 0,00 _BAR_ 221211311,63 _BAR_ 3,19% _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 442000000,00 _BAR_ 181875000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 181875000,00 _BAR_ 41,15% _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00% _BAR_ 260125000,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 260125000,00 _BAR_ 58,85% _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 3219884008,12 _BAR_ 2984492641,41 _BAR_ 92642,40 _BAR_ 68350529,70 _BAR_ 3052935813,51 _BAR_ 94,82% _BAR_ 10796983,14 _BAR_ 0,00 _BAR_ 46953058,42 _BAR_ 57750041,56 _BAR_ 1,79% _BAR_ 108280795,45 _BAR_ 917357,60 _BAR_ 0,00 _BAR_ 109198153,05 _BAR_ 3,39% _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1409545056,00 _BAR_ 100,00% _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00% _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00% _BAR_
Celkem _BAR_ 105032053692,60 _BAR_ 98459086449,39 _BAR_ 944074922,39 _BAR_ 736280465,93 _BAR_ 100139441837,71 _BAR_ 95,34% _BAR_ 1286218044,91 _BAR_ 278130530,94 _BAR_ 1265554819,44 _BAR_ 2829903395,29 _BAR_ 2,69% _BAR_ 1783167354,76 _BAR_ 275951642,96 _BAR_ 3589461,88 _BAR_ 2062708459,60 _BAR_ 1,96% _BAR_
17. KONSOLIDOVANÝ PŘEHLED NEUHRAZENÝCH ZÁVAZKŮ PODLE ROKU PŮVODU ZÁVAZKU
EUR _BAR_
Okruh _BAR_ < 1998 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ Celkem _BAR_
1 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1452205397,83 _BAR_ 1452205397,83 _BAR_
2 _BAR_ STRUKTURÁLNÍ OPERACE _BAR_ 413930562,32 _BAR_ 468800444,00 _BAR_ 2768357897,52 _BAR_ 506076754,44 _BAR_ 1105962139,77 _BAR_ 8349048002,29 _BAR_ 22068095052,03 _BAR_ 37604613056,92 _BAR_ 73284883909,29 _BAR_
3 _BAR_ VNITŘNÍ POLITIKY _BAR_ 121872404,86 _BAR_ 92801799,81 _BAR_ 259129430,91 _BAR_ 553943775,71 _BAR_ 1248449223,60 _BAR_ 2153000819,65 _BAR_ 3282925877,10 _BAR_ 5737598364,75 _BAR_ 13449721696,39 _BAR_
4 _BAR_ VNĚJŠÍ ČINNOST _BAR_ 614935278,02 _BAR_ 526493520,78 _BAR_ 603966323,48 _BAR_ 943368747,70 _BAR_ 1330155239,14 _BAR_ 1960007782,54 _BAR_ 2502862799,79 _BAR_ 3831083685,82 _BAR_ 12312873377,27 _BAR_
5 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 242027,57 _BAR_ 847972,00 _BAR_ 203814,95 _BAR_ 134566,92 _BAR_ 4500,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 285806,68 _BAR_ 805931934,05 _BAR_ 807650622,17 _BAR_
6 _BAR_ REZERVY _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
7 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ 99373028,92 _BAR_ 63457697,26 _BAR_ 194611472,98 _BAR_ 622067291,52 _BAR_ 1311387825,32 _BAR_ 2087856391,42 _BAR_ 2784162947,42 _BAR_ 1676749062,95 _BAR_ 8839665717,79 _BAR_
8 _BAR_ KOMPENZACE _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
Celkem _BAR_ 1250353301,69 _BAR_ 1152401433,85 _BAR_ 3826268939,84 _BAR_ 2625591136,29 _BAR_ 4995958927,83 _BAR_ 14549912995,90 _BAR_ 30638332483,02 _BAR_ 51108181502,32 _BAR_ 110147000720,74 _BAR_
EUR _BAR_
Politická oblast _BAR_ < 1998 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ Celkem _BAR_
1 _BAR_ HOSPODÁŘSKÉ A FINANČNÍ VĚCI _BAR_ 0,00 _BAR_ 12701672,35 _BAR_ 18562500,00 _BAR_ 2156540,24 _BAR_ 7394678,52 _BAR_ 36488720,00 _BAR_ 96968957,12 _BAR_ 181402416,13 _BAR_ 355675484,36 _BAR_
2 _BAR_ PODNIKY _BAR_ 3498502,08 _BAR_ 2575375,65 _BAR_ 4392782,46 _BAR_ 6044254,40 _BAR_ 26960288,04 _BAR_ 33253338,18 _BAR_ 80408599,16 _BAR_ 130902602,79 _BAR_ 288035742,76 _BAR_
3 _BAR_ HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 6702823,47 _BAR_ 6702823,47 _BAR_
4 _BAR_ ZAMĚSTNANOST A SOCIÁLNÍ VĚCI _BAR_ 89228332,82 _BAR_ 32574083,07 _BAR_ 415668427,89 _BAR_ 231412901,87 _BAR_ 171996537,24 _BAR_ 2454420258,44 _BAR_ 6292051926,66 _BAR_ 9889563009,57 _BAR_ 19576915477,56 _BAR_
5 _BAR_ ZEMĚDĚLSTVÍ A ROZVOJ VENKOVA _BAR_ 30804050,82 _BAR_ 112239604,45 _BAR_ 838948198,37 _BAR_ 40351506,65 _BAR_ 207675780,19 _BAR_ 1080632125,69 _BAR_ 2420672209,97 _BAR_ 4688314565,59 _BAR_ 9419638041,73 _BAR_
6 _BAR_ ENERGETIKA A DOPRAVA _BAR_ 56360799,24 _BAR_ 23398172,62 _BAR_ 69520946,56 _BAR_ 130366045,54 _BAR_ 206277742,89 _BAR_ 327229176,17 _BAR_ 470408908,58 _BAR_ 926396505,69 _BAR_ 2209958297,29 _BAR_
7 _BAR_ ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 212137,30 _BAR_ 2505189,51 _BAR_ 10698798,18 _BAR_ 252981,16 _BAR_ 54904106,03 _BAR_ 74008951,54 _BAR_ 100009173,31 _BAR_ 181795787,39 _BAR_ 424387124,42 _BAR_
8 _BAR_ VÝZKUM _BAR_ 10684688,78 _BAR_ 11217332,16 _BAR_ 120117598,59 _BAR_ 306765181,75 _BAR_ 629657520,98 _BAR_ 1165407030,88 _BAR_ 1631232388,43 _BAR_ 2560406654,18 _BAR_ 6435488395,75 _BAR_
9 _BAR_ INFORMAČNÍ SPOLEČNOST _BAR_ 5547299,30 _BAR_ 2467695,63 _BAR_ 19046564,75 _BAR_ 59965224,07 _BAR_ 207265341,58 _BAR_ 308978504,32 _BAR_ 554655417,62 _BAR_ 751970376,75 _BAR_ 1909896424,02 _BAR_
10 _BAR_ PŘÍMÝ VÝZKUM _BAR_ 1801352,75 _BAR_ 315272,50 _BAR_ 1451198,76 _BAR_ 1735621,82 _BAR_ 4809204,79 _BAR_ 9159105,58 _BAR_ 25397448,33 _BAR_ 82940933,77 _BAR_ 127610138,30 _BAR_
11 _BAR_ RYBOLOV _BAR_ 16385776,00 _BAR_ 10668132,72 _BAR_ 184817160,10 _BAR_ 14244227,15 _BAR_ 64011861,91 _BAR_ 188342336,33 _BAR_ 374741292,55 _BAR_ 664923965,70 _BAR_ 1518134752,46 _BAR_
12 _BAR_ VNITŘNÍ TRH _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 57641,00 _BAR_ 82461,00 _BAR_ 42672,41 _BAR_ 1124269,02 _BAR_ 13482044,44 _BAR_ 14789087,87 _BAR_
13 _BAR_ REGIONÁLNÍ POLITIKA _BAR_ 280985404,35 _BAR_ 317626499,01 _BAR_ 1338200881,99 _BAR_ 615166063,46 _BAR_ 1521926668,41 _BAR_ 5962610915,12 _BAR_ 14556998239,22 _BAR_ 24378878755,88 _BAR_ 48972393427,44 _BAR_
14 _BAR_ DANĚ A CLA _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 3090,83 _BAR_ 125145,25 _BAR_ 3760645,75 _BAR_ 13893184,99 _BAR_ 36466617,65 _BAR_ 54248684,47 _BAR_
15 _BAR_ VZDĚLÁVÁNÍ A KULTURA _BAR_ 42694206,01 _BAR_ 34129295,97 _BAR_ 24738071,96 _BAR_ 27895432,56 _BAR_ 46621508,46 _BAR_ 87812369,71 _BAR_ 133071375,97 _BAR_ 347032395,82 _BAR_ 743994656,46 _BAR_
16 _BAR_ TISK A KOMUNIKACE _BAR_ 12000,00 _BAR_ 64748,93 _BAR_ 100581,37 _BAR_ 511570,59 _BAR_ 1383706,39 _BAR_ 1310481,59 _BAR_ 6942321,58 _BAR_ 42149950,72 _BAR_ 52475361,17 _BAR_
17 _BAR_ OCHRANA ZDRAVÍ A SPOTŘEBITELE _BAR_ 1380956,01 _BAR_ 44972,40 _BAR_ 607918,80 _BAR_ 2229819,43 _BAR_ 5711482,98 _BAR_ 15943267,60 _BAR_ 48440204,75 _BAR_ 432167285,04 _BAR_ 506525907,01 _BAR_
18 _BAR_ SPRAVEDLNOST A VNITŘNÍ VĚCI _BAR_ 269352,44 _BAR_ 374095,66 _BAR_ 293735,93 _BAR_ 1341544,20 _BAR_ 23106686,93 _BAR_ 21610167,79 _BAR_ 32376956,39 _BAR_ 100378128,73 _BAR_ 179750668,07 _BAR_
19 _BAR_ VNĚJŠÍ VZTAHY _BAR_ 556909392,50 _BAR_ 502564069,21 _BAR_ 482412028,61 _BAR_ 765504340,59 _BAR_ 1000816362,57 _BAR_ 1469423941,43 _BAR_ 1778752369,45 _BAR_ 2743962662,14 _BAR_ 9300345166,50 _BAR_
20 _BAR_ OBCHOD _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 5456,00 _BAR_ 169704,54 _BAR_ 1120665,27 _BAR_ 3071552,44 _BAR_ 11920719,88 _BAR_ 16288098,13 _BAR_
21 _BAR_ ROZVOJ STÁTŮ AKT A VZTAHY S TĚMITO STÁTY _BAR_ 52365327,11 _BAR_ 23032235,83 _BAR_ 101591708,57 _BAR_ 176737974,47 _BAR_ 318760719,27 _BAR_ 454878136,98 _BAR_ 541890992,89 _BAR_ 837856397,34 _BAR_ 2507113492,46 _BAR_
22 _BAR_ ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 99517778,92 _BAR_ 63724291,36 _BAR_ 195012455,10 _BAR_ 242603304,30 _BAR_ 493279714,99 _BAR_ 822678584,28 _BAR_ 1331759490,27 _BAR_ 1228824693,22 _BAR_ 4477400312,44 _BAR_
23 _BAR_ HUMANITÁRNÍ POMOC _BAR_ 1688607,50 _BAR_ 158422,12 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 1824960,92 _BAR_ 24944043,52 _BAR_ 127835007,43 _BAR_ 229980601,39 _BAR_ 386431642,88 _BAR_
24 _BAR_ BOJ PROTI PODVODŮM _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 15662,17 _BAR_ 34651,74 _BAR_ 150505,21 _BAR_ 1706967,12 _BAR_ 13661475,31 _BAR_ 15569261,55 _BAR_
25 _BAR_ KOORDINACE POLITIKY KOMISE A PRÁVNÍ PORADENSTVÍ _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 26056,08 _BAR_ 486125,09 _BAR_ 20061452,53 _BAR_ 20573633,70 _BAR_
26 _BAR_ ADMINISTRATIVA _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4885,46 _BAR_ 44764,38 _BAR_ 1222549,33 _BAR_ 119251225,52 _BAR_ 120523424,69 _BAR_
27 _BAR_ ROZPOČET _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 4142,82 _BAR_ 11448463,86 _BAR_ 11452606,68 _BAR_
28 _BAR_ AUDIT _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 671402,88 _BAR_ 671402,88 _BAR_
29 _BAR_ STATISTIKA _BAR_ 7337,76 _BAR_ 23272,70 _BAR_ 87381,85 _BAR_ 224752,04 _BAR_ 1157206,75 _BAR_ 5636231,65 _BAR_ 12210412,53 _BAR_ 39286169,02 _BAR_ 58632764,30 _BAR_
30 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 2627,02 _BAR_ 2627,02 _BAR_
31 _BAR_ REZERVY _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
98 _BAR_ OSTATNÍ INSTITUCE _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_ 435378792,90 _BAR_ 435378792,90 _BAR_
Celkem _BAR_ 1250353301,69 _BAR_ 1152404433,85 _BAR_ 3826268939,84 _BAR_ 2625591136,29 _BAR_ 4995958927,83 _BAR_ 14549912995,90 _BAR_ 30638332483,02 _BAR_ 51108181502,32 _BAR_ 110147003720,74 _BAR_
KAPITOLA 2
KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
ROZVAHA
ROZVAHA – AKTIVA
EUR _BAR_
_BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_ 31. 12. 2003 _BAR_
I.ZŘIZOVACÍ VÝDAJE _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
II.DLOUHODOBÝ NEHMOTNÝ MAJETEK _BAR_ 6341572 30 _BAR_ 8906061 31 _BAR_
III.DLOUHODOBÝ HMOTNÝ MAJETEK _BAR_ 3826603642 18 _BAR_ 3290411624 02 _BAR_
A.Pozemky a stavby _BAR_ 1692019658 38 _BAR_ 1372961134 24 _BAR_
B.Technická zařízení, stroje a nástroje _BAR_ 41991341 97 _BAR_ 39257877 74 _BAR_
C.Nábytek a vozidla _BAR_ 33745061 19 _BAR_ 31319724 61 _BAR_
D.Počítačové technické vybavení _BAR_ 73351950 83 _BAR_ 72112286 75 _BAR_
E.Finanční pronájmy a obdobná práva _BAR_ 1828487407 22 _BAR_ 1635150202 72 _BAR_
F.Ostatní dlouhodobý hmotný majetek _BAR_ 34661330 26 _BAR_ 19705399 54 _BAR_
G.Nedokončený dlouhodobý majetek a zálohy na hmotný dlouhodobý majetek _BAR_ 122346892 33 _BAR_ 119904998 42 _BAR_
IV.DLOUHODOBÝ FINANČNÍ MAJETEK _BAR_ 2233629975 49 _BAR_ 2202424471 70 _BAR_
A.Investice do souvisejících organizací _BAR_ 422759700 58 _BAR_ 400869242 49 _BAR_
B.Ostatní dlouhodobý finanční majetek _BAR_ 1810870274 91 _BAR_ 1801555229 21 _BAR_
1.Úpisy a podíly _BAR_ 47297460 71 _BAR_ 58068013 05 _BAR_
2.Ostatní cenné papíry _BAR_ 145352811 86 _BAR_ 145404370 03 _BAR_
3.Poskytnuté zálohy a záruky _BAR_ 1618220002 34 _BAR_ 1598082846 13 _BAR_
V.DLOUHODOBÁ AKTIVA _BAR_ 28220078308 57 _BAR_ 25186470796 39 _BAR_
A.Půjčky udělené z rozpočtu _BAR_ 529150403 60 _BAR_ 544442618 62 _BAR_
B.Půjčky udělené z vypůjčených prostředků _BAR_ 1531898394 35 _BAR_ 1635965872 17 _BAR_
C.Ostatní dlouhodobá aktiva _BAR_ 26159029510 62 _BAR_ 23006062305 60 _BAR_
VI.ZÁSOBY _BAR_ 69227852 99 _BAR_ 74970690 91 _BAR_
A.Kancelářské potřeby a ostatní spotřební materiál _BAR_ 10866881 34 _BAR_ 13848044 66 _BAR_
B.Vědecké vybavení _BAR_ 58360971 65 _BAR_ 61122646 25 _BAR_
VII.KRÁTKODOBÁ AKTIVA _BAR_ 6928494617 90 _BAR_ 6039895896 57 _BAR_
A.Dlouhodobá aktiva, jejichž splatnost nastane do jednoho roku _BAR_ 184530600 79 _BAR_ 209419985 60 _BAR_
1.Půjčky udělené z rozpočtu _BAR_ 21532468 09 _BAR_ 17351707 43 _BAR_
2.Půjčky udělené z vypůjčených prostředků _BAR_ 134493612 00 _BAR_ 163312751 48 _BAR_
3.Ostatní dlouhodobá aktiva _BAR_ 28504520 70 _BAR_ 28755526 69 _BAR_
B.Běžná aktiva _BAR_ 6724492296 33 _BAR_ 5793287893 73 _BAR_
1.Zálohy vyplacené členským státům _BAR_ 500000 00 _BAR_ 4948454 00 _BAR_
2.Pohledávky vůči členským státům _BAR_ 2555278692 35 _BAR_ 2148686567 89 _BAR_
a)Pohledávky Záruční sekce EZOZF _BAR_ 665497887 55 _BAR_ 905909153 71 _BAR_
b)Zaplacená DPH, která má být inkasována od členských států _BAR_ 17268751 86 _BAR_ 41593570 83 _BAR_
c)Vlastní zdroje _BAR_ 1351869860 42 _BAR_ 1183021716 40 _BAR_
d)Ostatní pohledávky od členských států _BAR_ 520642192 52 _BAR_ 18162126 95 _BAR_
3.Nekonsolidované subjekty Společenství _BAR_ 28942181 72 _BAR_ 29288960 71 _BAR_
4.Ostatní dlužníci _BAR_ 4139771422 26 _BAR_ 3610363911 13 _BAR_
C.Ostatní pohledávky _BAR_ 19471720 78 _BAR_ 37188017 24 _BAR_
1.Pohledávky od zaměstnanců _BAR_ 17647861 60 _BAR_ 36929231 45 _BAR_
2.Ostatní _BAR_ 1823859 18 _BAR_ 258785 79 _BAR_
VIII.PENĚŽNÍ INVESTICE _BAR_ 1611724669 25 _BAR_ 1472457179 71 _BAR_
IX.DISPONIBILNÍ AKTIVA _BAR_ 7140934522 25 _BAR_ 13907191398 77 _BAR_
Celkem _BAR_ 50037035160 93 _BAR_ 52182728119 38 _BAR_
ROZVAHA – PASIVA
EUR _BAR_
_BAR_ 31. 12. 2004 _BAR_ 31. 12. 2003 _BAR_
I.VLASTNÍ KAPITÁL _BAR_ 14507324093,63 _BAR_ 15523403014,48 _BAR_
A.Hospodářský výsledek za rok _BAR_ 4194018305,10 _BAR_ 5500747328,01 _BAR_
1.Rozpočtový výsledek Evropských společenství _BAR_ 2736707563,42 _BAR_ 5469843705,90 _BAR_
2.Výsledek oprav _BAR_ 1383248148,39 _BAR_ – 307077541,75 _BAR_
3.Výsledek výpůjčních a úvěrových činností _BAR_ 1109122,18 _BAR_ 102691,94 _BAR_
4.Hospodářský výsledek ESUO v likvidaci _BAR_ 72953471,11 _BAR_ 337878471,92 _BAR_
B.Výsledek přenesený z předchozích rozpočtových let: _BAR_ 9258037564,68 _BAR_ 9475249936,33 _BAR_
1.Výsledek oprav _BAR_ 9258037564,68 _BAR_ 9475249936,33 _BAR_
2.ESUO v likvidaci _BAR_ 0,00 _BAR_ 0,00 _BAR_
C.Rezervy _BAR_ 1055268223,85 _BAR_ 547405750,14 _BAR_
1.Rezerva pro nové ocenění _BAR_ 57124663,00 _BAR_ 57124663,00 _BAR_
2.Rezerva pro výpůjční a úvěrové činnosti _BAR_ 2664327,61 _BAR_ 2610325,82 _BAR_
3.Rezervy ESUO v likvidaci _BAR_ 995479233,24 _BAR_ 487670761,32 _BAR_
II.REZERVY KE KRYTÍ RIZIK A POPLATKŮ _BAR_ 28275636512,46 _BAR_ 25472245979,35 _BAR_
III.DLOUHODOBÉ ZÁVAZKY _BAR_ 3424638932,54 _BAR_ 3243542225,74 _BAR_
A.Výpůjčky _BAR_ 1578333805,84 _BAR_ 1744672854,67 _BAR_
B.Ostatní dlouhodobé závazky _BAR_ 1846305126,70 _BAR_ 1498869371,07 _BAR_
IV.KRÁTKODOBÉ ZÁVAZKY _BAR_ 3829435622,30 _BAR_ 7943536899,81 _BAR_
A.Dlouhodobé závazky splatné za méně než jeden rok _BAR_ 292846610,68 _BAR_ 297110245,06 _BAR_
B.Běžná pasiva _BAR_ 3505738531,95 _BAR_ 7622053745,62 _BAR_
1.Členské státy a státy ESVO _BAR_ 294656623,79 _BAR_ 4959878291,39 _BAR_
2.Nekonsolidované subjekty Společenství _BAR_ 52925824,81 _BAR_ 15827212,58 _BAR_
3.Přenášené položky plateb _BAR_ 2829903395,29 _BAR_ 2246023738,48 _BAR_
4.Ostatní věřitelé _BAR_ 328252688,06 _BAR_ 400324503,17 _BAR_
C.Ostatní pasiva _BAR_ 30850479,67 _BAR_ 24372909,13 _BAR_
Celkem _BAR_ 50037035160,93 _BAR_ 52182728119,38 _BAR_
KAPITOLA 3
KONSOLIDOVANÉ FINANČNÍ VÝKAZY EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
[1] Mezinárodní federace účetních
[2] Úř. věst.
L 248, 16.9.2002.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie
(2005/C 304/03)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] antisubvenčních opatření na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen "dotčená země") obdržela Komise žádost o přezkum podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 [3].
1. Žádost o přezkum
Žádost podal dne 30. srpna 2005 Polyethylene Terephthalate (PET) Committee of PlasticsEurope (Výbor pro polyethylentereftaláty při PlasticsEurope) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 pocházející z Indie (dále jen "dotčený výrobek") v současnosti kódu KN 39076020.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době jsou platnými opatřeními konečné vyrovnávací clo uložené nařízením Rady (ES) č. 2603/2000 [4], naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 1645/2005 [5] a závazky přijaté rozhodnutím Komise 2000/745/ES [6] naposledy pozměněným rozhodnutím Komise 2005/697/ES [7].
4. Odůvodnění přezkumu
Žadatelé předložili důkazy o tom, že pokud opatření pozbude platnosti, subvence a újma přetrvají.
Uvádí se, že výrobci dotčeného výrobku mají a i nadále budou mít prospěch z několika subvencí poskytnutých indickou vládou.
Mezi tyto údajné subvence patří režimy dávek ve prospěch odvětví, jež se nacházejí ve zvláštních hospodářských zónách, popřípadě ve prospěch jednotek zaměřených na vývoz, licence poskytované předem, režim Duty Entitlement Passbook, osvobození od daně z příjmu, režim Export Promotion Capital Goods, exportní úvěry, soustava režimů pobídek vlády Maharashtry, režim pobídek týkajících se daně z obratu státu Gudžarát, režim osvobození od cla z elektřiny státu Gudžarát a režim pobídek Západního Bengálska.
Odhaduje se, že celkové subvence dosahují značné výše.
Uvádí se, že výše uvedené režimy jsou subvencemi, protože zahrnují finanční příspěvek od indické vlády či jiných regionálních správ a příjemcům, tj. vývozcům/výrobcům některých polyethylentereftalátů, přinášejí výhody.
Údajně vzhledem k tomu, že závisejí na vývozní výkonnosti, jsou zvláštní a vyrovnatelné nebo jsou údajně zvláštní a vyrovnatelné z jiného důvodu.
Žadatel dále tvrdí, že subvence působící újmu je pravděpodobná.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla, a to díky nevyužité kapacitě a nedávným investicím do výrobní kapacity v dotčené zemi.
Žadatel dále tvrdí, že k odstranění újmy došlo hlavně díky opatřením a že jakýkoliv opakovaný výskyt značného objemu dovozů subvencovaných výrobků z dotčené země by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zahajuje přezkum podle článku 18 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti subvencí a újmy
Šetřením se zjistí, zda subvence a újma pravděpodobně přetrvají či nikoli, nebo se obnoví či nikoli, pokud opatření pozbudou platnosti.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 27 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku za účelem šetření ve věci subvencí v Indii
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formě uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do Společenství a vývozy do jiných zemí (odděleně) za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na domácím trhu za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá požádat o individuální subvenční sazbu (o individuální subvenční sazbu mohou žádat pouze výrobci [8]),
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [9], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývozu a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- informace o tom, zda je společnost uznána jako jednotka zaměřená na vývoz,
- informace o tom, zda se společnost nachází ve zvláštní hospodářské zóně,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v bodě 8.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formě uvedené v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se dotčeného výrobku,
- objem v tunách a hodnotu dovozů na trh Společenství a opětovného prodeje uskutečněného na něm vyjádřenou v eurech za období od 1. října 2004 do 30. září 2005 u dovezeného dotyčného výrobku pocházejícího z Indie,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [10], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v bodě 8.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedenou žádost, hodlá Komise provést šetření újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
S cílem umožnit Komisi vybrat vzorek se žádají všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- objem prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [11], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací společnost souhlasí se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v bodě 8.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, musejí tak učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí při šetření spolupracovat.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 27 odst.
4 a článku 28 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku a všem sdružením dovozců, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčené země vývozu.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Tyto informace a podpůrné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 31 základního nařízení a v případě, že se potvrdí přetrvání či obnovení subvencí a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antisubvenčních opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Zúčastněné strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat konkrétní důvody takového slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 31 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro zúčastněné strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jakýchkoli jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit tak, že se obrátí na Komisi, musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [12] a v souladu s čl.
29 odst. 2 základního nařízení je doprovází verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
BE-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 28 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 28 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 22 odst. 1 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst.
C 52, 2.3.2005, s. 2.
[2] Úř. věst.
L 288, 21.10.1997, s. 1.
[3] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[4] Úř. věst.
L 301, 30.11.2000, s. 1.
[5] Úř. věst.
L 266, 11.10.2005, s. 1.
[6] Úř. věst.
L 301, 30.11.2000, s. 88.
[7] Úř. věst.
L 266, 11.10.2005, s. 62.
[8] Podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení mohou společnosti nezařazené do vzorku žádat o individuální dumpingová rozpětí.
[9] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[10] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[11] Pro informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[12] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 29 základního nařízení a článku 12 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska a částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
(2005/C 304/04)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1] antidumpingových opatření na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (dále jen "dotčené země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 [3].
1. Žádost o přezkum
Žádost podal dne 30. srpna 2005 Polyethylene Terephthalate (PET) Committee of PlasticsEurope (Výbor pro polyethylentereftaláty při PlasticsEurope) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem je polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 pocházející z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska (dále jen "dotčený výrobek"), který se v současnosti zařazuje do kódu KN 39076020.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době jsou platnými opatřeními konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 2604/2000 [4], naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č.1646/2005 [5], a závazky přijaté rozhodnutím Komise 2000/745/ES [6], naposledy pozměněným rozhodnutím Komise 2005/697/ES [7].
4. Odůvodnění přezkumu
4.1 Odůvodnění přezkumu před pozbytím platnosti
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Tvrzení o pokračování dumpingu v případě Korejské republiky a Tchaj-wanu vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho jsou vypočítaná dumpingová rozpětí pro Korejskou republiku a Tchaj-wan značná.
Vzhledem k tomu, že v současné době nejsou z Indie do ES dováženy žádné významné objemy, používal žadatel při prokazování pravděpodobnosti opakovaného výskytu dumpingu v případě Indie ceny při vývozu do Turecka, Rumunska, Spojených arabských emirátů, Izraele, Alžírska a Spojených států amerických.
Vzhledem k tomu, že v současné době nejsou z Indonésie do ES dováženy žádné významné objemy, používal žadatel při prokazování pravděpodobnosti opakovaného výskytu dumpingu v případě Indonésie ceny při vývozu do Japonska, Spojených států amerických, Malajsie, Austrálie a Turecka.
Vhledem k tomu, že v současné době nejsou z Malajsie do ES dováženy žádné významné objemy, používal žadatel při prokazování pravděpodobnosti opakovaného výskytu dumpingu v případě Malajsie ceny při vývozu do Íránu.
Vzhledem k tomu, že v současné době nejsou z Thajska do ES dováženy žádné významné objemy, používal žadatel při prokazování pravděpodobnosti opakovaného výskytu dumpingu v případě Thajska ceny při vývozu do Spojených států amerických.
Tvrzení o opakovaném výskytu dumpingu v případě Indie, Indonésie, Malajsie a Thajska vychází ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do výše uvedených třetích zemí.
Na základě výše zmíněných srovnání běžných hodnot a vývozních cen, která ukazují dumping v případě Indie, Indonésie, Malajsie a Thajska, žadatel tvrdí, že existuje pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla, a to díky nevyužité kapacitě a nedávným investicím do výrobní kapacity v dotčených zemích.
Rovněž se uvádí, že v důsledku platných opatření vztahujících se na dovoz obdobných výrobků pocházejících z dotčených zemí dovozy dotčeného výrobku pravděpodobně porostou na jiných tradičních trzích než v EU (tj. v Čínské lidové republice).
To vše může vést k tomu, že se do Společenství přesměrují vývozy z jiných třetích zemí.
Dále se uvádí, že objemy dováženého výrobku pocházejícího z Korejské republiky a Tchaj-wanu mají, kromě jiných důsledků, nadále negativní dopad na podíl Společenství na trhu, což se závažným způsobem nepříznivě odráží na finanční situaci výrobního odvětví Společenství a na zaměstnanosti v tomto odvětví.
Žadatel dále tvrdí, že k odstranění újmy došlo hlavně díky opatřením a že jakýkoliv opakovaný výskyt značného objemu dovozů za dumpingové ceny z dotčených zemí by pravděpodobně vedl k opakovanému výskytu další újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, pokud by platnost těchto opatření zanikla.
4.2 Odůvodnění částečného prozatímního přezkumu
Žadatel poskytl informace, že v případě dovozů dotčeného výrobku z Tchaj-wanu a od tří vyvážejících výrobců v Korejské republice, kterými jsou Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, SK Chemicals Co. Ltd a KP Chemical Corp., již úroveň opatření není dostatečná k vyrovnání dumpingu působícího újmu.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního částečného přezkumu pouze v souvislosti s aspekty dumpingu v případě dovozů z Tchaj-wanu a od tří výše uvedených korejských vyvážejících výrobců, a zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu, pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Přezkumem před pozbytím platnosti se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
Na základě prozatímního přezkumu se určí, zda je v případě dovozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu a od tří výše uvedených vyvážejících výrobců v Korejské republice úroveň opatření dostatečná k vyrovnání dumpingu působícího újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Indii, Indonésii, Korejské republice a Tchaj-wanu
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formě uvedené v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby;
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na vývoz do Společenství a vývozy do jiných zemí (odděleně) za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného na domácím trhu za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- obrat vyjádřený v místní měně a objem dotčeného výrobku v tunách prodaného do třetích zemí v období v období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- informace o tom, zda společnost hodlá požádat o individuální dumpingové rozpětí (o individuální dumpingová rozpětí mohou žádat pouze výrobci [8]);
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [9], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývozu a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku;
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v bodě 8.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců v Indii, Indonésii, Korejské republice a Tchaj-wanu s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formě uvedené v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby;
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- celkový počet zaměstnanců;
- podrobnosti o činnostech společnosti týkající se dotčeného výrobku;
- objem vyjádřený v tunách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie, Korejské republiky, Malajsie, Tchaj-wanu a Thajska na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [10], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku;
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v bodě 8.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedenou žádost, hodlá Komise provést šetření újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
S cílem umožnit Komisi vybrat vzorek se žádají všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- objem prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. října 2004 do 30. září 2005;
- názvy a podrobnosti o činnostech všech společností ve spojení [11], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku;
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v bodě 8.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musejí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí při šetření spolupracovat.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Indii, Indonésii, Korejské republice a Thaj-wanu zařazeným do vzorku, vývozcům/výrobcům v Malajsii a Thajsku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku a všem sdružením dovozců, která jsou uvedena v žádosti či která spolupracovala při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčených zemí vývozu.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly podpůrné důkazy.
Tyto informace a podpůrné důkazy musí být Komisi doručeny ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Zúčastněné strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat konkrétní důvody takového slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro zúčastněné strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, které vedlo k zavedení opatření, jež jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly dotazník vyžádat co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jakýchkoli jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku při jeho závěrečném výběru ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited" [12] a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení je doprovází verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Evropské komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
BE-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud závažným způsobem šetření ztěžuje, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé či zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje vůbec nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění proto podle článku 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření týkajícího se přezkumu před pozbytím platnosti
Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření v rámci přezkumu ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst.
C 52, 2.3.2005, s. 2.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[3] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[4] Úř. věst.
L 301, 30.11.2000, s. 21.
[5] Úř. věst.
L 266, 11.10.2005, s. 10.
[6] Úř. věst.
L 301, 30.11.2000, s. 88.
[7] Úř. věst.
L 266, 11.10.2005, s. 62.
[8] Podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení mohou společnosti nezařazené do vzorku žádat o individuální dumpingová rozpětí.
[9] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[10] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[11] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[12] Tím se rozumí, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Sdělení Komise postupem podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Uložení změněných závazků veřejné služby ve vztahu k určité pravidelné letecké dopravě v Portugalsku
(2005/C 304/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Portugalská vláda rozhodla použít ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 a počínaje 1. lednem 2006 uložit na období jednoho roku změněné závazky veřejné služby ve vztahu k pravidelné letecké dopravě provozované na těchto trasách:
- Lisabon/Ponta Delgada/Lisabon
- Lisabon/Terceira/Lisabon
- Lisabon/Horta/Lisabon
- Funchal/Ponta Delgada/Funchal
- Porto/Ponta Delgada/Porto
- Lisabon/Santa Maria/Lisabon
- Lisabon/Pico/Lisabon
2. Závazky veřejné služby jsou tyto:
Pokud jde o kapacitu a návaznost dopravy:
Celková kapacita pravidelné letecké dopravy cestujících a nákladu na všech trasách, které provozují všechny dopravní společnosti, musí odpovídat alespoň poskytované kapacitě uvedené v příloze I.
Plánované letecké služby musí být zajištěny přinejmenším během každého kalendářního roku, a kromě níže uvedených výjimek mohou být přerušeny pouze tehdy, pokud to bude oznámeno šest měsíců dopředu.
Snížení dopravní kapacity podléhá předchozímu povolení Národního úřadu pro civilní letectví (Instituto Nacional de Aviação Civil), a může k němu dojít až po šesti měsících, pokud by se celková kapacita snížila pod limity stanovené v prvním odstavci tohoto oddílu.
Národní úřad pro civilní letectví je povinen odpovědět provozovateli do 30 dnů po oznámení.
S výjimkou případu vyšší moci by počet letů zrušených přímo leteckými dopravci neměl překročit 2 % z plánovaného počtu letů na dané období, přičemž "zrušením" se rozumí neuskutečnění letu, který byl původně naplánovaný a ve kterém bylo rezervováno alespoň jedno místo.
V případě dočasného přerušení tras kvůli nepředvídatelným okolnostem, vyšší moci či jiným důvodům, musí být plánovaná kapacita posilněna alespoň o 60 % od okamžiku, kdy je možno znovu začít provoz až do úplného pojmutí nahromaděné dopravy během přerušení provozu.
Pokud jde o přesnost:
S výjimkou případu vyšší moci by více jak patnáctiminutová zpoždění způsobená samotným leteckým dopravcem neměla postihnout více než 15 % letů.
Pokud jde o typ používaných letadel a provozní podmínky:
Spojení musí být zajištěna letadly, která mají kapacitu nejméně 90 míst a která jsou poháněna náležitě ověřenými proudovými motory.
Letečtí dopravci, kteří provozují dopravu na letištích Horta a Pico musí dodržovat podmínky stanovené v "Aeronautical Information of Portugal" (AIP).
Pokud jde o minimální frekvenci letů:
- na trase Lisabon/Ponta Delgada/Lisabon minimálně jeden zpáteční let denně mezi 8.00 a 21.00 hodinou provozovaný celoročně, s možností kombinovat týdenní frekvenci s trasou Lisabon/Santa Maria/Lisabon;
- na trase Lisabon/Terceira/Lisabon minimálně čtyři zpáteční lety týdně v odlišných dnech mezi 8.00 a 21.00 hodinou provozované celoročně, s možností kombinovat týdenní frekvenci s trasou Lisabon/Pico/Lisabon;
- na trase Lisabon/Horta/Lisabon minimálně tři zpáteční lety týdně mezi 8.00 a 21.00 hodinou provozované celoročně a v ne po sobě následujících dnech;
- na trase Funchal/Ponta Delgada/Funchal minimálně jeden zpáteční let týdně během celého roku;
- na trase Porto/Ponta Delgada/Porto minimálně dva zpáteční lety týdně během celého roku, s možností kombinovat od října do května jeden z letů s trasou do Lisabonu;
- na trase Lisabon/Santa Maria/Lisabon minimálně jeden zpáteční let týdně, s možností kombinace s trasou Lisabon/Ponta Delgada/Lisabon;
- na trase Lisabon/Pico/Lisabon minimálně jeden zpáteční let týdně během celého roku, s možností kombinace s trasou Lisabon/Terceira/Lisabon.
Pokud provozní plány leteckých dopravců počítají s více než jedním zpátečním letem denně, měly by se lety uskutečnit mezi 6.30 místního času odletu a 00.30 místního času příletu, přičemž alespoň jedna z denních tras by se měla uskutečnit mezi 8.00 a 21.00 hodinou a jedna alespoň třikrát týdně do 14.00 hodin.
V případě, že letečtí dopravci splňují minimální frekvenci a kapacitu letů, které jsou stanoveny ve sdělení Komise, nebrání se jim v poskytování dalších letů mimo výše stanovené časové plány.
Na využití této možnosti se vztahují provozní omezení stanovená právními předpisy platnými pro národní letiště.
Pokud letečtí dopravci počítají v případě tras Funchal/Ponta Delgada/Funchal, Lisabon/Santa Maria/Lisabon a Lisabon/Pico/Lisabon s více než jedním zpátečním letem týdně, musí být tyto lety provozovány v odlišných dnech.
Na trase Lisabon/Terceira/Lisabon, Lisabon/Horta/Lisabon a Porto/Ponta Delgada/Porto by měly být lety provozovány pravidelně během celého týdne.
Pokud je celkový počet letů provozovaných týdně na jedné trase a poskytovaných různými leteckými dopravci vyšší než 6 (šest), musí být zajištěn minimálně jeden let denně.
Pokud jde o tarify:
1. Struktura tarifů musí zahrnovat:
a) Tarif ekonomické třídy bez omezení, tarifní rozpětí s podmínkami a úrovněmi přizpůsobenými různým požadavkům poptávky (turistickým, obchodním, obecnému nákladu a zvláštním produktům atd.);
b) Tarif "PEX" za zpáteční letenku na trase mezi Azory a kontinentem činí 221 EUR a tarif "PEX" za zpáteční letenku na trase mezi Azory a Funchalem činí 162 EUR;
c) Osobám s trvalým pobytem minimálně šest měsíců v autonomní oblasti Azory na ostrovech, které mají přímé spojení s kontinentem nebo Funchalem, a osobám s trvalým pobytem v autonomní oblasti Madeira je přiznána sleva ve výši 33 % z tarifní ceny v ekonomické třídě bez omezení;
d) Studentům mladším 26 let (včetně), jejichž bydliště nebo vzdělávací zařízení se nachází na území autonomní oblasti Azory, případně studentům, kteří navštěvují vzdělávací zařízení nebo bydlí v jiné části státního území, je přiznána sleva ve výši 40 % z běžné tarifní ceny v ekonomické třídě bez omezení;
e) Ve dnech bez přímého spojení na trase Funchal/Ponta Delgada/Funchal mohou studenti mladší 26 let (včetně), kteří pocházejí z autonomní oblasti Azory nebo tam směřují, cestovat přes Lisabon, pokud na všech trasách využijí služby stejného leteckého dopravce.
Zvolený letový řád nesmí umožnit zastávku ("stopover") v Lisabonu;
f) Maximální tarify za náklad jsou stanoveny v příloze II.
Tarifní ceník každého leteckého dopravce musí být stejný pro všechny trasy uvedené v bodu 1 s odletem nebo příletem do Lisabonu či Porta, a musí platit bez jakékoli diskriminace při uplatňování různých aktuálních slev na lety z bodu do bodu.
Zveřejnění struktury tarifů je povinné, ať už na místech veřejného prodeje či při odbavovacích přepážkách na letišti.
2. Osoby s trvalým pobytem v těchto oblastech a studenti zaplatí po odpočítání slevy uvedené v písmenech c) a d) předešlého bodu tyto ceny:
a) za zpáteční lety na kontinent zaplatí osoby s trvalým pobytem v autonomní oblasti Azory 184 EUR;
b) za zpáteční lety provozované mezi Azory a Funchalem zaplatí osoby s trvalým pobytem v autonomní oblasti Azory a autonomní oblasti Madeira 160 EUR;
c) za zpáteční lety mezi Azory a kontinentem zaplatí studenti 143 EUR a za zpáteční lety mezi Azory a Funchalem zaplatí studenti 101 EUR.
Tarifní ceny uvedené v odst. 1 písm. b) a f) a v odst. 2 písm. a), b) a c) se počínaje rokem 2006 každoročně přehodnotí ke dni 1. dubna, na základě míry inflace za předešlý rok, která se zveřejňuje v "Grandes Opções do Plano" a kterou leteckým dopravcům provozujícím příslušné trasy oznámí Národní úřad pro civilní letectví, a to k 28. únoru daného roku.
Letečtí dopravci mohou vybírat poplatek, který by vyrovnal dodatečné náklady spojené se zvyšováním cen paliva (DN). Poplatek se čtvrletně bude upravovat za použití tohoto vzorce, zaokrouhleného na nejbližší jednotku:
DN = k × (b – 50,00)
kde:
DN dodatečné náklady za palivo OW
K 0,684862 x průměrný směnný kurz USD/EUR za předešlé čtvrtletí
B průměrná cena za barel v USD za předešlé čtvrtletí
Letečtí dopravci také mohou vybírat poplatek v maximální výši 16 EUR za služby rezervace a vydání letenky, které poskytnou prostřednictvím svých zařízení přímého prodeje, nebo v maximální výši 4 EUR, pokud tyto služby poskytnou prostřednictvím "call centra".
3. Stát na základě platných právních předpisů a při použití kritérií a tarifních cen uvedených v odstavcích 1 a 2 poskytne příspěvek pro cesty osob s trvalým pobytem v těchto oblastech a studentům.
Pro rok 2006 je částka příspěvku stanovená na 87 EUR za zpáteční let.
Tarify pro dopravu cestujících a nákladu s odletem nebo příletem na kterékoli letiště v autonomní oblasti Azory bez přímého spojení s kontinentem nebo Funchalem jsou stejné jako tarify uvedené v předcházejících odstavcích, přičemž pro dopravu cestujících mezi kontinentem a autonomní oblastí Azory a mezi autonomními oblastmi jsou vymezeny dvě letenky, každá pro jeden směr, a pro pohyb cestujících uvnitř autonomní oblasti Azory jsou vymezeny:
- dvě letenky pro osoby bez trvalého pobytu v těchto oblastech,
- tři letenky pro osoby s trvalým pobytem v těchto oblastech a pro studenty,
- kromě letů na Corvo, pro které bude vyhrazena jedna letenka vždy, když není denní spojení.
Pokud v některých dnech nemá ostrov přímé spojení s kontinentem nebo Funchalem, mohou být cestující s trvalým pobytem v těchto oblastech a studenti přepraveni přes jiné dopravní centrum.
Kromě výše uvedeného příspěvku, může stát proplatit také náklady za dopravu cestujících, kteří odlétají či přilétají na ostrovy, které nemají přímé spojení s kontinentem nebo Funchalem.
Při výpočtu dopravních nákladů za přepravu je třeba vzít v úvahu tarify schválené regionální vládou Azorů pro služby v rámci autonomního regionu.
V případě, že se cestující nedostaví na rezervovaný let ("no-show"), může jim být uložena pokuta, která nepřesáhne 10 % referenční ceny letenky pro danou ekonomickou třídu.
Tyto závazky veřejné služby nejsou v ničem v rozporu se stávajícími dohodami "interline" s ostatními leteckými dopravci o tarifech pro odlety i přílety do míst jiných než Lisabon, Porto a Funchal.
Letečtí dopravci mohou kombinovat leteckou dopravu a používat stejná čísla letů, pokud to předem schválí Národní úřad pro civilní letectví.
Pokud jde o prodej letenek:
Prodej letenek musí probíhat prostřednictvím alespoň jednoho počítačového rezervačního systému.
Pokud jde o přestupní podmínky:
V případě, že uvedené trasy provozují různí letečtí dopravci, měli by si mezi sebou uzavřít dohody, na základě kterých mají cestující s trvalým pobytem v těchto oblastech nebo studenti, kteří odlétají nebo přilétají na kterékoli letiště v autonomní oblasti Azory možnost kombinovat části cesty u různých leteckých dopravců.
Pokud jde o nákladní a poštovní dopravu:
Nákladní doprava včetně poštovní musí umožnit převoz alespoň dvou tun na jeden let, přičemž kapacita, kterou disponuje letecký dopravce, musí být rovnoměrně rozdělena na celý týden, s těmito minimálními hodnotami:
- 30 tun na den na trase Lisabon/Ponta Delgada/Lisabon,
- 25 tun na každý den, ve kterém se uskuteční minimální počet letů na trase Lisabon/Terceira/Lisabon.
Na trase Lisabon/ Pico/Lisabon musí být týdně přepraveny tam a zpátky 2 tuny nákladu a pošty.
Kapacita pro nákladní a poštovní dopravu poskytovaná v každém letu se bude posuzovat podle tohoto vzorce:
K = H – (0,75 × S × 97)
kde:
K se rovná kapacitě nákladní a poštovní dopravy (v kg) poskytnuté v rámci jednoho letu;
H se rovná celkové hmotnosti (v kg) cestujících, zavazadel, nákladu a pošty, které je možné převážet jedním letadlem v daném úseku (povolená přepravní hmotnost – "allowed traffic load"); tato možnost je stanovena na základě rozdílu mezi maximální povolenou hmotností při vzletu a provozní hmotností (letadlo, posádka, pohonné látky, zásoba potravin a ostatní provozní položky);
S se rovná počtu míst k sezení v letadle;
0,75 je koeficient přijatý pro nákladovou zátěž 75 %;
97 odpovídá standardní hmotnosti dospělého cestujícího a příslušnému zavazadlu (84 kg + 13 kg) v souladu s JAR-OPS 1.620.
3. Vzhledem k významu a specifičnosti příslušných tras a výlučnému charakteru, který se týká návaznosti dopravy, jsou letečtí dopravci informováni o těchto skutečnostech:
- letečtí dopravci, kteří hodlají provozovat trasy, kterých se týkají uvedené závazky veřejné služby, musí do 30 dnů po zveřejnění tohoto sdělení předložit pro tyto trasy letový řád na celý rok v souladu s požadovanými povinnostmi,
- letové řády, které nebudou poskytovat provoz na všech trasách uvedených v odstavci 1, nebudou přijaty, s výjimkou nabídky v systému "code-share" (prodávání letenek různých leteckých dopravců na jeden let), ve kterém se bude plnění závazků veřejné služby týkajících se počtu minimálních letů posuzovat podle celkové nabídky v provozním programu sdílených letů.
V takovém případě je třeba dodržovat tyto požadavky:
a) letecký dopravce, který nabízí letový řád pro jednu či více tras v systému "code-share", bude zodpovědný za dodržování tohoto řádu až do konce kalendářního roku;
b) letečtí dopravci, kteří uzavřou dohodu "code-share" musí výslovně prohlásit, že budou společně odpovídat za splnění závazků veřejné služby včetně důsledků jejich nesplnění, včetně správních sankcí;
c) v případě dopravy provozované v systému "code-share" budou letečtí dopravci při rezervaci, vydávání a prodeji letenek či při odbavovacích přepážkách na letištích informovat cestující o jménu leteckého dopravce, který provozuje jednotlivé úseky letů;
- do 30 dnů po přijetí provozních programů a konzultaci s leteckými dopravci sdělí Národní úřad pro civilní letectví těmto dopravcům konečné rozhodnutí týkající se předložených leteckých řádů,
- v případě, že určití letečtí dopravci oznámí, že mají v úmyslu odstoupit nebo změnit předložený letový řád, informuje o tom Národní úřad pro civilní letectví ostatní letecké dopravce, kteří budou mít ještě možnost pozměnit své letové řády ve lhůtě následujících 15 dnů,
- zúčastnit se mohou všichni letečtí dopravci, kteří mají platnou provozní licenci vydanou členským státem v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům a příslušné osvědčení leteckého provozovatele,
- zúčastnit se mohou všichni letečtí dopravci, kteří současně disponují platnou provozní licencí a příslušným osvědčením leteckého provozovatele ve smyslu předchozího odstavce:
a) pokud nemají vůči portugalskému státu žádný dluh na daních;
b) pokud nemají žádné dluhy týkající se příspěvků na sociální zabezpečení, ať už v Portugalsku nebo státu, jehož jsou příslušníky nebo v něm provozují svou činnost;
- s ohledem na specifičnost těchto tras by měli letečtí dopravci prokázat, že mají na těchto příslušných trasách posádku, jejíž většina mluví a rozumí portugalsky,
- podle právních předpisů a odpovídajících nařízení mohou letečtí dopravci smluvně zavázat jiné společnosti a využít jejich dodatečnou kapacitu na zabezpečení letového řádu, aniž by však zanikla jejich odpovědnost za plnění stanovených závazků a za daný letový řád,
- letečtí dopravci předloží Národnímu úřadu pro civilní letectví ve stanovené lhůtě a nezávisle na předpokládaných letových řádech jiných společností letový řád pro každou trasu, na kterou se vztahují tyto změněné závazky veřejné služby, který obsahuje tyto údaje:
a) jednotlivé trasy;
b) provozní doby IATA;
c) identifikační číslo letů;
d) časový rozvrh letového řádu;
e) poskytovanou kapacitu (výpočet měsíční nabídky, odvozený jak z četnosti letů tak z počtu nabízených míst);
f) dobu a dny provozu;
g) typ letadla/počet míst k sezení/nákladová kapacita;
h) uspořádání prostoru pro cestující;
i) prohlášení o znalosti a respektování podmínek návaznosti poskytovaných služeb vyplývajících z pozměněných závazků veřejné služby;
j) současné či budoucí smluvní pojištění.
Letecký dopravce musí mimo jiné písemně dodat informace o všech cenách a všech příslušných tarifních podmínkách, které hodlá použít.
Letecký dopravce musí také předložit stručný ekonomický a finanční plán, který obsahuje podrobný přehled provozních nákladů potřebných pro výpočet provozní záruky ve formě bankovní záruky.
- Přerušení provozu příslušných tras bez předchozího oznámení, které vyplývá z výše uvedených závazků veřejné služby, nebo nesplnění příslušných podmínek bude mít za následek uložení finančních sankcí;
- Jestliže do 60 dnů po zveřejnění tohoto sdělení nebudou uvedené letové řády ve svém celku odpovídat objemu pravidelné letecké dopravy, tj. minimální dopravní kapacitě stanovené v příloze I, nebo jestliže se kdykoli sníží kapacita celkové nabídky, která ovšem nebude vyplývat z poklesu poptávky, vyhrazuje si portugalský stát v souladu se zákonem právo na uložení nových závazků;
- Leteckým dopravcům Společenství se tímto oznamuje, že Národní úřad pro civilní letectví bude zaručovat kontrolu dodržování uložených závazků veřejné služby.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 89/686/EHS ze dne 21. prosince 1989 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se osobních ochranných prostředků
(2005/C 306/01)
(Text s významem pro EHP)
(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)
Evropská normalizační organizace _BAR_ Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) _BAR_ První zveřejnění Úřv _BAR_ Odkaz na nahrazovanou normu _BAR_ Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy Poznámka 1 _BAR_
CEN _BAR_ EN 132: 1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 132: 1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Definice názvů a piktogramy _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 133: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 133: 1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Rozdělení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 134: 1998 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ EN 134: 1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1998) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Názvosloví součástí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 135: 1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 135: 1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Seznam ekvivalentních názvů _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 136: 1998 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ EN 136-10: 1992 EN 136: 1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1998) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Obličejové masky - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 136: 1998/AC: 1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 137: 1993 _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ EN 137: 1986 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 1993) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů. Autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem na tlakový vzduch. Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 137: 1993/AC: 1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 138: 1994 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Hadicové dýchací přístroje s přívodem vzduchu s maskou, polomaskou nebo ústenkou - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 140: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ EN 140: 1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Polomasky a čtvrtmasky - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 140: 1998/AC: 1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 142: 2002 _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 142: 1989 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2002) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Ústenky - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 143: 2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ EN 143: 1990 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 2000) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Filtry proti částicím - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-1: 2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ EN 144-1: 1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2001) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Ventily plynových láhví – Část 1: Závitové spojení čepu ventilu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 144-1: 2000/A1: 2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2003) _BAR_
EN 144-1: 2000/A2: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-2: 1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Ventily lahví na plyny – Část 2: Závitové spojení na výstupu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 144-3: 2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Ventily lahví na plyny – Část 3: Závitové spojení na výstupu pro plyny Nitrox a kyslík určené k potápění _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 145: 1997 _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ EN 145-2: 1992 EN 145: 1988 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 1998) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným dýchacím okruhem s tlakovým kyslíkem nebo se směsí tlakového kyslíku a dusíku - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 145: 1997/A1: 2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-1: 1999 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-1: 1987 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Závity pro lícnicové části – Část 1: Připojovací oblý závit _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-2: 1999 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-2: 1987 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Závity pro lícnicové části – Část 2: Přípojka s centrálním závitem _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 148-3: 1999 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 148-3: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1999) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Závity pro lícnicové části – Část 3: Připojovací závit M 45 x 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 149: 2001 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 149: 1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2001) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Filtrační polomasky k ochraně proti částicím - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 165: 1995 _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ EN 165: 1986 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 1996) _BAR_
Osobní prostředky na ochranu očí - Slovník _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 166: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 166: 1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2002) _BAR_
Osobní prostředky k ochraně očí - Základní ustanovení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 167: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 167: 1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2002) _BAR_
Osobní prostředky k ochraně očí - Optické zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 168: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 168: 1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2002) _BAR_
Osobní prostředky k ochraně očí - Neoptické zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 169: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 169: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2003) _BAR_
Osobní prostředky k ochraně očí - Filtry pro svařování a podobné technologie - Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 170: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 170: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
Osobní prostředky k ochraně očí - Filtry proti ultrafialovému záření - Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 171: 2002 _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 171: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2002) _BAR_
Osobní prostředky k ochraně očí - Filtry proti infračervenému záření - Požadavky na činitel prostupu a doporučené použití _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 172: 1994 _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní prostředky pro ochranu očí - Protisluneční filtry pro profesionální použití _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 172: 1994/A1: 2000 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2000) _BAR_
EN 172: 1994/A2: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 174: 2001 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 174: 1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 10. 2001) _BAR_
Prostředky k ochraně očí - Brýle pro sjezdové lyžování _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 175: 1997 _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní ochrana - Prostředky pro ochranu očí a obličeje při svařování a podobných postupech _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 207: 1998 _BAR_ 21. 11. 1998 _BAR_ EN 207: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
Osobní ochrana očí - Filtry a prostředky na ochranu očí proti laserovému záření (ochranné brýle proti laseru) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 207: 1998/A1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 208: 1998 _BAR_ 21. 11. 1998 _BAR_ EN 208: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 1999) _BAR_
Osobní prostředky na ochranu očí - Prostředky na ochranu očí pro seřizovací práce na laserech a laserových soustavách (ochranné brýle pro seřizování laserů) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 208: 1998/A1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 28. 2. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 250: 2000 _BAR_ 8. 6. 2000 _BAR_ EN 250: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 19. 7. 2000) _BAR_
Dýchací přístroje - Potápěčské autonomní dýchací přístroje na tlakový vzduch s otevřeným okruhem - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 269: 1994 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Hadicové dýchací přístroje s nuceným přívodem vzduchu na motorový pohon s kuklou - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 340: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 340: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochranné oděvy - Všeobecné požadavky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 341: 1992 _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky. Slaňovací zařízení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 341: 1992/A1: 1996 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 1997) _BAR_
EN 341: 1992/AC: 1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 342: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Soupravy a oděvní součásti na ochranu proti chladu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 343: 2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Ochrana proti dešti _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 348: 1992 _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy. Stanovení odolnosti materiálu proti malým rozstříknutým částicím roztaveného kovu. Metoda zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 348: 1992/AC: 1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-1: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
Chrániče sluchu - Všeobecné požadavky – Část 1: Mušlové chrániče sluchu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-2: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-2: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
Chrániče sluchu - Všeobecné požadavky – Část 2: Zátkové chrániče sluchu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-3: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 352-3: 1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
Chrániče sluchu - Všeobecné požadavky – Část 3: Mušlové chrániče sluchu na průmyslovou ochrannou přilbu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-4: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Chrániče sluchu - Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 4: Mušlové chrániče s amplitudově závislým útlumem _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-5: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Chrániče sluchu - Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 5: Mušlové chrániče sluchu s aktivním snižováním hluku _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-6: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Chrániče sluchu - Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 6: Mušlové chrániče sluchu s elektrickým dorozumívacím zařízením _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 352-7: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Chrániče sluchu - Bezpečnostní požadavky a zkoušení – Část 7: Zátkové chrániče sluchu s hladinovou závislostí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 353-1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 353-1: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Část 1: Pohyblivé zachycovače pádu včetně pevného zajišťovacího vedení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 353-2: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 353-2: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky – Část 2: Pohyblivé zachycovače pádu včetně poddajného zajišťovacího vedení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 354: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 354: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky - Spojovací prostředky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 355: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 355: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky - Tlumiče pádu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 358: 1999 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ EN 358: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2000) _BAR_
Osobní ochranné prostředky pro pracovní polohování a prevenci pádů z výšky - Pásy pro pracovní polohování a zadržení a pracovní polohovací spojovací prostředky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 360: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 360: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky - Zatahovací zachycovače pádu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 361: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 361: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky - Zachycovací postroje _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 362: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 362: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky - Spojky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 363: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 363: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 11. 2002) _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky - Systémy zachycení pádu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 364: 1992 _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky. Zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 364: 1992/AC: 1993 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 365: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 365: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky - Všeobecné požadavky na návody k používání, údržbě, periodické prohlídce, opravě, značení a balení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 367: 1992 _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy. Ochrana proti teplu a ohni. Metoda stanovení prostupu tepla při vystavení účinku plamene _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 367: 1992/AC: 1992 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 373: 1993 _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy. Posuzování odolnosti materiálů proti postřiku roztaveným kovem _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-1: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 374-1: 1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 1: Terminologie a požadavky na provedení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-2: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 374-2: 1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 2: Stanovení odolnosti proti penetraci _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 374-3: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 374-3: 1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochranné rukavice proti chemikáliím a mikroorganismům – Část 3: Stanovení odolnosti proti permeaci chemikálií _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 379: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 379: 1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Prostředky k ochraně očí - Automatické svářečské filtry _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-1: 1993 _BAR_ 23. 12. 1993 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranný oděv pro uživatele ručních řetězových pil. Část 1: Zařízení ke zkoušení odolnosti proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-2: 1995 _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 2: Zkušební metody pro ochranu nohou _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-3: 1996 _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 3: Zkušební metody pro obuv _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-4: 1999 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 4: Zkušební metody pro ochranné rukavice proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-5: 1995 _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 5: Požadavky pro ochranu nohou _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-7: 1999 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 7: Požadavky na ochranné rukavice proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-8: 1997 _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 8: Zkušební metody pro ochranné kamaše proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-9: 1997 _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 9: Požadavky pro ochranné kamaše proti pořezání řetězovou pilou _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-10: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 10: Metody zkoušení pro chrániče horní části těla _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 381-11: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro uživatele ručních řetězových pil – Část 11: Požadavky na chrániče horní části těla _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 388: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 388: 1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochranné rukavice proti mechanickým rizikům _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 393: 1993 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky - Plovací prostředky - 50 N _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 393: 1993/A1: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1998) _BAR_
EN 393: 1993/AC: 1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 394: 1993 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky - Doplňková příslušenství _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 395: 1993 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky - Záchranné plovací vesty - 100 N _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 395: 1993/A1: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1998) _BAR_
EN 395: 1993/AC: 1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 396: 1993 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky - Záchranné plovací vesty - 150 N _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 396: 1993/A1: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1998) _BAR_
EN 396: 1993/AC: 1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 397: 1995 _BAR_ 12. 11. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Průmyslové ochranné přilby _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 397: 1995/A1: 2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 399: 1993 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Záchranné plovací vesty a osobní plovací prostředky - Záchranné plovací vesty - 275 N _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 399: 1993/A1: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 1998) _BAR_
EN 399: 1993/AC: 1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 400: 1993 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Dýchací sebezáchranné prostředky. Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným okruhem. Únikový přístroj s tlakovým kyslíkem. Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 401: 1993 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Dýchací sebezáchranné prostředky. Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným okruhem. Únikový přístroj s chemicky vyvíjeným kyslíkem (KO2). Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 402: 2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ EN 402: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 2. 2004) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Autonomní dýchací sebezáchranný přístroj na tlakový vzduch s otevřeným okruhem a plicní automatikou s obličejovou maskou nebo ústenkou - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 403: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 403: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Dýchací sebezáchranné prostředky - Únikové filtrační dýchací přístroje s kuklou proti ohni - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 404: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 404: 1993 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
Dýchací sebezáchranné prostředky - Sebezáchranné filtrační dýchací přístroje s ústenkou k ochraně proti oxidu uhelnatému - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 405: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ EN 405: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Filtrační polomasky s ventily proti plynům nebo plynům a částicím - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 407: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 407: 1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochranné rukavice proti tepelným rizikům (teplu a/nebo ohni) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 420: 2003 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 420: 1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
Ochranné rukavice - Všeobecné požadavky a metody zkoušení Pozn.4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 421: 1994 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné rukavice proti ionizujícímu záření a radioaktivnímu zamoření _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 443: 1997 _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Přilby pro hasiče _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 458: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 458: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Chrániče sluchu - Doporučení pro výběr, používání, ošetřování a údržbu - Návod _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 463: 1994 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Ochrana proti kapalným chemikáliím - Zkušební metoda - Stanovení odolnosti proti pronikání proudu kapaliny (Jet-test) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 464: 1994 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Ochrana proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic - Zkušební metoda - Stanovení těsnosti plynotěsných oděvů (Zkouška vnitřním přetlakem) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 468: 1994 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Ochrana proti kapalným chemikáliím - Zkušební metoda - Stanovení odolnosti vůči penetraci při postřiku (Spray Test) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 469: 1995 _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro hasiče - Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy pro hasiče _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 470-1: 1995 _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro použití při svařování a podobných postupech – Část 1: Všeobecné požadavky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 470-1: 1995/A1: 1998 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 471: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 471: 1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Výstražné oděvy s vysokou viditelností pro profesionální použití - Metody zkoušení a požadavky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 510: 1993 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Požadavky na ochranné oděvy používané při riziku zachycení pohyblivými částmi _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 511: 1994 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné rukavice proti chladu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 530: 1994 _BAR_ 30. 8. 1995 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Odolnost materiálů ochranných oděvů proti oděru - Zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 530: 1994/AC: 1995 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 531: 1995 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro pracující v průmyslu vystavené teplu (s výjimkou oděvů pro hasiče a svářeče) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 531: 1995/A1: 1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 1999) _BAR_
CEN _BAR_ EN 533: 1997 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Ochrana proti teplu a ohni - Materiály a sestavy materiálů s omezeným šířením plamene _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 564: 1997 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Pomocná šňůra - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 565: 1997 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Popruhy - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 566: 1997 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Smyčky - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 567: 1997 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Lanové svěry - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 568: 1997 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Kotevní prostředky do ledu - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 569: 1997 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Skalní skoby - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 659: 2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ EN 659: 1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 21. 2. 2004) _BAR_
Ochranné rukavice pro hasiče _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 702: 1994 _BAR_ 12. 1. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Ochrana proti teplu a ohni - Zkušební metoda pro stanovení prostupu tepla ochranným oděvem nebo jeho materiály při dotyku _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 795: 1996 _BAR_ 12. 2. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochrana proti pádům z výšky - Kotvicí zařízení - Požadavky a zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Upozornění: Tato publikace se netýká zařízení popsaných v třídách A (konstrukční ukotvení), C (kotvicí zařízení využívající vodorovná flexibilní vedení) a D (kotvicí zařízení využívající vodorovné pevné kotvicí kolejnice) uvedených v odstavcích 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 (pro třídu A1), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (pro třídy A, C a D), v příloze A (odstavce A.2, A.3, A.5 a A.6), v příloze B a v příloze ZA (pro třídy A, C a D), u kterých se nepředpokládá shoda s ustanoveními směrnice 89/686/EHS. _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 795: 1996/A1: 2000 _BAR_ 24. 1. 2001 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 812: 1997 _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Průmyslové přilby chránící při nárazu hlavou _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 812: 1997/A1: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 813: 1997 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní ochranné prostředky pro prevenci pádů z výšky - Sedací postroje _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 863: 1995 _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Mechanické vlastnosti - Zkušební metoda: Odolnost proti propíchnutí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 892: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 892: 1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Horolezecká výzbroj - Dynamická horolezecká lana - Bezpečnostní požadavky a zkoušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 893: 1999 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Stoupací železa - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 943-1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Část 1: Požadavky na účinnost protichemických oděvů ventilovaných a neventilovaných: "plynotěsných" (typ 1) a které nejsou "plynotěsné" (typ 2) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 943-2: 2002 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy proti kapalným a plynným chemikáliím, včetně kapalných aerosolů a pevných částic – Část 2: Požadavky na účinnost "plynotěsných" (typ 1) protichemických ochranných oděvů pro záchranná družstva (ET) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 958: 1996 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Tlumiče nárazu k použití na zajištěných cestách - Bezpečnostní požadavky a zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 960: 1994 _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Makety hlavy pro zkoušení ochranných přileb _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 960: 1994/A1: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 8. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 966: 1996 _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Přilby pro létání a podobné sporty _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 966: 1996/A1: 2000 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2000) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1061: 1996 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Dýchací sebezáchranné prostředky - Autonomní dýchací přístroje s uzavřeným okruhem - Únikové přístroje s chemicky vyvíjeným kyslíkem (NaCIO3) - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1073-1: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy proti radioaktivní kontaminaci – Část 1: Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy s nucenou ventilací proti kontaminaci radioaktivními částicemi _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1073-2: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy proti radioaktivní kontaminaci – Část 2: Požadavky a zkušební metody pro ochranné oděvy bez nucené ventilace proti kontaminaci radioaktivními částicemi _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1077: 1996 _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Přilby pro sjezdové lyžování _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1078: 1997 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Přilby pro cyklisty a pro uživatele skateboardů a kolečkových bruslí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1080: 1997 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby proti nárazu pro malé děti _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 1080: 1997/A1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 3. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-1: 1996 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 1: Rukavice a chrániče horních končetin z kroužkového pletiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-2: 2000 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 2: Rukavice a chrániče končetin z jiných materiálů než z kroužkového pletiva _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1082-3: 2000 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Rukavice a chrániče horních končetin chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži – Část 3: Zkouška nárazovým řezem pro textilie, usně a jiné materiály _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1095: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Palubní bezpečnostní postroje a bezpečnostní lana pro použití na rekreačních plavidlech - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1146: 1997 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Dýchací sebezáchranné prostředky - Autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem s tlakovým vzduchem a s kuklou (únikový přístroj s tlakovým vzduchem a s kuklou) - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 1146: 1997/A1: 1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1999) _BAR_
EN 1146: 1997/A2: 1999 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 1. 2000) _BAR_
EN 1146: 1997/A3: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2001) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-1: 1995 _BAR_ 10. 10. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Elektrostatické vlastnosti – Část 1: Povrchový měrný odpor (Zkušební metody a požadavky) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-2: 1997 _BAR_ 19. 2. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Elektrostatické vlastnosti – Část 2: Zkušební metoda pro měření vnitřního odporu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1149-3: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Elektrostatické vlastnosti – Část 3: Metody zkoušení pro měření snížení náboje _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1150: 1999 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Výstražné oděvy s vysokou viditelností pro neprofesionální použití - Metody zkoušení a požadavky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1384: 1996 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Přilby pro jezdce na koních _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 1384: 1996/A1: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1385: 1997 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Přilby pro kanoistiku a sporty na divoké vodě _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 1385: 1997/A1: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1486: 1996 _BAR_ 3. 12. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro hasiče - Požadavky a zkušební metody pro reflexní oděvy pro speciální hašení ohně _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1621-1: 1997 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro motoristy proti mechanickým nárazům – Část 1: Požadavky a zkušební metody pro chrániče proti nárazu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1621-2: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro motocyklisty proti mechanickým nárazům – Část 2: Chrániče zad pro motocyklisty - Požadavky a metody zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1731: 1997 _BAR_ 14. 6. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Prostředky na ochranu očí a obličeje z pletiva pro průmyslové a jiné použití proti mechanickým nebezpečím a/nebo sálavému teplu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 1731: 1997/A1: 1997 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 1998) _BAR_
CEN _BAR_ EN 1809: 1997 _BAR_ 13. 6. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Potápěčská výzbroj - Kompenzátor vztlaku - Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1827: 1999 _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Polomasky bez vdechovacích ventilů a s vyměnitelnými filtry na ochranu proti plynům nebo proti plynům a částicím nebo pouze proti částicím - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1836: 2005 _BAR_ Toto je první zveřejnění _BAR_ EN 1836: 1997 a její změna _BAR_ 31. 3. 2006 _BAR_
Osobní prostředky pro ochranu očí - Protisluneční brýle a protisluneční filtry pro všeobecné použití _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1868: 1997 _BAR_ 18. 10. 1997 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní ochranné prostředky proti pádům z výšky - Seznam ekvivalentních termínů _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1891: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní ochranné prostředky pro prevenci pádů z výšky - Nízko průtažná lana s opláštěným jádrem _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 1938: 1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní prostředky na ochranu očí - Uzavřené brýle pro uživatele motocyklů a mopedů _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4869-2: 1995 _BAR_ 15. 5. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Akustika. Chrániče sluchu – Část 2: Odhad hladin akustického tlaku A za nasazeným chráničem sluchu (ISO 4869-2: 1994) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 4869-4: 2000 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Akustika - Chrániče sluchu – Část 4: Měření hladiny akustického tlaku mušlových chráničů sluchu s amplitudově závislým útlumem (ISO/TR 4869-4: 1998) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6529: 2001 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 369: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2002) _BAR_
Ochranné oděvy - Ochrana proti chemikáliím - Stanovení odolnosti materiálů ochranných oděvů proti permeaci kapalin a plynů (ISO 6529: 2001) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6530: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 368: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochranné oděvy - Odolnost proti kapalným chemikáliím - Metoda zkoušení odolnosti materiálu proti pronikání (penetraci) kapalin (ISO 6530: 2005) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 6942: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 366: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 12. 2002) _BAR_
Ochranné oděvy - Ochrana proti teplu a ohni - Zkušební metoda: hodnocení materiálu a kombinací materiálů vystavených sálavému teplu (ISO 6942: 2002) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10256: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 967: 1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochrana hlavy a obličeje hráčů ledního hokeje (ISO 10256: 2003) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 10819: 1996 _BAR_ 3. 12. 1996 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Vibrace a rázy - Vibrace ruky a paže - Metoda měření a hodnocení činitele přenosu vibrací rukavicemi na dlaň ruky (ISO 10819: 1996) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12083: 1998 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Filtry s dýchací hadicí (filtry, které se nepřipevňují k masce) - Protiplynové filtry, filtry proti částicím a filtry kombinované - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 12083: 1998/AC: 2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12270: 1998 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Vklíněnce - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12275: 1998 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Karabiny - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12276: 1998 _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Mechanické vklíněnce - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 12276: 1998/AC: 2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12277: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Navazovací úvazky - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12278: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výzbroj - Kladky - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12477: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné rukavice pro svářeče _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 12477: 2001/A1: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ 31. 12. 2005 _BAR_
CEN _BAR_ EN 12492: 2000 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Horolezecká výstroj - Přilby pro horolezce - Bezpečnostní požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 12492: 2000/A1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12568: 1998 _BAR_ 6. 11. 1998 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Prostředky na ochranu chodidel a nohou - Požadavky a zkušební metody pro tužinky a kovové vložky odolné proti propíchnutí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12628: 1999 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Potápěčská výzbroj - Kombinovaná vztlaková a záchranná zařízení - Funkční a bezpečnostní požadavky, zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 12628: 1999/AC: 2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 12941: 1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 146: 1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 1999) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Filtrační prostředky s pomocnou ventilací připojené k přilbě nebo ke kukle - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 12941: 1998/A1: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 12942: 1998 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ EN 147: 1991 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 4. 1999) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Filtrační prostředky s pomocnou ventilací připojené k masce, polomasce a čtvrtmasce - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 12942: 1998/A1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2003) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13034: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy proti kapalným chemikáliím - Požadavky na provedení ochranných protichemických oděvů poskytujících omezenou ochranu proti kapalným chemikáliím (prostředky typu 6 a typu PB [6]) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13061: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Holenní chrániče pro hráče kopané - Požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-1: 2000 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby - Zkušební metody – Část 1: Podmínky zkoušek a příprava před zkouškami (klimatizování) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 13087-1: 2000/A1: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-2: 2000 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby - Zkušební metody – Část 2: Odolnost proti nárazu (schopnost tlumení nárazu) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 13087-2: 2000/A1: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-3: 2000 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby - Zkušební metody – Část 3: Odolnost proti průrazu (proti úderu ostrým předmětem) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 13087-3: 2000/A1: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-4: 2000 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby - Zkušební metody – Část 4: Účinnost uchycení (upevnění) náhlavní vložky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-5: 2000 _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby - Zkušební metody – Část 5: Pevnost náhlavní vložky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-6: 2000 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby - Zkušební metody – Část 6: Zorné pole _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 13087-6: 2000/A1: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-7: 2000 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby - Zkušební metody – Část 7: Odolnost proti plameni _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 13087-7: 2000/A1: 2001 _BAR_ 108.2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 6. 2002) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-8: 2000 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby - Zkušební metody – Část 8: Elektrické vlastnosti _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 13087-8: 2000/A1: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
CEN _BAR_ EN 13087-10: 2000 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby - Zkušební metody – Část 10: Odolnost proti sálavému teplu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13138-1: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Plovací pomůcky pro výuku plavání – Část 1: Bezpečnostní požadavky a metody zkoušení pro plovací pomůcky, které uživatel obléká _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13158: 2000 _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Ochranné kabáty, chrániče těla a ramen pro jezdce na koních - Požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13178: 2000 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní prostředky k ochraně očí - Ochranné prostředky očí pro uživatele sněžných skútrů _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-1: 2001 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Metody zkoušení – Část 1: Stanovení průniku a celkového průniku _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-2: 2001 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Metody zkoušení – Část 2: Praktické zkoušky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-3: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Zkušební metody – Část 3: Stanovení dýchacího odporu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-4: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Metody zkoušení – Část 4: Zkoušky plamenem _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-5: 2001 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Metody zkoušení – Část 5: Kondicionování _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-6: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Zkušební metody – Část 6: Stanovení koncentrace oxidu uhličitého ve vdechovaném vzduchu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-7: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Metody zkoušení – Část 7: Stanovení průniku aerosolu filtrem proti částicím _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13274-8: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Metody zkoušení – Část 8: Stanovení zanášení dolomitovým prachem u filtrů proti částicím _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-1: 2000 _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 1: Všeobecné požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-2: 2000 _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 2: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče nártu, holeně a předloktí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-3: 2000 _BAR_ 24. 2. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 3: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče trupu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-4: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 4: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče hlavy _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-5: 2002 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 5: Doplňkové požadavky a zkušební metody pro chrániče genitálií a břicha _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13277-6: 2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky pro bojové sporty – Část 6: Doplňkové požadavky a metody zkoušení pro chrániče prsou pro ženy _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13287: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní ochranné prostředky - Obuv - Metoda zkoušení odolnosti proti uklouznutí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13356: 2001 _BAR_ 21. 12. 2001 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Výstražné doplňky pro neprofesionální použití - Metody zkoušení a požadavky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13484: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Přilby pro sáňkaře _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13546: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Chrániče horních končetin, trupu, dolních končetin a genitálií pro brankáře a chrániče holení pro hráče pozemního hokeje - Požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13567: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Ochranné prostředky horních končetin, trupu, dolních končetin, genitálií a obličeje pro šermíře - Požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13594: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné rukavice pro profesionální řidiče motocyklů - Požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů - Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 1: Všeobecné požadavky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-2: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů - Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 2: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti oděru nárazy _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-3: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů - Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 3: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti roztržení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13595-4: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro profesionální řidiče motocyklů - Bundy, kalhoty, kombinézy nebo obleky – Část 4: Metoda zkoušení pro zjišťování odolnosti proti nárazovému řezu _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13634: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranná obuv pro profesionální řidiče motocyklů - Požadavky a zkušební metody _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13781: 2001 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby pro řidiče a spolujezdce motorových saní a sportovních bobů _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13794: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Únikový autonomní dýchací přístroj s uzavřeným okruhem - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13819-1: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Chrániče sluchu - Zkoušení – Část 1: Fyzikální metody zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13819-2: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Chrániče sluchu - Zkoušení – Část 2: Akustické metody zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13911: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro hasiče - Požadavky a metody zkoušení pro kukly pro hasiče _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 13949: 2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Dýchací přístroje - Potápěčské autonomní dýchací přístroje s otevřeným okruhem na tlakový Nitrox a kyslík - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13982-1: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranný oděv pro použití proti pevným částicím chemikálií – Část 1: Požadavky na provedení pro ochranné oděvy proti chemikáliím poskytující ochranu celého těla proti poletavým pevným částicím (oděv typu 5) (ISO 13982-1: 2004) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13982-2: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranný oděv pro použití proti pevným částicím chemikálií – Část 2: Metoda zkoušení pro stanovení průniku aerosolů jemných částic dovnitř oděvu (ISO 13982-2: 2004) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13995: 2000 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Mechanické vlastnosti - Zkušební metody pro zjištění odolnosti materiálů proti protržení a dalšímu dynamickému trhání (ISO 13995: 2000) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13997: 1999 _BAR_ 4. 7. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Mechanické vlastnosti - Stanovení odolnosti proti proříznutí ostrými předměty (ISO 13997: 1999) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN ISO 13997: 1999/AC: 2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 13998: 2003 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 412: 1993 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 7. 2003) _BAR_
Ochranné oděvy - Zástěry, kalhoty a vesty chránící proti říznutí a bodnutí ručními noži (ISO 13998: 2003) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14021: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné štíty proti kamenům a úlomkům pro terénní motocyklisty - Požadavky a metody zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14058: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Oděvní součásti na ochranu proti chladnému prostředí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14120: 2003 _BAR_ 21. 2. 2004 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Chrániče zápěstí, dlaní, kolenou a loktů pro uživatele kolečkového sportovního náčiní - Požadavky a metody zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14126: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Všeobecné požadavky a metody zkoušení ochranných oděvů proti infekčním agens _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14143: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Dýchací přístroje - Autonomní potápěčský dýchací přístroj typu rebreather _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-1: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Potápěčské oděvy a ochranné prostředky proti studené vodě a jiným kapalinám – Část 1: Potápěčské neoprenové oděvy - Požadavky, metody zkoušení a směrnice pro výběr a použití _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-2: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Potápěčské oděvy a ochranné prostředky proti studené vodě a jiným kapalinám – Část 2: Potápěčské pryžové oděvy - Požadavky, metody zkoušení a směrnice pro výběr a použití _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-3: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Potápěčské oděvy – Část 3: Aktivně zahřívaný nebo ochlazovaný oblek (systémy) - Požadavky a metody zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14225-4: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Potápěčské oděvy – Část 4: Obleky s vnitřním atmosférickým tlakem - Požadavky na lidské faktory a metody zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14325: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy proti chemikáliím - Metody zkoušení a klasifikace účinnosti pro materiály, švy, spoje a sestavy protichemických ochranných oděvů _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14328: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy - Rukavice a chrániče paží chránicí proti pořezání noži s pohonem - Požadavky a metody zkoušení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14360: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy proti dešti - Metoda zkoušení pro hotové oděvní součásti - Působení kapek o vysoké energii shora _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14387: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 372: 1992 EN 371: 1992 EN 141: 2000 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Protiplynové a kombinované filtry - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14404: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Osobní ochranné prostředky - Chrániče kolen pro práci vkleče _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14435: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Autonomní dýchací přístroj s otevřeným okruhem na tlakový vzduch s polomaskou navrženou pouze pro používání s přetlakem - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14458: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Prostředky k ochraně očí - Ochranné obličejové štíty a hledí ochranných přileb pro hasiče, pracovníky sanitních vozů a záchranných služeb _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14460: 1999 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro řidiče závodních automobilů - Ochrana proti teplu a plameni - Technické požadavky a zkušební metody (ISO 14460: 1999) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN ISO 14460: 1999/A1: 2002 _BAR_ 10. 8. 2002 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 30. 9. 2002) _BAR_
EN ISO 14460: 1999/AC: 1999 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14572: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné přilby s vysokým stupněm ochrany pro jezdce na koních _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14593-1: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 139: 1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch s plicní automatikou – Část 1: Přístroje s obličejovou maskou - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14593-2: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 139: 1994 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch s plicní automatikou – Část 2: Přístroje s přetlakem s polomaskou - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14594: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 139: 1994 EN 12419: 1999 EN 1835: 1999 EN 270: 1994 EN 271: 1995 _BAR_ Datum tohoto zveřejnění _BAR_
Ochranné prostředky dýchacích orgánů - Hadicové dýchací přístroje na tlakový vzduch se stálým průtokem - Požadavky, zkoušení a značení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 14605: 2005 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 465: 1995 EN 466: 1995 EN 467: 1995 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Ochrana proti kapalným chemikáliím - Požadavky na oděvy s vodotěsným spojením (typ 3) nebo těsnými při postřiku (typ 4), včetně prvků poskytujících ochranu pouze části těla (typy PB(3) a PB(4)) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 14877: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Ochranné oděvy pro otryskávací práce při použití zrnitých otryskávacích prostředků (ISO 14877: 2002) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15025: 2002 _BAR_ 28. 8. 2003 _BAR_ EN 532: 1994 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 31. 5. 2003) _BAR_
Ochranné oděvy - Ochrana proti teplu a ohni - Metoda zkoušení pro omezené šíření plamene (ISO 15025: 2000) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-1: 2002 _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 1: Oděvy pro stálé nošení, požadavky včetně bezpečnosti (ISO 15027-1: 2002) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-2: 2002 _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 2: Záchranné oděvy, požadavky včetně bezpečnosti (ISO 15027-2: 2002) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15027-3: 2002 _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Oděvy chránící proti podchlazení ve vodě – Část 3: Zkušební metody (ISO 15027-3: 2002) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 15831: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Oděvy - Fyziologické účinky - Měření tepelné izolace pomocí tepelné figuríny (ISO 15831: 2004) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 17249: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Bezpečnostní obuv odolná proti pořezání řetězovou pilou (ISO 17249: 2004) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20344: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 344-2: 1996 EN 344: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Osobní ochranné prostředky - Metody zkoušení obuvi (ISO 20344: 2004) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20345: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 345-2: 1996 EN 345: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Osobní ochranné prostředky - Bezpečnostní obuv (ISO 20345: 2004) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20346: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 346: 1992 EN 346-2: 1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Osobní ochranné prostředky - Ochranná obuv (ISO 20346: 2004) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN ISO 20347: 2004 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 347-2: 1996 EN 347: 1992 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
Osobní ochranné prostředky - Pracovní obuv (ISO 20347: 2004) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 24869-1: 1992 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Akustika.Chrániče sluchu. Část 1: Subjektivní metoda měření vložného útlumu (ISO 4869-1: 1990) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
CEN _BAR_ EN 24869-3: 1993 _BAR_ 16. 12. 1994 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Akustika - Chrániče sluchu – Část 3: Zjednodušená metoda měření vložného útlumu mušlových chráničů sluchu pro účely kontroly jakosti (ISO/TR 4869-3: 1989) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Cenelec _BAR_ EN 50237: 1997 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Rukavice a palečnice s mechanickou ochranou pro elektrotechniku _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Cenelec _BAR_ EN 50286: 1999 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Elektricky izolační ochranné obleky pro instalace nízkého napětí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Cenelec _BAR_ EN 50321: 1999 _BAR_ 16. 3. 2000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Elektricky izolační obuv pro práci v instalacích nízkého napětí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Cenelec _BAR_ EN 50365: 2002 _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Elektricky izolující přilby pro použití v instalacích nízkého napětí _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Cenelec _BAR_ EN 60743: 2001 _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ EN 60743: 1996 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 2004) _BAR_
Práce pod napětím - Terminologie pro nástroje, zařízení a vybavení (IEC 60743: 2001) _BAR_ _BAR_ Pozn.2.1 _BAR_ _BAR_
Cenelec _BAR_ EN 60895: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 60895: 1996 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
Práce pod napětím - Vodivé oblečení používané v sítích se jmenovitým napětím AC do 800 kV a DC do ± 600 kV (IEC 60895: 2002 (Modifikovaná)) _BAR_ _BAR_ Pozn.2.1 _BAR_ _BAR_
Cenelec _BAR_ EN 60903: 2003 _BAR_ 6. 10. 2005 _BAR_ EN 60903: 1992 a její změna + EN 50237: 1997 _BAR_ 1. 7. 2006 _BAR_
Práce pod napětím - Rukavice z izolačního materiálu (IEC 60903: 2002 (Modifikovaná)) _BAR_ _BAR_ Pozn.2.1 _BAR_ _BAR_
Cenelec _BAR_ EN 60984: 1992 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Rukávy z izolačního materiálu pro práce pod napětím (IEC 60984: 1990 (Modifikovaná)) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
EN 60984: 1992/A1: 2002 (IEC 60984: 1990/A1: 2002) _BAR_ 10. 4. 2003 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 6. 10. 2005) _BAR_
EN 60984: 1992/A11: 1997 _BAR_ 4. 6. 1999 _BAR_ Pozn.3 _BAR_ Datum ukončení platnosti ( 1. 12. 1997) _BAR_
Pozn.1: Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.
Pozn.2.1: Nová (nebo změněná) norma má stejnou oblast působnosti jako nahrazovaná norma.K uvedenému datu nahrazovaná norma přestává poskytovat předpoklad shody se základními požadavky směrnice.
Pozn.3: Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC: YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna.Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC: YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny.
Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.
Pozn.4: Na předpoklad shody daný normou EN 420: 2003, pokud jde o bod 1.2.1.1 základních požadavků na ochranu zdraví a na bezpečnost, a týkající se obsahu Cr(VI) v materiálech na rukavice se vztahuje mez detekce zkušební metody pro Cr(VI), která je nejvýše 3 mg/kg.
Poznámka:
- Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci.Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady, 98/34/ES [2] ve znění směrnice 98/48/ES [3].
- Zveřejnění odkazů
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 305/02)
(Text v významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 16/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Řecko _BAR_
Region _BAR_ Všech 13 regionů země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim státní podpory pro malé a střední podniky v rámci regionálních operačních programů rámce podpory Společenství 2000 – 2006 "Zlepšení konkurenceschopnosti – Inovace v malých a středních podnicích v odvětví zpracovatelského průmyslu" _BAR_
Právní základ _BAR_ Άρθρο 35 του Νόμου 3016/2002, (ΦΕΚ 110Α', 17.5.2002) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory se uskutečňuje po etapách.
Nejprve v únoru 2003 a poté během období, které je regionálním operačním programům vyhrazeno (2000 – 2006). Veřejné výdaje se odhadují na 200000000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Režim státní podpory pro malé a střední podniky v rámci regionálních operačních programů 2000 – 2006 souladu se schválenou "mapou regionální podpory" a "nařízením 70/2001 o malých a středních podnicích" a vyjádřena v ČEP; regionální investiční podpora se nepřekročí o více než 15 %, protože na všechny oblasti se vztahuje čl. 87 odst.
4 odst. 3 písm. b) "nařízení 70/2001 o malých a středních podnicích" Maximální míra podpory: Region Attiki, správní obvod Soluň: 35%Region centrální Makedonie (s výjimkou správního obvodu Soluň), region Thessalia, západní Řecko, východní Řecko, ostrov Kréta: 40%Jižní Egejské moře, severní Egejské moře, ostrovy všech regionů s výjimkou Kréty, Peloponés, Ipeiros, západní Makedonie, východní Makedonie, Trákie a provincie Trizoinia v Attice: 45%Poznámky: 1.Maximální míra podpory ostrovům všech regionů činí 45 %2.Tento režim se použije pro malé a střední podniky spadající do regionálních operačních programů rámce podpory Společenství 2000-2006 působící ve zpracovatelském průmyslu pouze pro investice týkající se:zavedení nových investic, rozšíření zařízení, modernizace (podpora se neposkytne regionu Attiki s výjimkou ostrovů a provincie Trizoinia a ve správní oblasti Soluň)modernizace správních postupůpřemístění z důvodů ochrany životního prostředíochrana životního prostředí a úspory energievývoj inovacízajištění kvalityuplatňování výzkumu a vývoje ve výroběvývoj produktů informačních technologií _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Podpora se může podle tohoto režimu poskytovat od února 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006, pokud EU neprodlouží období způsobilosti nákladů _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Poskytnutí státní podpory malým a velmi malým zpracovatelským podnikům v souladu s nařízením Komise ze dne 3. dubna 1996 v rámci operačních regionálních programů rámce podpory Společenství 2000 – 2006, aby se podpořila konkurenceschopnost a inovačnost kvalitních projektů, které zajistí životaschopnost podniků a zachovají pracovní místa nebo nová pracovní místa vytvoří _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Zpracovatelský průmysl s výjimkou: Produkce, zpracování a uvádění na trh zemědělských produktů, které jsou uvedeny v příloze I Smlouvy o ESRybolovu a akvakulturyOdvětví ocelářství, jak je vymezeno v příloze b víceodvětvového rámce, E ( 2002), 315Stavby lodí, nařízení (ES), 1540/1998 ze dne 29. června 1998 _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ministerstvo hospodářství a financí a regionální správní orgány (13) Ul. Nikis 5-7, Atény EL-101 80 _BAR_
Další informace _BAR_ Výše investiční podpory by neměla překročit 200000 EUR a má se za to, že v průměru nepřekročí 100000 EUR na jednu investici _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 124/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora podnikům z oblasti Brescia působícím v odvětví dopravy na zakoupení hardware a/nebo software pro řízení podniku v letech 2004/05 _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241 Deliberazioni camerali n. 236 del 18.11.2003 e 160 del 28.2.2004 — Determinazione dirigenziale n. 102/AV del 18.10.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 49000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Maximální výše způsobilých nákladů: 4000 EURMíra podpory: 15 % vynaložených nákladů až do stropu 600 EUR pro každý podnik _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 19. 10. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora používání výpočetní techniky pro řízení podniku u firem/společností v oblasti Brescia _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Doprava _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Camera di commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Brescia Via Orzinuovi N. 3 IT-25125 Brescia Tel.
03 03 51 43 35 E – mail: buriani@bs.camcom.it _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 138/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora podnikům z oblasti Brescia působícím v odvětví dopravy na zavedení systémů jakosti podniků Vision 2000 – v letech 2004/05 _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241 Deliberazioni camerali n. 236 del 18.11.2003 e 160 del 28.2.2004 — Determinazione dirigenziale n. 102/AV del 18.10.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 30000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Minimální výše způsobilých nákladů: 4000 EURMíra podpory: 50 % vynaložených nákladů až do stropu 2000 EUR pro každý podnik _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 19. 10. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpořit zavedení systémů jakosti podniků "Vision 2000" v podnicích z oblasti Brescia za účelem certifikace jejich postupů a výrobků _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Doprava _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Camera di commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Brescia Via Orzinuovi N. 3 IT-25125 Brescia Tel.
03 03 51 43 35 E – mail: buriani@bs.camcom.it _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 139/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lombardie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora podnikům v oblasti Brescia působícím v odvětví dopravy na zavedení bezpečnostního systému a systému satelitního sledování – období 2004/05 _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241 Deliberazioni camerali n. 236 del 18.11.2003 e 160 del 28.2.2004 — Determinazione dirigenziale n. 102/AV del 18.10.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 50000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Zakoupení centrálního serveru a nezbytného softwaru: Minimální výše způsobilých nákladů: 3000 EURMíra podpory: 15 % vynaložených nákladů až do stropu 1500 EUR pro každý jednotlivý podnik;Zakoupení periferního zařízení: Minimální výše způsobilých nákladů: 1500 EURMíra podpory: 15 % vynaložených nákladů až do stropu 300 EUR pro každé jednotlivé zařízení s maximálním počtem 15 zařízení na podnikNáklady vynaložené na externí poradenské služby spjaté se satelitním navigačním systémem: Minimální výše způsobilých nákladů: 250 EURMíra podpory: 50 % vynaložených nákladů až do stropu 2000 EUR pro každý jednotlivý podnik _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 20. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 19. 10. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora zavedení bezpečnostního systému a systému satelitního sledování v podnicích v oblasti Brescia _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Doprava _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Camera di commercio Industria Artigianato e Agricoltura di Brescia Via Orzinuovi N. 3 IT-25125 Brescia Tel.
03 03 51 43 35 E – mail: buriani@bs.camcom.it _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 140/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lazio _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podopatření IV.1.
6 – záruční fond JPD cíl 2 2000 – 2006 Lazio _BAR_
Právní základ _BAR_ DOCUP Obiettivo 2 2000-2006 Lazio e Complemento di Programmazione Obiettivo 2 Lazio Misura IV.1 — Aiuti alle PMI Sottomisura IV.1.6 — Fondo di Garanzia _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ (Nejvýše) 1098937 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Fond přednostně zaručuje až 50 % výše střednědobého financování (kapitál a úroky), které poskytují smluvní úvěrové instituce na realizaci investičních programů _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Podporu lze udělit po zveřejnění oznámení v úředním věstníku regionu Lazio (Bollettino Ufficiale della Regione Lazio, BURL) _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Prostřednictvím zvláštního fondu zajistit střednědobé financování s cílem zlepšit podmínky pro přístup k systému záruk pro malé a střední podniky podle cíle 2 v kraji Lazio, které provádějí investiční program _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Unionfidi Lazio SpA Via Bellini, 22 IT-00198 Roma _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 142/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Lazio _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Zákon 266/97 článek 8 – Automaticky poskytované podpory na celém území regionu na podporu investic v malých a středních podnicích působících v těžebním a zpracovatelském odvětví, v odvětví služeb a v odvětví výroby a distribuce elektrické energie _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 1 della legge 8 agosto 1995, n. 341 e art. 8, commi 1 e 2, della legge 7 agosto 1997, n. 266. Regolamenti attuativi: delibera CIPE 18.12.1997; circolari n. 900355 del 16.10.1998 e n. 900027 del 20.1.1999; delibera per l'estensione della norma ai settori della produzione e distribuzione di energia e delle costruzioni. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ 5000000 (pět milionů EUR) EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V mezích stanovených platnými právními předpisy Společenství _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1.
2005. Podpora bude moci být poskytnuta po zveřejnění oznámení v úředním věstníku regionu Lazio (Bollettino Ufficiale Regione Lazio) _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Regionální rozvoj.
Podpora pomáhá při investičních programech, které podniky uskutečnily za účelem zakoupení nových strojů a zařízení, realizace stavebních prací, projektů a studií, získání osvědčení a licencí pro vybudování nových provozoven, rozšíření stávající provozovny nebo pro zahájení činnosti, která s sebou nese změnu výrobku, výrobního postupu nebo stávající provozovny _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Odvětví těžební, zpracovatelské, odvětví služeb, odvětví výroby a distribuce elektrické energie Daná podpora, nepřesahující rámec podpor malým a středním podnikům (v souladu s tím, jak Společenství definuje malé a střední podniky), se použije na celém území regionu, a to v horních mezích pomoci, které jsou stanoveny platnými právními předpisy Společenství pro malé a střední podniky v oblastech, na něž se vztahuje cíl 2 podle nařízení (ES) č. 1260/99 a v oblastech, kterým je poskytnuta přechodná podpora ("Phasing out") _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Regione Lazio – Direzione Regionale Attività Produttive Via Cristoforo Colombo, 212 Tel.
(06) 51 68 37 75 – fax (06) /51 68 37 63 _BAR_
Další informace _BAR_ Podpora se poskytuje ve formě daňové úlevy.
Aby byla příjemci poskytnuta podpora na investice, jež je stanovena režimem podpory, musí splnit tyto podmínky: investiční projekty musí být technicky, hospodářsky a finančně proveditelné; podnikům v obtížích se podpora neposkytuje; náhradní investice jsou z režimu podpory vyňaty; podpory na počáteční investice poskytované v rámci režimu podpory jsou podmíněny udržením dané investice na období nejméně pěti let; projekty musí být financovány vkladem z vlastních zdrojů, který se po srážce z každé podpory rovná alespoň 25 % výše výrobní investice, pro niž se poskytuje podporaPodpory, jejichž způsobilé výdaje budou vyšší než 25 milionů EUR nebo jejichž skutečná částka podpory překročí 12 milionů EUR, se podle čl.
88 odst. 3 Smlouvy o ES zvlášť oznámí Komisi Zvláštní mechanismus fungování tohoto režimu podpory vyžaduje, aby podniky podávaly žádosti o podporu (či přesněji žádosti o vyhrazení finančních prostředků) do šesti měsíců po vydání kupního příkazu nebo po podpisu smluv na investice, jež mají být uskutečněny.
Vyplacení podpor závisí na skutečném provedení investic, jejichž způsobilé náklady odpovídají celkové hodnotě účtovaných výdajů Podporu nelze slučovat s jinými režimy podpory _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 305/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 19/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region: _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Rivergreen Developments Plc (fáze 2) _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agencies Act 1998 Industrial Development Act 1982, Sections 7 & 11 Local Government Act 2000, Section 2 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 542608 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 2. 2. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East, European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Wellbar House Gallowgate Newcastle upon Tyne UK-NE1 4TD _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %; nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Nepoužije se _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 25/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Murcia _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům regionu Murcia s cílem zavést a provozovat plánovaná zařízení na využívání obnovitelných zdrojů energie na území tohoto regionu _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 22 de enero de 2004 de la Consejería de Economía, Industria e Innovación, reguladora de las bases y convocatoria de las ayudas a empresas destinadas a la ejecución y explotación de proyectos de instalaciones de aprovechamiento de recursos energéticos renovables para el ejercicio 2004. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,354 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 21. 2. 2004 _BAR_
Doba trvání podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Patricio Valverde Megías _BAR_
Adresa: Consejería de Economía, Industrias e Innovación San Cristóbal, 6 ES-30071 Murcia _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytnutí podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 %, nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 26/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Murcia _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům regionu Murcia na projekty týkající se začlenění skupin se ztíženým přístupem k tradičnímu trhu práce do trhu práce prostřednictvím informačních a komunikačních technologií (ICT) _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 19 de enero de 2004 de la Consejería de Economía, Industria e Innovación, reguladora de las bases y convocatoria de las ayudas para la incorporación al mercado laboral a través de las tecnologías de la información y la comunicación y las comunicaciones, a colectivos que presentan dificultades de acceso al mercado laboral tradicional, para el 2004. _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,1 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 6. 3. 2004 _BAR_
Doba trvání podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 5. 6. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Patricio Valverde Megías _BAR_
Adresa: Consejería de Economía, Industrias e Innovación San Cristóbal, 6 ES-30071 Murcia _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytnutí podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 %, nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 35/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severní Irsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora pro činnosti před založením podniku _BAR_
Právní základ _BAR_ The Industrial Development (NI) Order 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,8 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 4. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 – poté bude režim v souladu s aktuálně platnými právními předpisy _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Invest Northern Ireland _BAR_
Adresa: 64 Chichester Street BELFAST UK-BT1 4JX Northern Ireland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR a 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XS 37/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Veneto _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Regionální podpora pro podniky, jež působí v provincii Belluno _BAR_
Právní základ _BAR_ Legge regionale 7 aprile 1994, n. 18, e successive modificazioni _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 18,0 milionů EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 3. 2004 (lhůta stanovená rozhodnutím č. 456 ze dne 20. února 2004, kterým regionální správa schválila prováděcí pravidla k zákonu o zavádění režimu podpory) _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do konce roku 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu pro malé a střední podniky _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Provincia di Belluno _BAR_
Adresa: Via Sant'Andrea 5 IT-32100 Belluno _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 50/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Comunidad foral de NAVARRA _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpory na modernizaci podniků v odvětví veřejné silniční dopravy _BAR_
Právní základ _BAR_ Ley Foral 8/1997, de 9 de junio de 1997 Orden Foral 792/2003 de 18 de julio, del Consejero de Obras Públicas, Transportes y Comunicaciones, por la que se establece la convocatoria de subvenciones para la modernización del sector del transporte público por carretera en el ámbito de la Comunidad Foral de Navarra _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,06 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Rok 2003 _BAR_
Doba trvání podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2003 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá období _BAR_ Ano _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Consejero de Obras Públicas, Transportes y Comunicaciones _BAR_
Adresa: San Ignacio 3 ES-31002 Pamplona _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 56/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Podpora se uděluje subregionu Słupsk (statistické číslo 28) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Rindipol S.A. PL-89-620 Chojnice ul.
Przemysłowa 4 _BAR_
Právní základ _BAR_ Ustawa z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (Dz.U. nr 62, poz.
627) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ Preferenční půjčka: Podpora – hrubý grantový ekvivalent 0,269961 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano (12,86 % brutto) _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 25. 5. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Půjčka se bude vyplácet v následných splátkách: první splátka do 30. 6. 2004,druhá splátka do 30. 9. 2004,třetí splátka do 31. 12. 2004.Půjčka bude splacena během let 2005 až 2012. _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano – investiční podpora _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Výroba tepla _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: National Fund for Environmental Protection and Water Management _BAR_
Adresa: ul.
Konstruktorska 3A PL-02-673 Warsaw _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 75/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Katalánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora projektů technologické inovace _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden TRI/291/2004, de 6 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de ayudas para la investigación, el desarrollo y la innovación tecnológica y se abre la convocatoria para el año 2004.
(DOGC número 4197 de 16/08/04). _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,8 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. srpna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) _BAR_
Adresa: Paseo de Grácia, 129 ES-08008 Barcelona _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 76/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Katalánsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora na inovaci řízení procesů a průmyslového designu _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden TRI/291/2004, de 6 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de ayudas para la investigación, el desarrollo y la innovación tecnológica y se abre la convocatoria para el año 2004.
(DOGC número 4197 de 16/08/04). _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,5 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. srpna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Centro de Innovación y Desarrollo Empresarial (CIDEM) _BAR_
Adresa: Paseo de Grácia, 129 ES-08008 Barcelona _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 80/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Merseyside _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Digital Academy _BAR_
Právní základ _BAR_ Higher Education Corporation incorporated under the Education Reform Act 1988 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,2 milionu GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ ANO _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 6. 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Gerry Kelleher, PVC Delivery, Liverpool John Moores University _BAR_
Adresa: 2 Rodney Street Liverpool, Merseyside, UK-L3 5UX _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Nepoužije se _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 93/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Region cíle 1 West Wales & the Valleys _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Partnerství pro akci Společenství (priorita 3) _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 363140 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 10. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet do 30. června 2008 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park UK-Mountain Ash CF45 4ER _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 94/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Region cíle 1 West Wales & the Valleys _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Partnerství pro akci Společenství (priorita 5) _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 186192 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 9. 9. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet do 30. června 2008 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park UK-Mountain Ash CF45 4ER _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 97/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ SCT (UK) Ltd. – fáze II _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 3093084 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 Pozn. Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 31. prosince 2007 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park UK-Mountain Ash CF45 4ER _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 104/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Christchurch, Dorset, BH23 6BG _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ ECO Composting Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Section 153 Environmental Protection Act 1990 and Financial Assistance for Environmental Purposes (No 2) Order 2000 (SI 2000:2211) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 108500 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano – Míra podpory = 15 % _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 17. března 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 1. prosince 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (recyklační společnosti) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název. The Waste and Resources Action Programme (WRAP) _BAR_
Adresa: The Old Academy 21 Horsefair, Banbury, UK-OX16 OAH _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Oznámení o žádosti podle článku 30 směrnice 2004/17/ES
Žádost členského státu
(2005/C 305/05)
30 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb [1].
Prvním pracovním dnem následujícím po obdržení žádosti je 9. listopad 2005.
Žádost, kterou podalo Spojené království, se týká výroby elektřiny v této zemi, s výjimkou Severního Irska (žádost se tedy týká výroby elektřiny
Informace o státních podporách poskytovaných členskými státy podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory vzdělávání
(2005/C 305/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 51/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Comunidad Valenciana _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ GLAPILCK, A.I.E. _BAR_
Právní základ _BAR_ Convenio de 16 de septiembre de 2003 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 0,051 milionu EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst.2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 16. 9. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2003 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená pro určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Servicio Valenciano de Empleo y Formación Conselleria de Economi, Hacienda y Empleo _BAR_
Adresa: C/ Navarro Reverter, 2 ES-46004 Valencia _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu se článkem 5 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi, že existuje záměr poskytnout pomoc, jestliže výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 52/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Autonomní oblast Baskicko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podbora dalšího vzděláváni v podnicích _BAR_
Právní základ _BAR_ Acuerdo de 6.10.2003 del Patronato de HOBETUZ (Fundación Vasca para la Formación Profesional Continua), por el que se aprueba la prórroga para el ejercicio 2003 de la Convocatoria de Ayudas a la Formación Continua dirigida a Empresas en el ámbito de C.A.P.V. publicada en el ejercicio 2002 (Boletín Oficial del País Vasco de 9.10.2003) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 16,4 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst.2 až 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 9. 10. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2003 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Hobetuz Fundación Vasca para la Formación Profesional Continua _BAR_
Adresa: Gran Vía, 35 – 6o ES-48009 Bilbao _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu se článkem 5 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi, že existuje záměr poskytnout pomoc, jestliže výše podpory poskytnuté jednomu podniku na jeden projekt vzdělávání překročí 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 80/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales & The Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ SCT(UK) Ltd. _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 125100 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 Pozn. Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 31. července 2007 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park, UK-Mountain Ash CF45 4ER _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 81/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Region cíle 1 West Wales & the Valleys _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Welsh Application Service Provider (WASP): fáze 11 _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2109647 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet do 31. července 2007 (v souladu s N+2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park, UK-Mountain Ash CF45 4ER _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XT 83/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Francie _BAR_
Region _BAR_ Rhône-Alpes _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim podpory na vzdělávání, který je realizován v regionu Rhône-Alpes v rámci JPD cíle 2 2000 – 2006, na základě nařízení Komise č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 _BAR_
Právní základ _BAR_ Circulaires interministérielles de gestion des fonds structurels du 15 juillet, 19 août, 27 novembre et 24 décembre 2002 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 8,1 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 26. 3. 2001: datum schválení JPD regionu Rhône-Alpes _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory na vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Monsieur le Préfet de la Région Rhône-Alpes Direction Régionale du Travail, de l'Emploi or de la Formation professionnelle _BAR_
Adresa: Tour Suisse – 1 boulevard Vivier-Merle FR-69443 Lyon Cedex 03 _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 305/07)
(Text s významem pro EHP)
Číslo podpory : XS 9/2004
Členský stát : Itálie
Region : Lombardie
Název režimu podpory : Podpory dopravním společnostem v oblasti Brescia na nákup hardware a/nebo software pro správní účely – 2003/04
Právní základ : Art. 12 L. 7 agosto 1990, n. 241, deliberazioni camerali n. 240 del 10.12.2002, n. 185 del 29.9.2003 e n. 227 del 18.11.2003 — Determinazioni dirigenziali n. 93/AV del 9.10.2003 e n. 127/AV del 15.12.2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 30000 EUR
Maximální míra podpory : 15 % vzniklých nákladů; maximálně 1500 EUR na podnik
Datum uskutečnění : 20. 10. 2003
Doba trvání režimu : Od 20. 10. 2003 do 19. 10. 2004
Cíl podpory : Podpořit používání počítačových systémů v oblasti správy v podnicích v oblasti Brescia
Dotčená hospodářská odvětví : Doprava
Název a adresa orgánu schvalujícího podporu Obchodní, průmyslová, řemeslná a zemědělská komora provincie Reggio Emilia
Via Orzinuovi n. 3
IT-25125 Brescia
Tel.
03 03 51 43 35
E-mail: buriani@bs.camcom.it
Podpora číslo : XS 33/03
Členský stát : Itálie
Region : Calabria
Název režimu podpory : Finanční podpory pro opatření stanovená na základě akce 1.11a
Právní základ - Decreto legislativo 31.3.1998, n. 112;
- Regolamento CE n. 70 del 12.1.2001;
- Legge Regionale n. 7, art.
31 quater del 2.5.2001;
- Delibera di Giunta della Regione Calabria n. 1013 del 4.12.2001;
- Delibera di Giunta della Regione Calabria n. 762 del 6 agosto 2002
Akce _BAR_ Celkové náklady _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_
Akce 1.11a _BAR_ EUR 23910,92 _BAR_ EUR 3115,78 _BAR_ EUR 3192,22 _BAR_ EUR 3270,72 _BAR_ EUR 4237,01 _BAR_ EUR 3223,21 _BAR_ EUR 3397,77 _BAR_ EUR 3474,21 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory Maximální míra podpory : 50 % čistého grantového ekvivalentu a 15 % hrubého grantového ekvivalentu
Datum uskutečnění : 20. 11. 2002
Doba trvání režimu podpory : 31. 12. 2006
Cíl podpory : Podpora malým a středním podnikům z odvětví energetiky
Dotčená hospodářská odvětví : Veškerá hospodářská odvětví a všechny služby
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Calabria (sede legale)
Via Massara n. 2
IT-88100 Catanzaro
Podpora č. : XS 39/03
Členský stát : Španělsko
Region : Castilla-La Mancha
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : Usnesení ministerstva o podpoře družstev a pracovních společností, kde jsou zaměstnány ženy
Právní základ : Orden de 6 de marzo de 2003, de la Consejería de Industria y Trabajo, para fomentar la creación de Cooperativas y Sociedades Laborales Formadas por Mujeres, publicada en el DOCM Núm.
35, de 14 de marzo de 2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 3600000 EUR
Maximální míra podpory :
60 % schválené investice, z toho je 35 % poskytnuto jako nevratný grant a 25 % musí být během tří let vráceno.
Maximální míra podpory pro region Castilla-La Mancha v žádném případě nepřekročí nejvyšší sazby stanovené v rozhodnutí Komise o španělské mapě podporovaných oblastí (30 % čistého grantového ekvivalentu pro provincii Guadalajara a 40 % ČGE pro ostatní oblasti, s připočtením 15 procentních bodů pro malé a střední podniky)
Datum uskutečnění : 1. duben 2003
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory : 30. prosinec 2006
Cíl podpory : Podle ustanovení prováděcích předpisů se má zakládáním nových malých a středních podniků v oblasti sociálního hospodářství financovaným z podpor prosazovat zaměstnávání žen
Dotčená hospodářská odvětví a) zemědělství a lesnictví, výroba a uvádění zemědělských produktů na trh a s tím spojené činnosti;
b) nemovitosti;
c) pojišťovnictví;
d) poskytování úvěrů;
e) doprava ve spojitosti s investicemi do užitkových vozidel;
f) zařízení, která se zabývají poradenskou, správní a podobnou činností
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Consejería de Industria y Trabajo
Dirección General de Trabajo
Avda.
Río Estenilla, s/n
ES-45071 Toledo
Podpora č. : XS 83/02
Členský stát : Itálie
Region : Lazio
Název režimu podpory :
Dílčí opatření IV 1.1 – podpůrné služby
DOCUP Obiettivo 2 2000-2006 Lazio
Právní základ - DOCUP Obiettivo 2 2000-2006 Lazio e Complemento di Programmazione Obiettivo 2 Lazio
- Misura IV.1 — Aiuti alle PMI
- Sottomisura IV.1.1 — Servizi reali alle imprese
_BAR_ Cíl 2 (EUR) _BAR_ Phasing (EUR) _BAR_ Celkem (EUR) _BAR_
2001 _BAR_ 2218396 _BAR_ 640654 _BAR_ 2859050 _BAR_
2002 _BAR_ 2695455 _BAR_ 712988 _BAR_ 3408443 _BAR_
2003 _BAR_ 2744134 _BAR_ 588987 _BAR_ 3333121 _BAR_
2004 _BAR_ 2570281 _BAR_ 402993 _BAR_ 2973274 _BAR_
2005 _BAR_ 2612005 _BAR_ 272108 _BAR_ 2884113 _BAR_
2006 _BAR_ 2653730 _BAR_ — _BAR_ 2653730 _BAR_
Celkem _BAR_ 15494001 _BAR_ 2617730 _BAR_ 18111731 _BAR_
Maximální míra podpory : 50 % hrubého grantového ekvivalentu způsobilých investic s maximální hranicí ve výši 150000 EUR
Datum uskutečnění : Podporu lze poskytnout po zveřejnění výběrového řízení v Úředním věstníku regionu Lazio
Doba trvání režimu podpory : 31. 12. 2006
Cíl podpory : Cílem je, aby malé a střední podniky z oblasti cíle 2 Lazio více využívaly externí služby odborníků v oblastech systémů jakosti a systémů životního prostředí, uvádění na trh, systémů výpočetní techniky a informačních systémů
Dotčená hospodářská odvětví : Dotčené oblasti jsou uvedeny v příloze A opatření IV.1 – podpory malým a středním podnikům přílohy programu
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Agenzia Sviluppo Lazio SpA
Via Bellini, 22
IT-00198 Roma
Číslo podpory : XS 96/02
Členský stát : Itálie
Název režimu podpory : Podpora konzorcií a družstev, které poskytují kolektivní záruky za úvěr
Právní základ - Decreto legislativo 31 marzo 1998, n. 114 art.
24
- Decreto 30 marzo 2001, n. 400 — Regolamento recante i criteri e le modalità per il finanziamento delle società finanziarie per lo sviluppo delle imprese operanti nel commercio, nel turismo e nei servizi.
Pubblicato su G.U. n. 260 dell' 8 novembre 2002
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : Příspěvek státu, který činí celkem 38424393 EUR, bude doplněn příspěvkem ze soukromých finančních zdrojů ve výši 2324056 EUR.
Dle odhadů by měla tato celková finanční částka, tj. 40748449 EUR sloužit jako protizáruky za úvěry v celkové výši 500 miliard EUR
Maximální míra podpory : Protože protizáruky a záruky se poskytují na základě realistického posouzení rizik a protizáruka pokrývá maximálně 90 % částky zajištěné spoluručením, která opět slouží jako záruka na maximálně 60 % každého úvěru (který lze zvýšit na 80 %, popř. 85 % pro opatření v souvislosti se subjekty, které se nacházejí v oblastech dle čl. 92 odst. 3) písm. a) Smlouvy o ES, popř. pro opatření v souvislosti s podniky, které uzavřely regionální smlouvy nebo územní dohody), nachází se maximální míra podpory daleko pod předpokládanou přípustnou nejvyšší mírou podpory pro střední podniky, konkrétně činí 7,5 % hrubého ekvivalentu příspěvku
Datum uskutečnění : 31. červenec 2002
Doba trvání režimu : červen 2006
Účel podpory a) zvýšit disponsibilní prostředky na financování garančních fondů finančních společností, které jsou určeny k poskytování protizáruk garantovanému spoluručení s podíly ve finanční společnosti, přičemž je nutné respektovat horní hranice úvěrů a kritéria, které byly stanoveny ministerskou vyhláškou č. 248 ze dne 31. května 1999 k provádění článku 15 zákona č. 266 ze dne 7. srpna1997;
b) podpořit fúze mezi konzorici a družstvy uvedenými v čl. 9 odst. 9 vyhlášky-zákona č. 697 ze dne 1. října 1982, změněno zákonem č. 887 ze dne 29. listopadu 1982 doplněním zdrojů rizikových fondů konzorcia a/nebo družstev vzniklých fúzí
Dotčená hospodářská odvětví : Malé a střední podniky působící v oblasti distribuce, cestovního ruchu a podnikatelských služeb
Název a adresa orgánu schvalujícího podporu Ministero delle attività produttive, Direzione generale per il coordinamento degli incentivi alle imprese, Ufficio D1 Interventi nel commercio,
Via Molise, 2
IT-00187 Roma
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Thajska
(2005/C 307/02)
Podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/1996 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením Rady (ES) č. 461/2004 [2], obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum.
1. Žádost o přezkum
Žádost podala společnost Tuntex (Thajsko), veřejná společnost s ručením omezeným (dále jen "žadatel"), která je vývozcem z Thajska.
Žádost je omezena pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Thajska (dále jen "dotčený výrobek"), která se v současnosti zařazují do kódu KN 55032000.
Obecně se uvádějí jako polyesterová střižová vlákna nebo PSV.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1522/2000 [3] z dovozu syntetických polyesterových střižových vláken pocházejících z Thajska. Dne 14. července 2005 byl na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení [4] zahájen přezkum stávajících opatření.
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se opírá o přímý důkaz žadatele, že okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, se trvale změnily.
Žadatel předložil důkazy o tom, že by srovnání běžné hodnoty založené na jeho vlastních nákladech/cenách na domácím trhu a na jeho vývozních cenách pro trh ve třetí zemi srovnatelné s EU vedlo ke snížení dumpingu výrazně pod úroveň dosavadních opatření.
Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
5. Postup pro stanovení dumpingu
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy opravňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zahajuje tímto přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
Šetřením se posoudí, zda je třeba, aby stávající opatření ve vztahu k jedinému žadateli nadále platila či byla zrušena nebo změněna.
a) Dotazníky
Aby Komise získala informace, které považuje za nezbytné k šetření, zašle žadateli a orgánům dotčené země vývozu dotazníky.
Komise by měla tyto informace a příslušné důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
b) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly důkazy.
Komise musí tyto informace a důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).
6. Lhůty
a) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit tak, že se obrátí na Komisi a předloží jí svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
b) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti od zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany.
Veškeré písemně předložené informace, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Omezený okruh adresátů [5]" a v souladu s čl. 19 odst.
Korespondenční adresa Komise, Generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
BE-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nesprávné nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
[1] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[3] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[4] Úř. věst.
L 175, 14.7.2000, s. 10.
[5] Úř. věst.
C 174, 14.7.2005, s. 15.
Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Sdělení Komise týkající se prodloužení rámce Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj
(2005/C 310/08)
(Text s významem pro EHP)
Platnost rámce Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj [1] skončí dne 31. prosince 2005.
[2]
Dne 7. června 2005 přijala Komise akční plán pro státní podpory [3], ve kterém se rozhodla "zvážit, zda by se rozsah rámce pro výzkum a vývoj měl rozšířit, aby obsahoval všechny druhy podpory ve prospěch některých inovačních činností, které ještě nejsou zahrnuty ve stávajících pokynech nebo nařízeních, čímž by se vytvořil rámec pro výzkum, vývoj a inovace" [4].
Dne 21. září 2005 přijala Komise "Sdělení o inovacích".
Toto sdělení představuje konzultační dokument, kterým se všechny zúčastněné strany vyzývají, aby do dne 21. listopadu 2005 podaly připomínky, které potom Komise pečlivě posoudí.
Ve sdělení se dále uvádí, že společný rámec pro výzkum, vývoj a inovace nebude možné zavést do konce roku 2005.
Komise se proto nyní rozhodla používat stávající rámec pro výzkum a vývoj až do doby, než tento dokument vstoupí v platnost, nejdéle však do 31. prosince 2006.
Komise by chtěla vyjasnit, že kromě výše zmíněných konzultací o "Sdělení o inovacích" bude všem zúčastněným stranám poskytnuta možnost podat připomínky s ohledem na revizi pravidel týkajících se výzkumu a vývoje.
[1] Úř. věst.
C 45, 17.2.1996, s. 5, ve znění sdělení Komise pozměňujícím rámec Společenství pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj, Úř. věst.
C 48, 13.2.1998, s. 2.
[2] Úř. věst.
L 111, 8.5.2002, s. 3.
[3] KOM(2005) 107 v konečném znění.
[4] Odstavec 28 akčního plánu pro státní podpory.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise
kterým se stanoví formální uznání, že nařízení Komise (EHS) č. 2677/75 ze dne 6. října 1975, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 3254/74, kterým se provádí nařízení (EHS) č. 1055/72 o povinnosti informovat Komisi o dovozech uhlovodíků na ropné produkty podpoložek 27.10 A, B, C I a C II společného celního sazebníku, zastaralo
(2005/C 311/04)
Na základě pokynů o snižování objemu aktivního acquis Společenství a v rámci zjednodušení aktů Komise se nařízení (EHS) č. 2677/75 odstraňuje z aktivního acquis Společenství a již se nevyskytne v seznamu platných právních předpisů Společenství.
--------------------------------------------------
Sdělení komise
Pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť
(2005/C 312/01)
(Text s významem pro EHP)
1. ÚVOD
1.1 Obecné souvislosti
1. Tyto pokyny zapadají do obecných souvislostí otevření evropské oblohy, na kterém Komise pracuje již více než 10 let.
Souhrn liberalizačních opatření, nazývaný "třetí balík", který je v platnosti od roku 1993, tak umožnil od dubna 1997 každému leteckému dopravci, vlastnícímu provozní licenci Společenství, přístup na trh uvnitř Společenství bez omezení, a to i bez omezení tarifních [1].
Aby tedy byla občanům zajištěna kvalitní služba za přijatelné ceny, a to neustále na celém území členských států, mohly členské státy, které si to přály, uskutečňovat v jasném právním rámci závazky veřejné služby týkající se četnosti, přesnosti služeb, dostupnosti volných míst nebo přednostních tarifů pro určité kategorie uživatelů.
Využití těchto závazků veřejné služby umožnilo letecké dopravě, aby plně přispěla k hospodářské a sociální soudržnosti a vyváženému rozvoji regionů.
2. Mimo tuto oblast byla přijata řada opatření, např. v oblasti přiřazování letištních časů [2], odbavovacích služeb [3] nebo počítačových rezervačních systémů [4], aby došlo k začlenění této liberalizace trhu a byla umožněna hospodářská soutěž podle spravedlivých pravidel odvětví.
V nejbližší době budou podány nové cílené návrhy také v oblasti letištních časů – kde bude poprvé předložen tržní mechanismus přidělování časů, aby přetížená letiště mohla lépe reagovat – v oblasti rovnosti přístupu k počítačovým rezervačním systémům a v oblasti podpory odbavovacích služeb.
V případě odbavovacích služeb bude návrh směřovat k posílení hospodářské soutěže mezi poskytovateli služeb tím, že se rozšíří jejich přístup na trh.
3. Otevření odvětví, které mělo přirozeně velké dopady na činnosti a chování tradičních leteckých společností nebo leteckých dopravců, bylo souběžně doplněno přísnými pravidly, pokud jde o státní podpory.
Uplatnění zásady jednorázové podpory na restrukturalizaci ("one time-last time") tak umožnilo těm nejaktivnějším z nich, aby přešli z relativně chráněného režimu fungování do obvyklého chování hospodářského subjektu.
Tím se mohlo významným způsobem restrukturalizovat celé letecké odvětví, což se ukázalo jako ještě nutnější po událostech z 11. září 2001, jejichž důsledky pro letecké odvětví jako celek byly značné.
Tato konsolidace pokračuje nedávnými spojeními Air France/Alitalia, Lufthansa/Austrian Airlines nebo Iberia/British Airways a nedávnou integrací mezi Air France a KLM.
4. Rozsudky Soudního dvora nazývané Open skies [5] také daly leteckému odvětví nový impuls tím, že potvrdily, že Společenství má pravomoci pro mezinárodní vyjednávání v civilním letectví.
Přínos těchto rozsudků je značný, neboť také podporují konsolidaci evropských subjektů a jejich schopnost čelit hospodářské soutěži leteckých společností třetích zemí na úrovni Společenství.
5. V posledních letech došlo na evropských trzích letecké dopravy ke dvěma velikým změnám; jednou z nich je vytvoření několika nových společností na úrovni Společenství se zajímavou cenovou nabídkou a strukturou nazývanou "low-cost", která jim pomáhá s její podporou.
Druhá se týká letišť, která se ukázala v posledních letech jako velmi aktivní, aby získala nové letecké trasy.
1.2 Vývoj v odvětví letišť
6. Počáteční vývoj letišť podléhal často čistě teritoriální logice nebo v některých případech vojenským potřebám.
Tato logika teritoriálního uspořádání může ještě v některých případech přetrvávat, ale mnoho letišť na druhé straně přešlo ze státní sféry do sféry regionální, nebo dokonce do sféry veřejných společností nebo byla převedena do soukromého sektoru.
Proces převodu do soukromého sektoru měl obvykle formu privatizace nebo postupného otevírání kapitálu.
7. Z tohoto důvodu prošel letištní průmysl Společenství zásadními organizačními změnami odrážejícími nejen aktivní zájem soukromých investorů o odvětví letišť, ale také změnu chování orgánů veřejné moci vůči soukromé účasti na rozvoji letišť.
Tento vývoj vedl k větší různorodosti a složitosti funkcí zajišťovaných letišti.
8. Tento vývoj nicméně ovlivňuje vývoj letišť EU různě.
Sedm největších letišť EU totiž představuje více než třetinu veškerého provozu EU a 23 největších letišť EU představuje více než dvě třetiny [6]; i když letiště zůstávají především dodavateli potřebných infrastruktur pro leteckou dopravu, stala se vysoce výkonnými obchodními subjekty.
Naproti tomu většinu malých letišť EU nadále vlastní a provozují orgány veřejné moci ve společném zájmu veřejnosti.
Následkem toho se vliv činnosti jednoho letiště na letiště ostatní a na trh mezi členskými státy významně mění podle kategorie, do které patří (viz typologie v oddílu 1.2.1).
9. Kromě toho se obecně uznává, že letiště mohou mít určitý vliv na úspěch místních ekonomik a na udržování místních služeb, jako je školství a zdravotnictví; letiště také hrají důležitou roli v integraci nejvzdálenějších regionů Evropy.
Cestující využívající leteckých spojů a dopravní služby mohou být skutečně velice důležití pro konkurenceschopnost a pro rozvoj určitých regionů.
Když jsou letiště dobře obsluhovaná, mohou sloužit jako magnet pro letecké společnosti a tím podporovat hospodářské činnosti, stejně jako hospodářskou, sociální a územní soudržnost uvnitř Evropské Unie.
10. Komise nicméně poznamenává, že z hlediska regionální přístupnosti není letecká doprava jediným hybným prvkem rozvoje.
Mimořádně důležitá pro podporu sociální a hospodářské soudržnosti uvnitř EU a zejména mezi velkými regionálními metropolemi je totiž také vysokorychlostní železnice.
Intermodalita mezi železniční a leteckou dopravou musí umožnit, tak jak je to zdůrazněno v Bílé knize z roku 2001 [7], významná zvýšení kapacity s tím, že nahradí hospodářskou soutěž mezi vlakem a letadlem doplňkovostí těchto dvou způsobů dopravy pro spojení mezi metropolemi, která budou zajištěna vysokorychlostními vlaky.
1.2.1 Typologie letišť
11. V letištním odvětví dnes existují různé úrovně hospodářské soutěže mezi různými typy letišť.
To představuje základní aspekt pro přezkoumání státních podpor, který zahrnuje zkoumání, do jaké míry by mohla být narušena hospodářská soutěž a ovlivněn trh uvnitř Společenství.
Situace hospodářské soutěže se hodnotí v každém případu jednotlivě v závislosti na dotčených trzích.
Výzkumy [8] však ukázaly, že obecně mezi velkými mezinárodními uzly a platformami pro všechny dotčené trhy dopravy existuje hospodářská soutěž s podobnými letišti, protože úroveň hospodářské soutěže může záviset na faktorech jako přetížení a existence alternativní dopravy nebo v určitých případech (viz níže) i mezi velkými regionálními letišti.
Velká regionální letiště mohou konkurovat nejen dalším velkým regionálním letištím, ale také velkým uzlům Společenství a pozemní dopravě, zejména pokud mají kvalitní přístup k letišti pozemní cestou.
Podle stejných studií malá letiště obecně nevstupují do hospodářské soutěže s jinými letišti, kromě případů sousedních letišť podobné velikosti, když pokrývají trhy, které se překrývají.
12. Rozhodnutí Rady a Evropského parlamentu o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě [9] v praxi definovalo tři kategorie letišť:
- letiště mezinárodního charakteru (roční objem cestujících je obecně nejméně 5000000),
- letiště charakteru Společenství (roční objem cestujících je obecně mezi 1000000 a 4999999) a konečně
- letiště regionálního a přístupového charakteru (roční objem cestujících je obecně mezi 250000 a 999999).
13. Výbor regionů ve své předpovědi ze dne 2. července 2002 o kapacitách regionálních letišť doporučil pro evropská letiště [10] pět kategorií:
- velké letištní uzly (více než 25 milionů cestujících, čtyři letiště), tedy přibližně 30 % leteckého provozu v Evropě,
- vnitrostátní letiště (od 10 do 25 milionů cestujících, 16 letišť), tedy přibližně 35 % leteckého provozu v Evropě,
- 15 letišť od 5 do 10 milionů cestujících, která představují přibližně 14 % leteckého provozu v Evropě,
- 57 letišť od 1 do 5 milionů cestujících, která představují přibližně 17 % leteckého provozu v Evropě,
- 67 letišť od 200000 do 1 milionu cestujících, která představují přibližně 4 % leteckého provozu v Evropě [11].
14. Podle Výboru regionů odpovídají regionální letiště obvykle dvěma posledním kategoriím, ale některá letiště prostřední kategorie mohou být také považována za regionální.
15. Komise předpokládá, že se obě kategorizace protínají a ponechává pro účely těchto pokynů následující čtyři kategorie:
- kategorie A, nazývaná dále "velká letiště Společenství", představuje více než 10 milionů cestujících ročně,
- kategorie B, tvoří ji "vnitrostátní letiště", představuje mezi 5 a 10 miliony cestujících,
- kategorie C, tvoří ji "velká regionální letiště" s ročním objemem cestujících mezi 1 a 5 miliony,
- kategorie D, dále nazývaná "malá regionální letiště", s ročním objemem cestujících menším než 1 milion cestujících.
1.3 "Nízkonákladové" společnosti "low costs"
16. V porovnání s klasickými leteckými dopravci se dostala "nízkonákladová" část odvětví z pouhých 4,0 % v roce 1998 na 20,8 % v roce 2004, i když se tyto podíly v jednotlivých členských státech výrazně liší [12].
V roce 2004 přepravily tři hlavní nízkonákladové letecké společnosti uvnitř EU více než 62 milionů cestujících [13].
17. Komise tímto může být spokojená a může ocenit přínos těchto subjektů k obecnému snížení cen za leteckou dopravu v Evropě, k diverzifikaci nabídky služeb a k demokratizaci přístupu k tomuto typu dopravy.
Jako strážce Smlouvy se přesto musí ujistit, že jsou dodržována pravidla vnitřního trhu a že jsou prováděna zejména ta, která jsou garanty spravedlivé hospodářské soutěže, zejména v případě státních podpor.
Způsob, jakým tito nízkonákladoví dopravci sjednávají subvence od orgánů veřejné moci, buď přímo, nebo prostřednictvím řídícího orgánu letiště, totiž nastolil několik otázek v oblasti uplatňování pravidel hospodářské soutěže podle Smlouvy o ES a přinesl s sebou několik stížností, které Komise obdržela.
Komise tak byla přivedena k přijetí nedávného rozhodnutí týkajícího se umístění společnosti Ryanair v Charleroi [14].
To vyvolalo očekávání trhu po jasném právním začlenění, které by definovalo pravidla použitelná pro tyto nové postupy.
2. Cíle těchto pokynů a situace s ohledem na pokyny z roku 1994
18. Pokyny Komise z roku 1994 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letectví [15](dále jen "pokyny v odvětví letectví") nepokrývají všechny nové aspekty spojené s financováním letišť a podporou na zahájení činnosti nových linek.
19. Téměř výhradně upravují podmínky poskytování státní podpory leteckým společnostem tím, že omezují přímé podpory na provozování leteckých linek pouze na případy závazků veřejné služby a podporu sociálního charakteru.
Pokud se týká letišť, část II čl. 3 pokynů se týká veřejných investic do infrastruktur.
Uvádí, že "uskutečňování projektů infrastruktury (letiště (...)) představuje opatření obecné hospodářské politiky, kterou Komise z hlediska pravidel Smlouvy o státní podpoře nemůže kontrolovat (...). Tato obecná zásada platí pouze pro uskutečňování infrastruktur členskými státy, aniž by bylo dotčeno vyhodnocení případných prvků státní podpory, vyplývající z přednostního přístupu určitých společností při používání infrastruktur."
Tyto pokyny tedy doplňují pokyny z roku 1994, ale nenahrazují je, a stanoví, jak musejí být použita pravidla hospodářské soutěže na různé způsoby financování letišť (viz oddíl 4) a na podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (viz oddíl 5).
20. Z toho důvodu Komise přihlíží k tomu, jak rozvoje regionálních letišť přispějí k několika politikám Unie. Tedy:
- zvýšené využití regionálních letišť je pozitivní pro boj proti přesycení letecké dopravy hlavních evropských uzlů.
V "Bílé knize o evropské dopravní politice pro rok 2010" [16] Komise vysvětluje, že "ačkoli přetížení na obloze je již předmětem konkrétního akčního plánu, přetížení na zemi zatím nepřitahuje ani pozornost, ani potřebné nasazení.
Přesto téměř polovina z padesáti evropských letišť již dosáhla nebo je blízko dosažení přetížení svých kapacit na zemi",
- početnější body přístupu na lety v rámci Evropy podporují mobilitu evropských občanů,
- rozvoj těchto letišť mimo jiné přispívá k rozvoji příslušných regionálních ekonomik.
Regionální letiště jsou však pro rozvoj své nabídky v jiné, často méně příznivé situaci než velké evropské uzly nebo platformy, jako je například Londýn, Paříž nebo Frankfurt.
Nemají k dispozici žádnou velkou referenční leteckou společnost, která by tam soustředila své operace tak, aby mohla svým cestujícím nabízet mnoho spojů a využívat veliké úspory z rozsahu, které jí tato struktura umožňuje.
Možná že nedosáhla minimální kritické velikosti, dostačující k tomu, aby byla dostatečně přitažlivá.
Regionální letiště musí navíc překonat deficit image a proslulosti, způsobený buď jeho izolací v nejvzdálenějších regionech Společenství (např. Azory), nebo svou situací v srdci regionů, zasažených hospodářskou krizí (např.
21. Z tohoto důvodu Komise zaujímá těmito pokyny příznivý postoj k rozvoji regionálních letišť a dohlíží přitom na plné dodržování zásad transparentnosti, nediskriminace a proporcionality, aby předešla veškerému narušení hospodářské soutěže, které není ve společném zájmu, pokud jde o veřejné financování nabízené regionálním letištím a pokud jde o státní podpory poskytnuté leteckým společnostem.
22. Tento přístup musí být také v souladu s obecnými cíli dopravní politiky, a zejména s intermodalitou se železnicí.
Společenství v posledních letech široce přispělo jak politicky, tak svým financováním k pokračování ambiciózních programů pro rozvoj vysokorychlostní železniční sítě.
Vysokorychlostní vlak představuje velmi atraktivní alternativu k letadlu v otázce času, ceny, pohodlí a udržitelného rozvoje.
Bez ohledu na úsilí, které je ještě třeba vyvinout, aby došlo k rozšíření vysokorychlostní železniční sítě na celé území Unie, je tedy nutné pokusit se využít kapacitu vysokorychlostního vlaku a zajistit výkonné a velice kvalitní spojení a podporovat subjekty železničního a leteckého odvětví, aby vsadily na spolupráci na základě dodržování článku 81 Smlouvy o ES, aby se rozvíjela doplňkovost mezi železnicí a leteckou dopravou v zájmu uživatelů.
23. Pokud tyto pokyny zaujímají stanovisko ke skutečnostem týkajícím se poskytnutí či neposkytnutí podpor, informativně sdělují obecný výklad těchto otázek, který má Komise v okamžiku sepsání těchto pokynů.
Tyto postoje jsou informativní a nedotýkají se výkladu tohoto pojmu Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.
3. Pole působnosti a společná pravidla slučitelnosti
3.1 Oblast působnosti a právní základ
24. Tento rámec určuje, do jaké míry a za jakých podmínek budou Komisí hodnocena veřejná financování letišť a státní podpory na zahájení činnosti leteckých společností vzhledem k pravidlům a postupům Společenství týkajícím se státní podpory. Při tomto přezkoumání použije Komise čl. 86 odst. 2 nebo čl. 87 odst. 3 písm. a), b) nebo c) Smlouvy.
25. Čl. 86 odst. 2 Smlouvy umožní členským státům pro podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu odchýlit se od pravidel Společenství v otázce státních podpor, pokud uplatnění těchto pravidel brání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny, a pokud rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.
26. Čl. 87 odst. 3 Smlouvy stanoví seznam podpor, které mohou být považovány za slučitelné se společným trhem. Písmena a) a c) tohoto odstavce umožňují odchylky ve prospěch podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností a/nebo oblastí.
27. Ve svých sděleních nebo jiných předpisech o regionálních podporách stanoví Komise podmínky, za jakých mohou být regionální podpory považovány za slučitelné se společným trhem, v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy. Tato ustanovení by umožnila prohlásit, že provozní podpory [17] poskytnuté letištím nebo leteckým společnostem (například podpory na zahájení činnosti) jsou slučitelné pouze výjimečně a za velmi přísných podmínek, a to ve znevýhodněných regionech Evropy, jako jsou např. regiony požívající odchylky podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES, nejvzdálenější regiony a regiony s nízkou hustotou obyvatelstva [18].
28. Na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) mohou být podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu, považovány za slučitelné se společným trhem. Zvláště jsou zmíněny projekty v rámci transevropských sítí, které mohou obsahovat projekty týkající se letišť.
29. Pokud uvedená ustanovení nelze použít, Komise ohodnotí slučitelnost podpor poskytnutých letištím a podpor na zahájení činnosti s čl. 87 odst. 3 písm. c). Následující ustanovení uvádějí zásady, kterými se Komise bude řídit při tomto přezkoumání.
3.2 Existence státních podpor
3.2.1 Hospodářská činnost letišť
30. Smlouva zůstává neutrální v tom, co dělá stát ohledně veřejného nebo soukromého majetku.
Pokud jde o poskytování státních podpor, základní je vědět, zda příjemce podpory vykonává nějakou hospodářskou činnost [19].
Je zřejmé, že letecké společnosti vykonávají hospodářskou činnost.
Jakmile je tedy letiště zapojeno do hospodářských činností, představuje nezávisle na své právní formě a svém způsobu financování podnik ve smyslu čl.
87 odst. 1 Smlouvy o ES a uplatňují se pravidla Smlouvy o státních podporách [20].
31. Evropský soudní dvůr v záležitosti "Aéroports de Paris" [21](Pařížská letiště) právem uvedl, že činnosti správy a provozování letišť zahrnující poskytování letištních služeb leteckým společnostem a různým poskytovatelům služeb na letišti představují hospodářské činnosti, neboť na jedné straně "spočívají v poskytnutí letištních zařízení leteckým společnostem a různých služeb proti placení poplatků, jejichž sazba je volně stanovená samotným řídícím orgánem, a na druhé straně nepodléhají výkonu veřejné moci a jsou oddělitelné od činností, které jsou spojeny s jejich výkonem". Řídící orgán letiště tak v zásadě vykonává hospodářskou činnost ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, na kterou se uplatňují pravidla o státní podpoře.
32. Všechny činnosti řídícího orgánu letiště však nejsou nutně hospodářského charakteru. Je nutné rozlišovat mezi těmito činnostmi a stanovit, do jaké míry mají tyto činnosti hospodářský charakter nebo ne [22].
33. Jak zdůrazňuje Soudní dvůr, činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho veřejných pravomocí nejsou hospodářského charakteru a nespadají do oblasti působnosti pravidel o státních podporách.
Tyto činnosti zahrnují bezpečnost, kontrolu leteckého provozu, policii, clo, hasiče atd. Obecně musí být financování těchto činností omezeno výhradně na vyrovnávání nákladů, které jsou jimi vyvolány a nemůže být zpronevěřeno na jiné činnosti hospodářské povahy [23].
Jak to vysvětlila Komise ve svém sdělení ze dne 10. října 2001 po atentátech ze dne 11. září 2001: "Je zřejmé, že pokud jsou určitá opatření uložena přímo leteckým společnostem a stejně i jiným subjektům tohoto odvětví, jako jsou letiště nebo poskytovatelé služeb letecké navigace, jejich financování veřejnou mocí nesmí dát podnět k provozní podpoře neslučitelné se Smlouvou".
3.2.2 Činnosti letišť, které představují hospodářské služby veřejného zájmu
34. Některé hospodářské činnosti prováděné letišti mohou příslušné orgány veřejné moci považovat za služby obecného hospodářského zájmu.
Orgán tak uloží řídícímu orgánu letiště určitý počet závazků veřejné služby, aby se ujistil, že věc obecného veřejného zájmu je spravována vhodným způsobem.
Za takových okolností mohou orgány veřejné moci hradit řídícímu orgánu letiště dodatečné náklady vyplývající ze závazků veřejné služby.
Není tedy vyloučeno, že ve výjimečných případech by mohla být správa letiště jako celku považována za hospodářskou službu obecného zájmu.
Orgán veřejné moci by tak mohl ukládat takovému letišti, umístěnému například v izolovaném regionu, závazky a případně rozhodovat, zda je bude vyrovnávat.
Přesto je třeba poznamenat, že správa letiště jako celku v rámci služby obecného hospodářského zájmu by neměla pokrývat činnosti, které nejsou přímo spojené se základními činnostmi a které jsou vyjmenované v odstavci 53 (iv).
35. Z tohoto pohledu připomíná Komise rozsudek Soudního dvora ve věci Altmark [24], který umožnil stanovit judikaturu v této oblasti.
Soudní dvůr rozhodl právem, že vyrovnání za veřejné služby nepředstavuje státní podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES, pokud jsou splněna čtyři kritéria:
1. podnik přijímající podporu musí být skutečně pověřen výkonem závazků veřejné služby a tyto závazky musí být jasně definovány;
2. parametry, na jejichž základě je vypočteno vyrovnání, musí být stanoveny předem, a to objektivně a transparentně;
3. vyrovnání by nemělo přesáhnout to, co je nutné pro pokrytí celých nákladů, nebo jejich části, způsobených výkonem závazků veřejné služby, s tím, že bude brát v úvahu jim příslušné příjmy a přiměřený zisk z těchto závazků, a
4. pokud není v konkrétním případě proveden výběr podniku, který bude pověřen výkonem závazků veřejné služby, v rámci postupů zadávání veřejných zakázek, který umožňuje vybrat kandidáta schopného poskytnout tyto služby pro samosprávu s nejnižšími náklady, musí být výše potřebného vyrovnání stanovena na základě analýzy nákladů, které by byly vynaloženy na výkon závazků průměrného podniku, který je dobře řízen a vhodně vybaven dopravními prostředky, aby mohl plnit požadavky požadované veřejné služby s ohledem na přiměřený zisk za výkon těchto závazků.
36. Pokud jsou dodrženy podmínky stanovené rozsudkem Altmark, vyrovnání za závazky veřejné služby uložené řídícímu orgánu letiště nepředstavuje státní podporu.
37. Veřejná financování činností letišť, jiná než jsou uvedená výše, mohou představovat státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1, pokud mají vliv na hospodářskou soutěž a obchod uvnitř Společenství.
3.2.3 Vlivy financování poskytnutých letištím na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.
38. Hospodářská soutěž mezi letišti může být hodnocena s ohledem na kritéria výběru leteckých společností, a zejména srovnáním parametrů, jako jsou např. povaha poskytovaných letištních služeb a dotyčných zákazníků, obyvatelstvo nebo hospodářská činnost, přetížení, existence přístupu po zemi a také výše poplatků spojených s používáním letištních infrastruktur a služeb.
Výše poplatků je důležitý ukazatel, protože veřejné financování poskytnuté letišti by mohlo být použito na to, aby bylo možné udržet letištní poplatky uměle na nízké úrovni pro přilákání provozu, a může mít významný vliv na narušení hospodářské soutěže.
39. V rámci těchto pokynů Komise nicméně předpokládá, že kategorie uvedené v oddílu 1.2.1 mohou poskytnout informace o tom, do jaké míry jsou letiště mezi sebou v hospodářské soutěži, a tedy do jaké míry mohou mít financování poskytnutá letišti vliv na narušení hospodářské soutěže.
Veřejné subvence poskytnuté vnitrostátním letištím a letištím Společenství (kategorie A a B) budou obvykle vnímány tak, že narušují nebo hrozí narušit hospodářskou soutěž a že ovlivňují obchod mezi členskými státy.
Naproti tomu financování poskytnutá malým regionálním letištím (kategorie D) mohou málo narušit hospodářskou činnost nebo ovlivnit obchody tak, že by to bylo v rozporu se společným zájmem.
40. Nad rámec těchto obecných informací není možné stanovit diagnózu přizpůsobenou různorodosti možných situací, zejména pro letiště kategorií C a D.
Z tohoto důvodu musí být každé opatření, které by mohlo tvořit státní podporu letišti, oznámeno, aby bylo možné prověřit jeho vliv na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy a případně jeho slučitelnost.
41. Výjimečně, pokud jsou letiště kategorie D pověřena obecným úkolem hospodářského zájmu, Komise rozhodla, že zprostí povinnosti ohlašovat a že prohlásí za slučitelné vyrovnání za veřejné služby, které tvoří státní podpory, které jim jsou poskytnuté, pokud jsou ovšem splněny určité podmínky [25].
3.2.4 Princip investora v tržním hospodářství (PITH)
42. Římská smlouva v článku 295 uvádí, že se nijak nedotýká úpravy vlastnictví, uplatňované v členských státech.
Z tohoto důvodu mohou členské státy držet a vést podniky, mohou nabývat akcie nebo jiné účasti ve veřejných nebo soukromých podnicích.
43. Z této zásady vyplývá, že činnost Komise nemůže ani znevýhodňovat, ani upřednostňovat orgány veřejné moci, které získávají podíly určitých společností.
Stejně tak se Komise nemůže vyjadřovat k výběru jednotlivých podniků mezi různými způsoby financování.
44. Tyto pokyny tedy nestanoví žádné rozlišení mezi různými typy příjemců z hlediska jejich právní formy nebo jejich příslušnost k veřejnému nebo soukromému sektoru a jakýkoli odkaz na letiště nebo podniky, které je spravují, obsahuje všechny typy právních forem.
45. Mimo to, tyto zásady nediskriminace a rovnosti nezprošťují veřejné orgány nebo veřejné podniky povinnosti řídit se pravidly hospodářské soutěže.
46. Obecně lze říci, že ať se jedná o veřejné financování ve prospěch letišť, nebo financování poskytnuté přímo či nepřímo orgány veřejné moci ve prospěch leteckých společností, Komise tedy posoudí poskytnutí podpory s ohledem na to, zda "by za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad [26]".
47. Soudní dvůr upřesnil, že "zásada rovnosti, kterou vlády uvádějí, pokud jde o vztahy mezi veřejnými a soukromými podniky, obecně předpokládá, že obě dvě skupiny jsou ve srovnatelných situacích.
Ovšem soukromé podniky (…) stanovují svou průmyslovou a obchodní strategii s ohledem zejména na požadavky rentability.
Rozhodnutí veřejných podniků naproti tomu mohou být ovlivněna jinými skutečnostmi, pokud orgány veřejné moci, které mohou ovlivnit tato rozhodnutí, sledují cíle obecného zájmu" [27]. Pojem předvídatelné rentability je tedy pro subjekt, který předává finance jako hospodářský subjekt, nejdůležitější.
48. Soudní dvůr také upřesnil, že chování veřejného investora musí být srovnatelné s předpokládaným chováním soukromého investora, (…) který se řídí strukturální nebo globální politikou nebo politikou určitého odvětví, a vedené perspektivami dlouhodobější rentability [28].
Tyto úvahy jsou zejména přizpůsobené situaci, kdy dochází k investicím do infrastruktur.
49. Každé použití státních zdrojů členskými státy nebo orgány veřejné moci ve prospěch letištních subjektů nebo leteckých dopravců musí být analyzováno s ohledem na tyto zásady.
V případech, kdy by se tyto státy nebo orgány chovaly jako výše uvedený soukromý hospodářský subjekt, tyto výhody nebudou představovat státní podpory.
50. Naproti tomu pokud jsou veřejné zdroje dány k dispozici určitému podniku za výhodnějších podmínek (tedy z ekonomického pohledu za nižší cenu), než by tak učinil soukromý hospodářský subjekt podniku, který je ve srovnatelné finanční a konkurenční situaci, první podnik by požíval výhody, kterou je státní podpora.
51. Co se týká podpor na zahájení činnosti, je možné, že veřejné letiště poskytne určité letecké společnosti finanční výhody ze svých vlastních zdrojů, které vzniknou hospodářskou činností a které nebudou tvořit státní podporu, pokud dokáže, že jedná jako soukromý investor, například pomocí obchodního plánu, který potvrzuje perspektivy rentability za danou hospodářskou činnost letiště.
Naproti tomu pokud soukromé letiště dá finance, které jsou pouze další distribucí veřejných zdrojů, které mu byly poskytnuty s tímto cílem určitou samosprávou, tak tyto příspěvky musejí být považovány za státní podpory, pokud za rozhodnutí o další distribuci veřejných zdrojů odpovídají orgány veřejné moci.
52. Je třeba zdůraznit, že použití této zásady soukromého investora, tedy není-li podpora poskytnuta, předpokládá, že hospodářský model všech subjektů považovaných za investora je spolehlivý: letiště, které nefinancuje své investice, nebo nenese jejich odpovídající finanční zátěž, nebo které nenese odpovídající náklady, nebo jehož část provozních nákladů kryjí veřejné fondy, nad rámec poslání obecného zájmu, s výhradou přezkoumání každého případu jednotlivě; bude tedy velice složité u něj použít tuto úvahu.
4. Financování letišť
53. Činnosti letiště mohou být rozděleny podle následujících kritérií:
i. výstavba infrastruktury a vlastních letištních zařízení (dráhy, terminály, rozjezdové dráhy, kontrolní věž) nebo přímé podpory (protipožární instalace, zabezpečovací a bezpečnostní zařízení),
ii. provozování infrastruktur, které zahrnuje údržbu a správu letištní infrastruktury,
iii. poskytování letištních služeb přidružených k leteckému provozu, jako je poskytování odbavovacích služeb a používání připojených infrastruktur, služeb protipožární ochrany, havarijních služeb, zabezpečení apod., a
iv. provádění hospodářských činností, které nejsou přímo spojené se základními činnostmi letiště a které zahrnují mimo jiné stavbu, financování, provozování a nájem prostor a nemovitého majetku nejen pro kanceláře a skladování, ale také pro hotely a průmyslové podniky uvnitř letiště, stejně jako obchody a restaurace, parkoviště.
Vzhledem k tomu, že tyto činnosti nejsou součástí činnosti "doprava", jejich veřejné financování nespadá do těchto pokynů a bude prozkoumáno z pohledu odpovídajících horizontálních pravidel a pravidel určitého odvětví.
54. Tyto pokyny se vztahují na všechny letištní činnosti, s výjimkou bezpečnostních úkolů, řízení letového provozu, nebo jakékoli jiné činnosti spadající do odpovědnosti členského státu v rámci výkonu jeho veřejných pravomocí [29].
4.1 Financování letištních infrastruktur
55. Tato část se týká podpory na výstavbu infrastruktury a vlastních letištních zařízení nebo přímé podpory, tak jak jsou definovány v odstavcích 53 (i) a 54.
56. Infrastruktura je základem hospodářských činností prováděných řídícím orgánem letiště.
Pro stát ale také představuje jednu z možností, jak působit na hospodářský rozvoj regionu, politiku územního plánování, dopravní politiku atd.
57. Pokud tedy řídící orgán letiště vykonává hospodářskou činnost ve smyslu rozsudku Soudního dvora, který je uvedený v odstavci 30, pomocí svých vlastních zdrojů by měl financovat náklady na využití nebo výstavbu infrastruktur, které řídí.
Následkem toho poskytnutí letištních infrastruktur jednomu správci členským státem (i na regionální či místní úrovni), který nepůsobí jako soukromý investor bez odpovídajícího finančního příspěvku, nebo svěření správci veřejných subvencí, určených na financování infrastruktur, které by mu mohly přinést hospodářskou výhodu na úkor jeho konkurentů, musí být oznámeno a přezkoumáno podle pravidel pro státní podporu.
58. Je vhodné připomenout, že Komise již v minulosti měla příležitost upřesnit, za jakých podmínek nezpůsobují podle jejího názoru problémy se státní podporou operace jako prodej pozemku nebo budovy [30] nebo privatizace podniku [31].
Obecně je to případ operací, které se uskutečňují za tržní ceny, zejména pokud tato cena vyplývá z postupu otevřené nabídky, bezpodmínečné, nediskriminační, která byla dostatečně propagována a která zajišťuje rovnost zacházení s případnými kandidáty.
Aniž jsou dotčeny podmínky týkající se pravidel a zásad použitelných na veřejné zakázky a povolení, pokud jsou použitelné, v zásadě se použije stejná úvaha přiměřeně na prodej nebo poskytování infrastruktur orgány veřejné moci.
59. Přesto není možné a priori vyloučit přítomnost prvků podpor naprosto ve všech případech.
Mohlo by se například jednat o podpory, pokud by se prokázalo, že infrastruktury byly přiděleny předem vybranému správci, který z nich získá nepatřičné výhody, nebo pokud by neodůvodnitelný rozdíl mezi prodejní cenou a cenou za výstavbu v nedávné době nabyvateli zajišťoval nepatřičné výhody.
60. Zejména pokud jsou doplňkové infrastruktury, se kterými se nepočítalo v okamžiku přidělování existující infrastruktury, dány k dispozici řídícímu orgánu letiště, bude nutné, aby řídící orgán uhradil nájemné ve výši, která odpovídá tržní hodnotě a odráží zejména náklady na tuto novou infrastrukturu a délku jejího provozování.
Mimo jiné pokud se s vývojem infrastruktury nepočítalo v původní smlouvě, bude také nutné, aby doplňkové infrastruktury byly úzce svázány s provozováním existujících infrastruktur a aby byl zachován předmět původní smlouvy.
61. V případech, kdy není možné existenci státních podpor vyloučit, musí být opatření oznámeno. Pokud je poskytnutí podpory potvrzeno, tyto podpory mohou být prohlášeny za slučitelné, zejména podle čl. 87 odst. 3 písm. a), b) nebo c) a čl. 86 odst. 2 a případně na základě jejich prováděcích předpisů. Z tohoto důvodu Komise zejména prověří, zda:
- konstrukce a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost …),
- infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli,
- infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur,
- přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně,
- rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.
4.2 Subvence na provozování letištních infrastruktur
62. Komise v zásadě předpokládá, že řídící orgán letiště musí jako jakýkoli jiný hospodářský subjekt čelit obvyklým nákladům spojeným se správou a údržbou letištní infrastruktury svými vlastními zdroji.
Tak by jakékoli veřejné financování těchto služeb ulevilo provozovateli letiště od nákladů, které by obvykle nesl v rámci svých běžných činností.
63. Tato financování nepředstavují státní podpory, pokud tvoří vyrovnání za veřejné služby, poskytnuté správě letiště, pokud budou dodrženy podmínky stanovené judikaturou Altmark [32]. V ostatních případech jsou subvence na provozování státními podporami na provoz. Jak je uvedeno v části 3.1 těchto pokynů, takové podpory mohou být prohlášeny za slučitelné pouze na základě čl. 87 odst. 3 písm. a) nebo c), za určitých podmínek, ve znevýhodněných regionech, nebo na základě čl. 86 odst. 2, pokud dodržují určité podmínky, které zajišťují, že jsou nutné pro provozování služby obecného hospodářského zájmu a neovlivňují rozvoj obchodu v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.
64. Protože se jedná o použití čl. 86 odst. 2, jak je uvedeno v bodě 40 těchto pokynů, Komise se rozhodla, že za slučitelné bude považovat vyrovnání za veřejnou službu, která tvoří státní podporu poskytnutou letištím kategorie D, pokud jsou splněny určité podmínky. Každé vyrovnání veřejné služby, která tvoří státní podporu větším letištím (kategorie A, B a C) nebo která by nesplňovala kritéria a podmínky tohoto rozhodnutí, bude muset být oznámeno a přezkoumáno pro každý případ jednotlivě.
65. Při tomto přezkoumání Komise ověří, zda letiště je opravdu pověřeno službou obecného zájmu a zda výše vyrovnání nepřesahuje částku nutnou k pokrytí nákladů způsobených výkonem závazků veřejné služby a s ohledem na související příjmy i přiměřený zisk.
66. Přidělování úkolů veřejné služby letišti musí být předmětem jednoho nebo více oficiálních aktů, jejich formu může stanovit každý členský stát.
Tyto akty musejí uvádět všechny informace potřebné ke stanovení specifických nákladů týkajících se veřejné služby a musí uvádět zejména:
- přesný charakter závazku veřejné služby,
- dotčené řídící orgány a regiony,
- charakter každého zvláštního nebo výhradního práva přiznaného letišti,
- parametry výpočtu, kontroly a revize vyrovnání,
- prostředky vyhnout se případnému přílišnému nebo nedostatečnému vyrovnání a možnosti nápravy v tomto případě.
67. Pro výpočet částky vyrovnání musí náklady a příjmy, které se mají brát v úvahu, zahrnovat veškeré náklady a výnosy spojené s vykonáváním hospodářské služby obecného zájmu.
Pokud řídící orgán dotčeného letiště má další zvláštní nebo výhradní práva spojená s touto hospodářskou službou obecného zájmu, výnosy vytvořené těmito vyhrazenými trhy musí být také vzaty v úvahu.
Musí tedy být použit transparentní účetní systém a oddělení účtů pro různé činnosti [33].
4.3 Subvence na letištní služby
68. Pozemní odbavování je obchodní činnost otevřená hospodářské soutěži nad prahem 2 milionů cestujících za rok, v souladu se směrnicí 96/67/ES [34].
Řídící orgán letiště, který vystupuje jako poskytovatel služeb pozemního odbavování, může uplatňovat různé ceny za odbavovací služby účtované leteckým společnostem, pokud tyto rozdíly v cenách odrážejí rozdíly v nákladech spojené s povahou nebo rozsahem poskytovaných služeb [35].
69. Řídící orgán letiště, který vystupuje jako poskytovatel služeb, může pod hranicí 2 milionů cestujících vyrovnávat své různé zdroje příjmů a ztrát mezi čistě obchodními činnostmi (jako například jeho činnost "manipulace" a správa parkoviště), s výjimkou veřejných zdrojů, které mu jsou přiděleny jakožto letištnímu orgánu nebo orgánu služby obecného hospodářského zájmu.
Přesto však, pokud v oblasti "manipulace" není hospodářská soutěž, musí zejména dbát na to, aby neporušoval vnitrostátní předpisy nebo předpisy Společenství, a zejména aby nezneužíval dominantního postavení v rozporu s článkem 82 Smlouvy (který zakazuje například podnikům v dominantním postavení na trhu Společenství nebo na jeho velké části používat vůči různým leteckým společnostem rozdílné podmínky za obdobné služby, čímž by je znevýhodnily v hospodářské soutěži).
70. Nad hranici 2 milionů cestujících musí být činnost v poskytování služeb pozemního odbavování samostatná nezávisle na ostatních obchodních příjmech letiště, jako jsou veřejné zdroje, které mu jsou přiděleny jakožto letištnímu orgánu nebo orgánu služby obecného hospodářského zájmu.
5. PODPORY NA ZAHÁJENÍ ČINNOSTI
5.1 Cíle
71. Malá letiště často nemají dost cestujících na to, aby dosáhla kritické velikosti a prahu rentability.
72. Neexistují žádná absolutní čísla týkající se prahu rentability.
Výbor regionů jej odhaduje na jeden a půl milionu cestujících ročně, zatímco výše uvedená studie Univerzity Cranfield, která uvádí někdy číslo 500000 cestujících za rok až jeden milion, ukazuje, že existují rozdíly podle země a způsobu, jakým jsou letiště organizována [36].
73. Jestliže některým regionálním letištím může přinést výhodu, pokud letecké společnosti, které plní závazky veřejných služeb [37], zvýší objemy cestujících nebo pokud vnitrostátní veřejná moc zavede režim podpory sociálního charakteru, společnosti dávají přednost dobře zaběhnutým a dobře situovaným uzlům, které umožňují rychlé spojení, kde mají spotřebitelé své zvyky a kde mají letištní čas, který nechtějí ztratit.
Mimo jiné, letištní a letecké politiky a investice prováděné již léta často soustředily provoz do velkých metropolí jednotlivých států.
74. Následkem toho letecké společnosti nejsou vždy ochotny, bez povzbuzení v tomto směru, riskovat otevření trasy s odletem z neznámých a nevyzkoušených letišť.
Z tohoto důvodu bude moci Komise souhlasit s tím, že veřejné podpory jsou leteckým společnostem poskytovány za určitých podmínek dočasně, pokud je to podnítí k otevírání nových tras nebo nových četností s odletem z regionálních letišť a k přilákání objemů cestujících, které jim pak za určitou dobu umožní dosáhnout prahu rentability.
Komise bude dbát na to, aby takové podpory nezvýhodňovaly velká letiště, která jsou již široce otevřena mezinárodnímu provozu a hospodářské soutěži.
75. Ovšem vzhledem k obecnému cíli intermodality a optimalizace využití infrastruktur, jak bylo vysvětleno výše, nebude přijatelné poskytnout podporu na zahájení činnosti novému leteckému spojení, které odpovídá vysokorychlostní železnici.
76. Konečně také v souladu s trvalou akcí Komise v této oblasti budou některá usnadnění přijata pro nejvzdálenější regiony, které jsou znevýhodněny jejich nedostatečnou dostupností.
Komise stanovila [38] výhledy pro harmonický rozvoj těchto regionů.
Jejich strategie rozvoje se opírá o tři základní osy: přispět ke snížení jejich deficitu přístupnosti, zlepšit jejich schopnost v rámci soutěže a podpořit jejich regionální zařazení, aby došlo ke snížení vlivu vzdálenosti od evropské ekonomiky, zatímco jsou bližší k zeměpisným trhům Karibiku, Ameriky a Afriky.
Z tohoto důvodu Komise souhlasí, aby podpory na zahájení činnosti pro trasy s odletem z nejvzdálenějších regionů mohly využívat pružnějších kritérií slučitelnosti, zejména v otázce výše a trvání, a nevznese námitky ohledně takových podpor na linky do sousedních třetích zemí. Obdobná opatření týkající se výše a trvání budou přijata také pro regiony podle čl.
87 odst. 3 a pro regiony s nízkou hustotou obyvatelstva.
5.2 Kritéria slučitelnosti
77. Finanční pobídky na zahájení činnosti, s výjimkou případů, kdy by se orgány veřejné moci chovaly stejně jako soukromý investor působící v tržním hospodářství (viz. oddíl 3.2.4), přinášejí společnostem využívajícím podporu výhody a mohou tedy nepřímo narušit soutěž mezi společnostmi tím, že sníží náklady na provoz společností využívajících podpory.
78. Mohou také nepřímo ovlivnit soutěž mezi letišti tím, že jim budou pomáhat v rozvoji, a dokonce i tím, že podnítí jednu společnost, aby se "přemístila" z jednoho letiště na jiné a převedla jednu linku z letiště Společenství na regionální letiště.
Tvoří tedy obvyklou státní podporu a musejí být oznámeny Komisi.
79. Vzhledem k výše uvedeným cílům a velkým potížím, které se mohou objevit při spuštění nové linky, Komise bude moci schválit takové podpory, pokud budou splňovat následující podmínky:
a) příjemce: podpory jsou vyplaceny leteckým dopravcům, kteří mají platnou licenci k provozování letecké dopravy vydanou členským státem podle nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům;
b) regionální letiště: podpory jsou vyplaceny na trasy spojující regionální letiště kategorií C a D s jiným letištěm Unie.
Podpory poskytnuté na trasy mezi vnitrostátními letišti (kategorie B) budou moci být zamýšleny pouze výjimečně v řádně odůvodněných případech, zejména pokud jedno z letišť je umístěno ve znevýhodněném regionu.
Tyto podmínky se nebudou moci použít pro trasy s odletem z letišť nacházejících se v nejvzdálenějších regionech a s cílem v sousedních třetích zemích, s výhradou přezkoumání každého případu jednotlivě;
c) nové trasy: podpory se uplatňují pouze na otevírání nových tras nebo nových četností, jak je uvedeno níže, vyvolávajících zvýšení čistého objemu cestujících [39] .
Podpory nesmí povzbuzovat pouhé přemístění provozu z jedné linky nebo z jedné společnosti na jinou.
Zejména nesmí vést k neodůvodněnému odklonu dopravy s ohledem na četnost a životaschopnost stávajících služeb s odletem z jiného letiště umístěného ve stejném městě, stejné aglomeraci [40] nebo dokonce stejném letištním systému [41] , které obsluhuje stejné místo určení nebo místo určení srovnatelné podle stejných kritérií.
Nové letecké spojení nemůže také získat podporu na zahájení činnosti, pokud je toto spojení již zajišťováno vysokorychlostní železnicí srovnatelnou podle stejných kritérií.
Komise neschválí případy zneužití, kdy by se nějaká společnost snažila obejít dočasnost podpor na zahájení činnosti tím, že by podporovanou linku nahradila domněle novou linkou, ovšem nabízející srovnatelné služby.
Zejména podpory nebudou moci být poskytnuty letecké společnosti, která právě vyčerpala podporu na určitou linku a snaží se získat podporu na zahájení činnosti z jiného letiště umístěného ve stejném městě nebo aglomeraci nebo stejném letištním systému pro konkurenční linku, která obsluhuje stejné místo určení nebo místo určení srovnatelné.
Přesto prostá náhrada v průběhu období, kdy dochází k vyplácení podpory, jedné linky jinou linkou s odletem ze stejného letiště a která má pro letiště přinést nejméně stejný počet cestujících, nezpochybňuje pokračování vyplácení po celé původně plánované období, s výhradou, že toto nahrazení nezpochybňuje dodržení ostatních kritérií, která umožnila přidělení původní podpory;
d) životaschopnost a postupné snižování: podporovaná linka musí být dlouhodobě životaschopná, to znamená musí pokrývat nejméně své náklady bez veřejného financování.
Z tohoto důvodu se podpory na zahájení činnosti musí snižovat a být časově omezeny;
e) vyrovnání dodatečných nákladů na zahájení činnosti: výše podpory se musí výslovně týkat dodatečných nákladů na zahájení činnosti, které se pojí se spuštěním nové trasy nebo četnosti a které by letecký subjekt nemusel hradit v obvyklém rytmu cestovních letů.
Tyto náklady zahrnují zejména výdaje na marketing a propagaci, které je nutné zajistit při zahájení činnosti na oznámení nového spoje; mohou zahrnovat poplatky na usazení hrazené leteckou společností v prostorách regionálního letiště, které nastaly z důvodu spuštění linky, pokud se jedná o letiště kategorie C nebo D a pokud podpora na tyto náklady ještě nebyla poskytnuta.
Oproti tomu se podpora nesmí týkat obvyklých provozních nákladů, jako nájem a amortizace letadel, palivo, platy posádek, letištní poplatky, náklady na zásobování (catering).
Zvolené způsobilé náklady budou muset odpovídat skutečným nákladům, získaným za běžných tržních podmínek;
f) výše a trvání: degresivní podpora může být přiznána na dobu nejvýše 3 let.
Výše podpory nesmí žádný rok přesáhnout 50 % částky způsobilých nákladů daného roku a v roce, kdy je poskytována podpora, v průměru 30 % způsobilých nákladů.
U linek s odletem ze znevýhodněných regionů, to znamená nejvzdálenějších regionů, regionů uvedených v čl. 87 odst.
3 písm. a) a regionů s nízkou hustotou obyvatelstva, může být degresivní podpora poskytnuta nejdéle na dobu 5 let. Výše podpory nesmí žádný rok přesáhnout 50 % částky způsobilých nákladů daného roku a v roce, kdy je poskytována podpora, v průměru 40 % způsobilých nákladů.
Pokud je podpora skutečně poskytována po dobu 5 let, může být v průběhu prvních tří let udržována ve výši 50 % částky způsobilých nákladů.
V každém případě musí zůstat doba, po kterou je společnosti přiznána podpora na zahájení činnosti, podstatně kratší než doba, po kterou se společnost zaváže provozovat své činnosti s odletem z dotčeného letiště, jak je uvedeno v obchodním plánu požadovaném v odstavci 79(i).
Mimo jiné, podpora musí být zastavena, jakmile je dosaženo cíle v počtu cestujících nebo se prokáže rentabilita linky, i když by to nastalo před koncem původně stanovené doby;
g) vazby na rozvoj linky: poskytnutí podpory musí být vázáno na skutečný rozvoj počtu přepravených cestujících.
Aby byl uchován podněcující charakter podpory a aby nedocházelo ke změně maximálních výší, jednotková cena na cestujícího by například měla se zvyšujícím objemem provozu klesat;
h) nediskriminační přidělení: každý veřejný subjekt, který zamýšlí poskytnout společnosti, prostřednictvím letiště či nikoli, podpory na zahájení činnosti nové trasy, musí svůj projekt zveřejnit po dostatečně dlouhou dobu a s dostatečnou propagací, aby všechny letecké společnosti, které mají zájem, mohly nabídnout své služby.
Toto sdělení musí obsahovat zejména popis trasy i objektivní kritéria, jako je výše a trvání podpor.
Pravidla a zásady v oblasti veřejných zakázek a povolení musí být dodržována, pokud jsou uplatnitelná;
i) vliv na ostatní trasy a obchodní plán: každá letecká společnost, která nabízí službu veřejnému subjektu, který si přeje poskytnout podporu na zahájení činnosti, musí při podávání své přihlášky předložit obchodní plán, který ukazuje životaschopnost linky po vypršení podpory po dlouhou dobu.
Veřejný subjekt musí před poskytnutím podpory na zahájení činnosti provést analýzu vlivu nové trasy na konkurenční linky;
j) propagace: státy zajistí, aby každý rok byl pro každé letiště a každou podporovanou trasu zveřejněn zdroj veřejného financování, společnost využívající podporu, výše vyplacených podpor a počet příslušných cestujících;
k) přezkumné řízení: kromě soudních přezkumných řízení podle směrnic nazvaných "veřejné zakázky" 89/665/EHS a 92/13/EHS [42] 2, pokud je lze uplatnit, musí být stanoveny mechanismy přezkumných řízení na úrovni členských států, aby byla vyloučena jakákoli diskriminace, ke které by došlo při přidělování podpor;
l) sankce: pokud by některý dopravce nedodržel své závazky, které přijal vůči letišti v okamžiku platby podpory, musí být vypracovány mechanismy sankcí.
Systém zpětného získávání podpory nebo zabavení záruky uložené dopravcem na počátku může umožnit letišti, aby se ujistilo, že letecká společnost bude dodržovat své závazky.
80. Kumulace: podpory na zahájení činnosti nebudou moci být kumulovány s jinými typy podpor poskytnutých na provozování linky, jako jsou např. podpory sociálního charakteru poskytnuté určitým skupinám cestujících nebo vyrovnávání za veřejné služby.
Takové podpory nebudou také moci být poskytnuty, když byl přístup na jednu trasu vyhrazen jednomu jedinému dopravci podle článku 4 nařízení (EHS) č. 2408/92, a zejména odst.
1 písm. d) uvedeného článku. Nebudou také moci být, podle pravidel úměrnosti, kumulovány s jinými podporami na stejné výdaje, včetně případů, jsou-li placené v jiném státě.
81. Podpory na zahájení činnosti musí být oznámeny Komisi.
Komise vyzve členské státy, aby spíše než jednotlivé podpory oznámily režimy podpor na zahájení činnosti, které umožní zajistit větší územní jednotnost.
Komise bude moci přezkoumat pro každý případ jednotlivě podporu nebo režim, které by nedodržovaly veškerá předchozí kritéria, ale které by vedly k podobné situaci.
6. Příjemci dřívějších protiprávních podpor
82. Pokud byla podniku poskytnuta protiprávní podpora, ke které Komise přijala zamítavé rozhodnutí s příkazem ke zpětnému získání podpory, a pokud zpětné získání neproběhlo v souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [43] 3, přezkoumání všech podpor na financování letišť nebo podpor na zahájení činnosti bude muset vzít v úvahu za prvé souhrnný účinek předchozí podpory a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena [44] 4.
7. ODPOVÍDAJÍCÍ OPATŘENÍ VE SMYSLU ČL. 88 ODST. 1
83. V souladu s čl. 88 odst. 1 Smlouvy navrhuje Komise, aby členské státy pozměnily případné režimy státní podpory pokryté těmito pokyny, aby s nimi byly v souladu nejpozději dne 1. června 2007. Členské státy jsou vyzvány, aby písemně potvrdily, že přijímají tento návrh do dne 1. června 2006.
84. Pokud by některý stát nepotvrdil písemně své přijetí do tohoto data, Komise použije čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) 659/1999 a v případě potřeby zahájí řízení podle tohoto článku.
8. DATUM POUŽITELNOSTI
85. Komise použije tyto pokyny ode dne vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Oznámení zaznamenaná Komisí před tímto datem budou přezkoumána s ohledem na předpisy platné v okamžiku oznámení.
Komise přezkoumá slučitelnost každé podpory na financování letištních infrastruktur nebo podpor na zahájení činnosti poskytnutých bez povolení a tedy porušením čl. 88 odst.
3 Smlouvy na základě těchto pokynů, pokud poskytování podpory začalo po jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. V jiných případech bude přezkoumána na základě pravidel platných v okamžiku zahájení poskytování podpory.
86. Komise informuje členské státy a zúčastněné strany, že zamýšlí provést důkladné vyhodnocení používání těchto pokynů čtyři roky od data jejich použitelnosti.
Na základě výsledků takové studie bude moci Komise revidovat tyto pokyny.
[1] Nařízení Rady ze dne 23. července 1992: (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 1); (EHS) č. 2408/92 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 8) a (EHS) č. 2409/92 o tarifech a sazbách za letecké služby (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 15).
[2] Nařízení Rady (EHS) 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (Úř. věst.
L 14, 22.1.1993, s. 1).
[3] Směrnice Rady 96/67/ES ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství (Úř. věst.
L 272, 25.10.1996, s. 36).
[4] Nařízení Rady (EHS) č. 2299/89 ze dne 24. července 1989 o kodexu chování pro používání počítačových rezervačních systémů (Úř. věst.
L 220, 29.7.1989, s. 1).
[5] Rozsudky Soudního dvora ze dne 5. prosince 2002, Komise v. Spojené království, resp. Dánsko, resp. Švédsko, resp. Finsko, resp. Belgie, resp. Lucembursko, C-466 až C-469/98 a C-470 až C-472/98, Sb. rozh. s. I–9427 až 9741.
[6] Na základě údajů od Airports Council International pro rok 2004, které berou v potaz 25 členských států EU.
[7] "Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout", KOM(2001) 370, 12.9.2001.
[8] "Study on competition between airports and the application of State aid rules" – Cranfield University, červen 2002
[9] Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (Úř. věst.
L 228, 9.9.1996, příloha II, část 6).
[10] Stanovisko Výboru regionů o předpovědi ze dne 2. července 2003 o kapacitě regionálních letišť (VR 393/2002 v konečném znění).
[11] Je třeba uvést, že přibližně 200 letišť má méně než 200000 cestujících ročně.
[12] Více než 40 % pro Spojené království, Irsko a Slovensko, 38 % ve Španělsku, více než 25 % v Belgii, Německu, Itálii, Rakousku, Maďarsku a Švédsku, 19 % ve Francii a Řecku, 18 % v České republice a méně než 15 % v ostatních členských státech.
Zdroj: OAG Summer Schedules 2004, místa nabízená na letech uvnitř Společenství.
[13] Ryanair, Easyjet, AirBerlin.
Zdroj: Airclaims.
[14] Rozhodnutí Komise 2004/393/ES ze dne 12. února 2004 o výhodách poskytnutých valonským regionem a Brussels South Charleroi Airport letecké společnosti Ryanair při jejím umístění v Charleroi (Úř. věst.
L 137, 30.4.2004, s. 1).
[15] Pokyny Komise o použití článků 92 a 93 Smlouvy ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letectví (Úř. věst.
C 350, 10.12.1994, s. 5).
[16] Bílá kniha – Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout, KOM(2001) 370 v konečném znění.
[17] Podpory na provoz jsou definovány v příručkách o státní podpoře regionům, jako např. podpory "určené ke snížení běžných nákladů podniku" (bod 4.15), zatímco podpory na počáteční investici se vztahují k "investici ve fixním kapitálu, vztahující se k vytvoření nového zařízení, rozšíření stávajícího zařízení nebo na rozjezd činnosti zahrnující zásadní změnu výrobku nebo výrobního postupu stávajícího zařízení" (bod 4.4).
[18] Srov. bod 4.15 a následující pokyny o státní podpoře regionům.
[19] Podle judikatury Soudního dvora představuje každá činnost spočívající v nabídce zboží nebo služeb na nějakém daném trhu činnost hospodářskou, viz rozsudky ze dne 18. června 1998, Komise v. Itálie, C 35/96, Sb. rozh. s.
3851 a Pavlov, C 180/98–184/98, Sb. rozh.
2000, s.
I-6451.
[20] Rozsudky Soudního dvora ze dne 17. února 1993, Poucet a Pistre v. AGF a Cancava, C-159/91 a C-160/91, Sb. rozh. s.
I-637.
[21] Rozsudek Soudního dvora ze dne 12. prosince 2000, Aéroports de Paris v. Komise Evropských Společenství, T-128/98, Sb. rozh. s.II-3929), potvrzený rozsudkem ze dne 24. října 2002, C-82/01, Sb. rozh. s.
I-09297, body 75–79.
[22] Rozsudek Soudního dvora ze dne 19. ledna 1994, SAT Fluggesellschaf v. Eurocontrol, C-364/92, Sb. rozh. s.
I-43.
[23] Rozsudek Soudního dvora ze dne 18. března 1997, Calì & Figli v. Servizi Ecologici Porto di Genova, C-343/95, Sb. rozh. s.
I-1547).
Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003, N 309/2002, Bezpečnost letectví – kompenzace nákladů po atentátech 11. září 2001.
Rozhodnutí Komise ze dne 16. října 2002, N 438/02, Subvence správ přístavů na výkon úkolů podřízených veřejnou mocí.
[24] Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. července 2003, Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, Sb. rozh., s.
I-7747.
[25] Rozhodnutí Komise ze dne 13. července 2005 o uplatňování ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy o státní podpoře ve formě vyrovnání za veřejnou službu poskytnutým některým podnikům pověřeným správou služeb obecného hospodářského zájmu.
[26] Rozsudek Soudního dvora ze dne 10. července 1986, Belgie v. Komise, věc 40/85, Sb. rozh.
I-2321.
[27] Rozsudek Soudního dvora ze dne 6. července 1982, Francie, Itálie a Spojené království v. Komise, spojené věci 188/80 a 190/80, Sb. rozh. s.
2571, bod 21.
[28] Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1991, Itálie v. Komise ("Alfa Romeo"), C-305/89, Sb. rozh. s.
I-1603, bod 20) .
Rozsudek ze dne 6. března 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. Komise, T-228/99, Sb. rozh. s.
II-435, bod 250 až 270.
[29] Viz rozhodnutí Komise N 309/2002 – Francie: Bezpečnost letectví – kompenzace nákladů po atentátech 11. září 2001.
[30] Sdělení Komise o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (Úř. věst.
C 209, 10.7.1997, s. 3).
[31] Zpráva Evropské komise o politice hospodářské soutěže, 1993, odstavce 402 a 403.
[32] Viz pozn.
3, s. 8.
[33] Ačkoli se obecné pokyny Společenství o státní podpoře ve formě kompenzací za veřejnou službu ze dne 13. července 2005 nepoužijí v odvětví dopravy, budou moci podat informace o provádění odstavců 65 až 67.
[34] Viz pozn.
3, s. 1.
[35] Bod 85 rozhodnutí o otevření řízení o případu Ryanair v. Charleroi: "Pokud se týká poplatků za odbavovací služby, Komise prohlašuje že úspory z rozsahu by mohly být prováděny od té doby, kdy se jeden uživatel letiště dovolává významně asistenčních služeb některého podniku.
Ve skutečnosti není šokující, že tarif použitý pro některé společnosti je nižší než obecný tarif, pokud je služba požadovaná těmito společnostmi menší než pro ostatní zákazníky".
[36] Zpráva "Study on Competition between airports and the application of State Aid Rules", Univerzita Cranfield, září 2002, bod 5.33 a 6.11.
[37] Tamtéž, studie Univerzity Cranfield, s. 5–27:"Za určitých podmínek může být podpora leteckých služeb v rámci závazků veřejné služby považována za podporu letišti.
Některá letiště ve Skotsku a v Irsku se spoléhají výhradně na podporované letecké služby jako závazky veřejné služby."
[38] Sdělení Komise ze dne 26. května 2004 (KOM(2004) 343 v konečném znění) a ze dne 6. srpna 2004 (SEK(2004) 1030) o posíleném partnerství pro nejvzdálenější regiony.
[39] Toto se týká zejména přechodu sezónní linky na linku trvalou nebo z četnosti jiné než denní na četnost nejméně denní.
[40] Nařízení Rady (EHS) č. 2408/92.
[41] Jak je uvedeno v čl. 2 písm. m) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92.
[42] Směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (Úř. věst.
L 395, 30.12.1989, s. 33).
Směrnice Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací (Úř. věst.
L 76, 23.3.1992, s. 14).
[43] Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s.
1. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.
[44] Věc Textilwerke Deggndorf v. Komise, C-355/95 P, Sb. rozh.
1997, s. I-2549.
--------------------------------------------------
Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES
Případy, k nimž Komise nevznáší námitku
(2005/C 314/03)
Datum přijetí rozhodnutí : 10. 5. 2004
Členský stát : Itálie (Toskánsko)
Podpora č. : N 61/2004
Název : Odškodnění za odstranění a likvidaci uhynulých zvířat
Cíl : Odškodnění za náklady, jež chovatel vydal na naložení, dopravu a likvidaci uhynulých zvířat v zemědělských podnicích
Právní základ : Proposta di legge d'iniziativa della Giunta regionale n. 7 del 19.1.2004 "Interventi a favore degli allevatori in relazione alla rimozione e alla distruzione degli animali morti in azienda"
Rozpočet : 810000 EUR
Míra nebo částka podpory :
Za náklady na naložení a dopravu uhynulých zvířat: 300 EUR pro chovatele skotu a buvolů a 65 EUR pro chovatele ovcí a koz. V každém případě odškodnění nemůže přesáhnout 100 % nákladů skutečně nesených chovatelem. U nákladů za likvidaci těl zvířat uhynulých od 1. listopadu 2002 do 31. prosince 2004: 50 EUR pro chovatele skotu a buvolů a 7 EUR pro chovatele ovcí a koz.
V každém případě odškodnění nemůže přesáhnout 100 % nákladů skutečně nesených chovatelem u zvířat uhynulých od 1. listopadu 2002 do 31. prosince 2003 a 75 % u zvířat uhynulých od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004
Doba trvání : Odškodnění bude poskytnuto za zvířata uhynulá v podnicích od 1. listopadu 2002 do 31. prosince 2004.
1. 2004 se mění stávající režim schválený Komisí v rámci spisů státní podpory N 639/2001 (rozhodnutí Komise SG(2002)198 ze dne 31. ledna 2002, Úř. věst.
C 58/2002) a N 739/2002 (rozhodnutí Komise C(2003)64 ze dne 15. ledna 2003, Úř. věst.
C 39/2003).
Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:
http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/
Datum přijetí rozhodnutí : 6. 7. 2004
Členský stát : Španělsko
Podpora č. : N 163/2004
Název : Podpory určené na odstranění škod způsobených přívalovými dešti
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 314/04)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č.
2081/92
LIMONE FEMMINELLO DEL GARGANO
Č. j. ES: IT/00297/ 10.06.2003
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Zúčastněné subjekty, zejména producenti produktů, na něž se vztahuje dotyčné CHZO, mohou veškeré podrobnosti nalézt v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Ministero delle Politiche Agricole e Forestali _BAR_
Adresa: _BAR_ Via XX Settembre, 20 – I-00187 Roma _BAR_
Tel.: _BAR_ (39-6) 481 99 68 _BAR_
Fax: _BAR_ (39-6) 42 01 31 26 _BAR_
e-mail: _BAR_ qtc3@politicheagricole.it _BAR_
2. Žadatel:
Název : Consorzio di tutela e valorizzazione "Gargano Agrumi"
Adresa Via Salita della Bella – I-71018 Vico del Gargano (FG)
Tel.: (39-884) 96 62 29
Fax: (39-884) 96 63 99
Složení : producent/zpracovatel (x) ostatní ( )
3. Druh produktu:
Skupina 1.6 – čerstvé ovoce a zelenina
4. Specifikace:
(shrnutí požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Limone Femminello del Gargano"
Popis - kulovitý tvar;
- zvláště hebká, velmi jemná kůra bledě žluté barvy;
- minimální průměr na středu: 50 mm;
- hmotnost nejméně 80 g;
- flavedo je bohaté na vonné silice a má velmi výrazné aroma;
- plod je tvořen 8 až 11 dílky;
- dužnina a šťáva jsou citronově žluté barvy a obsahují velmi málo semen. Šťáva činí 35 % hmotnosti plodu a má hladinu kyselosti nejméně 3,5 na 100 ml.
- eliptický tvar;
- kůra střední tloušťky, poměrně hebká, jasné citronově žluté barvy;
- minimální průměr na středu: 60 mm;
- hmotnost nejméně 100 g;
- flavedo je bohaté na vonné silice a má velmi výrazné aroma;
- plod je tvořen 8 až 11 dílky;
- dužnina a šťáva jsou citronově žluté barvy. Šťáva činí 30 % hmotnosti plodu a má hladinu kyselosti nejméně 3,5 na 100 ml.
Zeměpisná oblast : Oblast produkce a balení leží v provincii Foggia (region Apulia) a zahrnuje obce Vico del Gargano, Ischitella a Rodi Garganico, přesněji úsek severní části Garganského poloostrova, který leží částečně při pobřeží a částečně v oblasti navazující na pobřeží, od obcí Vico del Gargano a Rodi Garganico až po obec Ischitella.
Doklad o původu :
Každá fáze výrobního procesu je nepřetržitě sledována.
Produkty je možné vysledovat prostřednictvím rejstříků producentů a balíren, přičemž tyto rejstříky vede inspekční subjekt.
Vysledovatelnost produktů a doklad o původu jsou rovněž zaručeny zapisováním všech citroníkových hájů do příslušného rejstříku, který vede a aktualizuje inspekční subjekt a který rovněž obsahuje údaje o umístění hájů a množství produkce nahlášené inspekčnímu subjektu.
Všechny právnické a fyzické osoby vedené v rejstřících podléhají kontrolám, které provádí inspekční subjekt, a to na základě ustanovení obsažených ve specifikacích produkce a příslušného plánu sledování.
Způsob produkce :
Ve specifikaci produktu se uvádí, že citroníkový háj musí být osázen v souladu s orografickými a půdními podmínkami, kterými se oblast produkce vyznačuje. Svažující se pozemky se terasují pomocí nasucho zděných zídek či náspů.
Ochranu proti chladným větrům zajišťují v případě potřeby větrolamy vyrobené převážně z dubu červiny (místní materiál), rákosí a sítí.
V souladu s tradicí se jako podnož používá výhradně "melangolo" (citrus mearda), která je certifikována podle platných právních předpisů.
Strukturu stromu tvoří dvě hlavní a dvě vedlejší větve, což umožňuje rozvinutí koruny do kruhového tvaru uvnitř čtverce; získává tak podobu zploštělé polokoule, která je známa jako "cupola squaciata", tedy otevřená kupole, která usnadňuje provzdušňování a sklizeň.
Háje se vysazují v tradičním pětníkovém sponu s hustotou 250 a 400 stromů na hektar.
Citroníky se zavlažují v období od května do října.
Produkce citronů nesmí překročit 35 tun na hektar.
Sklízí se ručně za použití nůžek, po celý rok, neboť díky půdním a klimatickým podmínkám a zvláštním rysům citroníkových hájů plodí stromy po delší dobu.
Umělé dozrávání plodu je zakázáno.
Limone Femminello del Gargano (CHZO) je baleno výhradně v oblasti produkce, jak je stanoveno v bodě 4.3, aby byla zajištěna vysledovatelnost produktů a sledování a aby se zabránilo zhoršování jakosti produktů.
Souvislost :
Kvalita místního prostředí, tj. půdní a geoklimatické podmínky v pobřežním subhumidním středomořském pásu Garganského poloostrova, jakož i mikroklima a starodávné tradiční zkušenosti místních zemědělců dávají vzniknout tak vyhledávaným citronům, že byly již od starověku žádány na zahraničních trzích; Limone Femminello del Gargano je ceněno pro svou autentičnost a především pro své jedinečné aroma, díky němuž toto CHZO vyniká nad citrony produkovanými v jiných italských regionech.
Pěstování citrusů je v Garganu stále tradiční formou zemědělství, která se provádí ručně a při níž hrají hlavní úlohu prořezávači stromů.
V průběhu času si zemědělství v Garganu vybudovalo tradici zemědělských dovedností, které se dědí z generace na generaci.
První síť obchodních spojení se severoamerickým kontinentem vznikla již roku 1884 a byl do ní zapojen významný podíl produkce citrusů.
První historický doklad o Limone Femminello del Gargano pochází z roku 1000 a nejstarší záznamy o produkci v oblasti lze nalézt ve statistice Neapolského království z roku 1811, podle níž se 60 % produkce vyváželo.
Název: _BAR_ C.C.I.A.A. Foggia _BAR_
Adresa: _BAR_ via Dante, 27 I-71100 Foggia _BAR_
Tel.: _BAR_ (39-881) 79 71 11 _BAR_
Fax: _BAR_ (39-881) 72 60 46 _BAR_
Inspekční subjekt Štítkování - je dotčená skupina produktů tvořena výhradně produktem s chráněným označením;
- uživatelé produktu s chráněným označením vlastní povolení od držitelů dotčeného práva duševního vlastnictví, kteří jsou seskupeni do syndikátu a které ministerstvo zemědělské politiky pověřilo dohledem.
Tento syndikát bude odpovědný za jejich zanesení do rejstříku a za dohled nad správným používáním chráněného označení.
Neexistuje-li syndikát, který by tento dohled vykonával, plní tuto úlohu ministerstvo zemědělské a lesní politiky jakožto vnitrostátní orgán odpovědný za provádění nařízení (EHS) č. 2081/92.
Logo je tvořeno stylizovaným vyobrazením dvou citronů s listnatou větví uvnitř eliptické koruny.
Na koruně stojí nápis: "Limone Femminello del Gargano".
Vyobrazené citrony a nápis "Limone Femminello del Gargano" jsou bledě žluté barvy a koruna a stromy jsou zelené.
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise – Generální ředitelství pro zemědělství – oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Řízení pro porušení právních předpisů 2003/4497 – Civitavecchia
(2005/C 314/05)
V návaznosti na doplňující odůvodněné stanovisko zaslané Komisí Italské republice ve věci výše uvedeného řízení, ve kterém se Komise vyjádřila, že vzhledem k tomu, že italské orgány nesprávně měří koncentrace částic PM10 v oblasti Civitavecchia a následně pravidelně neinformují veřejnost o těchto koncentracích, nesplnila Itálie povinnosti podle směrnice 96/62/ES o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší [1] a směrnice 1999/30/ES o mezních hodnotách pro oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice a olovo ve vnějším ovzduší [2], oznámily italské orgány Komisi, že od 3. dubna 2005 je v Civitavecchia (na ulici Palmiro Togliatti) monitorovací stanice kvality ovzduší schopná měřit koncentrace PM10 a že příslušné informace jsou dostupné na internetové stránce Regionální agentury pro ochranu životního prostředí provincie Lazio (Arpalazio) (Agenzia Regionale Protezione Ambientale del Lazio (Arpalazio)) http://www.arpalazio.it/aria/centraline/dettaglio_provincia.php.
Vzhledem k tomuto se útvary Komise domnívají, že Italská republika vyhověla výše uvedenému odůvodněnému stanovisku, a že by se proto řízení pro porušení právních předpisů 2003/4497 mělo ukončit.
Proto navrhují Komisi ukončit řízení.
Jakákoli nová informace předložená Komisi, která by mohla vést k přehodnocení jejího rozhodnutí ukončit řízení v dané věci, musí být oznámena ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění tohoto oznámení
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2005/C 316/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 8/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Rakousko _BAR_
Region _BAR_ Stadt Kapfenberg, NUTS III Region Östliche Obersteiermark _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora vnitřní části města Kapfenberg _BAR_
Právní základ _BAR_ Innenstadtförderungsrichtlinie gemäß Beilage (Innenstadtförderung der Stadt Kapfenberg) Beihilfenrelevant nach KMU-Freistellung sind die Punkte: 3.3.Maßnahmen zur Verbesserung und Attraktivierung von Geschäftslokalen und Außenanlagen3.6.Planungs- und Beratungsleistungen _BAR_
Voraussichtliche jährliche Kosten der Regelung bzw. Celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,8 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 8. 2004 pro body režimu podpory 3.3 a 3.6 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Stadtgemeinde Kapfenberg _BAR_
Adresa: Koloman-Wallisch-Platz 1 A-8605 Kapfenberg _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 84/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales a Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Amgen Cymru (Cynon Valley Waste Disposal Co. Ltd) – recyklační centrum Bryn Pica _BAR_
Právní základ _BAR_ The Industrial Development Act 1982 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 510000 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 26. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 8. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Pomoc malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní služby (recyklace) _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park Mountain Ash, CF45 – 4ER, United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 88/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Brandenburg _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice Ministerstva hospodářství Spolkové země Braniborsko na podporu racionálního využití energie a používání obnovitelných zdrojů energie (program REN) ze dne 31. března 2004 _BAR_
Právní základ _BAR_ §§ 44, 23 der Landeshaushaltsordnung (LHO) sowie die hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften in der jeweils gültigen Fassung _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ Přibližně 2 miliony eur _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Datum účinnosti směrnice dne 6. května 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 (poslední termín poskytnutí podpory) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) _BAR_
Adresa: Steinstraße 104 – 106 D-14480 Potsdam _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 91/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ West Wales a Valleys – region cíle 1 _BAR_
Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Court Vale Developments Ltd. _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 198050 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 1. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Pomoc malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park Mountain Ash, CF45 – 4ER, United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 95/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Neuvádí se _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora inovací v malých a středních podnicích zlepšováním přístupu k aktuálním údajům z vědy, techniky a hospodářství _BAR_
Právní základ _BAR_ § 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,6 – 1 milion EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Pouze hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerium für Wirtschaft und Arbeit Referat VI B 4 _BAR_
Adresa: Scharnhorststraße 34 – 37 D-10115 Berlin _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 96/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Neuvádí se _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Podpora středně velkých aplikačních projektů v rámci iniciativy Spolkového ministerstva hospodářství a práce: FIT pro hospodářskou soutěž založenou na poznatcích _BAR_
Právní základ _BAR_ § 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,75 – 1,25 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 3. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Pouze hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerium für Wirtschaft und Arbeit Referat VI B 4 _BAR_
Adresa: Scharnhorststraße 34 – 37 D-10115 Berlin _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 98/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Region cíle 1 West Wales & the Valleys _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Welsh Application Service Provider (WASP): fáze 11 _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 544407 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12.
2006 Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet do 31. července 2007 (v souladu s N + 2) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Welsh European Funding Office _BAR_
Adresa: Cwm Cynon Business Park Mountain Ash, CF45 – 4ER, United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 101/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Úvěry na rozvoj podnikání _BAR_
Právní základ _BAR_ Appropriation Act 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2 miliony GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 3000 GBP na MSP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od října 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. června 2007 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: United Kingdom Trade & Investment _BAR_
Adresa: Antonia Yeolanda Lopes International Trade Development Group, Regional Directorate/TDU 7th Floor, Kingsgate House 66-74 Victoria Street London SW1E 6SW, United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velkého rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 129/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ Všech 16 vojvodství _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Nevratná finanční podpora přidělená prostřednictvím regionálního financujícího orgánu na poradenské služby, jejichž cílem bude, aby podniky splnily polské normy nebo legislativu EU v oblasti bezpečnosti práce a ochrany zdraví na pracovišti _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości. § 24 ustęp 3 punkt 4 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 1,55 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 8. 2004 – den, kdy vyhláška nabude účinnosti _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. 7. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regionální financující orgány _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 131/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region _BAR_ 13 vojvodství (dolnośląskie, kujawsko-pomorskie, lubelskie, lubuskie, łódzkie, małopolskie, opolskie, podkarpackie, podlaskie, pomorskie, świętokrzyskie, warmińsko-mazurskie, zachodniopomorskie) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Nenávratná finanční pomoc poskytovaná regionálním platebním orgánem za účelem nákupu konzultačních služeb _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości. § 24 ustęp 3 punkt 1, 2, 3 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 9,57 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 8. 2004 – den, kdy vyhláška nabyla účinnosti _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 11. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regionalne Instytucje Finansujące _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č.. _BAR_ XS 132/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Polsko _BAR_
Region: _BAR_ Všech 16 vojvodství _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Finanční pomoc poskytovaná podnikům ve formě nenávratné finanční podpory za účelem investic _BAR_
Právní základ _BAR_ Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości. § 5 punkt 2 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 10,67 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 8. 2004 – den, kdy vyhláška nabyla účinnosti _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 11. 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům. _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název: Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości _BAR_
Adresa: Ul.
Pańska 81/83 PL-00-834 Warszawa _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání
(2005/C 316/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. : XT 10/03
Členský stát : Spojené království Velké Británie a Severního Irska a Irská republika
Region : 32 hrabství v Irsku – Severní Irsko a Irská republika
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory : FOCUS
Právní základ : British/Irish Agreement Act 1999, Section 2.3 Part 7 of Annex 2 of the Act empowers InterTradeIreland to invest, lend or grant aid for the purposes of its function
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku - 2002: 25400 GBP
- 2003: 25400 GBP
- 2002: 254000 GBP
- 2003: 254000 GBP
Poznámky:
Během let 2002 až 2004 bude vypracováno a provedeno 20 projektů.
Náklady na projekt činí 25400 GBP po dobu 12 měsíců.
Částka 25400 GBP je vyplácena ve čtvrtletních splátkách po dobu 12 měsíců.
Roční výdaje za celkový režim FOCUS pro 20 projektů se vypočtou tak, že projekty začnou v polovině roku 2002 a skončí v polovině 2003.
Z tohoto důvodu jsou výdaje rozděleny na dva roky.
Celková finanční účast pro 20 projektů během 2 let = 508000 GBP.
Tato částka představuje 65 % celkových nákladů projektu, přičemž zbývajících 35 % hradí podniky, které se projektu účastní
Maximální míra podpory : Až do maximální výše 25400 GBP pomoci na projekt ročně, což odpovídá míře podpory vy výši 65 %
Datum uskutečnění, doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory :
Navrhovaný režim potrvá 2 roky od data schválení.
Jednotlivé společnosti budou k podpoře způsobilé nejdéle po dobu 12 měsíců
Cíl podpory :
Cílem podpory je poskytnout vysoce kvalifikovaným absolventům oboru prodej a marketing vzdělání s cílem připravit je na vyšší řízení.
Vzdělávání je obecné, protože je poskytováno obecně všem účastnícím se absolventům a poskytuje kvalifikace přenositelné do ostatních průmyslových oborů
Záměrem je, aby díky programu FOCUS bylo absolventům, kteří se projektu zúčastní, částečně nebo plně uznáno členství v příslušných profesních orgánech jako Chartered Institute of Marketing a/nebo Marketing Institute of Ireland
Dotčená hospodářská odvětví : Všechna odvětví
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu InterTradeIreland
The Old Gasworks Business Park
Kilmorey Street
Newry
Co Down
Northern Ireland
BT34 2DE
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 5. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2005/C 316/05)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XE 17/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Val d'Aosta _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Tříletý plán pro politiku zaměstnanosti a odborného vzdělávání 2004 – 2006 _BAR_
Právní základ _BAR_ D.C.R. n. 666/XII del 9.6.2004 D.G.R. n. 2712 del 9.8.2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 4,2 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 9. 8. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Článek 4: Vytváření pracovních míst _BAR_ Ne _BAR_
Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti _BAR_ Ano _BAR_
Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
Všechny služby _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Autonoma Valle d'Aosta Assessorato Attività Produttive e Politiche del Lavoro Dipartimento delle politiche del lavoro Direzione Agenzia regionale del Lavoro _BAR_
Adresa: Via Garin, 1 – I-11100 Aosta _BAR_
Další informace _BAR_ Tento režim je spolufinancován podle regionálního operačního programu – cíl č. 3 ESF 2000/2006 Rozhodnutí (CE) C (2000) 2067 ze dne 21.
9.
2000 Rozhodnutí (CE) C (2004) 2915 ze dne 20. 7.
Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi _BAR_ V souladu s článkem 9 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 316/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 67/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Řecko _BAR_
Region _BAR_ Všechny regiony (13) _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režimy pomoci podle rámce podpor Společenství 2000 – 2006 pro integrované programy rozvoje venkova _BAR_
Právní základ _BAR_ Κοινή υπουργική απόφαση 505/2002 αριθ. πρωτοκόλου 305875/8404 (ΦΕΚ 1488/28.11.2002 Τεύχος Β') _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Poprvé se podpora udělí v červenci 2003 a nová výzva se musí provést při podání žádosti v rámci programů na období 2000–2006.
Odhadované veřejné výdaje na všechny výzvy a všechny programy budou celkem činit 485000000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Režimy pomoci v rámci integrovaných programů rozvoje venkova _BAR_
(Sazby se shodují s příslušnou mapou regionální podpory a s nařízením č. 70/2001 týkajícím se malých a středních podniků a jsou vyjádřeny v čistém grantovém ekvivalentu s připočtením 15 procentních bodů pro podporu povolenou podle čl.
4 odst. 3 písm. b) nařízení 70/2001, který platí ve všech řeckých regionech podle čl.
87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES) _BAR_ Sazby pomoci _BAR_
Severní Egej, Jižní Egej, region Atika, eparchie Trizinia, ostrovy Kithira a Antikithira, Epirus, Východní Makedonie, Jónské ostrovy, Peloponés a všechny řecké ostrovy s výjimkou Kréty _BAR_ 60 % _BAR_
Centrální Makedonie, Thessaly, Kontinentální Řecko, Severní Řecko a Kréta _BAR_ 55 % _BAR_
Centrální Makedonie, Atika _BAR_ 50 % _BAR_
Poznámka:Podpora se uděluje na založení a modernizaci mikropodniků, definovaných v příloze 1 nařízení č. 70/2001, působících v oblasti zpracovatelského průmyslu, řemesel, domáckého průmyslu a agroturistiky se zřetelem na rozmanitost místního hospodářství a snížení závislosti na primárním sektoru a zemědělských činnostech _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Podpora se uděluje od července 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Podpora smí být vyplácena podle režimu do 31. prosince 2008 v závislosti na obnovení povolení výdajů Evropskou unií _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Cílem je udržet, přilákat a povzbudit hospodářské činnosti v horských, kopcovitých a znevýhodněných okresech takových oblastí, kterých se týkají integrované programy pro podporu rozvoje venkova _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ 141Těžba kamene pro stavební účely153.3Zpracování a konzervování ovoce a zeleniny j.n.155.2Výroba zmrzliny158.1Výroba pekárenských a cukrářských výrobků kromě trvanlivých158.5Výroba těstovin158.6Zpracování kávy a čaje158.7Výroba koření a aromatických výtažků159.1Výroba destilovaných alkoholických nápojů159.2Výroba etylalkoholu kvašením159.6Výroba piva ze sladu159.7Výroba sladu159.8Produkce minerálních vod a nealkoholických nápojů17Výroba textilií a oděvních výrobků18Výroba oděvů, zpracování a barvení kožešin19Činění a úprava usní, výroba brašnářských a sedlářských výrobků a obuvi20Zpracování dřeva, výroba dřevěných, korkových, proutěných a slaměných výrobků (kromě nábytku)212.1Výroba vlnitého papíru a lepenky a výroba obalů z papíru a lepenky212.3Výroba kancelářských potřeb z papíru221.9Ostatní vydavatelské činnosti222.9Ostatní činnosti související s tiskem241.2Výroba barviv a pigmentů245.1Výroba mýdla a detergentů, čisticích a lešticích prostředků245.2Výroba parfémů a toaletních přípravků246.3Výroba vonných silic263Výroba keramických obkladaček a dlaždic266.2Výroba sádrových výrobků pro stavební účely267Řezání, tvarování a konečná úprava kamenů285Povrchová úprava a zušlechťování kovů, všeobecné strojírenství za poplatek nebo na smluvním základě286Výroba nožířských výrobků, nástrojů a železářských výrobků287Výroba ostatních kovodělných výrobků29Výroba strojů a zařízení j.n.36Výroba nábytku, zpracovatelský průmysl j.n.55pohostinství a ubytovací služby633Činnosti cestovních kanceláří a agentur, průvodcovské činnosti748.2Balicí činnosti923Umělecké a ostatní zábavní činnosti925Činnosti knihoven, archivů, muzeí a jiných kulturních zařízení926Sportovní činnosti927.2Ostatní rekreační činnosti j. n.930.2Kadeřnické, kosmetické a podobné služby _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Ministerstvo zemědělství; regiony (13) _BAR_
Adresa: Αcharon 2, GR-Atény 10176 _BAR_
Další informace _BAR_ Podle odhadu částka podpory nepřekročí v jednotlivém případě 264000 EUR a průměrná částka nebude vyšší než 130000 EUR _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 8 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2082/92 o osvědčeních o zvláštní povaze
(2005/C 316/07)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 8 a 9 uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být předána příslušnému orgánu členského státu do pěti měsíců od tohoto zveřejnění.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.2, 4.3 a 4.4, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2082/92.
ŽÁDOST O REGISTRACI OSVĚDČENÍ O ZVLÁŠTNÍ POVAZE
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2082/92
"BOERENKAAS"
Číslo ES: NL/00023/ 25.06.2003
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Hoofdproductschap Akkerbouw (HPA) _BAR_
Adresa: _BAR_ Postbus 29739 2502 LS Den Haag Nederland _BAR_
Telefon: _BAR_ 070-370 85 02 _BAR_
Fax: _BAR_ 070-370 84 44 _BAR_
2. Skupina žadatelů:
Název : Bond van Boerderijzuivelbereiders
Adresa Postbus 29773
2502 LT Den Haag
Nederland
Telefon: (31-70) 338 29 60
Fax: (31-70) 338 28 12
Složení :
producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )
Cílem sdružení De Bond van Boerderijzuivelbereiders (BBZ) je zastupovat zájmy svých členů, jako jsou chovatelé mléčného skotu, producenti zemědělských mléčných produktů, v nejširším smyslu slova.
Členové sdružení BBZ jsou producenti zemědělských mléčných produktů a zpracováváním mléka od vlastních stád (skotu, koz nebo ovcí) vyrábějí sýr a jiné mléčné výrobky.
Sdružení BBZ má 420 členů, přičemž 350 z nich připravuje "Boerenkaas" (selský sýr).
3. Druh produktu:
polotvrdý nebo tvrdý sýr ze syrového mléka
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 6 odst. 2, předepsané údaje)
Název : "Boerenkaas" – (pouze v nizozemštině)
Specifický postup produkce nebo výroby a) syrové mléko;
b) smetana nebo odstředěné nebo polotučné mléko získané přímo z mléka uvedeného v písm. a);
c) voda.
Pomocné látky a přísady
a) kultury (geneticky nemodifikovaných) mikroorganismů tvořících kyselinu mléčnou, kyselinu propionovou a aroma
b) syřidlo (ve smyslu čl. 5 odst. 1 písm. a) rozhodnutí o mléčných výrobcích k zákonu o komoditách (Warenwetbesluit Zuivel)
c) chlorid vápenatý
d) dusičnan sodný
e) semena, byliny a/nebo koření
f) chlorid sodný (prostřednictvím máčení v solném roztoku)
Výrobní postup
- Syrové mléko se nechá do 40 hodin po nadojení srazit při teplotě přibližně 30 °C.
- Směsná kultura baktérií mléčného kysání způsobuje kysání
- Po krájení, míchání a odebrání části syrovátky se směs syrovátky a sraženého mléka jednou nebo dvakrát promyje horkou vodou, čímž se teplota směsi zvýší na maximálně 37 °C.
- Po zpracovaní se sražené mléko umístí do forem na sýr.
- Před lisováním nebo v jeho průběhu se na sýr nanese kaseinová značka, na níž musí být uveden název "Boerenkaas", popřípadě i název druhu mléka.
- Po několika hodinách lisování a kysání se sýr namočí do solného roztoku, který obsahuje 18 až 22 % soli (chloridu sodného).
- Minimální doba zrání na farmě je 13 dní ode dne zahájení zpracování při teplotě alespoň 12 °C.
- Pro získání typické chuti se "Boerenkaas" nechává zrát v místnosti k tomu určené v zemědělském podniku nebo v prostorách obchodníka se sýrem.
Sýr může zrát několik týdnů až jeden rok.
Tradiční vlastnost :
Název "Boerenkaas" je specificky spojen s výrobkem, který se tradičně vyrábí v zemědělském podniku ze syrového mléka, získaného převážně od vlastního stáda.
Do roku 1874 se veškeré mléko zpracovávalo v zemědělském podniku.
Po tomto roce se postupně začalo zpracovávat průmyslově.
S pasterizací mléka určeného k výrobě sýra se začalo na začátku dvacátého století. V důsledku pasterizace sýr ztratil sýr své tradičné vlastnosti.
V zemědělských podnicích se však syrové mléko i nadále zpracovávalo tradičním způsobem.
Díky enzymům, které jsou přirozenými složkami mléka, jako je např. mléčná lipáza, a přítomnosti bakteriální flóry, která se do mléka dostává při dojení, měl sýr vyrobený z tohoto syrového mléka výraznější chuť.
Tato chuť se označuje jako plnější, silnější a pikantnější.
Pro mnoho spotřebitelů je tím, co je specifické pro "Boerenkaas" a co jej odlišuje od "mlékárenského" sýra.
Čím déle sýr zraje, tím je chuť sýra je silnější.
V roce 1982 byla vyhláškou a rozhodnutím o sýrařských výrobcích na základě zákona o kvalitě v zemědělství stanovena nová pravidla.
Tato pravidla souvisejí s kvalitou sýra, původem mléka a výrobním postupem.
Příslušná státní značka (Rijksmerk) zaručuje, že "Boerenkaas" pochází ze zemědělského podniku, je vyroben ze syrového mléka, které bylo skladováno krátkou dobu a pochází především od vlastního stáda.
Tyto právní předpisy umožňují kromě zpracování kravského, kozího, ovčího nebo buvolího mléka vyrábět sýr i ze syrového mléka s nižším obsahem tuku.
Z uvedených skutečností je zřejmá zvláštní povaha surovin a výrobního postupu.
Popis výrobku Souhrn charakteristických vlastností a složení sýra "Boerenkaas"
Vlastnosti _BAR_ Goudse Boerenkaas _BAR_ Leidse Boerenkaas _BAR_ Edammer Boerenkaas _BAR_ Boerenkaas (van geitenmelk), Boerenkaas (van schapenmelk) Boerenkaas (van buffelmelk) _BAR_
Surovina _BAR_ kravské mléko _BAR_ kravské mléko _BAR_ kravské mléko _BAR_ kozí mléko, ovčí mléko, buvolí mléko _BAR_
Tvar _BAR_ Goudský model (plochý válec se zaoblenou svislou stranou) _BAR_ Leidenský model (plochý válec s rovnou svislou stranou) _BAR_ ve tvaru koule nebo bochníku _BAR_ _BAR_
Kůra _BAR_ bílo-žlutá kůra, popřípadě i s povlakem _BAR_ červená kůra, popřípadě i s povlakem _BAR_ bílo-žlutá kůra, popřípadě i s povlakem _BAR_ bílo-žlutá kůra, popřípadě i s povlakem _BAR_
Konzistence _BAR_ pevný až měkký a tvárný _BAR_ pevný až tvrdý; lze jej krájet _BAR_ měkký až pevný nebo tvrdý; lze jej krájet _BAR_ pevný až měkký a tvárný _BAR_
Tvorba otvorů _BAR_ rovnoměrně rozmístěné, průměr otvorů 2 mm až cca 15 mm; bez trhlin (delších než 1 cm) _BAR_ omezený počet menších otvorů s pravidelným rozmístěním, průměr otvorů 1 mm až 3 mm; bez trhlin _BAR_ omezený počet otvorů s pravidelným rozmístěním, průměr otvorů od 2 mm do cca 8 mm; bez trhlin _BAR_ otvory s pravidelným rozmístěním nebo kompaktní sýrová masa _BAR_
pH _BAR_ po 12 dnech od 5,20 do 5,40 _BAR_ po 12 dnech od 5,20 do 5,30 _BAR_ po 12 dnech od 5,20 do 5,30 _BAR_ po 12 dnech od 5,10 do 5,30 _BAR_
Obsah tuku v sušině (%) _BAR_ plnotučný, minimálně 48 %, _BAR_ 30+, obsah tuku v sušině vyšší než 30 % a nižší než 35 %; nebo 35+ obsah tuku v sušině vyšší než 35 % a nižší než 40 % _BAR_ 40+, obsah tuku v sušině vyšší než 40 % a nižší než 45 % _BAR_ minimálně 45+ _BAR_
Obsah vlhkosti _BAR_ 42,5 % (12 dní od výroby) _BAR_ 45 % (12 dní od výroby) _BAR_ 47 % (12 dní od výroby) _BAR_ 46 % (12 dní od výroby) _BAR_
Obsah soli % _BAR_ 0,4 % až nejvýše 4 % soli v sušině _BAR_ 0,4 % až nejvýše 4 % soli v sušině _BAR_ 0,4 % až nejvýše 5 % soli v sušině _BAR_ 0,4 % až nejvýše 4 % soli v sušině _BAR_
Přísady _BAR_ případně kmín, semena, byliny a/nebo koření _BAR_ kmín _BAR_ případně kmín _BAR_ případně semena, byliny a/nebo koření _BAR_
Minimální doba zrání _BAR_ 13 dní od prvního dne výroby _BAR_ 13 dní od prvního dne výroby _BAR_ 13 dní od prvního dne výroby _BAR_ 13 dní od prvního dne výroby _BAR_
Minimální teplota zrání _BAR_ 12 °C _BAR_ 12 °C _BAR_ 12 °C _BAR_ 12 °C _BAR_
Aktivita fosfatázy _BAR_ běžná hodnota pro syrové mléko _BAR_ běžná hodnota pro syrové mléko _BAR_ běžná hodnota pro syrové mléko _BAR_ běžná hodnota pro syrové mléko _BAR_
Minimální požadavky a postupy kontroly charakteristických vlastností Kontrolní subjekt: COKZ
Název: _BAR_ Stichting Centraal Orgaan voor Kwaliteitsaangelegenheden in de Zuivel _BAR_
Adresa: _BAR_ Kastanjelaan 7 Postbus 250 3830 AG Leusden Nederland _BAR_
5. Požadovaná ochrana podle čl. 13 odst. 2
Sdružení Bond van Boerderijzuivelbereiders požaduje ochranu názvu "Boerenkaas" podle čl. 13 odst.
2 písm. a). Ochrana se požaduje pouze pro název "Boerenkaas" psaný v nizozemštině.
--------------------------------------------------
Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům [1] [2]
(2005/C 316/08)
(Text s významem pro EHP)
NĚMECKO
Provozní licence zrušené
Kategorie B: Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92
Název leteckého dopravce _BAR_ Adresa leteckého dopravce _BAR_ Povolení přepravovat _BAR_ Platnost rozhodnutí od _BAR_
Business air charter GmbH _BAR_ Ronneburger Straße 74 D-07546 Gera _BAR_ cestující, pošta, náklad _BAR_ 13. 11. 2004 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 240, 24.8.1992, s. 1.
[2] Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.
--------------------------------------------------
Informace o ostrovech a odloučených sídlištích vyjmutých členskými státy podle čl. 3 odst. 4 směrnice o skládkách odpadů
(2005/C 316/09)
Podle čl. 3 odst. 4 směrnice o skládkách odpadů mohou členské státy na základě své volby prohlásit, že se čl. 6 písm. d), čl. 7 písm. i), čl. 8 písm. a) bod iv, článek 10, čl. 11 odst. 1 písm. a), b) a c), čl. 12 písm. a) a c) jakož i příloha I body 3 a 4, příloha II (s výjimkou bodu 3, úrovně 3 a bodu 4) a příloha III body 3 až 5 této směrnice, plně nebo částečně nevztahují na:
A. skládky odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné nebo inertních odpadů o celkové kapacitě nepřesahující 15000 tun nebo přijímající nejvýše 1000 tun ročně, které slouží pro ostrovy, pokud je toto místo jedinou skládkou na ostrově, a je určeno pouze pro odstraňování odpadů z tohoto ostrova.
Při plném využití kapacity skládky musí být každá nová skládka zřízená na ostrově v souladu s požadavky této směrnice;
B. skládky odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné nebo inertních odpadů v odloučených sídlištích, pokud je skládka určena pouze k přijímání odpadů produkovaných tímto odloučeným sídlištěm.
Členské státy musely Komisi do 16. června 2003 oznámit seznam ostrovů a odloučených sídlišť, které jsou vyjmuty.
Komise tento seznam ostrovů a odloučených sídlišť zveřejní.
Dosud obdržela Komise tyto seznamy od Španělska a Řecka.
Seznam ostrovů a odloučených sídlišť lze nalézt na této internetové adrese:
http://europa.eu.int/comm/environment/waste/landfill_index.htm
--------------------------------------------------
Oznámení týkající se platných antidumpingových opatření na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné s Turecka, do Společenství: změna názvu společností podléhajících individuální sazbě antidumpingového cla
(2005/C 318/03)
Dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Turecka podléhá konečnému antidumpingovému clu uloženému nařízením Rady (ES) č. 1697/2002 [1].
Společnost Borusan Birslesik Boru Fabrikalari AS. a společnost Mannesman Boru Endüstrisi AS. se sídlem v Turecku, jejichž vývoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli podléhá na základě výše uvedeného nařízení individuální sazbě antidumpingového cla ve výši 5,0 %, informovaly Komisi, že v důsledku fúze obou společností dochází dne 20. června 2005 ke změně názvu zbývající společnosti, Borusan Birslesik Boru Fabrikalari AS., na společnost Borusan Mannesman Boru Sanayi ve Ticaret Anonim Sirketi.
Obě společnosti nechaly změnu názvu zapsat na úřadu spravujícím obchodní rejstřík v Istanbulu dne 3. prosince 2004.
Společnosti uvedly, že změna názvu nemá vliv na právo zbývající společnosti využívat individuální celní sazbu, která se na tyto společnosti vztahovala pod jejich předchozími názvy.
Komise přezkoumala předložené informace a dospěla k závěru, že změna názvu nemá v žádném případě vliv na zjištění uvedená v nařízení Rady (ES) č. 1697/2002. Z těchto důvodů by měly být v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1697/2002 odkazy na společnosti Borusan Birslesik Boru Fabrikalari AS. a Mannesman Boru Endüstrisi AS. považovány za odkazy na společnost Borusan Mannesman Boru Sanayi ve Ticaret Anonim Sirketi.
Doplňkový kód Taric A332 původně přidělený společnosti Borusan Birslesik Boru Fabrikalari AS. se použije pro společnost Borusan Mannesman Boru Sanayi ve Ticaret Anonim Sirketi.
Doplňkový kód Taric A333 původně přidělený společnosti Mannesman Boru Endüstrisi AS. se již nebude používat.
[1] Úř. věst.
L 259, 27.9.2002, s. 8.
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 320/02)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SUMÁŘ
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č.
2081/92
"GATA-HURDES"
ES č.: ES/00121/ 28.03.2000
CHOP ( X ) CHZO ( )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Pro úplnou informaci je zájemcům, především pak výrobcům tohoto CHOP, k dispozici úplné znění soupisu podmínek na vnitrostátní úrovni nebo na příslušném oddělení Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada Dirección General de Alimentación Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España _BAR_
Adresa: _BAR_ Infanta Isabel, E-28071 Madrid _BAR_
Telefon: _BAR_ (34-91) 347 53 94 _BAR_
Fax: _BAR_ (34-91) 347 54 10 _BAR_
E-mail: _BAR_ sgcaproagro@mapya.es _BAR_
2. Skupina:
Schůze družstevních a soukromých lisoven oleje:
- Sdad.
Coop.
Ltda.
La Peraliega.
Ctra.
Cilleros, Km 1. 10896, Perales del Puerto (Cáceres).
Činnost: lisovna oleje.
- Sdad.
Coop.
Ltda.
San Dámaso.
Donoso Cortés, 45.10890, Valverde del Fresno (Cáceres).
Činnost: lisovna a stáčírna oleje.
- Antonio Pascual Alemán, S.L. Avd.
Sierra de Gata, 36. 10896, Perales del Puerto (Cáceres).
Činnost: lisovna a stáčírna oleje.
- Jacoliva.
S.L. Avd. de la Paz, 5 10813 Pozuelo de Zarzón (Cáceres).
Činnost: lisovna a stáčírna oleje.
- INDEXTRA.
S.L. Llano de la Dehesilla, s/n 10691, galisteo (Cáceres).
Činnost: lisovna a stáčírna oleje.
- FEJIDOSA.
Cruce de Mohedas, s/n. 10664, Mohedas de Granadilla (Cáceres).
Činnost: lisovna oleje a zpracování oliv.
- Sdad.
Coop.
Ltda.
San Martín.San Isidro.
10892, Corredera 12 (Cáceres).
Činnost: lisovna oleje.
- Sdad.
Coop.
Ltda.
Sierra de Gata.
Gabriel y Galán 9. 10850 Hoyos (Cáceres).
Činnost: lisovna oleje.
3. Druh produktu:
Extra panenský olivový olej.
Třída 1.5 – Oleje a tuky
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Gata-Hurdes"
Popis produktu - Manzanilla Cacereña, která splňuje požadavky uvedené v soupisu podmínek.
- Organoleptické vlastnosti, kterými se olej vyznačuje, je vynikající chuť, nízká nebo žádná hořkost a nepatrná pikantnost. Jeho chuť je ovocná a jemná.
Pokud jsou plody zralé, má olej z nich získaný zlatavě žlutou barvu. Pokud byl olej získán z plodů sklizených před nebo během dozrávání, může být jeho barva dozelena.
- Z fyzikálních a chemických vlastností vyplývá, že se jedná o hustý olej se specifickým složením mastných kyselin: vyznačuje se vysokým poměrem nenasycených/nasycených mastných kyselin a olejových/linolových kyselin s obvykle vyšším procentem kyseliny olejové než 75 %.
Vyznačuje se rovněž velkou odolností proti žluknutí.
Zeměpisná oblast : Horské oblasti na severu provincie Cáceres v samosprávné oblasti Extremadura na západě Španělska.
Zahrnují přírodní oblasti Sierra de Gata, Hurdes, Gabriel y Galán, Valle del Ambroz, Jerte a La Vera.
Nachází se zde celkem 84 obcí s celkovou rozlohou 449430 ha, přičemž olivové háje zabírají 30329 ha.
Důkaz původu : Regulační rada řídí systém zajištění původu a kvality prostřednictvím certifikačního orgánu zřízeného k tomuto účelu. Tento orgán provádí kontrolu nad olivovými háji, přepravou oliv do lisoven, výrobou, skladováním, stáčením a uváděním oleje na trh prostřednictvím registru olivových hájů, lisoven oleje a průmyslového registru, inspekcí, odebírání vzorků a jejich analýzy a sledování konečného výrobku.
Regulační rada je pověřena udělováním osvědčení těm výrobkům, které splňují požadavky ustanovené v soupisu podmínek.
Výrobek, kterému je uděleno osvědčení, je při uvádění na trh jednotně označen rozlišující etiketou na zadní straně obalu.
Metoda výroby - ve věci území podle oblasti produkce;
- ve věci výrobků podle výrobků chráněných označením původu, a to v jakékoli fázi výroby, skladování, stáčení, oběhu a uvádění na trh;
- ve věci osob podle osob zapsaných v různých registrech.
Z tohoto důvodu se stáčení musí provádět v geografické oblasti vymezené v části C soupisu podmínek, aby se zajistila sledovatelnost, kontrola během celého procesu prostřednictvím inspekčního orgánu a jakost chráněného výrobku.
Stáčení se musí provádět ve vymezené geografické oblasti za účelem ochrany jakosti; vzhledem k tomu, že se jedná o těžko přístupnou hornatou oblast, bylo by volně ložené zboží při převážení vystaveno nepřiměřeným okolním podmínkám, ještě zhoršeným dlouhým trváním přepravy.
To by bezpochyby ovlivnilo organoleptické vlastnosti oleje, čímž by došlo ke změně vlastních poměrů, které určuje označení původu.
S certifikátem označení původu mohou být stáčeny výhradně ty oleje, kterým bylo toto označení uděleno regulační radou, a to ve stáčírnách oprávněných uvedeným výborem, jejichž totožnost je uvedena na předních a zadních etiketách a které splňují normy uvedeného výboru.
Vazba s prostředím :
Povrch oblasti vymezené označením původu je převážně hornatý, rozkládá se na jižních svazích pohoří Cordillera Central s kótami od 400 do 2000 metrů.
Olivové háje se pěstují od nejnižších kót až do výšky přibližně 800 m.
Půda se skládá z křemičitých materiálů, především ze žulových skal obklopených rozlehlými břidlicovými a pískovcovými plochami.
Co se týká podnebí, vyznačuje se oblast podle J. Papadakise zimou typu "Avena Cálido" (teplá oves), kromě severovýchodu, kde je pod vlivem pohoří Gredos zima typu "Avena Fresco" (chladná oves).
Léta jsou typu "Maíz" (kukuřice).
Průměrné roční srážky se pohybují okolo 600 až 1300 mm, takže oblast tvoří přechod mezi vlhkým a suchým středozemním podnebím.
Prakticky celá oblast označení původu patří do povodí řeky Tajo. Hlavní říční síť tvoří řeky Tietar, Jerte, Eljas a Alagón.
Průzkumné činnosti v západní části oblasti – obce Valverde del Fresno, Eljas, San Martín de Trevejo a Villamiel – odhalily přítomnost kamenných artefaktů souvisejících se stlačováním v nalezištích z doby římské.
Oblast Sierra de Gata byla již od počátku století v zahraničí známá díky svým olejům, pravděpodobně díky mezinárodním oceněním, které získaly.
Kromě lisování oleje z olivových výtlačků a výroby mýdla se v oblasti produkovalo průměrně 650000 kg oleje.
V oblasti Hurdes bylo a stále je pěstování olivových hájů hlavním odvětvím přibližně po stejnou dobu jako v oblasti Gata.
V ostatních místech oblasti označení původu bylo pěstování olivových hájů hlavním zemědělským odvětvím až do nástupu moderního ovocnářství a extenzifikace zavlažování.
Jak je známo, pocházejí všechny olivovníky jedné odrůdy z jednoho jediného stromu, který byl pravděpodobně výsledkem naroubování jiného druhu na domorodý divoký olivovník.
Přítomnost jediné odrůdy v oblasti chráněné označením původu je, pokud jde o olivovník, nesporně důkazem její kulturní jednotnosti.
Vzhledem k tomu, že se v oblasti nacházejí staleté olivovníky tohoto druhu, předpokládá se, že druh jako takový pochází nejpozději ze 16. století.
Díky své převaze v severní oblasti provincie Cáceres, odkud pochází 47 % z celkové národní produkce, je Manzanilla Cacereña považována za jednu ze čtyřiadvaceti hlavních odrůd oliv ve Španělsku.
Stromy této odrůdy nejsou příliš silné, snadno zapouštějí kořeny a dobře se přizpůsobují půdám chudým na živiny a chladným oblastem.
Mají časné období květu a považují se za samosprašné s nízkým procentem ovariální aborce.
Zrání plodů je časné a nepravidelné, olivy se při trhání snadno uvolňují, což usnadňuje sklízení pomocí strojů.
Plody jsou velice zajímavé tím, že jsou vhodné jak pro kulinářské účely, tak k lisování, a dají se rychle zpracovat. Stromy se vyznačují vysokou a stálou produktivitou při běžných podmínkách pěstování.
Obsah oleje je nízký, přibližně 15 % dužiny.
Název: _BAR_ Consejo Regulador de la Denominación de Origen Gata – Hurdes _BAR_
Adresa: _BAR_ Apartado 25, 10850 Hoyos (Cáceres) _BAR_
Telefon: _BAR_ 927514528 _BAR_
Fax: _BAR_ 927514528 _BAR_
Kontrolní orgán :
Podle článku 10 nařízení Rady 2081/92 splňuje regulační rada požadavky uvedené v normě EN 45011 ze dne 26. června 1989, která se vztahuje na orgány pro certifikaci potravin.
Označování : Osvědčení potvrzující, že extra panenský olivový olej vyhovuje požadavkům stanoveným regulační radou, je potvrzeno etiketou na zadní straně obalu obsahujícího výrobek.
Tyto etikety budou vytištěny v tiskárně Fábrica Nacional de Moneda y Timbre (státní tiskárna bankovek a kolků) a budou postupně číslovány, aby nedocházelo ke zdvojování a falšování.
Na etiketách registrované značky se povinně uvede název označení původu.
Vnitrostátní požadavky - Zákon č. 25/1970 ze dne 2. prosince 1970 o statutu révy, vína a alkoholických nápojů a nařízení schválené vyhláškou č. 835/1972 ze dne 23. března 1972.
- Královská vyhláška č. 728/1988 ze dne 8. července 1988, kterou se stanoví pravidla pro rodová a specifická označování původu jiných než vinných výrobků.
- Královská vyhláška č. 1643/1999 ze dne 22. října 1999, kterou se upravuje postup podávání žádostí o zápis do rejstříku Společenství chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství, Oddělení jakosti zemědělských produktů, B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 320/05)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti [1], po němž nebyla obdržena žádná žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedená antidumpingová opatření pozbudou zanedlouho platnosti.
Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [2].
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Koks v kusech větších než 80 mm v průměru _BAR_ Čínská lidová republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2730/2000/ESUO (Úř. věst. L 316, 15.12.2000, s. 30) (pozastaveno nařízením Rady (ES) č. 2117/2004 – Úř. věst. L 367, 14.12.2004, s. 3), naposledy pozměněno nařízením Rady (ES) č. 997/2004 (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 1) _BAR_ 16. 12. 2005 _BAR_
[1] Úř. věst.
C 130, 27.5.2005, s. 8.
[2] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 320/06)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 41/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Irsko _BAR_
Region: _BAR_ Všechny regiony _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Prodloužení režimu podpory pro obnovu měst (v současné době XS/25/2001) _BAR_
Právní základ _BAR_ Taxes Consolidation Act 1997 as amended by Finance Act 2004 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 15 mil. EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 6. 4. 2001 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Původně do 31. prosince 2004 Zákon o rozpočtu z roku 2004 prodloužil režim do 31. července 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ne _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ Ne _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ Ne _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ne _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ne _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ne _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ Ano _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ Ne _BAR_
Finanční služby _BAR_ Ne _BAR_
Ostatní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. _BAR_ Název: Revenue Commissioners _BAR_
Adresa: Dublin Castle Dublin 2 Ireland _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení. Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 44/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Baskicko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ GAUZATU – Cestovní ruch _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 11 de junio de 2003, del Consejero de Industria, Comercio, y Turismo, por la que se desarrolla el programa GAUZATU-Turismo, de ayudas a la inversión y a la creación de empresas de especial interés estratégico para el desarrollo turístico (BOPV no 128 de 1 de julio de 2003) Resolución de 21 de abril de 2004, del Viceconsejero de Turismo, por la que se hace pública la convocatoria de concesión de las mencionadas ayudas (BOPV no 81 de 3 de mayo de 2004) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 5,248 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 4. 5. 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ rozpočtový rok 2004 – uzávěrka pro příjem žádostí: 5. července 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ _BAR_
Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Stavba lodí _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby: služby cestovního ruchu _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Sra Koro Garmendia Galbete Viceconsejera de Turismo _BAR_
Adresa: C/Donostia 1 E-01010 Vitoria-Gasteiz _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá intenzita podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá intenzita podpory alespoň 50 %; nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 46/2004 _BAR_
Členský stát _BAR_ Španělsko _BAR_
Region _BAR_ Autonomní oblast Baskicko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ GAUZATU-Industria _BAR_
Právní základ _BAR_ Orden de 30 de abril de 2003, del Consejero de Industria, Comercio, y Turismo, por la que se regulan el programa GAUZATU-Industria, de impulso a la creación y desarrollo de pymes de base tecnológica y/o innovadoras (BOPV no 96 de 19 de mayo de 2003), y Resolución de 7 de abril de 2004 del Viceconsejero de Innovación y Desarrollo Industrial, por la que se hace pública la convocatoria de concesión de las mencionadas ayudas (BOPV no 72 de 19 de abril de 2004) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 47,396 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 20. dubna 2004 _BAR_
Doba trvání podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Rozpočtový rok 2004. Poslední datum pro přijetí žádosti: 15. 6. 2004 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá období _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Všechna zpracovatelská odvětví _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ Ano _BAR_
Stavba lodí _BAR_ Ano _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ Ano _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní zpracovatelský průmysl _BAR_ _BAR_
—Všechny služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Ostatní služby _BAR_ _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Sr. José Ignacio Telletxea Fernández Viceconsejero de Innovación y Desarrollo Industrial _BAR_
Adresa: Departamento de Industria, Comercio y Turismo Gobierno Vasco C/ Donostia- San Sebastián, 1 E-01010 Vitoria-Gasteiz _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytnutí podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá míra podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá míra podpory alespoň 50 %, nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15000000 EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XS 52/2004 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Umbria, cíl 2 a phasing-out _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Podpora podniků v oblasti ochrany a obnovy životního prostředí.
(Osvobození se týká částí investic středních a malých podniků, které zahrnují zvyšování výrobní kapacity) _BAR_
Právní základ _BAR_ Docup Obiettivo 2 Regione Umbria.
Decisione C(2001) 2119 del 7 settembre 2001.
Misura 3.1.
Sostegno alle imprese per la tutela e la riqualificazione dell'ambiente.
Aiuto di Stato n. 613/2002.
Decisione C(2004) 264 del 29 gennaio 2004 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 5 milionů EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 28. 4. 2004 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu pro malé a střední podniky _BAR_ Ne _BAR_
Omezeno na konkrétní odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Těžba uhlí _BAR_ _BAR_
—Veškerá zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Ocelářství _BAR_ _BAR_
Lodní stavitelství _BAR_ _BAR_
Syntetická vlákna _BAR_ _BAR_
Motorová vozidla _BAR_ _BAR_
Jiná zpracovatelská odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Veškeré služby _BAR_ _BAR_
nebo _BAR_ _BAR_
Dopravní služby _BAR_ _BAR_
Finanční služby _BAR_ _BAR_
Jiné služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione Umbria.
Direzione attività produttive.
Servizio Energia. _BAR_
Adresa: Via Mario Angeloni, 61 I-06121 Perugia Tel.
(39-75) 504 57 31 Fax (39-75) 504 56 95 Email servizioenergia@regione.umbria.it _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti některých antidumpingových opatření
(2005/C 321/04)
1. Jak stanoví čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 [1] o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství, Komise oznamuje, že dnem níže uvedeným v tabulce skončí platnost výše uvedených antidumpingových opatření, pokud nebude v souladu s následujícím postupem zahájen přezkum.
2. Postup
Výrobci ve Společenství mohou podat písemnou žádost o přezkum.
Tato žádost musí obsahovat postačující důkazy o tom, že by ukončení platnosti daných opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu a újmy či k jejich obnovení.
Rozhodne-li se Komise daná opatření přezkoumat, bude dovozcům, vývozcům, zástupcům země vývozu a výrobcům ve Společenství poskytnuta příležitost doplnit, vyvrátit nebo objasnit tvrzení obsažená v žádosti o přezkum.
3. Lhůta
Výrobci ve Společenství mohou písemnou žádost o přezkum v souladu s výše uvedenými informacemi zaslat Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod na adresu: European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels [2], kdykoli ode dne zveřejnění tohoto oznámení, avšak nejpozději tři měsíce před datem níže uvedeným v tabulce.
4. Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995.
Produkt _BAR_ Země původu nebo vývozu _BAR_ Opatření _BAR_ Odkaz _BAR_ Datum ukončení platnosti _BAR_
Polyethylen-tereftalátový (PET) film _BAR_ Indie Korejská republika _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 (Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 1) rozšířeno nařízením Rady (ES) č. 1975/2004 (Úř. věst. L 342, 18.11.2004, s. 1) v případě Indie na dovozy zasílané z Brazílie a Izraele _BAR_ 24. 8. 2006 _BAR_
Indie _BAR_ Závazek _BAR_ Rozhodnutí Komise č. 2001/645/ES (Úř. věst. L 227, 23.8.2001, s. 56) _BAR_ 24. 8. 2006 _BAR_
Plynové kapesní zapalovače, znovu nenaplnitelné a plynové kapesní zapalovače, znovu naplnitelné _BAR_ Čínská lidová republika Tchaj-wan _BAR_ Antidumpingové clo _BAR_ Nařízení Rady (ES) č. 1824/2001 (Úř. věst. L 248, 18.9.2001, s. 1) naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 155/2003 (Úř. věst. L 25, 30.1.2003, s. 27) _BAR_ 19. 9. 2006 _BAR_
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s.
1, nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Telefax: (32-2) 295 65 05.
--------------------------------------------------
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy mezi Glasgow a Barra ze strany Spojeného království
(2005/C 321/05)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Spojené království rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi Glasgow a Barra, jak je uvedeno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 387/06 ze dne 21. prosince 1996, pozměněném v Úředním věstníku Evropských společenství/Evropské unie C 355/04 ze dne 8. prosince 1999, C 310/08 ze dne 13. prosince 2002 a C 278/06 ze dne 19. listopadu 2003.
2. Závazky veřejné služby byly změněny následovně:
- Minimální frekvence letů:
Mezi Glasgow a Barra jeden zpáteční let za den s výjimkou neděle.
- Kapacita:
Kapacita používaného letadla by měla být minimálně:
- 13 míst na trase Glasgow – Barra a 15 míst na trase Barra – Glasgow (od pondělí do pátku); a
- 12 míst na trase Glasgow – Barra a 15 míst na trase Barra – Glasgow (v sobotu).
- Typy letadel:
Používané letadlo by mělo být vhodné pro přistání na nezpevněné dráze v destinaci Barra, která se nachází na pláži Traigh Mhor.
- Tarify:
Cena za jednosměrnou letenku nesmí přesáhnout 71 GBP (včetně poplatku za služby pro cestující a bezpečnostních poplatků, vyjma letištních poplatků).
Maximální tarif na každé trase lze zvýšit jednou ročně s předchozím písemným souhlasem skotských ministrů v souladu s indexem maloobchodních cen Spojeného království (všechny položky) nebo indexem, který ho případně nahradí.
Bez předchozího písemného souhlasu skotských ministrů nelze provést žádné další změny výše tarifů.
Nový maximální tarif na uvedené trase musí být oznámen Úřadu pro civilní letectví (Civil Aviation Authority) a vstoupí v platnost až po oznámení Evropské komisi, která jej poté může zveřejnit
Sdělení Komise podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92
Změna závazků veřejné služby týkajících se pravidelné letecké dopravy mezi Glasgow a Campbeltown a mezi Glasgow a Tiree ze strany Spojeného království
(2005/C 321/06)
(Text s významem pro EHP)
1. Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství se Spojené království rozhodlo změnit závazky veřejné služby týkající se pravidelné letecké dopravy mezi Glasgow a Campbeltown a Glasgow a Tiree, jak je uvedeno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství C 387 ze dne 21. prosince 1996, pozměněném v Úředním věstníku Evropských společenství/Evropské unie C 355/03 ze dne 8. prosince 1999, C 310/07 ze dne 13. prosince 2002 a C 278/05 ze dne 19. listopadu 2003.
2. Závazky veřejné služby byly změněny následovně:
— Minimální frekvence letů:
- dva zpáteční lety mezi Glasgow a Campbeltown za den s výjimkou soboty a neděle;
a
- jeden zpáteční let mezi Glasgow a Tiree za den s výjimkou nedělě.
— Kapacita:
- Kapacita používaného letadla na trase Glasgow – Campbeltown od pondělí do pátku by měla být minimálně 14 míst (trasa Glasgow – Campbeltown) a 16 míst (Campbeltown – Glasgow);
- Kapacita používaného letadla na trase Glasgow – Tiree od pondělí do soboty by měla být minimálně 13 míst (trasa Glasgow – Tiree) a 16 míst (Tiree – Glasgow);
(V současné době provozovatel zabezpečuje jedno místo pro poštu na všech linkách z Glasgow na Tiree.
To je však předmětem samostatných smluvních ujednání.)
— Tarify:
- Cena za jednosměrnou letenku na trase Glasgow – Campbeltown nesmí přesáhnout 50 GBP (včetně poplatku za služby pro cestující a bezpečnostního poplatku, vyjma letištních poplatků); a
- Cena za jednosměrnou letenku na trase Glasgow – Tiree nesmí přesáhnout 62 GBP (včetně poplatku za služby pro cestující a a bezpečnostního poplatku, vyjma letištních poplatků).
Maximální tarif na každé trase lze zvýšit jednou ročně s předchozím písemným souhlasem skotských ministrů v souladu s indexem maloobchodních cen Spojeného království (všechny položky) nebo indexem, který ho případně nahradí.
Bez předchozího písemného souhlasu skotských ministrů nelze provést žádné další změny výše tarifů.
Nový maximální tarif na každé trase musí být oznámen Úřadu pro civilní letectví (Civil Aviation Authority) a vstoupí v platnost až po oznámení Evropské komisi, která jej poté může zveřejnit
Státní podpora – Nizozemsko
Státní podpora č. C 35/2005 (ex N 59/2005)
Rozvoj širokopásmové sítě v Appingedamu
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 321/07)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 20. října 2005, který je v původním znění uveden na stránkách následujících po tomto shrnutí, Komise oznámila Nizozemsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedené podpory/opatření.
Dotčené strany mohou předložit své připomínky k financování projektu širokopásmové sítě v Appingedamu, ohledně kterého Komise zahajuje řízení. Lhůta pro podávání připomínek činí jeden měsíc ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu reprodukovaného na následně uvedených stránkách. Připomínky by měly být zaslány na následující adresu Evropské komise, generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
European Commission
Competition Directorate-General
DG COMP State Aid Greffe
Office: SPA 3 06/05.
B-1049 Brussels
Číslo faxu: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny nizozemským orgánům.
Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně, s uvedením důvodů, požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
V listopadu 2004 podala společnost Essent, provozovatel kabelového přenosu, Komisi stížnost týkající se veřejného financování přístupové sítě ze skelných vláken v Appingedamu v Nizozemsku.
Společnost Essent podala již v září v roce 2004 odvolání u nizozemského soudu.
Soud nařídil obci, aby oznámila Komisi své záměry ohledně poskytnutí podpory, a aby pozastavila další budování sítě [1].
V únoru 2005 nizozemské orgány Komisi toto opatření oznámily s tím, že se nejedná o podporu.
Komise si v březnu 2005 vyžádala od nizozemských orgánů další informace.
Nizozemské orgány odpověděly v srpnu 2005, poté co jim byla prodloužena lhůta.
Popis opatření
Obec Appingedam se domnívá, že veřejný zásah ve formě podpory budování přístupové sítě ze skelných vláken (Fibre to the Home, FttH), který by řešil nedostatečnou nabídku vyspělých širokopásmových služeb společnostem a občanům, je nezbytný.
Poté, co účastnici trhu neprojevili zájem o účast v tomto projektu za běžných tržních podmínek, rozhodla se obec na projektu finančně podílet.
Plánovaná síť ze skelných vláken je rozdělená na pasivní a aktivní vrstvu.
Pasivní vrstvu bude vlastnit veřejnoprávní nadace zřízená a spravovaná obcí.
Aktivní vrstvu bude vlastnit a financovat subjekt založený soukromými investory ("společnost Damsternet").
Společnost Damsternet bude nabízet pouze velkoobchodní služby poskytovatelům služeb, kteří budou poskytovat širokopásmové služby koncovým uživatelům (domácnostem a podnikům).
Posouzení opatření
Vzhledem k tomu, že prostředky na pasivní vrstvu této sítě pocházejí od obce Appingedam, jedná se o státní zdroje.
Nadace, společnost Damsternet a maloobchodní poskytovatelé služeb získají hospodářskou výhodu, protože budou zajišťovat infrastrukturu a mít k ní přístup za mnohem výhodnějších podmínek, než jsou podmínky trhu.
Zásah ze strany státu narušuje hospodářskou soutěž, protože toto opatření mění stávající podmínky trhu tím, že umožňuje rychlým širokopásmovým službám (Damsternet) vstup na velkoobchodní trh, a také povoluje poskytovatelům služeb vstup na odběratelské trhy s maloobchodními širokopásmovými a telekomunikačními službami.
Protože intervence ze strany státu může ovlivnit poskytovatele služeb elektronických komunikací z dalších členských států, představuje opatření, které ovlivňuje obchod.
Zdá se, že slučitelnost lze posoudit pouze na základě čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy o ES. Tento článek vyžaduje, aby opatření sledovalo cíl společného zájmu v rozsahu nezbytně nutném a přiměřeném.
Nutnost a přiměřenost
Širokopásmové připojení je takovým typem služby, která je ve své podstatě schopna ovlivnit produktivitu a růst hospodářství.
V ostatních případech Komise považuje podporu ve prospěch infrastruktury za vhodný a přiměřený nástroj za účelem řešení selhání trhu a/nebo problémů s kapitálem.
Tento projekt skutečně vykazuje znaky, které Komise ve svých předcházejících rozhodnutích týkajících se veřejného financování projektů širokopásmých sítí (nabídkové řízení, otevřený přístup, atd.) hodnotila pozitivně.
Vzhledem k tomu, že technické vlastnosti sítí FttH umožňují poskytování pokročilejších služeb, než jaké nabízejí tradiční měděné a kabelové sítě [2], lze tvrdit, že státní podpora by mohla být žádoucím prostředkem k urychlení zavádění inovací, a to i za cenu narušení předcházejících investic soukromého sektoru a odrazení od investic do budoucna.
Komise do současné doby schválila pouze případy, kdy samotný trh nepodpořil konkurenční nabídku širokopásmových služeb.
Intervence v tomto případě směřuje do oblasti, kde maloobchodní širokopásmové služby (společnosti KPN a Essent) a v určitém rozsahu i velkoobchodní infrastruktura poskytující širokopásmové služby (společnost KPN) jsou již dostupné za ceny srovnatelné s jinými regiony.
Významné překrývání síťového pokrytí a podmínek poskytování služeb společně s již existujícími sítěmi způsobuje vážné nebezpečí, že zásah státu v takové oblasti vytlačí stávající a budoucí investice účastníků trhu.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se Komise rozhodla podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES zahájit řízení o sporném opatření, protože není přesvědčená, že je opatření slučitelné se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno vrácení všech protiprávních podpor.
ZNĚNÍ DOPISU
"Met dit schrijven stelt de Commissie Nederland ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte inlichtingen betreffende bovengenoemde steunmaatregel, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.
I. Procedure
1. Bij schrijven van 2 november 2004 (dat op 18 november 2004 geregistreerd werd onder nummer CP 212/2004) diende kabelexploitant Essent Kabelcom (hierna: Essent), een informele klacht in bij de Commissie.
De klacht betreft overheidsfinanciering voor een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam, een stad in Noord-Nederland.
Essent heeft intussen bevestigd dat de klacht als een formele klacht dient te worden beschouwd.
2. Essent, die de op een na grootste kabelexploitant van Nederland is en die ook een kabelnetwerk in Appingedam exploiteert, had de zaak in september 2004 al aanhangig gemaakt bij een Nederlandse rechtbank.
De rechtbank heeft de gemeente op grond van artikel 88, lid 3, EG-Verdrag opgedragen het steunvoornemen aan te melden bij de Commissie en de verdere aanleg van het netwerk te staken.
3. Bij een schrijven dat op 3 februari 2005 werd geregistreerd, meldden de Nederlandse autoriteiten de maatregel bij de Commissie aan om redenen van rechtszekerheid, waarbij ze aanvoerden dat de maatregel geen steun behelsde.
Op 31 maart 2005 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om verdere informatie.
Na een verlenging van de termijn antwoordden zij hierop bij brief van 4 augustus 2005, die op 16 augustus 2005 werd geregistreerd.
De informatie in deze brief verschilt aanzienlijk van de informatie die bij de oorspronkelijke aanmelding werd verstrekt.
II. Uitvoerige beschrijving van de maatregel
Achtergrond
4. De gemeente Appingedam vindt dat de tussenkomst van de overheid nodig is om te voorzien in de algemene beschikbaarheid van geavanceerde breedbanddiensten voor ondernemingen en particulieren door uitrol van een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam te steunen.
Volgens de gemeente bieden Essent en telecommunicatie-exploitant KPN in Appingedam weliswaar internettoegang maar geen geavanceerde breedbanddiensten.
De gemeente heeft besloten financieel deel te nemen in het project nadat gebleken was dat de marktpartijen geen belangstelling hadden om hierin op marktvoorwaarden deel te nemen.
De componenten van het netwerk
5. De passieve laag van het glasvezelnetwerk (graafrechten, buizen, glasvezels, enz.) zal het eigendom worden van een openbare stichting ("Stichting Glasvezelnet Appingedam", hierna: de stichting), op te richten door en onder toezicht van de gemeente.
De investering in de passieve laag wordt op 4,9 miljoen EUR geschat.
Aanvankelijk was niet voorzien dat de aanleg van de passieve laag openbaar zou worden aanbesteed.
Er is evenwel besloten, zoals in de brief van 4 augustus 2005 wordt verklaard, om dit wel te doen.
6. De kosten van de actieve laag (telecommunicatieapparatuur, netwerkbeheer, enz.) worden op 1 tot 1,3 miljoen EUR geschat.
De actieve componenten hebben een geschatte economische levensduur van 5 tot 8 jaar.
De exploitant van de actieve laag zal alleen wholesale-diensten aanbieden aan service providers die breedbanddiensten aan de eindgebruikers (huishoudens en bedrijven) zullen verstrekken.
7. De autoriteiten verklaarden aanvankelijk dat de actieve laag eigendom zou worden van en gefinancierd zou worden door een entiteit ("Stichting Damsternet", hierna: Damsternet) die door bepaalde particuliere investeerders zou worden opgericht.
Niet alle particuliere partijen waren bekend.
Volgens de autoriteiten hebben NKF (een kabelfabrikant), Nacap (de pijpleidingdivisie van een internationaal actieve bouwonderneming, genaamd Koop Holding) en Ericsson Telecommunications belangstelling getoond.
In de brief van 4 augustus 2005 hebben de autoriteiten evenwel verklaard dat de gemeente het gebruiksrecht van het actieve netwerk uiteindelijk openbaar zou aanbesteden.
In dit stadium is het bovendien niet duidelijk op basis van welke financiële voorwaarden het gebruiksrecht zou worden gegund.
In de concept-gebruiksovereenkomst wordt bepaald dat de houder van het gebruiksrecht jaarlijks een gebruiksvergoeding aan de stichting zal betalen.
De stichting zal echter "maximaal een bedrag opeisen dat overeenkomt met 80 % van de in dat jaar gegenereerde cashflow".
Indien deze cashflow negatief is, zal de stichting geen vergoeding opeisen.
In een dergelijk geval zullen zij slechts een minimale betaling verlangen, zoals aangegeven in een bijlage bij de gebruiksovereenkomst.
In de bijlage wordt evenwel nog niet bepaald welke betaling voorzien is.
III. Het standpunt van de Nederlandse autoriteiten
8. De Nederlandse autoriteiten stellen dat er geen sprake is van een steunmaatregel en voeren hiervoor verschillende argumenten aan.
9. Allereerst beroepen zij zich op een "marktfalen", d.w.z. dat de markt niet de diensten verschaft die door de autoriteiten essentieel worden geacht voor de bevolking.
Marktinvesteerders zijn niet bereid om in het project te investeren omdat het geen marktconform financieel rendement zou opleveren.
Doordat de markt niet in het project investeert, ziet Appingedam zich genoodzaakt dit glasvezelnetwerk aan te leggen als een "publieke infrastructuur".
De Nederlandse autoriteiten voeren daarom aan dat de gemeente Appingedam enkel steun verleent voor de aanleg van een "publieke infrastructuur" die voor alle partijen openstaat op vergelijkbare voorwaarden.
10. In de tweede plaats betogen de autoriteiten dat er geen steun gemoeid is met dit project op de vier niveaus die daarbij kunnen worden onderscheiden.
Er is geen sprake van een voordeel voor de stichting en zelfs wanneer dat het geval zou zijn, zou dat niet van invloed zijn op het handelsverkeer tussen de lidstaten.
Er wordt ook geen steun verleend aan de exploitant van de actieve laag.
De Commissie merkt op dat de autoriteiten evenwel geen argumenten aanvoeren om deze beweringen te staven.
Voorts zijn de autoriteiten van mening dat er geen steun wordt verleend aan de dienstenaanbieders.
De exploitant zou een marktconforme wholesale-prijs moeten aanrekenen aan de providers die retail-diensten aanbieden die zij reeds via bestaande infrastructuur aanboden.
Indien de Commissie garanties van de gemeente zou verlangen dat de exploitant marktconforme prijzen aanrekent, zal de gemeente dit vastleggen in de overeenkomst tussen de stichting en de exploitant.
Tenslotte betogen de autoriteiten dat, in tegenstelling tot de zaak ATLAS [3], het netwerk in Appingedam hoofdzakelijk zou worden gebruikt om diensten te verlenen aan huishoudens/particulieren die geen economische activiteiten verrichten.
Voorzover er sprake is van steun aan ondernemingen in Appingedam, blijft deze onder de toegestane steunintensiteit die is vastgelegd in Verordening (EG) nr.
69/2001 ("de minimis-steun") en bovendien valt deze onder de kaderregeling voor steun aan kleine en middelgrote ondernemingen (MKB).
11. De Nederlandse autoriteiten betogen dat indien de Commissie tot de conclusie komt dat de maatregel steun vormt, de maatregel verenigbaar is omdat deze zowel noodzakelijk als evenredig is.
De maatregel is nodig omdat particuliere investeerders niet willen investeren in Appingedam, een perifeer gebied met een sociaal-economische achterstand.
Voor zover er breedbanddiensten beschikbaar zijn, zijn de huidige prijzen ervan hoger dan in andere gebieden van Nederland.
Aangezien alle exploitanten open toegang tot het netwerk zullen krijgen op gelijke voorwaarden, is de mededinging gewaarborgd en zal geen enkele exploitant een selectief voordeel genieten.
De autoriteiten stellen ook dat de maatregel evenredig is.
De stichting is niet betrokken bij de exploitatie van de actieve laag.
De operator zal een niet-discriminerende, open toegang bieden en niet met dienstenaanbieders concurreren.
De aanleg van het netwerk zal plaatsvinden op marktvoorwaarden.
IV. Beoordeling van de maatregel/steun
12. Op grond van het Verdrag en geconsolideerde rechtspraak is er sprake van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, wanneer door overheidsbemoeienis of door met staatsmiddelen bekostigde maatregelen een voordeel wordt verleend aan de begunstigde, welke de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig dreigt te beïnvloeden.
Staatsmiddelen
13. De gemeente Appingedam zal ofwel een lening ofwel een garantie voor een lening verstrekken.
Bijgevolg zijn de middelen voor de financiering van de passieve laag van dit netwerk afkomstig van de gemeente Appingedam.
Deze middelen moeten daarom als staatsmiddelen worden beschouwd.
Economisch voordeel
14. De autoriteiten hebben verschillende argumenten aangevoerd als zou de maatregel geen steun behelzen, ofwel omdat deze geen voordeel meebrengt ofwel omdat deze niet van invloed is op het handelsverkeer tussen de lidstaten.
Op deze argumenten zal hierna worden ingegaan.
15. Volgens de Nederlandse autoriteiten valt een dergelijke vorm van overheidsbemoeienis niet onder artikel 87, lid 1, EG-Verdrag, maar dient deze veeleer te worden gezien als een typische overheidstaak, aangezien algemene infrastructuur wordt aangelegd.
16. De Commissie is echter niet overtuigd dat dit project kan worden beschouwd als het verschaffen van een algemene infrastructuur.
Overeenkomstig de bevindingen van de Commissie in de zaak ATLAS [4] bieden het passieve netwerk en de actieve componenten geen dienst aan eindgebruikers, maar voorzieningen voor bedrijven die breedbanddiensten aanbieden.
Zoals uit de aanwezigheid van KPN en Essent in Appingedam blijkt, is het verschaffen van dit soort infrastructuur geen typische overheidstaak, maar een activiteit die gewoonlijk wordt verricht door marktpartijen die de uiteindelijke dienst aan huishoudens en bedrijven verstrekken.
Het project overlapt daarmee tot op zekere hoogte marktinitiatieven of voorziet in de verstrekking van diensten die al beschikbaar zijn, hoewel de door de stichting aan te leggen infrastructuur graafwerkzaamheden en passieve elementen behelst.
De Commissie is derhalve in dit stadium van mening dat het project in Appingedam onder de staatssteunregels valt en niet als algemene infrastructuur kan worden aangemerkt die tot de gewone verantwoordelijkheden van de staat jegens de bevolking behoort.
Voordeel voor de stichting
17. De stichting die eigenaar is van de passieve infrastructuur, is opgericht door de gemeente en staat onder haar toezicht.
De stichting stelt de passieve laag ter beschikking van de exploitant.
Dit kan als een economische activiteit worden beschouwd en de stichting kan derhalve worden aangemerkt als een onderneming in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag.
De passieve laag wordt door de gemeente gefinancierd zonder enige vergoeding van de stichting.
Dit komt neer op een economisch voordeel voor de stichting in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag.
Voordeel voor de exploitant
18. De bewering dat er geen steun wordt verleend aan de exploitant, wordt niet door de autoriteiten gestaafd.
19. De autoriteiten hebben bevestigd dat het gebruiksrecht openbaar zal worden aanbesteed.
Indien dat gebeurt, kan de aanbesteding in principe het economische voordeel voor de winnende leverancier tot een minimum worden beperkt in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag.
Het valt evenwel te betwijfelen of de passieve laag op dezelfde voorwaarden zal worden aangelegd als bij een particuliere investering.
Volgens de autoriteiten kon het project niet door particuliere investeerders worden uitgevoerd en waren banken evenmin bereid om geld te steken in dit project.
De gemeente heeft verschillende banken gevraagd om dit project te financieren, maar met uitzondering van de Bank Nederlandse Gemeenten (BNG) hebben zij dit allemaal geweigerd.
BNG is bereid de gemeente een lening te verstrekken omdat zij, aldus de gemeente, alleen de kredietwaardigheid van de begunstigde van de lening, in casu de gemeente, maar niet de aanleg van het FTTH-netwerk door de stichting of het project als zodanig heeft beoordeeld.
Voordeel voor internetaanbieders (ISP's) en andere aanbieders van elektronische communicatiediensten
20. Zelfs wanneer de toegang tot het optische netwerk via de exploitant op transparante en gelijke voorwaarden aan alle geïnteresseerde ISP's en andere exploitanten zal worden verleend, zal de tarifering van deze toegang waarschijnlijk ruim onder de onderliggende kosten liggen als gevolg van de overheidsbemoeienis en niet gebaseerd zijn op de markttarieven voor vergelijkbare wholesale-breedbanddiensten.
De dienstenaanbieders zal daarom een voordeel worden verleend aangezien zij de kans krijgen om tot de markt voor snelle retail-breedbanddiensten toe te treden en bedrijfsactiviteiten te ontwikkelen tegen voorwaarden die anders niet op de markt kunnen worden verkregen.
Voordeel voor de eindgebruikers
21. Het voorgaande suggereert dat het voordeel dat aan de exploitant, dienstenaanbieders en andere aanbieders van telecommunicatiediensten wordt verleend, zich ook zou kunnen vertalen in een voordeel voor de huishoudens en ondernemingen in Appingedam.
Particuliere gebruikers vallen niet onder de staatssteunregels.
Echter ondernemingen in het beoogde gebied zouden wellicht kunnen profiteren van een dienstverlening die verder reikt en lager geprijsd is dan wat op louter commerciële basis zou worden aangeboden gezien de huidige aanbiedingen voor huurlijnen en satellietverbindingen.
Bovendien zouden zij een voordeel kunnen genieten in vergelijking met bedrijven in andere regio's van Nederland.
De autoriteiten hebben bij herhaling aangevoerd dat, indien er sprake is van steun voor ondernemingen in Appingedam, het steunniveau onder de toegestane steunintensiteit ligt, zoals bepaald bij Verordening (EG) nr.
69/2001 ("de minimis-steun"), en dat de maatregel bovendien onder de kaderregeling inzake overheidssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen (KMO's) valt.
De Commissie erkent dat het voordeel voor elk van de zakelijke eindgebruikers onder de drempel voor de minimis-steun zou kunnen liggen.
Er kan in dit stadium echter niet worden uitgesloten dat de steun wel de in deze verordening vastgelegde plafonds overschrijdt.
Concurrentievervalsing
22. Door deze tussenkomst van de overheid worden de bestaande marktvoorwaarden in Appingedam gewijzigd doordat de gesubsidieerde toegang van de exploitant tot de wholesale-markt voor snelle breedbanddiensten alsmede de toegang van dienstenaanbieders tot de downstream-markten van onder andere retail-breedband- en retail-telecommunicatiediensten mogelijk wordt gemaakt.
De bestaande exploitanten, Essent en KPN, hebben bij hun beslissingen inzake infrastructuurinvesteringen en -onderhoud, hun berekeningen gebaseerd op de veronderstelling dat andere exploitanten de kosten van nieuwe infrastructuur zouden moeten dragen of een marktprijs zouden moeten betalen voor de toegang tot wholesale-diensten, hetgeen niet langer het geval lijkt te zijn als er overheidssteun wordt verleend.
Het feit dat er nieuwe infrastructuur beschikbaar komt tegen voorwaarden die op het eerste gezicht niet marktconform zijn, heeft tot gevolg dat de concurrentie wordt vervalst, ook op de downstream-markten van retail-breedband- en andere retail-elektronische communicatiediensten.
Gevolgen voor het handelsverkeer
23. Voor zover de overheidsmaatregelen gevolgen kunnen hebben voor telecommunicatiebedrijven en dienstenaanbieders in andere lidstaten, zijn deze van invloed op het handelsverkeer.
De telecommunicatiemarkt staat steeds meer open voor concurrentie tussen exploitanten en dienstenaanbieders, die zich over het algemeen bezighouden met activiteiten waarvoor handelsverkeer bestaat tussen de lidstaten.
Conclusie
24. In het licht van het voorgaande is de Commissie van mening dat het met staatsmiddelen gefinancierde project een economisch voordeel verleent aan de stichting, de exploitant en de dienstenaanbieders, hetgeen zich tenminste ten dele zou kunnen vertalen in een economisch voordeel voor ondernemingen in Appingedam.
Voorts is het project concurrentievervalsend en van invloed op het handelsverkeer tussen de lidstaten.
V. Beoordeling van de steunmaatregel: verenigbaarheid
25. Na de vaststelling dat er sprake is van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag, dient te worden nagegaan of de maatregel verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden geacht.
26. Wanneer staatsmiddelen enkel worden verleend ter compensatie van de verstrekking van een dienst van algemeen economisch belang (hierna: DAEB), dan hoeft hiermee geen staatssteun te zijn gemoeid.
Het Hof van Justitie heeft te kennen gegeven dat de compensatie van kosten die voortvloeien uit openbare dienstverplichtingen, niet onder de werkingssfeer van artikel 87, lid 1, van het Verdrag vallen indien aan een aantal voorwaarden is voldaan.
Deze voorwaarden worden beschreven in het Altmark-arrest van 24 juli 2003 [5].
De autoriteiten hebben zich evenwel niet beroepen op de voorwaarden die zijn vastgelegd in het Altmark-arrest en hebben evenmin het bestaan van een DAEB aangevoerd, zelfs niet impliciet.
Er zijn geen aanwijzingen dat de overheidsmaatregel moet worden beschouwd als compensatie voor de diensten die door de begunstigde ondernemingen worden verstrekt.
Daarom heeft de Commissie in dit stadium de aangemelde maatregel niet bezien tegen deze achtergrond of getoetst aan het bepaalde in artikel 86, lid 2, van het EG-Verdrag.
27. De Commissie merkt op dat met het voorgenomen project wordt beoogd de ruime beschikbaarheid en het ruime gebruik van snelle breedbanddiensten te verzekeren tegen voorwaarden die meer overeenkomen met minder afgelegen gebieden die dichter bevolkt zijn en relatief meer bedrijven tellen.
Voorts wordt erkend dat de bestaande kaderregelingen en richtsnoeren niet kunnen worden toegepast voor de beoordeling van steunmaatregelen die dit specifiek tot doel hebben.
De Commissie is derhalve van mening dat de toetsing van de verenigbaarheid van de maatregel met de gemeenschappelijke markt rechtstreeks op artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag dient te worden gebaseerd [6].
28. In artikel 87, lid 3, onder c), EG-Verdrag wordt bepaald dat:
"steunmaatregelen om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad, als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kunnen worden beschouwd".
29. In het kader van een toetsing aan artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag houdt dit in dat de overheidsmaatregel noodzakelijk moet zijn en in verhouding dient te staan tot het beoogde doel van algemeen belang, d.w.z. de correctie van een gebrekkige marktwerking.
Noodzakelijkheid
30. De toegang tot een breedbandnetwerk is een voorziening die door zijn aard een positieve invloed kan hebben op de productiviteit en de groei van een groot aantal sectoren en activiteiten [7].
Er zijn aanwijzingen dat een grotere beschikbaarheid van breedbandnetwerken ten goede kan komen aan de regionale economische ontwikkeling en de schepping en het behoud van werkgelegenheid, alsook verbeterde gezondheids- en onderwijsvoorzieningen [8].
31. De autoriteiten stellen dat de maatregel gericht is tegen een gebrekkige marktwerking: Appingedam is een achterstandsgebied waar de netwerkeigenaren Essent en KPN niet hun netwerken willen upgraden noch toegang willen verlenen tot hun core-netwerken of "dark fibre" aan providers die FTTH willen aanbieden.
De autoriteiten hebben ook verklaard dat Essent en KPN pas na de aankondiging van de gemeente dat zij haar eigen FTTH-initiatief zou lanceren, hun netwerken hebben geüpgraded teneinde breedbanddiensten aan te bieden.
32. Het is evenwel de vraag of er bij de situatie in Appingedam wel sprake is van een "gebrekkige marktwerking".
In de eerste plaats voorziet de markt, aldus de autoriteiten, niet in de FTTH-infrastructuur omdat het verwachte rendement op de investering onvoldoende was om een investering tegen marktvoorwaarden te rechtvaardigen.
Dit kan worden verklaard door een lage vraag naar breedbanddiensten alsook de hoge kapitaaluitgaven voor de aanleg van de infrastructuur.
33. In de tweede plaats is, aldus de Commissie, de toegang tot een breedbandnetwerk al beschikbaar in Appingedam hoewel de diensten die thans worden verstrekt, niet geheel vergelijkbaar zijn met de diensten die met het geplande netwerk zouden kunnen worden aangeboden.
KPN en Essent bieden allebei retail-breedbanddiensten aan tot 8Mbit/s en KPN biedt tot op zekere hoogte ook wholesale-toegang tot infrastructuur en diensten.
Bijgevolg is er een aanzienlijke overlapping van netwerkdekking en dienstverlening, die tot de beste in de Europese Unie behoren, en daarom valt het te betwijfelen of er sprake is van een "marktfalen", die met deze maatregel kan worden verholpen.
Evenredigheid
34. Om te bepalen of de maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt, dient ook de evenredigheid van de maatregel te worden onderzocht.
De maatregel dient in verhouding te staan tot het beoogde doel en mag de concurrentie niet zo zeer vervalsen dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad.
35. Er dient te worden erkend dat de technische kenmerken van bijvoorbeeld glasvezelaansluitnetwerken verschillen van de bestaande kabel- en telecommunicatienetwerken in Appingedam.
Er kan worden aangevoerd dat de nieuwe generatie netwerken niet te vergelijken valt met de bestaande netwerken omdat zij andere en veel geavanceerdere diensten mogelijk maken dan de bestaande netwerken.
Volgens degenen die zich hierop beroepen kan overheidssteun voor de volgende generatie van openbaar toegankelijke, lokale aansluitnetwerken een positief effect hebben op de economische ontwikkeling vanwege de positieve externe effecten die deze netwerken zullen hebben op innovatie en groei.
Bovendien hebben de bestaande exploitanten van elektronische communicatienetwerken (nog) niet in deze infrastructuur geïnvesteerd vanwege de hoge kapitaaluitgaven en omdat hun bestaande investeringen daardoor niet meer van nut zouden zijn.
Wanneer deze redenering wordt doorgetrokken, zou staatssteun voor de nieuwe generatie netwerken een gewenst middel kunnen zijn om het tempo van innovatie en economische ontwikkeling te versnellen, zelfs tegen de prijs dat in het verleden gedane investeringen mogelijk worden ondermijnd en toekomstige investeringen ontmoedigd.
36. In dit stadium valt evenwel moeilijk te bezien welke toepassingen of diensten aan particulieren en bedrijven kunnen worden aangeboden die niet met behulp van breedbanddiensten via de bestaande netwerken kunnen worden verschaft.
Dit betekent dat er sprake is van een hoge substitueerbaarheid tussen enerzijds de retail en wholesale-diensten die via het geplande FTTH-netwerk worden verstrekt en anderzijds de diensten die via de bestaande netwerken worden verstrekt, waardoor de maatregel de mededinging in de nabije toekomst ernstig zou kunnen vervalsen.
Dit geldt des te meer in het licht van een aantal geplande ontwikkelingen.
KPN heeft aangekondigd dat zij de capaciteit van haar dienstverlening zal verhogen en Essent onderzoekt de mogelijkheid om de superbreedbandverbinding ETTH (Ethernet to the home) via haar bestaande netwerken aan te bieden, waardoor de capaciteit van haar netwerk aanzienlijk wordt vergroot.
De maatregel die door de autoriteiten wordt voorzien, houdt daarom een ernstig risico in van verdringing van bestaande en toekomstige investeringen door marktpartijen als gevolg van de overheidssteun.
Onder de gegeven omstandigheden is het daarom de vraag of de geplande maatregel en het gebruik als zodanig van het steuninstrument als evenredig kunnen worden beschouwd.
Conclusie
37. Op grond van het voorgaande en de informatie die in dit stadium beschikbaar is, betwijfelt de Commissie of de betwiste maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag.
VI. Besluit
38. In het licht van het voorgaande heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de betwiste maatregel omdat zij betwijfelt of deze verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag.
Gelet op de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steunmaatregel.
Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een afschrift van deze brief aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen.
De Commissie wijst Nederland op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag.
Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr.
659/1999, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigden kan worden teruggevorderd.
Voorts deelt de Commissie Nederland mee, dat zij de belanghebbenden door de bekendmaking van dit schrijven en van een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie in kennis zal stellen.
Tevens zal zij de belanghebbenden in de lidstaten van de EVA die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden.
Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen een maand vanaf de datum van deze bekendmaking."
[1] Na základě žádosti společnosti Essent nařídil okresní soud v Groningenu podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES obci, aby oznámila své záměry Komisi.
[2] Někteří tvrdí, že sítě nové generace nelze se stávajícími měděnými či kabelovými sítěmi srovnávat a zásah státu ve prospěch otevřených místních přístupových sítí nové generace může mít pozitivní dopad na hospodářský vývoj, a to díky pozitivním externalitám v inovaci a růstu, které tyto sítě vyvolají.
Stávající provozovatelé sítí elektronických komunikací do těchto infrastruktur (zatím) neinvestují z důvodu vysokých kapitálových nákladů a protože by jejich stávající investice zastaraly (střet zájmů).
[3] Zie beschikking van de Commissie van 9 september 2004 in zaak N 213/03: steunmaatregel N 213/2003 — ATLAS-project in het Verenigd Koninkrijk; regeling breedbandinfrastructuur voor bedrijventerreinen (Corrigendum).
[4] Zie 3.
[5] Arrest van het Hof van Justitie van 24 juli 2003, in zaak C-280/00, Altmark Trans, Jurispr.
2003, blz.
I-7747 .
[6] Zie de beschikkingen van de Commissie in de zaken N 213/03, "ATLAS-project", en bijv.
N 126/04 "Breedbanddiensten voor KMO's in Lincolnshire" en N 307/04, "Breedbanddiensten in Schotland — afgelegen en plattelandsgebieden".
[7] Zie bijvoorbeeld: Lehr, Osorio, Gillet en Sirbu: "Measuring Broadband's Economic Impact", 2005.
[8] OESO "Broadband Driving Growth: Policy Responses", oktober 2003; Orazem, Peter, University of Kansas Business School, "The Impact of High-Speed Internet Access on Local Economic Growth", augustus 2005.
--------------------------------------------------
Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti
(2005/C 321/08)
(Text s významem pro EHP)
Číslo podpory _BAR_ XE 06/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Friulsko – Julské Benátsko _BAR_
Název režimu podpory _BAR_ Podpora družstev _BAR_
Právní základ _BAR_ Decreto del Presidente della Regione n. 0199 del 17 giugno 2003 (art.
2. co.
1, lett. d, che aggiunge il capo V bis al regolamento di cui al decreto del Presidente della Regione n. 0299 del 1o ottobre 2002), pubblicato sul Bollettino ufficiale della Regione n.
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: _BAR_ Do 1 milionu EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Vytváření pracovních míst _BAR_ Míra podpory, vypočtená jako procentní vyjádření mzdových nákladů, které družstva nesou dva roky po přijetí zaměstnanců, nesmí překročit: a)15 % u malých podniků;b)7,5 % u středních podniků.Pokud jsou pracovní místa vytvářena v oblasti, která může využít výjimky dle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nebo ve výrobě, zpracování a uvádění na trh produktů uvedených v příloze I Smlouvy o ES v méně příznivých oblastech dle nařízení Rady (ES) č. 1257/1999, nesmí míra podpory překročit odpovídající horní hranici regionální podpory, která činí 8 % ČEP plus 10% HEP pro malé a střední podniky _BAR_
Přijímání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Míra podpory vypočtená jako procentní vyjádření mzdových nákladů, které družstva nesou v roce, ve kterém přijmou znevýhodněné nebo postižené pracovníky, nesmí pro znevýhodněné pracovníky překročit 50 % a pro zdravotně postižené pracovníky 60 % _BAR_
Doplňkové náklady na zaměstnání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Doplňkové náklady mohou být financovány až do výše 100 % způsobilých nákladů pro tyto iniciativy: a)přizpůsobení pracoviště potřebám zdravotně postižených pracovníků;b)přizpůsobení a pořízení speciálního vybavení pro zdravotně postižené pracovníky.Družstva, v nichž zdravotně postižení zaměstnanci tvoří minimálně 50 % pracovníků, mohou obdržet finanční pomoc až do výše 80 % způsobilých nákladů, aby mohly pokrýt náklady související s výstavbou, zařízením nebo rozšířením podniků, ve kterých tvoří zdravotně postižení zaměstnanci alespoň 50 % pracovníků _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 22. srpna 2003 _BAR_
Trvání režimu _BAR_ do 30. července 2007 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Vytváření pracovních míst _BAR_ Podpora přijímání a profesní integrace pracovníků, včetně pracovníků s právním a ekonomickým statusem vedoucích pracovníků nebo managementu, v družstvech, která provádějí hospodářskou činnost s cílem profesně začlenit znevýhodněné osoby, jež jsou na pracovním trhu ohroženy marginalizací nebo jsou marginalizovány _BAR_
Přijímání znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Podpora přijímání a profesní integrace znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků v družstvech, která provádějí hospodářskou činnost s cílem profesně začlenit znevýhodněné osoby, jež jsou na pracovním trhu ohroženy marginalizací nebo jsou marginalizovány _BAR_
Uhrazení doplňkových nákladů na zaměstnání zdravotně postižených pracovníků _BAR_ Podpora provádění opatření ke zlepšení pracovních podmínek zdravotně postižených pracovníků v družstvech, která provádějí hospodářskou činnost s cílem profesně začlenit znevýhodněné osoby, jež jsou na pracovním trhu ohroženy marginalizací nebo jsou marginalizovány. podporovat chráněná pracoviště v těchto družstvech _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví ES s výjimkou uhelného průmyslu a lodního stavitelství, a pokud jde o podpory na vytváření pracovních míst, s výjimkou dopravy _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Podle článku 4 regionálního zákona č. 3 ze dne 25. ledna 2002 mohou podporu udělit čtyři provinční správy na území autonomního regionu Friulsko – Julské Benátsko (Gorizia, Pordenone, Trieste a Udine).
Pro plánování, poradenství, koordinaci a kontrolu a za vztahy s EU je příslušné: Regione Autonoma Friuli-Venezia Giulia Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione Servizio per gli incentivi alla cooperazione Via Giulia 75/1- I-34126 Trieste Tel.
(39-40) 377 48 55 – e-mail: dir.art.coop@regione.fvg.it _BAR_
Další informace _BAR_ Vyjímací nařízení je platné do 31. prosince 2006 a prodlužuje se o šestiměsíční přechodné období.
V případě změn nařízení (ES) č. 2204/2002 v souladu s doporučením Komise ze dne 6. května 2003 (2003/361/ES) se pro udělení podpor použije nová definice mikropodniků, malých a středních podniků _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 321/11)
(Text v významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 15/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Řecko _BAR_
Region _BAR_ Všech 13 regionů země _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim státní podpory pro malé a střední podniky v rámci regionálních operačních programů rámce podpory společenství 2000 – 2006 "zlepšení konkurenceschopnosti – Inovace v malých a středních podnicích v odvětví cestovního ruchu" _BAR_
Právní základ _BAR_ Άρθρο 35 του Νόμου 3016/2002 (ΦΕΚ 110 Α, 17.5.2002) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory se uskutečňuje po etapách.
Nejprve v únoru 2003 a poté během období, které je regionálním operačním programům vyhrazeno (2000 – 2006). Veřejné výdaje se odhadují na 150000000 EUR _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ Režim státní podpory pro malé a střední podniky v rámci regionálních operačních programů 2000 – 2006 (maximální míra podpory je v souladu se schválenou "mapou regionální podpory" a "nařízením 70/2001 o malých a středních podnicích" a vyjádřena v ČEP; regionální investiční podpora se nepřekročí o více než 15 %, protože na všechny oblasti se vztahuje čl. 87 odst.
3 písm. b) "nařízení 70/2001 o malých a středních podnicích"). Maximální míra podpory:Region Attiki, správní obvod Soluň: 35 %Region centrální Makedonie (s výjimkou správního obvodu Soluň), region Thessalia, západní Řecko, východní Řecko, ostrov Kréta: 40 %Jižní Egejské moře, severní Egejské moře, ostrovy všech regionů s výjimkou Kréty, Peloponés, Ipeiros, západní Makedonie, východní Makedonie, Trákie a provincie Trizoinia v Attice: 45 %Poznámky:1.Maximální míra podpory ostrovům všech regionů činí 45 %2.Tento režim se použije pro malé a střední podniky spadající do regionálních operačních programů rámce podpory Společenství 2000 – 2006 působící ve zpracovatelském průmyslu pouze pro investice týkající se:modernizace podniků v cestovním ruchumodernizace správních postupůkvalita pojištěnívývoj inovacízavedení nových investic v případě společných činností _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Podpora se může podle tohoto režimu poskytovat od února 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006, pokud EU neprodlouží období způsobilosti nákladů _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Poskytnutí státní podpory malým a velmi malým podnikům v turistickém ruchu v souladu s nařízením Komise ze dne 3. dubna 1996 v rámci operačních regionálních programů rámce podpory Společenství 2000 – 2006, aby se podpořila konkurenceschopnost a inovačnost kvalitních projektů, které zajistí životaschopnost podniků a zachovají pracovní místa nebo nová pracovní místa vytvoří _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Vybrat ze seznamu podle jednotlivých případů Služby v cestovním ruchu (NACE 55.1, 55.2, 60.23, 63.3, 63.4, 74.84, 92.61, 93.04)Hoteliérské službyKempyZařízené pokoje k pronájmuZařízené byty k pronájmuOstatní služby v cestovním ruchu (60.23, 63.3, 63.4) _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Ministerstvo hospodářství a financí a regionální správní orgány (13) Ul. Nikis 5-7, Atény GR-101 80 _BAR_
Další informace _BAR_ Výše investiční podpory by neměla překročit 200000 EUR a má se za to, že v průměru nepřekročí 100000 EUR na jednu investici _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům
(2005/C 321/12)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. : XS 102/03
Členský stát : Itálie
Region : Sardinie
Název režimu podpory : Financování sítí služeb pro podniky v průmyslových oblastech a v místních výrobních systémech
Právní základ :
L.R. 24.12.1998, n. 37, art.
4
Delibera di Giunta n. 21/23 del 21.7.2003
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory : 6713940,38 EUR
Maximální míra podpory : 35 % čistého grantového ekvivalentu + 15 % hrubého grantového ekvivalentu
Datum uskutečnění : Od 11. srpna 2003
Doba trvání režimu podpory : Do 31. 12. 2003
Cíl podpory : Podpora rozvoje konkurenceschopnosti v průmyslových oblastech a v místních výrobních systémech Sardinie zlepšením sítí služeb pro podniky, stimulace inovačních výrobních, hospodářských a prodejních postupů včetně spolupráce podniků působících na stejném území nebo ve stejných místních výrobních systémech v oblastech výroby, techniky a hospodářství
Dotčená hospodářská odvětví - č. 4502: přírodní korek, odkorněný nebo jednoduše nahrubo otesaný nebo v kostkách, deskách, listech nebo pásech čtvercového nebo obdélníkového tvaru (včetně polotovarů s ostrými hranami na zátky)
- č. 4503: výrobky z přírodního korku
- č. 4504: aglomerovaný korek (též s pojidlem) a výrobky z aglomerovaného korku
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu Regione Autonoma della Sardegna
Assessorato dell'Industria — Servizio Infrastrutture
Viale Trento n. 69
I-09123 Cagliari
Další informace : Získat podporu jsou způsobilá konsorcia a společnosti tvořené konsorcii malých a středních podniků, které působí v průmyslových oblastech ve smyslu výnosu (Assessore Industria) č. 377 ze dne 7. srpna 1997 nebo v místních výrobních systémech ve smyslu výnosu Delibera Giunta Regionale č.
21/38 ze dne 2. července2002. Oprávněné subjekty si ponechají statut malých nebo středních podniků
--------------------------------------------------
Oznámení o konzultacích o uplatňování ochranných opatření zavedených proti dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů nařízením Komise (ES) č. 658/2004
(2005/C 322/06)
Konečná ochranná opatření byla zavedena proti dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (jako jsou mandarinky) dne 7. dubna 2004 podle nařízení Komise (ES) č. 658/2004 [1]. Na základě nařízení Rady (ES) č. 3285/94 [2] a nařízení Rady (ES) č. 519/94 [3] a zejména článku 21 a článku 18 uvedených nařízení Komise konzultovala členské státy ohledně otázky uplatňování ochranných opatření.
Komise oficiálně informovala výrobce Společenství a jejich sdružení, dovozce a obchodníky a jejich sdružení, dodavatele, vyvážející výrobce v Číně a jejich sdružení o zahájení střednědobého přezkumu oznámením ze dne 4. června 2005 [4].
Po prozkoumání účinků, vhodnosti pokračování opatření a tempu liberalizace informovala Komise členské státy o zjištěních šetření.
Konzultace se konaly v poradním výboru zřízeném podle článku 4 nařízení (ES) č. 3285/94 a článku 4 nařízení (ES) č.
1. Dotčený výrobek
Dotyčným výrobkem jsou upravené nebo konzervované mandarinky (včetně druhů tangerin a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, ale s přídavkem cukru (dále jen "dotčený výrobek").
Dotčený výrobek je v současné době zařazen do kódů KN 20083055 a 20083075.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
2. Postup
2.1 Rozsah konzultací
Ustanovení čl. 21 odst. 1 nařízení (ES) č. 3285/94 a čl. 18 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 519/94 ukládá Komisi povinnost požádat členské státy o konzultaci v otázce uplatňování opatření nejpozději po uplynutí poloviny doby uplatňování opatření.
V souladu s příslušnými ustanoveními bylo účelem šetření:
a) zkoumání účinků ochranných opatření;
b) stanovení, zda a do jaké míry je vhodné urychlení procesu liberalizace; a
c) ověření, zda je jeho zachování nutné.
2.2 Období šetření
V tomto odvětví činnosti začíná konzervační období každý rok v říjnu.
Údaje se analyzují pro každé konzervační období, tj. podle období od října do září následujícího roku.
Původní šetření analyzovalo údaje pro období 1998/1999 až 2002/03.
Současné šetření se týká období 2003/04 a 2004/05.
Připomínáme, že výroba konzervovaných mandarinek se soustředí ve Španělsku.
2.3 Strany dotčené řízením
Dotazníky byly zaslány všem stranám, o nichž se vědělo, že jsou dotčeny řízením, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení.
Odpovědělo pět výrobců Společenství, pět dodavatelů, jedenáct dovozců, sedm vývozců/obchodníků a dvě sdružení.
Útvary Komise vyhledaly a ověřily všechny informace, které považovaly pro účely šetření za nezbytné, a inspekce na místě byly provedeny v provozovnách těchto společností:
Výrobci Společenství
- Halcon Foods, S.A., Murcia, Španělsko
- Alcurnia Alimentacion, s.l., Murcia, Španělsko
- Conservas y Fruta S.A., Murcia, Španělsko
- Industrias Videca S.A., Valencie, Španělsko
- Agricultura y Conservas, S.A., Valencie
Dodavatelé
- Cooperativa Agricola Ntra Sra del Oreto Coop.
V, – Valencie
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
- Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co., KG, Hamburg, Německo
- I. Schröder KG (GmbH & Co), Hamburg, Německo
- Edeka Zentrale AG & Co. KG, Hamburg, Německo
- Hüpeden & Co.
(GmbH & Co.)
KG, Hamburg, Německo
3. Restrukturalizace
Jak se předpokládá v bodě odůvodnění 120 nařízení (ES) č. 658/2004, byla v přezkumu zkoumána opatření, která výrobci Společenství konzervovaných mandarinek podnikli pro restrukturalizaci.
Hlavním výsledkem restrukturalizačního procesu bylo dosud snížení kapacity posledního období o 33000 tun.
Toto snížení odpovídá 25 % původní celkové kapacity.
Byla také podniknuta opatření pro racionalizaci nabídky surovin a pro vytvoření hospodárnějších prodejních sítí a distribučních kanálů s cílem vybudovat účinnější výrobní řetězec a zároveň umožnit větší úspory z rozsahu.
Hlavní rysy dosud vykonaných činností zahrnují zastavení konzervování mandarinek některými výrobci, převzetí společností, vytvoření družstevní společnosti za účelem společných nákupů a zavedení nového systému výrobní linky.
Výsledky restrukturalizace začínají být patrné nyní a časem by měly podpořit zahájení ještě dalších restrukturalizačních činností.
K předpokládaným činnostem patří dokončení procesů, které vedou k technickému zlepšení výroby.
Očekávají se také další účinky a úspory z rozsahu, které vyplývají z konsolidace takových činností, jako je omezení výroby a vytváření družstevních společností.
4. Výsledky šetření
Analýza platných opatření vychází z údajů shromážděných za poslední tři konzervační období.
Čísla poskytnutá za rok 2002/03 jsou čísla uvedená v nařízení (ES) č. 658/2004, kterým se zavádějí konečná ochranná opatření proti dovozu konzervovaných mandarinek.
Tato čísla jsou zde uvedena jako odraz situace ve výrobním odvětví v době zahájení řízení, než došlo k původnímu šetření.
Údaje uvedené za rok 2003/04, které byly ověřeny v průběhu současného střednědobého přezkumu, se týkají období, kdy probíhalo šetření, které vedlo k zavedení opatření.
Údaje, které se týkají roku 2004/05, odpovídají období po zavedení opatření.
4.1 Dovoz
4.1.1 Objem dovozu
Tyto tabulky uvádějí dovoz z Číny do EU – 25.
Dovoz ze všech ostatních zemí je zanedbatelný, jelikož představuje méně než 2 % celkového dovozu neboli 1000 tun ročně. (Objem v tunách, sezónní údaje od října do září)
(Zdroj: Eurostat)
_BAR_ 2002/03 _BAR_ 2003/04 _BAR_ 2004/05 (*) _BAR_
_BAR_ 50500 _BAR_ 63900 _BAR_ 46600 _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 127 _BAR_ 92 _BAR_
V průběhu období 2004/05 se objem dovozu stabilizoval asi na 47000 tunách.
Přibližně k 60 % dovozu za období 2004/05 došlo v březnu a dubnu 2005, těsně před pozbytím platnosti licenčního období.
Tato stabilizace dovozu následovala po období zvýšení dovozu, který v období 2003/04 dosahoval úrovně 63900 tun.
Vrchol dovozu v období 2003/04 byl pravděpodobně důsledkem očekávání zavedení konečných opatření.
Dovoz do některých členských států se mezi obdobím 2002/03 a 2004/05 více než ztrojnásobil.
Konzervované mandarinky z Číny začaly dovážet jiné členské státy, které nejsou tradičními dovozci.
Na druhou stranu některé přistupující země dovezly velké množství v průběhu dvou měsíců před přistoupením, a pak se v některých případech dovoz po rozšíření Evropské unie v květnu 2004 zcela zastavil.
Připomínáme, že dovoz podléhal systému celních kvót přibližně 32000 tun pro dovoz z Číny a přibližně 2000 tun pro dovoz pocházející z jiných zemí.
Když je kvóta vyčerpána, je splatné clo 301 EUR za tunu ("EUR/t").
Z těchto důvodů je zřejmé, že se dovoz uskutečňoval v rámci kvóty i mimo ni, a pak dovoz mimo kvótu podléhal platbě cla.
To prokazuje, že poptávka v EU je uspokojena.
4.1.2 Dovozní ceny
(Zdroj: Eurostat)
_BAR_ 2002/03 _BAR_ 2003/04 _BAR_ 2004/05 (10 měsíců) _BAR_
_BAR_ 595 _BAR_ 524 _BAR_ 520 _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 88 _BAR_ 87 _BAR_
Bylo zjištěno, že výše dovozních cen CIF na hranice EU se snižuje a klesla z 595 EUR/t v období 2002/03 na 524 EUR/t v období 2003/04 a dále na 520 EUR/t v průběhu období 2004/05.
Ceny mezi obdobím 2002/03 a obdobím 2004/05 poklesly celkově o 13 %.
Tento pokles byl hlavně důsledkem znehodnocení amerického dolaru oproti euru.
Připomínáme, že dovážené konzervované mandarinky se fakturují v amerických dolarech, které v daném období znehodnotily o 18 %.
Zvýšení fakturované ceny v amerických dolarech o 5 % bylo tedy vyváženo znehodnocením, což vedlo ke skutečnému snížení ceny o 13 % (18 % – 5 %).
Od ledna 2005 bylo však pozorováno mírné zvýšení dovozní ceny.
4.2 Situace výrobců Společenství
Za účelem posouzení účinku opatření prozkoumala Komise příslušné hospodářské faktory.
Při analýze zjištění šetření je nutné vzít v úvahu skutečnost, že o objemu výroby se rozhoduje jednou ročně na začátku konzervačního období v listopadu.
4.2.1 Výrobní kapacita a využití kapacity
_BAR_ 2002/03 _BAR_ 2003/04 _BAR_ 2004/05 _BAR_
Kapacita _BAR_ 129000 _BAR_ 129000 _BAR_ 96000 _BAR_
Využití kapacity _BAR_ 31 % _BAR_ 22 % _BAR_ 40 % _BAR_
Výrobní kapacita zůstala mezi obdobími 2002/03 a 2003/04 stabilní a v období 2004/05 se snížila přibližně o 25 % (viz bod 3 výše – restrukturalizace).
To vedlo k mírnému zlepšení využití kapacity z 20 % v období 2003/04 na 40 % v období 2004/05.
4.2.2 Výroba
_BAR_ 2002/03 _BAR_ 2003/04 _BAR_ 2004/05 _BAR_
Tuny _BAR_ 39600 _BAR_ 28200 _BAR_ 38000 _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 71 _BAR_ 96 _BAR_
V období 2004/05, které následovalo po zavedení konečných opatření, se výroba vzpamatovala.
Do té doby výroba EU ostře a trvale klesala v důsledku masivního dovozu z Číny.
Nejnižšího bodu výroby bylo dosaženo v období 2003/04, kdy činila 28200 tun.
Tento pokles výroby se shodoval s obdobím, kdy ještě nebyla zavedena konečná ochranná opatření.
V té době mnozí výrobci Společenství uvažovali o úplném zastavení výroby konzervovaných mandarinek, protože jim hrozil bankrot.
Objem výroby je stále určován hlavně vztahem mezi výrobními náklady a předpokládanou prodejní cenou.
Předpokládanou prodejní cenu zase určuje hlavně cenová hladina dovozu z Číny.
Dovoz v rámci kvóty přidělené jiným zemím než Číně je minimální, a proto nemá na prodejní ceny výrobců Společenství podstatný dopad.
4.2.3 Prodej EU
_BAR_ 2002/03 _BAR_ 2003/04 _BAR_ 2004/05 _BAR_
Tuny _BAR_ 28000 _BAR_ 23000 _BAR_ 28000 _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 82 _BAR_ 100 _BAR_
(Zdroj: Údaje Eurostatu a odhad společností)
_BAR_ 2002/03 _BAR_ 2003/04 _BAR_ 2004/05(e) _BAR_
Tuny _BAR_ 79000 _BAR_ 82000 _BAR_ 84000 (e) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 104 _BAR_ 106 _BAR_
Spotřeba EU – 25 se v posledních dvou obdobích mírně zvýšila, hlavně vzhledem k rostoucí spotřebě v důsledku rozšíření Evropské unie v roce 2004.
4.2.5 Podíl na trhu
_BAR_ 2002/03 _BAR_ 2003/04 _BAR_ 2004/05 _BAR_
Výrobci Společenství _BAR_ 35 % _BAR_ 28 % _BAR_ 33 % _BAR_
Podíl na trhu výrobců Společenství se po zavedení konečných ochranných opatření v období 2004/05 částečně zvýšil na 33 %.
Oživení následovalo po snížení z 35 % v období 2002/03 na 28 % v období 2003/04.
4.2.6 Zaměstnanost, odpracované hodiny a produktivita
_BAR_ 2002/03 _BAR_ 2003/04 _BAR_ 2004/05 _BAR_
Zaměstnanost _BAR_ 2343 _BAR_ 2224 _BAR_ 1970 _BAR_
Odpracované hodiny _BAR_ 675000 _BAR_ 475000 _BAR_ 580000 _BAR_
Odpracované hodiny/tuna _BAR_ 17,0 _BAR_ 16,8 _BAR_ 15,3 _BAR_
Výroba konzervovaných mandarinek je sezónní, a většinu pracovní síly tedy tvoří pracovníci na výpomoc.
Produktivita u tohoto zralého výrobku je poměrně stabilní a odchylky souvisejí hlavně se sklizní a s charakteristikou čerstvého výrobku.
Restrukturalizační proces v průběhu období šetření 2004/05 však přidal technická zlepšení jako faktor, který zvyšuje produktivitu a vedl ke snížení odpracovaných hodin na vyrobenou tunu.
4.2.7 Podbízení
Šetření odhalilo, že cenové podbízení se po zavedení konečných ochranných opatření zvýšilo.
Hlavním faktorem, který k tomuto vývoji přispívá, by bylo znehodnocení amerického dolaru (viz část 4.1.2 výše).
(Zdroj: Eurostat a údaje společností)
4.2.8 Rentabilita
(Zdroj: výsledky společností)
_BAR_ 2002/03 _BAR_ 2003/04 _BAR_ 2004/05 _BAR_
Čistý zisk/ztráta prodeje EU _BAR_ – 4,3 % _BAR_ – 6,5 % _BAR_ – 5,5 % _BAR_
V průběhu období 2004/05 se výsledky výrobců Společenství začaly pomalu zlepšovat, jelikož se zvýšila výroba a poprvé se stabilizovaly dovozní ceny.
Od ledna 2005 se ceny začaly zvyšovat.
Tento příznivý vývoj následoval po období špatných výsledků v období 2003/04.
Faktory, které přispěly k těmto chabým výsledkům v období 2003/04, byly slabé objemy prodeje, zvyšující se objem dovozu za extrémně nízkou cenu a skutečnost, že ještě nebyla účinná prozatímní ochranná opatření.
4.3 Situace jiných zúčastněných stran
4.3.1 Vývozci
Více než 98 % celkového vývozu pochází z Čínské lidové republiky.
Vývozcům byly zaslány dotazníky a shromážděné informace představovaly přibližně 20 % celkového objemu vyvezeného do EU, a proto musely být doplněny údaji od Eurostatu.
Informace získané v dotaznících zhruba potvrdily údaje získané prostřednictvím Eurostatu.
4.3.2 Dovozci/maloobchodní řetězce
V průměru 75 % dovozu konzervovaného druhu satsuma do EU uskutečňují němečtí dovozci a maloobchodní řetězce, zatímco zbývajících 25 % je rozděleno hlavně mezi Českou republiku, Nizozemsko, Spojené království a Belgii.
Současné šetření potvrdilo, že stávající licenční systém funguje správně a že tradiční dovozci licence zcela využívají.
Finanční situace dovozců byla nadále bezpečná mj. s průměrnou rentabilitou přibližně 15 % pro odvětví konzervovaných mandarinek.
5. Analýza zjištění
5.1 Posouzení účinku opatření
V důsledku zavedených opatření byly pozorovány příznivé účinky.
Zavedení opatření umožnilo výrobcům Společenství zahájit restrukturalizační proces.
Výsledné podstatné snížení kapacity v kombinaci s opatřeními, která ještě mají být schválena, by mělo odvětví umožnit zvýšit konkurenceschopnost, maximalizovat produktivitu a využít úspory z rozsahu.
Po vrcholu v období 2003/04 se dovoz stabilizoval a v období 2004/05 vedla opatření ke snížení objemu dovozu.
Dovozní ceny, které se předtím snižovaly, se v roce 2005 začaly zvyšovat.
Celkové výsledky výrobců Společenství za období šetření jsou stále záporné, ale v porovnání s předchozím obdobím se zlepšují.
Kombinace větší konkurenceschopnosti výrobního odvětví Společenství a zvýšení dovozních cen vedla k oživení prodeje a výroby výrobců EU.
Rentabilita, která v období 2003/04 činila – 6,5 %, se v období 2004/05 zvýšila na – 5,5 %.
Vzhledem k probíhajícímu restrukturalizačnímu procesu, směřování v oblasti dovozu a zlepšování situace výrobců Společenství je potřeba vyvodit, že opatření schválená podle nařízení Komise (ES) č. 658/2004 jsou účinná.
5.2 Posouzení nutnosti dalšího uplatňování opatření
Až nedávné trendy ukázaly, že se příznivé důsledky ochranných opatření začaly projevovat.
To však lze očekávat, neboť konečná opatření jsou účinná pouze jedno konzervační období.
Začal restrukturalizační proces a dosud vedl ke snížení kapacity o 25 %.
Další činnosti lze očekávat v nadcházejících letech a v důsledku toho bude dokončení tohoto procesu vyžadovat více času.
Ačkoliv se objem dovozu snížil, je kvóta 32000 tun pravidelně překračována a cenové podbízení se zvýšilo hlavně v důsledku znehodnocení amerického dolaru.
Jak je uvedeno v části 5 výše, finanční výsledky výrobců Společenství za období šetření se zlepšují v porovnání s předchozím obdobím, ale celkové výsledky jsou stále záporné.
Podobně výroba, podíl na trhu a prodej výrobců Společenství v období 2004/05 se začínají oživovat, ale stále odpovídají číslům v období 2002/03 nebo jsou mírně nižší.
I když výrobci Společenství uznávají zvyšující se příznivý účinek opatření, požádali o zvýšení dodatečného cla na úroveň, která by mohla zabránit dovozům mimo kvótu.
Výrobci by navíc ocenili zavedení systému minimálních cen stanovených na přiměřené úrovni, aby se předešlo nevypočitatelným dovozním cenám.
V článku 21 základního nařízení (ES) č. 3285/94 o společných pravidlech dovozu ani v příslušných pravidlech WTO však není obsaženo žádné ustanovení pro zvýšení úrovně ochrany v důsledku střednědobého šetření.
Spolupracující dovozci byli proti zavedení minimální ceny a argumentovali, že tento systém by byl nevhodný vzhledem k riziku křížových dotací mezi mandarinkami a jinými konzervovanými výrobky, které se dovážejí.
Navíc by někteří tradiční dovozci byli raději, aby se jejich současný přidělený podíl ve výši 75 % zvýšil na 95 %, aby se zabránilo spekulacím s licencemi.
Pokud jde o výši celní kvóty, žádají někteří dovozci podstatné zvýšení s tím, že výrobci v EU nemají dostatek surovin (čerstvých mandarinek), aby uspokojili poptávku domácího trhu.
Šetření naopak odhalilo, že úroda čerstvého druhu satsuma, i když mírně klesá, je na trhu k dispozici v dostatečném množství a za přiměřené ceny.
Pokud jde o argumenty, které se týkají výpočtu a přidělení výše v rámci celní kvóty, osvědčená praxe v těchto případech vyžaduje, aby zůstal dostatek možností otevřených jiným aktérům na trhu, aby se zajistilo zachování hospodářské soutěže.
Změna přidělování a výpočtu kvóty by tedy byla nevhodná.
Vzhledem ke stávajícím čínským kapacitám a ke skutečnosti, že situace výrobců Společenství je stále křehká, by zrušení opatření ohrozilo dokončení probíhajícího restrukturalizačního procesu.
Čína je schopná současně zásobovat trhy v Japonsku, USA a Evropě a snadno se dokáže přizpůsobit světové poptávce.
Podobně je stále nutné považovat za vhodné dodatečné clo, které se má platit po využití kvóty, vezme-li se v úvahu velký rozdíl mezi čínskými cenami CIF na hranice EU a evropskými cenami a existence zjištěného snížení směrné ceny.
Vzhledem k výše uvedenému tedy Komise dospěla k závěru, že uplatňování současných ochranných opatření je stále nezbytné k usnadnění přizpůsobení výrobců Společenství a k umožnění pokračování restrukturalizačního procesu i k dalšímu oživení současné nepříznivé hospodářské situace.
5.3 Posouzení tempa liberalizace
Jak předpokládá WTO a právní rámec Společenství, již dochází k postupné liberalizaci.
Za tímto účelem stanoví nařízení Komise (ES) č. 658/2004 každoroční 5 % zvyšování kvóty.
Navzdory dodatečnému clu překračují dovozy strop 32000 tun roční celní kvóty.
Šetření prokázalo, že zlepšení hospodářských ukazatelů výrobců EU a jejich probíhající restrukturalizační proces nepřekračuje předvídané tempo a odpovídá přiměřeným předpokladům z doby, kdy byla opatření zavedena.
Proces oživení a restrukturalizace tedy potřebuje pro dosažení těchto účinků více času než jedno konzervační období.
Situace dovozců se nezměnila a zůstává příznivá.
Rozšíření dovozní celní kvóty by ve skutečnosti ohrozilo probíhající restrukturalizační procesy a podkopalo účinek opatření.
Na základě toho se Komise domnívá, že tempo liberalizace dovozu předpokládané v nařízení (ES) č. 658/2004 je adekvátní a že jeho zrychlování by nebylo vhodné.
6. Závěrečné poznámky
Výše uvedená zjištění dokazují, že situace výrobců Společenství se v důsledku opatření postupně zlepšuje.
Probíhá také restrukturalizační proces v souladu s předpoklady současného řízení; očekává se, že úplné účinky se projeví v příštích letech.
Zavedená celní kvóta byla v prošetřovaném období překročena, což dokazuje, že množstevní clo není nadměrné a umožňuje bohaté využívání subdodavatelských vztahů na trhu Společenství.
Současné tempo liberalizace by se nemělo dále zrychlovat, mají-li opatření zůstat účinná a umožňovat oživení výrobců Společenství.
7. Závěr
Analýza Komise, podpořená poradním výborem, tedy dospěla k závěru, že uplatňování platných ochranných opatření je účinné, stále nutné a že současné tempo liberalizace je správné.
Platná opatření by tedy měla pokračovat ve své současné podobě a na současné úrovni bez jakýchkoliv změn.
[1] Úř. věst.
L 104, 8.4.2004, s. 67.
[2] Úř. věst.
L 349, 31.12.1994, s. 53.
[3] Úř. věst.
L 67, 10.3.1994, s. 89.
[4] Úř. věst.
C 137, 4.6.2005, s. 11.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky
(2005/C 322/07)
Podle článku 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 461/2004 [2], obdržela Komise podnět, ve kterém se uvádí, že dovozy některých wolframových elektrod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčená země") jsou dumpingové, a způsobují proto výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.
1. Podnět
Podnět podala dne 4. listopadu 2005 společnost Eurometaux (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých wolframových elektrod ve Společenství.
2. Výrobek
Výrobkem označeným za dumpingový jsou některé wolframové elektrody (včetně wolframových tyčí a prutů), jiné než získané prostým slinováním, též upravené do stanovené délky, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen "dotčený výrobek"), obvykle kódů KN ex81019500 a ex85159090.
Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.
3. Tvrzení o dumpingu
S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil žadatel běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny v zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.
Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.
4. Tvrzení o újmě
Žadatel poskytl důkazy o tom, že se dovozy dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky celkově zvýšily, a to jak absolutně, tak i co se týče podílu na trhu.
Objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů údajně i nepříznivý vliv na podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, na jím prodaná množství a na jím stanovované ceny, což vede k závažným nepříznivým důsledkům na celkový výkon a finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství.
5. Postup
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že podnět byl podán výrobním odvětvím Společenství nebo jeho jménem a že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení řízení, zahajuje šetření podle článku 5 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení dumpingu a újmy
Šetřením se stanoví, zda je dotčený výrobek pocházející z Čínské lidové republiky předmětem dumpingu a zda tento dumping způsobil újmu.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Čínské lidové republice
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem žádají, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného na tuzemském trhu za období od 1. října 2004 do 30. září 2005,
- informace o tom, zda společnost hodlá uplatnit individuální dumpingové rozpětí [3] (individuální dumpingová rozpětí mohou uplatnit pouze výrobci),
- podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče výroby dotčeného výrobku,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [4], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě. Pokud společnost oznámí, že nesouhlasí s možným zařazením do vzorku, bude to považováno za nespolupráci při šetření.
Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny níže v odstavci 8.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Závěrečný výběr vzorku
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorku, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise zamýšlí provést závěrečný výběr vzorku poté, co záležitost projedná s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorku musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí spolupracovat v rámci šetření.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které považuje za nezbytné pro své šetření, Komise zašle dotazníky výrobnímu odvětví Společenství a sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, sdružením vývozců/výrobců, dovozcům, sdružením dovozců, která byla uvedena v podnětu, a orgánům dotčených zemí vývozu.
Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří s ohledem na použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musejí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak velký, že by individuální přezkoumání byla nepřiměřeně zatěžující a bránila by včasnému dokončení šetření.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy.
Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).
Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).
d) Výběr země s tržním hospodářstvím
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení budou za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou pravděpodobně vybrány Spojené státy americké. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) tohoto oznámení vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.
e) Status tržního hospodářství
Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice uvedeným v podnětu a jakémukoli sdružení vývozců/výrobců uvedenému v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že jsou tvrzení o dumpingu a jím způsobené újmě opodstatněná, bude rozhodnuto, zda by přijetí antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich zájmové svazy, zástupci uživatelů a zájmové organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí uvést konkrétní důvody, proč by jim mělo být poskytnuto slyšení.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo dalších tiskopisů žádostí
Všechny zúčastněné strany by si co nejdříve měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádosti, a to nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro strany za účelem přihlášení se, předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv stanovených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
Společnosti vybrané do vzorku musejí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii).
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě i) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl projednat záležitost s dotčenými stranami, které vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku v jejím závěrečném výběru, ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě ii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od zúčastněných stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
c) Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím
Strany účastnící se šetření mohou chtít vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Spojených států amerických, které budou, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d), pravděpodobně použity jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou.
Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
d) Zvláštní lhůta pro podání žádosti o uplatnění statusu země s tržním hospodářstvím a/nebo o individuální zacházení
Řádně doložené žádosti o status tržního hospodářství, jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e) tohoto oznámení, a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení musí Komise obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti od zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [5]" a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "For inspection by interested parties".
Korespondenční adresa Evropské komise, ředitelství B generálního ředitelství pro obchod:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Je-li zjištěno, že kterýkoli účastník řízení předložil nesprávné či zavádějící informace, nebere se na takové informace ohled a použijí se dostupné údaje.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
Podle čl. 6 odst. 9 základního nařízení bude šetření uzavřeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. V souladu s čl. 7 odst.1 základního nařízení je možné uložit prozatímní opatření nejpozději do 9 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
[1] Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).
[2] Úř. věst.
L 77, 13.3.2004, s. 12.
[3] O individuální rozpětí lze žádat podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení v případě společností, které nejsou součástí vybraného vzorku, podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, který se týká individuálního zacházení v případech zahrnujících země bez tržního hospodářství či země, jejichž hospodářství prochází transformací, a podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení v případě společností, které žádají o status tržního hospodářství. Upozornění: O individuální zacházení je třeba požádat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, zatímco o status země s tržním hospodářstvím je třeba požádat podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení.
[4] Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).
[5] Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití.
Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 323/02)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"CHOURIÇA DE CARNE DE BARROSO – MONTALEGRE"
Č. ES: PT/00239/ 16.05.2002
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména pro producenty produktů s dotyčným CHOP a CHZO, lze nalézt v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od příslušných útvarů Evropské komise [1].
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
Afonso Costa, n.o 1949-002 Lisboa _BAR_
Telefon: _BAR_ (00 351) 21 844 22 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (00 351) 21 844 22 02 _BAR_
E-mail: _BAR_ idrha@idrha.min-agricultura.pt _BAR_
2. Žadatel:
Název : Cooperativa Agrícola dos Produtores de Batata para Semente de Montalegre, CRL
Adresa Rua General Humberto Delgado 5470 – 247 Montalegre
Telefon: (351-276) 512 253
Fax: (351-276) 512 528
E-mail: quadrimonte@iol.pt
Složení : producenti/zpracovatelé (x) ostatní ( )
3. Druh produktu:
třída 1.2 – Masné výrobky
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "CHOURIÇA DE CARNE DE BARROSO – MONTALEGRE"
Popis : Salám vyrobený z masa a tuku prasat rasy bísara nebo kříženců této rasy (s alespoň 50 % podílem krve bísara), plněný do vepřového tenkého střeva.
Vepřové maso a tuk jsou ochuceny solí, česnekem, červeným nebo bílým vínem z regionu Trás-os-Montes, ostrou paprikou (označovanou v dané oblasti "pimento") a sladkou paprikou (neboli "pimentão").
Uzenina má tvar válce, který je zformovaný do podkovy, o průměru asi 3 cm a v délce 25 až 35 cm, barva přechází od červené do hnědé, s mramorováním a s kousky tuku viditelnými zvenčí.
Svrchní vrstva těsně přiléhá k obsahu, bez narušení, použité střevo je na každém konci zavázáno dvěma jednoduchými uzly pomocí téhož bavlněného provázku.
Zeměpisná oblast : Vzhledem k specifičnosti výroby těchto produktů, jejich organoleptickým vlastnostem, dovednostem obyvatelstva a klimatickým podmínkám regionu je zeměpisná oblast zpracování a balení přirozeně vymezena obcí Montalegre v okrese Vila Real.
S ohledem na tradiční způsob krmení prasat a stávající zemědělskou výrobu je zeměpisná oblast produkce masa a tuku přirozeně vymezena obcemi Boticas, Chaves a Montalegre v okrese Vila Real.
Území tvořené těmito třemi obcemi je známé a označované jako Barroso.
Důkaz původu : Zemědělské podniky, zařízení pro porážku, bourání a zpracování musí být držiteli licence, musí být schváleny sdružením producentů na základě stanoviska soukromého subjektu pro kontrolu a certifikaci a nacházet se v dané oblasti produkce nebo zpracování uvedené výše.
Celý výrobní proces, od zemědělského podniku produkujícího surovinu až po místo prodeje produktu, je podroben přísnému systému kontroly, který umožňuje úplnou vysledovatelnost produktu.
Prasata jsou chována v zemědělsko-pasteveckých podnicích, jež disponují prostorem srovnatelným s tradičními, poloextenzívními systémy výroby a jsou schopny produkovat tradiční krmivo pro zvířata.
Certifikační značka na každé uzenině má vlastní číslo, podle něhož lze provést úplnou vysledovatelnost až k zemědělskému podniku, z něhož produkt pochází.
Důkaz původu lze získat v jakémkoli okamžiku a během celého výrobního procesu prostřednictvím sériového čísla, jež tvoří povinný prvek certifikační značky.
Způsob produkce : Používá se maso z plece a roštěnce, libové odřezky z kýty a maso spojené s hrudními obratli.
Maso je nakrájeno na malé kousky a ochuceno solí, červeným nebo bílým vínem pocházejícím z regionu a česnekem. Nechá se uležet až 5 dnů při teplotě nepřekračující 10 °C a na místě s nízkou vlhkostí, poté se přidá ostrá a sladká paprika.
Následuje postupné plnění do vepřových tenkých střev.
Po naplnění se konce zaváží bavlněným provázkem a potřebná délka se odřízne.
Oba konce se pak sváží dohromady dvěma obyčejnými uzly, což dá produktu tvar podkovy.
Uzení probíhá na mírném ohni v udící komoře nebo v tradiční udírně a trvá 10 až 15 dnů.
Kouř vzniká přímým spalováním dřeva, především dubového, pocházejícího z regionu.
Produkt přichází na trh v celku a vždy v původním obalu.
Povaha a složení produktu neumožňují jeho rozřezání nebo nakrájení na plátky.
V případě dalšího balení produktu se používá vhodný neškodný a inertní materiál a balí se v normální nebo kontrolované atmosféře nebo ve vakuu.
Tyto operace se mohou uskutečnit pouze v zeměpisné oblasti zpracování, přičemž nesmí dojít k omezení vysledovatelnosti nebo možnosti kontroly ani ke změně chuťových a mikrobiologických vlastností produktu.
Souvislost : Vzhledem ke klimatickým, zeměpisným a sociálně-ekonomickým podmínkám a k obtížným stykům se zbytkem země pocházela strava v oblasti Barroso z místní produkce, tvořené zejména chlebem, brambory a vepřovým masem.
Tradice a význam chovu prasat jsou doloženy zmínkami v různých spisech, např. v listině z Montalegre, které se týkají poplatků za prasata a produktů z nich.
Aby mohlo být vepřové maso konzumováno po celý rok, byly vynalezeny různé způsoby jeho uchování, které brzy nabyly formy starobylého umění předávaného z generace na generaci.
Příprava těchto produktů vychází a značně závisí na chladném a suchém klimatu tohoto regionu, kvůli němuž se vždy v každém domě udržoval stálý oheň, což poskytuje jedinečné podmínky pro postupné uzení na mírném kouři.
Potřeba využít a uchovat vepřové maso pocházející z tradičních "zabijaček" dala vzniknout řadě uzenin různých tvarů, složení, barev a chutí, ale vyplývajících vždy z místních zvláštností spojených s daným krajem a lidmi.
Spojení tohoto produktu se zeměpisnou oblastí zkrátka vychází z domácí rasy zvířat, jejich krmení místními produkty, z dovedností spojených s výběrem kusů masa, procesem uzení na dřevě pocházejícím z regionu a zráním ve velmi chladném a suchém prostředí, jež je vhodné ke konzervaci produktů.
Název: _BAR_ Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes _BAR_
Adresa: _BAR_ Av.
25 de Abril, 273 S/L P-5370 Mirandela _BAR_
Telefon: _BAR_ (00 351) 278 261 410 _BAR_
Fax: _BAR_ (00 351) 278 261 410 _BAR_
E-mail: _BAR_ tradicao-qualidade@clix.pt _BAR_
Kontrolní subjekt :
Subjekt "Tradição e Qualidade" byl uznán jako splňující požadavky normy 45011:2001.
+++++ TIFF +++++
Označování :
Na etiketě je povinně uveden nápis "Chouriça de carne de Barroso – Montalegre – Indicação Geográfica Protegida", případně logo Společenství a logo producentů z oblasti Barroso-Montalegre, jehož vzor je uveden níže a které je doplněno slovy "Montalegre" a "Chouriça de carne".
Dále je nutno uvést certifikační značku, která povinně obsahuje název produktu a příslušný nápis, název kontrolního subjektu a číslo série (numerický nebo abecedně numerický kód, jenž umožňuje vysledování produktu).
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství – Oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory na vzdělávání, ve znění nařízení Komise (ES) č. 363/2004 ze dne 25. února 2004
(2005/C 323/03)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XT 2/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Režim pro vzdělávání RMIF Post-Farmgate _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 2005: 0,370 mil. GBP 2006: 0,245 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 7 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 1. 4. 2005 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2005 Grant byl udělen před 31. lednem 2006. Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet do 31. 3. 2008 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Podpora omezená na určitá odvětví _BAR_ Ano _BAR_
—Zemědělství _BAR_ Ano _BAR_
Ostatní dopravní služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Department of Environment, Food and Rural Affairs _BAR_
Adresa: Livestock Strategy Division, 9 Millbank (Area 5B), c/o Nobel House, 17 Smith Square, London SW1P 3JR, United Kingdom K rukám: Roger J. Walsh _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XT 3/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Veneto _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Operační program FSE cíl 3, opatření D1: Rozvoj dalšího vzdělávání, flexibility pracovního trhu a konkurenceschopnosti podniků veřejného a soukromého sektoru, zvláště malých a středních podniků _BAR_
Právní základ _BAR_ Programma operativo approvato dalla giunta regionale con DGR n. 2469 del 28.7.2000 e dalla Commissione europea con decisione C(2000) 2071 del 21 settembre 2000; deliberazione giunta regionale n. 4327 del 30.12.2003. _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ 37 milionů EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 30. 12. 2003 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. 12. 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Regione del Veneto Giunta regionale _BAR_
Adresa: Palazzo Balbi – Dorsoduro 3901 – I-30123 Venezia _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Číslo podpory _BAR_ XT 8/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Itálie _BAR_
Region _BAR_ Piemont _BAR_
Název režimu podpory nebo při jednotlivé podpoře jméno společnosti, jež je příjemcem podpory _BAR_ Směrnice o vzdělávání pracovníků v zaměstnaneckém poměru – 2004 – 2006 _BAR_
Právní základ _BAR_ Deliberazione della Giunta regionale n. 15 — 11520 del 19.1.2004 _BAR_
Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka 97,2 milionů EUR: 13,2 milionů EUR je přiděleno pro rok 2004; 39,6 milionů EUR je přiděleno pro rok 2005; 44,4 milionů EUR je přiděleno pro rok 2006; ve formě uhrazení způsobilých výdajů skutečně vzniklých v souvislosti s prováděním vzdělávacích programů a doložených doklady _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 – 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 31. 3. 2004 _BAR_
Trvání režimu nebo vyplacení jednotlivé podpory _BAR_ Do 31. prosince 2006 _BAR_
Účel podpory _BAR_ Obecné vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Specifické vzdělávání _BAR_ Ano _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu _BAR_ Ano _BAR_
—Veškeré služby _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Pro činnosti dle dotyčné směrnice je v závislosti na typu činnosti příslušný samotný region a úřady provincie Piemont _BAR_
Adresa: Regione Piemonte – Direzione regionale alla formazione professionale – Lavoro settore Attività formativavia Magenta, 12 – I-10128 TorinoProvincia di Torinovia Maria Vittoria, 12 – I-10100 TorinoProvincia di Vercellivia San Cristoforo, 7 – I-13100 VercelliProvincia di Novarap.za G. Matteotti, 1 – I-28100 NovaraProvincia di Cuneoc.so Nizza, 21 – I-12100 CuneoProvincia di Astip.za V. Alfieri, 33 – I-14100 AstiProvincia di Alessandriap.za Libertà, 17 – I-15100 AlessandriaProvincia di Biellavia Quintino Sella, 12 – I-13051 BiellaProvincia del Verbano-Cusio-Ossolavia dell'Industria, 25 – I-28924 Verbania _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 5 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, pokud výše podpory poskytnutá na jeden vzdělávací projekt jednomu podniku překročí 1 milion EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004
(2005/C 323/04)
(Text s významem pro EHP)
Podpora č. _BAR_ XS 22/05 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Taylor Patterson Associates Ltd _BAR_
Právní základ _BAR_ Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11 Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ 460777 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 15. prosince 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. prosince 2006 (Grant byl udělen před 31. prosincem 2006. Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet až do 1. října 2007) _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Citygate Gallowgate Newcastle Upon Tyne NE1 4WH, United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 31/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Německo _BAR_
Region _BAR_ Severní Porýní-Vestfálsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: _BAR_ Regionální program hodpodářské pomoci pro Severní Porýní-Vesfálsko (Číslo podpory N 438/D/2000) _BAR_
Právní základ _BAR_ 1.Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur"2.Gesetz über die Feststellung des Haushaltsplans des Landes Nordrhein-Westfalen für das Haushaltsjahr 2004/2005 (Haushaltsgesetz 2004/2005) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ Maximálně 20 milionů EUR _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Úvěry se zárukou _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 a 6 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 1. března 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu pro malé a střední podniky _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícícho podporu _BAR_ Název: NRW Bank (im Auftrag des Landes NRW) _BAR_
Adresa: Heerdter Lohweg 35 D-40549 Düsseldorf _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25000000 EUR ahrubá intenzita podpory činí alespoň 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu činí čistá intenzita podpory alespoň 50 %;b)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 53/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region: _BAR_ Severovýchodní Anglie _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Anvil Homes Limited _BAR_
Právní základ _BAR_ Regional Development Agencies Act 1998 Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11 Section 2 Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Roční celková částka _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ 135051 GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ Od 9. srpna 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 22. dubna 2005 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Government Office for the North East European Programmes Secretariat _BAR_
Adresa: Wellbar House Gallowgate Newcastle upon Tyne NE1 4TD, United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celková výše způsobilých nákladů činí nejméně 25000000 EUR ahrubá míra podpory je nejméně 50 %,v oblastech způsobilých pro regionální podporu je čistá míra podpory nejméně 50 %; nebob)pokud celková hrubá částka podpory je nejméně 15000000 EUR _BAR_ Neuvedeno _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 62/04 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spolková republika Německo _BAR_
Region _BAR_ Sasko-Anhaltsko _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Směrnice země Sasko-Anhaltsko o poskytování finančních příspěvků na podporu ochrany a využití inovací v zemi Sasko-Anhaltsko (podpora patentů) _BAR_
Právní základ _BAR_ Mittelstandsförderungsgesetz vom 27. Juni 2001 (GVBl.
LSA S. 230) und Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO, RdErl. des MF vom 1. Februar 2001, MBl.
LSA S. 241) _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,94 milionů EUR _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková výše podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a čl. 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ od 22. června 2004 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ do 31. prosince 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro podporu pro malé a střední podniky _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název Investitionsbank Sachsen-Anhalt _BAR_
adresa: Domplatz 12 D-39104 Magdeburg _BAR_
Jednotlivé podpory většího rozsahu _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje udělení podpory nebo udělení podpory musí být Komisi předem oznámeno, a)pokud celkové způsobilé náklady činí alespoň 25 milionů EURhrubá míra podpory činí alespoň 50 % nebov oblastech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 % nebob)pokud celková hrubá výše podpory činí alespoň 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Podpora č. _BAR_ XS 121/03 _BAR_
Členský stát _BAR_ Spojené království _BAR_
Region _BAR_ Wales _BAR_
Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory _BAR_ Granty pro zlepšení průmyslu _BAR_
Právní základ _BAR_ Local Government Act 2000 _BAR_
Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku _BAR_ Režim podpory _BAR_ Celková roční částka _BAR_ 0,250 mil. GBP _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Jednotlivá podpora _BAR_ Celková částka podpory _BAR_ _BAR_
Zajištěné půjčky _BAR_ _BAR_
Maximální míra podpory _BAR_ V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Datum uskutečnění _BAR_ 1. 12. 2003 _BAR_
Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory _BAR_ Do 30. 11. 2006 _BAR_
Cíl podpory _BAR_ Podpora malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
Dotčená hospodářská odvětví _BAR_ Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům _BAR_ Ano _BAR_
Název a adresa orgánu poskytujícího podporu _BAR_ Název: Simon Dobbs _BAR_
adresa: Blaenau Gwent County Borough Council Business Resource Centre Tafarnaubach Industrial Estate Tredegar NP22 3AA, United Kingdom _BAR_
Jednotlivé podpory velké výše _BAR_ V souladu s článkem 6 nařízení Opatření vylučuje poskytování podpor, popř. předpokládá předchozí oznámení Komisi o poskytnutí podpory, a)jestliže celková výše způsobilých nákladů je nejméně 25 milionů EUR ahrubá míra podpory činí nejméně 50 %,v regionech, ve kterých mohou být poskytovány regionální podpory, činí čistá míra podpory nejméně 50 %, nebob)jestliže celková hrubá částka podpory je nejméně 15 milionů EUR _BAR_ Ano _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu
(2005/C 323/06)
Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 7 a 12d uvedeného nařízení.
Jakákoli námitka proti této žádosti musí být podána do 6 měsíců ode dne tohoto zveřejnění prostřednictvím příslušného orgánu členského státu, členského státu Světové obchodní organizace (WTO) nebo třetí země uznané podle čl. 12 odst.
Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.6, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2081/92.
SOUHRNNÝ PŘEHLED
NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2081/92
"AGNEAU DE SISTERON"
Č. ES: FR/00316/ 15.10.2003
CHOP ( ) CHZO ( X )
Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely.
Veškeré údaje, zejména o producentech produktů s dotyčným CHOP a CHZO, naleznete v úplném znění specifikace, které je možné získat na vnitrostátní úrovni nebo od útvarů Evropské komise. [1]
1. Příslušný orgán členského státu:
Název: _BAR_ Institut National des Appellations d'Origine (INAO) _BAR_
Adresa: _BAR_ 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris _BAR_
Telefon: _BAR_ (33-1) 53 89 80 00 _BAR_
Fax: _BAR_ (33-1) 42 25 57 97 _BAR_
e-mail: _BAR_ info@inao.gouv.fr _BAR_
2. Skupina:
Název : Association CESAR (Cabinet d'Etudes pour les Structures Agroalimentaires Régionales)
Adresa Maison Régionale de l'Elevage – Route de la Durance F-04100 Manosque
Telefon: (33-4) 92 72 28 80
Fax: (33-4) 92 72 73 13
e-mail: pacabev@wanadoo.fr
Složení : producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )
3. Druh výrobku:
Skupina 1.1: Čerstvé maso (a droby)
4. Specifikace:
(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)
Název : "Agneau de Sisteron"
Věk _BAR_ od 70 do 150 dnů _BAR_
Hmotnost _BAR_ od 13 do 19 kg _BAR_
Zmasilost _BAR_ U, R, O v tabulce EUROP _BAR_
Protučnělost _BAR_ 2 nebo 3 _BAR_
Barva _BAR_ světlé slabě narůžovělé maso _BAR_
Tuk _BAR_ bílý, slabě narůžovělý tuk s pevnou konzistencí _BAR_
Jiné charakteristické znaky _BAR_ vláknité maso bez trhlin, rovnoměrně sražený neolejovitý tuk, jemnost chuti _BAR_
Popis :
Jedná se o jehně z ovčince chované s matkou po dobu nejméně 60 dnů.
Za příznivých klimatických podmínek mohou jehňata doprovázet matky na pastvu.
Zeměpisná oblast :
Jehně přichází na svět a je vychováváno v jediném zemědělském podniku, který sídlí v uznané oblasti CHZO "Agneau de Sisteron".
Je poraženo na jatkách schválených EHS, které se nacházejí ve stejné oblasti. Celý department Hautes-Alpes.
Celý department Alpes de Haute-Provence.
Department Alpes Maritimes, s výjimkou kantonů Antibes-Biot, Saint Laurent du Var, Villefranche sur Mer, Vallauris, Mandelieu, Le Cannet, Nice, Vence, Cagnes sur Mer, Carros, Mougins, Menton, Grasse, Antibes, Cannes.
Department Var, s výjimkou kantonů Fréjus, Grimaud, Ollioules, Saint-Tropez, Soliès Port, La Crau, Saint Mandrier sur Mer, Saint Raphaël, Six Four les plages, La Valette du Var, La Garde, La Seyne sur Mer, Toulon.
Department Bouches du Rhône, s výjimkou kantonů Aix en Provence nord-est, Aix en Provence sud-ouest, Aubagne, La Ciotat, Gardanne, Port Saint Louis du Rhône, Roquevaire, Saintes Maries de la Mer, Allauch, Marignane, Châteauneuf Côte Bleue, Martigues ouest, Les Pennes Mirabeau, Vitrolles, Martigues, Marseille.
Department Vaucluse, s výjimkou kantonů Bollène, Orange ouest, Avignon nord.
Department Drôme, s výjimkou kantonů Bourg de Péage, Chabeuil, La Chapelle en Vercors, Le Grand-Serre, Loriol sur Drôme, Montélimar, Pierrelatte, Romans sur Isère, St Donnat sur l'Herbass, St Jean en Royans, Saint Vallier, Tain l'Hermitage, Bourg les Valence, Portes les Valence, Valence.
Tato oblast odpovídá oblasti výskytu tří místních plemen bahnic, homogenním systémům chovu s využíváním pastvinných a extenzivních ploch, půdní a klimatické celistvosti, která se vyznačuje zejména Embergerovým indexem sucha IS<7, a historické oblasti zásobování sisteronských obchodníků s masem, kteří jsou původci věhlasu sisteronského jehněte.
Důkaz původu :
V souladu s platnými právními předpisy se zvířata identifikují pomocí úředního označení.
Vysledovatelnost od chovu až po prodejnu je dále dodržována a ověřována nezávislým subjektem.
V každém stádiu produkce umožňuje vysledovat jehně a zemědělský podnik, kde se narodilo.
Způsob produkce - pro bahnice: 1 délkový metr pro 3 bahnice, pokud je krmivo přidělováno v omezeném množství nebo 1 délkový metr pro 30 bahnic, pokud je krmivo přidělováno neomezeně.
- pro odstavená jehňata: 1 délkový metr pro 4 jehňata, pokud je krmivo přidělováno v omezeném množství nebo 1 délkový metr pro 12 jehňat, pokud je krmivo přidělováno neomezeně.
Preventivní přidávání antibiotik je zakázáno.
Bahnice se živí pasením nejméně od jara do podzimu, přičemž potrava může být případně doplněna krmivy a doporučenou doplňkovou výživou.
Jehňata jsou po dobu nejméně 60 dnů živena výhradně mateřským mlékem a dodává se jim tráva a/nebo krmiva a doplňková výživa z obilovin.
Po přirozeném odstavení jsou živena krmivy a/nebo trávou a dodává se jim povolená doplňková výživa.
Během svého života jehně obdrží nejméně 45 % krmiv pocházejících z oblasti CHZO (mléko, 100 % trávy a krmiv pocházejí z oblasti CHZO, mimo nepříznivých povětrnostních podmínek).
U jehňat je zákaz silážovaného krmiva.
Výběr jatečně upravených těl provádí kvalifikovaný pracovník po přepravě, porážce a po chlazení.
Souvislost 4.6.1 Stanovená jakost spojená s původem
- Zvláštní půdní a klimatické podmínky (vliv středomořského podnebí v celé oblasti CHOZ potvrzený Embergerovým indexem sucha <7 [2] a vyznačující se činiteli omezujícími sucho a zimu a nepravidelným růstem vegetace) vyžadují extenzivní chov ovcí pocházejících z místních odolných plemen a jehňat převážně v ovčincích (zejména na ochranu proti horku).
- V oblasti s chráněným označením CHOZ se vyskytují tři místní odolná plemena: ovce Mérinos d'Arles, Préalpes du Sud, Mourérous.
Vyskytují se téměř výlučně v této zeměpisné oblasti.
- Typické způsoby chovu extenzivní vedení stád a využití pastvinných ploch (pro letní pastvu, trasy).
- Silný vztah ke kraji: krmení jehňat na bázi mléka, pastvy a krmiv vyrobených převážně v zemědělském podniku.
- Tímto postupem se docílí produkce mladého jehněte se specifickými vlastnostmi, pokud jde o zmasilost, jasnou barvu masa a tuku, jemnost chuti a měkkost masa.
4.6.2 Historická pověst sisteronského jehněte:
Jihovýchodní Francie je historickou kolébkou francouzského chovu ovcí.
Již více než 6000 let se tu bahnice volně pasou na jejích stezkách Název "Agneau de Sisteron", který vychází z této tisícileté tradice, se objevil na přelomu dvacátých a třicátých let z podnětu sisteronských obchodníků s masem.
Ti se tradičně zásobovali v uznané oblasti CHZO. Její regionální a vnitrostátní věhlas stále stoupal a dosáhl skutečného vrcholu na přelomu padesátých a šedesátých let.
Sisteron se o tento věhlas zasloužil, ale jedná se o druh jehněte narozeného, chovaného a poraženého v celé zeměpisné oblasti CHOZ.
Lze tedy mluvit o regionálním přivlastnění místního historického know-how.
Průzkum pověsti, který byl uskutečněn nezávislou agenturou, stejně jako četná svědectví (novinové články…) svědčí v dnešní době o značném věhlasu sisteronského jehněte u spotřebitelů (každý osmý regionální spotřebitel spontánně uvádí jako původ zakoupeného jehněte Sisteron).
4.6.3 "Agneau de Sisteron"- lidské know-how:
Produkce sisteronského jehněte je výsledkem nahromaděného know-how, které se během let rozvinulo mezi partnery v odvětví: know-how chovatelů (přizpůsobení vedení stád nepříznivým podmínkám prostředí, historický výběr odolných plemen, know-how pastýře, způsob produkce jehňat); know-how obchodníků s masem (v minulosti poradenství chovatelům, výběr živých zvířat a jatečně upravených těl); know-how týkající se nástrojů na porážku, know-how organizací producentů (sběr v horské oblasti, zrušení sezónnosti vrhu, genetické zlepšení).
Název: _BAR_ QUALISUD _BAR_
Adresa: _BAR_ BP N° 102 — Agropôle — F-47000 Agen _BAR_
Telefon: _BAR_ (33-5) 58 06 53 30 _BAR_
Fax: _BAR_ (33-5) 58 75 13 36 _BAR_
e-mail: _BAR_ qualisud@wanadoo.fr _BAR_
Kontrolní orgán Označování :
Indication Géographique Protégée
"Agneau de Sisteron"
Vnitrostátní požadavky : —
[1] Evropská komise – Generální ředitelství pro zemědělství – Politika jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.
--------------------------------------------------
Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz polyesterových střižových vláken pocházejících z Indie
(2005/C 323/08)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti [1] platných antidumpingových opatření v případě dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Indie (dále jen "dotčená země") obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [2].
1. Žádost o přezkum
Žádost podalo dne 26. září 2005 Mezinárodní sdružení výrobců chemických vláken (CIRFS) (dále jen "žadatel") jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby polyesterových střižových vláken ve Společenství.
2. Výrobek
Přezkoumávaným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Indie (dále jen "dotčený výrobek"), která se v současnosti zařazují do kódu KN 55032000.
Tento kód KN je uveden pouze pro informaci.
3. Stávající opatření
V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 2852/2000 [3] a závazek přijatý v rámci rozhodnutí Komise 2000/818/ES [4].
4. Odůvodnění přezkumu
Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
Vývozy z Indie do jiných třetích zemí, tj. do Čínské lidové republiky, Egyptu, Indonésie, USA, Spojených arabských emirátů, Sýrie a Filipín, jsou údajně uskutečňovány za dumpingové ceny.
Za takových okolností je zde údajně vysoká pravděpodobnost opakovaného dumpingu z Indie vůči EU.
Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný.
V této souvislosti žadatel předkládá důkaz, že pokud by bylo dovoleno, aby opatření přestala platit, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by se pravděpodobně zvýšila, neboť v dotčené zemi existují nevyužité kapacity.
Rovněž tvrdí, že v důsledku platných opatření vztahujících se na dovoz týchž výrobků pocházejících z Indie dovozy dotčeného výrobku pravděpodobně porostou na jiných tradičních trzích než v EU (tj. v Turecku).
To vše může vést k tomu, že se do Společenství přesměrují vývozy dotčeného výrobku z jiných třetích zemí.
Žadatel dále tvrdí, že situace výrobního odvětví Společenství je stále nejistá a že pokud by opatření zanikla, znamenal by jakýkoli opětovný výskyt značného objemu dovozu za dumpingové ceny z dotčené země pravděpodobně opakovaný výskyt další újmy pro výrobní odvětví Společenství.
5. Postup
Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy
Šetřením se zjistí, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.
a) Výběr vzorku
S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.
i) Výběr vzorku vývozců/výrobců v Indii
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formě uvedené v odstavci 7 tohoto oznámení jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- obrat vyjádřený v místní měně a objem vyjádřený v tunách dotčeného výrobku prodaného do jiných třetích zemí za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku;
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost oznámí, že nesouhlasí s možným zařazením do vzorku, bude to považováno za nespolupráci při šetření.
Důsledky odmítnutí spolupráce jsou uvedeny v bodě 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemích vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.
ii) Výběr vzorku dovozců
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se tímto všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátech uvedených v odstavci 7 tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- celkový počet zaměstnanců,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkající se dotčeného výrobku,
- objem vyjádřený v tunách a hodnotu vyjádřenou v eurech dovozů na trh Společenství a dalšího prodeje uskutečněného na něm za období od 1. července 2004 do 30. června 2005 u dovezeného dotčeného výrobku pocházejícího z Indie,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost oznámí, že nesouhlasí s možným zařazením do vzorku, bude to považováno za nespolupráci při šetření.
Důsledky odmítnutí spolupráce jsou uvedeny v bodě 8 níže.
Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.
iii) Výběr vzorku výrobců ve Společenství
S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství, kteří podporují uvedenou žádost, hodlá Komise provést šetření újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství výběrem vzorku.
Aby mohla Komise vybrat vzorek, žádají se všichni výrobci ve Společenství, aby ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) poskytli o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:
- název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,
- celkový obrat společnosti vyjádřený v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- hodnotu prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřenou v eurech za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- objem prodejů dotčeného výrobku na trhu Společenství vyjádřený v tunách za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- objem výroby dotčeného výrobku vyjádřený v tunách za období od 1. července 2004 do 30. června 2005,
- názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení [5], jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku,
- jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku,
- poskytnutím výše uvedených informací souhlasí společnost se svým případným zařazením do vzorku.
Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě.
Pokud společnost oznámí, že nesouhlasí s možným zařazením do vzorku, bude to považováno za nespolupráci při šetření.
Důsledky odmítnutí spolupráce jsou uvedeny v bodě 8 níže.
iv) Závěrečný výběr vzorků
Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, musejí tak učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).
Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku.
Společnosti zařazené do vzorků musejí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musejí při šetření spolupracovat.
Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst.
4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.
b) Dotazníky
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky podnikům výrobního odvětví Společenství zařazeným do vzorku, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům zařazeným do vzorku a všem sdružením dovozců, kteří jsou uvedeni v žádosti či kteří spolupracovali při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, a orgánům dotčené země vývozu.
c) Shromažďování informací a pořádání slyšení
Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly důkazy.
Komise musí tyto informace a důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení.
Komise může kromě toho účastníky řízení vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody takového slyšení.
Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) tohoto oznámení.
5.2 Postup pro posouzení zájmu Společenství
V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude stanoveno, zda by zachování platnosti či zrušení antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství.
Z tohoto důvodu se mohou výrobní odvětví Společenství, dovozci, jejich reprezentativní zájmové svazy, reprezentativní organizace uživatelů a reprezentativní organizace spotřebitelů, pokud prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace.
Zúčastněné strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musejí udat zvláštní důvody, proč by měly být vyslyšeny.
Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.
6. Lhůty
a) Obecné lhůty
i) Pro zúčastněné strany za účelem vyžádání dotazníku
Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly vyžádat dotazník co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Pro zúčastněné strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací
Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musejí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musejí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak.
Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.
iii) Slyšení
Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v uvedené lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.
b) Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku
i) Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i), ii) a iii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku, při jeho závěrečném výběru ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
ii) Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iv) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.
iii) Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.
7. Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence
Veškeré informace a žádosti zúčastněných stran musejí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní, faxová a/nebo telexová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou "Limited [6]" a v souladu s čl.
19 odst. 2 základního nařízení je doprovází verze, která není důvěrná a je označena poznámkou "FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES".
Korespondenční adresa Evropské komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství B:
European Commission
Directorate General for Trade
Directorate B
Office: J-79, 5/16
B-1049 Brussels
Fax (32-2) 295 65 05
8. Nedostatečná spolupráce
Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení prozatímní nebo konečná pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.
Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé či zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a bude se vycházet z dostupných údajů.
Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto podle článku 18 základního nařízení zakládají na dostupných údajích, může být výsledek pro účastníka řízení méně příznivý, než kdyby spolupracoval.
9. Časový rozvrh šetření
11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení
Státní podpora – Slovensko
Státní podpora č. C 42/2005 (ex NN 66/2005, ex N 195/2005)
Podpora na restrukturalizaci ve prospěch společnosti Konas, Ltd.
Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 323/09)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 9. listopadu 2005 uvedeném v závazném znění na stránkách následujících po tomto shrnutí oznámila Komise Slovensku své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedeného opatření.
Účastníci řízení mohou zaslat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:
European Commission
Directorate-General for Competition
State aid Greffe
SPA 3, 6/5
B-1049 Brussels
Číslo faxu: (32-2) 296 12 42
Připomínky budou sděleny Slovensku.
Zúčastněné strany, které připomínky podávají, mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
Postup
Poskytnutí podpory na restrukturalizaci ve prospěch společnosti Konas, Ltd. bylo Komisi oznámeno dopisem od orgánů Slovenské republiky dne 11. dubna 2005. Později bylo objasněno, že podpora byla realizována v rozporu s čl.
88 odst. 3 Smlouvy ES a je tedy protiprávní.
Popis příjemců a opatření týkajících se podpory
Příjemce podpory je společnost Konas, Ltd., která působí v oblasti výroby strojů a zařízení (tvarovací a lisovací zařízení, jednoúčelová zařízení a ochranné kryty).
Společnost vyhovuje definici malých a středních podniků a je umístěna v regionu způsobilém pro regionální podporu podle čl. 87 odst.
Sporným opatřením je odepsání daňového dluhu příslušným finančním úřadem v rámci takzvané dohody s věřiteli podle zákona 323/91 o úpadku a dohodách s věřiteli.
Tento postup je druhem kolektivního řízení při úpadku, který je prováděn pod dohledem soudu. Spočívá v dohodě mezi zadluženou společností a jejími věřiteli, na jejímž základě jsou věřitelé dlužníkem částečně uspokojeni a zbytek pohledávek odepíší.
Zadlužená společnost pokračuje ve své činnosti bez změny vlastnictví.
V rámci tohoto postupu zahájeného společností Konas v červenci 2003, finanční úřad souhlasil s odepsáním 86,7 % svých pohledávek.
Celková výše pohledávek dosáhla výše 11,2 milionů SKK (přibližně 0,3 milionů EUR), odepsaná částka byla ve výši 9,7 milionů SKK (přibližně 0,2 milionů EUR).
Soukromí věřitelé účastnící se dohody souhlasili s odepsáním pohledávek za stejných podmínek, tedy s procentuální částkou odepsaných pohledávek a s dobou splatnosti.
Jejich pohledávky dosáhly výše 0,8 milionů SKK (přibližně 0,02 milionů EUR) a částka odepsaná soukromými věřiteli byla ve výši 0,7 milionů SKK (přibližně 0,017 milionů EUR).
Soud vykonávající dohled potvrdil tuto dohodu rozhodnutím dne 25. června 2004.
Finanční úřad zastával v této dohodě pozici samostatného věřitele s výsadou vetovat dohodu se společností Konas.
Pohledávky finančního úřadu byly zajištěny zástavou ve výši 10 milionů SKK (přibližně 0,25 milionů EUR).
POSOUZENÍ
Státní podpora
Komise nejprve vyslovuje závěr, že odepsání veřejného zadlužení zahrnuje státní zdroje, a že kritérium selektivity je splněno tím, že opatření je určeno jednomu příjemci, a že hospodářská činnost příjemce zahrnuje obchod mezi členskými státy.
Poté se Komise zabývá kritériem narušení hospodářské soutěže. Úvodem Komise poznamenává, že finanční úřad a soukromí věřitelé přijali dohodu se společností Konas za stejných podmínek.
Komise přesto podotýká, že finanční úřad měl možnost dosáhnout lepšího uspokojení svých pohledávek v rámci úpadkového řízení, kde by měl rovněž pozici samostatného věřitele.
A výnosy z prodeje zajištěného majetku v úpadkovém řízení by byly použity výhradně na pokrytí pohledávek finančního úřadu.
V řízení o dohodě navržené společností Konas měl finanční úřad možnost vetovat návrh společnosti Konas a mohl iniciovat buď daňovou exekuci, nebo úpadkové řízení.
Komise proto dochází k závěru, že odepsání přineslo společnosti Konas výhodu, ke které by nedošlo na soukromém trhu, což způsobilo narušení hospodářské soutěže.
V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že odepsání představuje státní pomoc ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy ES.
Odchylka podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy o ES
Komise stanovila, že uvedené opatření je podporou pro společnost v nesnázích v souladu s pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích z roku 1999 (Úř. věst.
C 288, 9.10.1999, s. 2).
Komise má pochybnosti, zda sporné opatření splňuje podmínky podpory na restrukturalizaci.
Komise má zvláště pochybnosti, zda byla podpora poskytnuta za podmínky zavedení plánu na restrukturalizaci, a zda by plán předložený společností Konas soudu vykonávajícímu dohled při řízení byl schopen vést společnost k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
Komise má dále pochybnosti, zda je podpora omezena na nezbytné minimum.
ZNĚNÍ DOPISU
"Komisia oznamuje Slovensku, že po preskúmaní informácií, ktoré poskytli vaše orgány o vyššie uvedenom opatrení, sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods.
2 Zmluvy o ES.
I. KONANIE
1. Listom z 11. apríla 2005, zaevidovanom 19. apríla 2005, Slovensko upovedomilo Komisiu o svojom zámere udeliť reštrukturalizačnú pomoc spoločnosti Konas s.r.o.
Dodatočné informácie poskytlo Slovensko listom z 30. júna 2005, zaevidovanom 12. júla 2005 a listom z 5. septembra 2005, zaevidovanom 8. septembra 2005, odpovedajúc Komisii na listy z 31. mája 2005 a 28. júla 2005.
2. V priebehu tejto výmeny listov vyšlo najavo, že predmetná pomoc bola poskytnutá v rozpore s článkom 88 ods.
3 Zmluvy o ES.
Pomoc bola preto klasifikovaná ako nezákonná pomoc a bolo jej priradené nové číslo prípadu NN 66/2005.
II. OPIS
1. Príslušný podnik
3. Príjemcom finančnej pomoci je spoločnosť Konas s.r.o., ktorá pôsobí v oblasti výroby strojov a zariadení v týchto štyroch segmentoch: výroby tvárniacich a ťažných nástrojov, jednoúčelových strojov a tieniacich kabín.
Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods.
3 písm. a) Zmluvy o ES.
4. Na základe informácií poskytnutých slovenskými orgánmi, vo všetkých týchto segmentoch existuje niekoľko domácich konkurentov a konkurentov na úrovni Európskych spoločenstiev.
Spoločnosť vidí možnosti vývozu v oblasti tvárniacich nástrojov.
5. Spoločnosť Konas zamestnáva 37 osôb a v roku 2003 dosiahla obrat 30 miliónov SKK (750000 EUR) [1] a za prvé tri štvrťroky 2004 to bolo 15 miliónov SKK (375000 EUR).
2. Uplatňované vnútroštátne právne predpisy
6. Sporným opatrením je odpis daňového dlhu príslušným Daňovým úradom Lučenec (ďalej len "daňový úrad") v rámci tzv. vyrovnania s veriteľmi.
V čase rozhodujúcich skutočností bol tento postup upravovaný zákonom č.
328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len "zákon o konkurze").
7. Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej len "vyrovnanie" alebo "vyrovnacie konanie") je konanie pod dohľadom súdu, ktorého cieľom, podobne ako v prípade konkurzného konania, je usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku.
Spoločnosť je v úpadku vtedy, keď má niekoľkých veriteľov a nie je schopná vyrovnať svoje záväzky do 30 dní od dátumu splatnosti.
V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému majiteľovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje.
Oproti tomu vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bezo zmeny majiteľa.
Súd, ktorý vykonáva dohľad po splnení všetkých procedurálnych a materiálnych predpokladov rozhodnutím začne vyrovnacie konanie a vyzve veriteľov, aby prihlásili svoje pohľadávky v predpísanej lehote.
8. Na základe dohody medzi veriteľmi a spoločnosťou v úpadku (ďalej len "dohoda veriteľov"), schválenou súdom prostredníctvom uznesenia, spoločnosť časť svojho dlhu zaplatí a zvyšok dlhu sa odpíše.
9. Veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, napríklad vo forme záložného práva konajú ako oddelení veritelia.
Na prijatie návrhu vyrovnania musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo hlas ostatných veriteľov sa pokladá za rozhodujúci, ak súhlasí kvalifikovaná väčšina veriteľov.
Oddelení veritelia hlasujú osobitne a majú právo vetovať návrh.
10. Oddelení veritelia majú privilegovanú pozíciu aj v konkurznom konaní.
Výnosy z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mali použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov.
Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddeleného veriteľa, tieto sa spoja v druhej skupine s pohľadávkami ostatných veriteľov.
V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerne.
11. Podľa zákona o konkurze, spoločnosť, ktorá sa uchádza o vyrovnanie s veriteľmi, musí súdu predložiť zoznam opatrení týkajúcich sa reorganizácie spoločnosti a ďalšieho financovania činnosti spoločnosti po tomto vyrovnaní.
Podľa slovenských orgánov, tieto informácie sú určené súdu vykonávajúcemu dohľad a daňový úrad v pozícii orgánu poskytujúceho pomoc nemá žiadnu možnosť posúdenia plánu alebo monitorovania jeho implementácie.
12. Zákon č.
511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len "zákon o správe daní") upravuje daňové exekučné konanie, účelom ktorého je vymôcť daňové pohľadávky štátu prostredníctvom napríklad predaja nehnuteľnosti, hnuteľných aktív alebo spoločnosti ako celku.
3. Opis opatrenia
13. Spoločnosť Konas požiadala súd o povolenie vyrovnacieho konania 15. júla 2003, čo súd vykonal uznesením z 25. marca 2004.
Veritelia sa stretli 8. júna 2004 a vyjadrili súhlas s reštrukturalizáciou svojich pohľadávok v súlade s návrhom spoločnosti Konas.
Súd potvrdil dohodu veriteľov uznesením z 25. júna 2004, ktoré nadobudlo účinnosť 2. augusta 2004.
Vyrovnacie konanie súd oficiálne ukončil uznesením z 20. októbra 2004.
Podľa slovenských orgánov, posledné uvedené uznesenie je konečným rozhodnutím podľa vnútroštátnych právnych predpisov.
Daňový úrad však pozastavil výkon odpisu až do skončenia konania pred Komisiou.
14. Veritelia sa dohodli so spoločnosťou Konas na tomto vyrovnaní: 13,3 % dlhu splatí spoločnosť Konas do 90 dní od nadobudnutia účinnosti dohody veriteľov a zvyšných 86,7 % dlhu odpíšu veritelia.
Nároky všetkých veriteľov boli teda uspokojené za rovnakých podmienok.
Daňový úrad ako jediný verejný veriteľ súhlasil s odpísaním sumy 9730739 SKK (243000 EUR).
Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.
Tabuľka 1
Vyrovnanie dlhu spoločnosti Konas [v SKK]
Veriteľ _BAR_ Dlh pred vyrovnaním _BAR_ Dlh po vyrovnaní _BAR_ Odpísané sumy _BAR_
Verejný _BAR_ Daňový úrad _BAR_ 11223459 _BAR_ 1492720 _BAR_ 9730739 _BAR_
Súkromný _BAR_ 4 veritelia _BAR_ 827437 _BAR_ 110049 _BAR_ 717388 _BAR_
CELKOM _BAR_ _BAR_ 12050896 _BAR_ 1602769 _BAR_ 10448127 _BAR_
[1] Použitý výmenný kurz je len približný (1 EUR = 40 SKK) a údaje v eurách slúžia len na informáciu.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Maďarsko
Státní podpora C 41/2005 (ex NN 49/2005) – Uvízlé náklady Maďarsko
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 324/05)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 9. listopadu 2005, jenž je v závazném znění uveden na stránkách následujících za tímto shrnutím, oznámila Komise Maďarsku své rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve věci výše uvedených opatření.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatření, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který za ním následuje, Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž na adresu:
Commission of the European Communities
Competition DG, State aid Greffe
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Maďarsku.
Zúčastněné strany, které připomínky podávají, mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
1. POSTUP
Komise se z vlastní iniciativy rozhodla zaevidovat tento spis s cílem posoudit možnost existence státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a její slučitelnost se společným trhem.
Dopisem ze dne 24. května 2005 Komise požádala maďarské orgány o dodatečné informace.
Odpověď ze dne 20. července 2005 byla Komisí zaevidována dne 25. července 2005.
2. POPIS OPATŘENÍ
V polovině devadesátých let bylo hlavním cílem Maďarska v odvětví energetiky zajistit bezpečnost dodávek a modernizaci infrastruktury pro výrobu elektrické energie.
V zájmu dosažení těchto cílů uzavřel provozovatel sítě "MVM", který byl z 99,9 % ve vlastnictví státu, dlouhodobé smlouvy o nákupu elektřiny (Power Purchase Agreements – dále jen smlouvy "PPA") s výrobci elektrické energie ochotnými investovat v Maďarsku.
Podle smluv PPA se společnost MVM zavázala k nákupu určitého množství elektrické energie za určitou cenu, čímž zaručovala výrobcům návratnost investic bez jakéhokoli rizika.
Tyto smlouvy byly rovněž zárukou zisku ve výši 8 až 10 %.
Smlouvy PPA byly podepsány v letech 1995 až 2001 a jejich platnost má být ukončena mezi lety 2010 a 2020 ze strany výrobců.
V současnosti je v Maďarsku smlouvami PPA pokryto 85 % poptávky v oblasti elektrické energie.
Hlavními investory, kteří uzavřeli s maďarským operátorem sítě smlouvy PPA a kteří z nich dodnes profitují, jsou tyto společnosti: RWE (Německo), EDF (Francie), Electrabel (Belgie), ATEL (Švýcarsko) a AES (Spojené státy americké).
Podle nařízení vlády č. 183/2002 (VIII.23) o uvízlých nákladech je povinností MVM zahájit opětovná jednání o objemech nákupů, jež byly stanoveny smlouvami PPA.
Vzhledem k výhodným podmínkám, jimiž smlouvy PPA garantují návratnost investic bez jakéhokoli rizika, žádný z výrobců elektrické energie nepřistoupil na opětovná jednání, jež by vedla ke snížení zaručených objemů nákupů.
3. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
Existence státní podpory
Smlouvy PPA pravděpodobně poskytují selektivní konkurenční výhodu smluvním výrobcům elektřiny, což může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
V této fázi řízení je Komise toho názoru, že podmínky smluv PPA zaručují výrobcům elektřiny, kteří jsou smluvními stranami PPA, příznivější hospodářské postavení, než mají ostatní výrobci elektřiny, kterých se smlouvy PPA netýkají, a než ostatní srovnatelná odvětví činností, kde takové dlouhodobé smlouvy nebyly účastníkům trhu vůbec nabídnuty.
Opatření tudíž poskytuje selektivní výhodu uvedeným výrobcům.
Trhy s elektrickou energií jsou otevřeny hospodářské soutěži a obchod s elektrickou energií se rozvíjí zejména od doby, kdy vstoupila v platnost směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou [1].
Opatření, která zvýhodňují odvětví elektrické energie v jednom členském státu, mohou proto snižovat možnosti podniků z jiných členských států vyvážet elektrickou energii do tohoto členského státu, nebo podporovat vývoz elektřiny ze zvýhodněného členského státu.
To se týká především právě Maďarska umístěného ve středu Evropy, které má snadné spojení či možnosti spojení s několika stávajícími i budoucími členskými státy.
Kromě toho jsou výrobci využívající výhodných podmínek smluv PPA hlavními mezinárodními skupinami s přítomností v několika členských státech.
Udělení konkurenční výhody těmto skupinám s sebou nese možnost ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže.
V současné době se Komise rovněž domnívá, že tato výhoda byla poskytnuta ze státních prostředků, poněvadž podepsání smluv PPA bylo součástí politiky státu provedené prostřednictvím provozovatele sítě MVM plně vlastněného státem.
Podle judikatury Soudního dvora [2] platí, že pokud společnost ve státním vlastnictví použije své finanční prostředky způsobem, který se přisuzuje státu, pak je na tyto prostředky třeba pohlížet jako na státní prostředky ve smyslu čl. 87 odst.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v této fázi řízení zdá pravděpodobné, že smlouvy PPA představují státní podporu ve prospěch výrobců elektrické energie ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
Slučitelnost opatření se společným trhem
Nástrojem analýzy státní podpory, kterou výrobci obdrželi, je metodika Komise pro analýzu státní podpory v souvislosti s uvízlými náklady (dále jen "metodika").
Na základě dokumentů, které jsou v současné době k dispozici, má Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti smluv PPA s kritérii stanovenými v metodice.
Za prvé má Komise pochybnosti, zda samotná podstata dlouhodobé smlouvy o nákupu, jež předem rozhoduje o podstatné části trhu, může být považována za slučitelnou už s pouhými cíli metodiky, jimiž je zvýšení tempa liberalizace daného odvětví udělováním spravedlivých náhrad účastníkům čelícím hospodářské soutěži na nerovném základě.
Za druhé má Komise pochybnosti, zda prvek podpory obsažený ve smlouvách PPA je slučitelný s podrobnými kritérii podle metodiky, pokud jde o výpočty způsobilých uvízlých nákladů a přidělení skutečných náhrad.
4. ZÁVĚR
Komise zahajuje formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v souvislosti se smlouvami PPA, jež byly v platnosti v den přistoupení Maďarska k EU ( 1. května 2004).
Komise žádá Maďarskou republiku, aby jí poskytla veškeré informace, které by mohly napomoci při hodnocení tohoto opatření.
Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno vrácení všech protiprávních podpor.
Všichni účastníci řízení mohou předložit své připomínky do jednoho měsíce ode dne zveřejnění.
ZNĚNÍ DOPISU
"1. ELJÁRÁS
2004. március 31-i keltezésű, ugyanaznap iktatott levelükben a magyar hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a közüzemi nagykereskedő által viselt költségek kompenzációs rendszeréről, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1 c) albekezdésében hivatkozott eljárás ("ideiglenes eljárás") szerint.
A bejelentést a Bizottság a HU 1/2004. állami támogatás iktatási szám alatt regisztrálta.
Az intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok és a Bizottság között több alkalommal is hivatalos levélváltásra került sor.
A Bizottság egyéb érdekelt felektől is kapott észrevételeket.
2005. április 13-i keltezésű, 2005. április 15-én iktatott levelükben a magyar hatóságok visszavonták a 2004. március 31-i keltezésű bejelentésüket, azzal a szándékkal, hogy egy későbbi időpontban várhatóan új rendszert jelentenek be.
Amíg az új rendszer kialakítására és bevezetésére sor nem kerül, a villamos energia ágazat eredeti szerkezete továbbra is fennáll abban a formájában, ahogy Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása idején.
Mivel ez a fennálló rendszer a Bizottság megítélése szerint, a rendelkezésére álló iratok alapján, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást tartalmaz, a Bizottság az ügyet NN 49/2005. szám alatt hivatalból nyilvántartásba vette.
2005. május 24-i keltezésű levelében (D/54013) a Bizottság az ügy tartalmát illető kérdéseket intézett a magyar hatóságokhoz.
A magyar hatóságok 2005. július 20-i keltezésű válaszát a Bizottság 2005. július 25-én vette nyilvántartásba.
2. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
2.1.
Az intézkedés háttere
Az 1994. évi XLVIII. számú törvény a villamos energiáról (a "Villamos Energia Törvény") értelmében a magyar közüzemi nagykereskedő, a 99,9 százalékban állami tulajdonú Magyar Villamos Művek ("MVM") köteles volt felmérni a szolgáltatók teljes energiaszükségletét, és ez alapján kidolgozni az úgynevezett Országos Erőműépítési Tervet.
E tervet a felelős miniszter köteles volt elfogadásra előterjeszteni a magyar kormány és az Országgyűlés részére.
Ebben az időszakban a magyar energiapiacon a legsürgősebb probléma a villamosenergia-ellátás biztonságának a legkisebb költség elve melletti megteremtése, az infrastruktúra korszerűsítése – különös figyelemmel a mindenkori környezetvédelmi normákra-, valamint az áramszolgáltatási ágazat szükséges átszervezése volt.
E célkitűzések megvalósítása leghatékonyabb módjának az tűnt, ha hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodást ("HTM") ajánlanak fel azon befektetőknek, akik vállalják, hogy befektetnek a magyarországi erőművek építésébe és modernizálásába.
2.2.
A HTM-ek
Az aláírás időpontjától függően kétféle HTM létezik.
- azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik.
Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor;
- azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül.
Mindegyik HTM-et egyrészről az MVM, másrészről egy erőmű írt alá.
A HTM-ek értelmében az MVM köteles meghatározott mennyiségű villamos energiát megvenni az erőműtől, az összes költség fedezésén túl 8-10 százalékos profitot biztosító áron.
A HTM-ek garantált átvételi mennyisége a magyar villamos energia piacának összességében mintegy 81-87 százalékát teszi ki (a 2000-2004 közötti időszakra számolva).
A fennmaradó szükségleteket túlnyomó részt import fedezi.
2003.12.31-ig a HTM-ekben előirányzott árrögzítő mechanizmus nem került alkalmazásra, mivel az elektromos áram árát miniszteri rendeletek rögzítették.
Ezen időpontig a Magyar Energia Hivatal elemezte az egyes erőművek költségstruktúráját, és úgy határozta meg az MVM által az erőművektől megvásárolandó elektromos áram árát, hogy az fedezze az erőművek költségeit, és garantáljon egy előre rögzített nyereséget.
Ezen árszabályozási mechanizmus során figyelembe vett költségnemek a következők voltak: személyi jellegű költségek, hitelkamatok, értékcsökkenés, biztosítás, egyéb ráfordítások, rendkívüli ráfordítások, előre meghatározottan nem árkalkulációs tényezők, tüzelőanyag-költség, vásárolt villamos energia, rekultivációs költségek, környezetvédelmi költségek, Központi Nukleáris Alap befizetés (az atomerőműnél), befagyott költségek, önfogyasztás és értékesített hőenergia költségei.
A magyar hatóságok és az erőművektől kapott információk szerint, a Magyar Energia Hivatal hatósági árszabályozásának megszűnését követően a szerződéses felek lényegében megtartották az árrendeletekben alkalmazott árszabályozási módszert, mivel az megfelelőnek bizonyult az erőművek költségeinek kiszámítására.
Az alábbi táblázat a 2004-ben HTM alatt álló erőműveket sorolja fel, feltüntetve az erőművek tulajdonosát és annak többségi részvényesét.
Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese _BAR_ Erőművek _BAR_
Budapesti Erőmű Rt.
(EDF) _BAR_ Kelenföldi Erőmű _BAR_
_BAR_ Újpesti Erőmű _BAR_
_BAR_ Kispesti Erőmű _BAR_
Dunamenti Erőmű Rt.
(Electrabel) _BAR_ Dunamenti Erőmű _BAR_
Mátrai Erőmű Rt.
(RWE) _BAR_ Mátrai Erőmű _BAR_
AES-Tisza Erőmű Kft.
(AES) _BAR_ Tisza Erőmű _BAR_
Csepeli Áramtermelő Kft.
(ATEL) _BAR_ Csepel II Erőmű _BAR_
Paski Atomerőmű Rt.
(MVM) _BAR_ Paksi Atomerőmű _BAR_
Pannonpower Holding Rt. _BAR_ Pécsi Erőmű _BAR_
[1] Úř. věst.
L 27, 30.1.1997, s. 20.
[2] Viz rozsudek Soudního dvora "Stardust": Věc C-482/99 ze dne 16. května 2002.
--------------------------------------------------
Státní podpory – Francie
Státní podpora C 32/2005 (ex N 250/2005) – Podpora na restrukturalizaci podniku ERNAULT
Výzva k předložení připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(2005/C 324/06)
(Text s významem pro EHP)
Dopisem ze dne 6. září 2005 uvedeném v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci výše uvedeného opatření řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
Zúčastněné strany mohou podat své připomínky ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který následuje, na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
Commission européenne
Direction générale de la Concurrence
Greffe Aides d'Etat
B-1049 Bruxelles
Fax: (32-2) 296 12 42
Tyto připomínky budou sděleny Francii.
Zúčastněné strany, které připomínky podávají, mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.
SHRNUTÍ
1. POSTUP
Dopisem zaevidovaným dne 19. května 2005 sdělila Francie Komisi svůj záměr poskytnout podniku Ernault podporu na restrukturalizaci ve výši 2 milionů EUR.
2 POPIS PŘÍJEMCE PODPORY, PLÁNU RESTRUKTURALIZACE A PODPORY
Podnik Ernault, který z 99,96 % vlastní skupina CATO, se specializuje na výrobu velkokapacitních soustruhů určených zejména pro odvětví automobilového průmyslu.
Podnik, který je zeměpisně a odvětvově nepříliš diverzifikován, postihlo zpomalení hospodářské činnosti na jeho tradičních trzích.
Dne 20. ledna 2005 Komise schválila podporu na jeho záchranu [1] v podobě půjčky ve výši 2 milionů EUR, kterou poskytuje Francie na období šesti měsíců.
Plán na restrukturalizaci uvedený v oznámení zahrnuje:
- reorganizaci výroby (snížení počtu pracovníků, úpravu prostor)
- diverzifikaci nabídky (vyhledávání zákazníků v mezinárodním měřítku, rozšíření nabízeného sortimentu)
- doprovodná opatření (opětovné zřízení provozního fondu, vzdělávání)
Odhadované náklady na tento projekt činí 2,95 milionu EUR.
3 PŘEDBĚŽNÉ HODNOCENÍ
Opatření sdělené francouzskými orgány představuje podporu podle čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Komise předběžně zhodnotila tuto podporu na základě pokynů Společenství o poskytování státních podpor k záchraně a restrukturalizaci podniků majících potíže [2].
Komise má za to, že společnost se nachází v obtížích.
Na druhé straně Komise pochybuje, že restrukturalizací bude dlouhodobě obnovena životaschopnost společnosti Ernault.
V první řadě podíl na zisku, který se předpokládal na konci restrukturalizace v roce 2007, je nižší než […] [3], zatímco finanční náklady by měly překročit […] provozního výsledku.
Kromě toho i přes žádost o doplňující informace průzkum trhu, jehož výsledky byly sděleny Komisi, je i nadále zevrubný a na jeho základě nelze ověřit pravděpodobnost odhadů odbytu.
Komise je rovněž přesvědčena, že dojde k nepřípustnému narušení hospodářské soutěže.
Zdá se totiž, že na dotčených trzích převažují malé a střední podniky a, nejsou-li dostupné podrobné informace o jejich možném vývoji, je obtížné odhadnout dopad podpory.
Komise konečně pochybuje, zda je příspěvek ze soukromých prostředků na restrukturalizaci vhodný.
Jeho výše totiž dosahuje pouze 32 %, což je méně než 50 %; to je podíl, který Komise v případě velkého podniku zpravidla považuje za vhodný.
Francie neposkytla dostatečná vysvětlení, aby prokázala, že v tomto případě je odůvodněné zvláštní zacházení.
Komise se proto na základě jí dostupných informací a na základě předběžného hodnocení rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
ZNĚNÍ DOPISU
"(1) Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault.
L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005.
Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005.
1. DESCRIPTION
1.1.
Le bénéficiaire
(2) L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils.
Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:
- Ernault,
- Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique,
- Cazeneuve, spécialisée dans le tournage,
- Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage.
(3) Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité.
Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile.
Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés.
(4) L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.
En millions d'euros _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_
Chiffre d'affaires _BAR_ 18,6 _BAR_ 15,5 _BAR_ 10,0 _BAR_
Résultat net _BAR_ 0,2 _BAR_ - 0,7 _BAR_ - 2,8 _BAR_
Capitaux propres _BAR_ 3,4 _BAR_ 3,3 _BAR_ 0,5 _BAR_
(5) La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault.
(6) Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle.
Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles.
En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault.
(7) Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile.
(8) Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004.
(9) De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries.
Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004.
(10) Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage [4] en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois.
1.2.
Le marché
(11) Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:
- le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché);
- le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché);
- le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %;
- le segment des machines "tournage toutes pièces grande série", où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %.
1.3.
La mesure financière
(12) L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage.
(13) Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie.
1.4.
Le plan de restructuration
(14) Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes.
Réduire les coûts
(15) Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants.
(16) En outre, Ernault prévoit de licencier […] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés).
(17) Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement.
Diversifier l'offre
(18) Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises).
(19) L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:
- développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est);
- renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets.
Accompagner la réorganisation
(20) Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information.
(21) Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés.
(22) La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines.
(23) Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.
Table 1
Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)
Réduire les coûts
Aménagements locaux _BAR_ […] _BAR_
Plan social _BAR_ […] _BAR_
Diversifier l'offre
Réseau export _BAR_ […] _BAR_
Campagne de promotion _BAR_ […] _BAR_
R&D _BAR_ […] _BAR_
Accompagner la réorganisation
Informatique _BAR_ […] _BAR_
Formation _BAR_ […] _BAR_
Reconstitution du Fonds de roulement _BAR_ […] _BAR_
Total _BAR_ 2950000 _BAR_
2. APPRÉCIATION
2.1.
Existence d'aide d'État
(24) L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.
(25) La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault.
De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres.
Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.
(26) En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.
2.2.
Compatibilité de l'aide avec le marché commun
(27) L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE.
Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté [5] (ci-après, "lignes directrices").
Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce.
La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question.
Eligibilité: entreprise en difficulté
(28) Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté.
La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion.
Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros.
Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices.
(29) Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même.
(30) Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification.
Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO.
Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545000 euros à la disposition de sa filiale en 2004.
Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie.
(31) La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration.
La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères.
Retour à la viabilité à long terme
(32) D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission.
(33) La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:
Table 2
Résultats estimés d'Ernault
_BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Chiffre d'affaires en millions d'euros _BAR_ 15,5 _BAR_ 10,0 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Marge opérationnelle _BAR_ –1 % _BAR_ –20 % _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires _BAR_ 0 % _BAR_ 0 % _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Marge de rentabilité _BAR_ 0 % _BAR_ –28 % _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Rentabilité des capitaux propres _BAR_ –2 % _BAR_ –541 % _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Estimations _BAR_
(34) La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser […] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007.
Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration.
Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point.
La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir.
Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes.
(35) Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration.
Prévention de toute distorsion excessive de la concurrence
(36) Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs […].
Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation.
De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission [6], le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises.
En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues.
L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet.
Limitation de l'aide au minimum: contribution réelle, exempte d'aide
(37) La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise [7].
La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier.
(38) En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée.
Contrôle et rapports annuels
(39) Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés.
3. DÉCISION
(40) Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun.
Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun.
(41) La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.
(42) La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne.
Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.
Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication."
[1] Případ N 575 /2004 – Podpora na záchranu podniku ERNAULT
[2] Úř. věst.
C 244, 1.10.2004, s. 2.
[3] Důvěrná informace
[4] Cas N 575 /2004 — Aide au sauvetage en faveur de l'entreprise ERNAULT.
[5] JO C 244 du 1.10.2004, p. 2.
[6] DG Enterprise Consultation Paper, Competitive analysis of EU Mechanical Engineering, juillet 2004, http://europa.eu.int/comm/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-mechengin.pdf
[7] Cf. point 44 des lignes directrices.
À noter que même pour une moyenne entreprise la contribution jugée appropriée est 40 %.
--------------------------------------------------
Oznámení podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES
Žádost o povolení přijmout vnitrostátní právní předpis odchylně od ustanovení harmonizačního opatření Společenství
(2005/C 324/08)
(Text s významem pro EHP)
1. Dne 15. září 2005 informovala Kyperská republika Komisi o předloze zákona upravujícího prodej potravin obsahujících geneticky modifikované organismy nebo potravin z nich vyráběných.
Cílem této předlohy zákona je přimět supermarkety se sídlem na kyperském území, aby umístily geneticky modifikované potraviny ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech [1] na zvláštní a jen pro ně vyhrazené regály odděleně od geneticky nemodifikovaných potravin.
Za porušení tohoto zákona se stanoví peněžité tresty a tresty odnětí svobody.
3. Kyperská republika má za to, že vzhledem k právní úpravě Společenství o označování geneticky modifikovaných potravin a krmiv – jmenovitě nařízení (ES) č. 1829/2003 a nařízení (ES) č. 1830/2003 o sledovatelnosti a označování geneticky modifikovaných organismů a sledovatelnosti potravin a krmiv vyrobených z geneticky modifikovaných organismů a o změně směrnice 2001/18/ES [2] – jakož i článkům 37, 95 a čl. 152 odst. 4 písm. b) smlouvy o ES, které tvoří právní základ výše zmíněné úpravy, je třeba oznamovat Komisi předlohy zákonů v dané věci podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES.
4. Ustanovení čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES stanoví, že pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné přijmout vnitrostátní předpisy, opírající se o nové vědecké poznatky k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí, z důvodu zvláštního problému, který se objeví v tomto členském státě po přijetí harmonizačních opatření, oznámí návrhy předpisů Komisi spolu s důvody pro jejich přijetí.
5. Podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES, Komise do šesti měsíců po oznámení schválí nebo zamítne dotyčné vnitrostátní právní předpisy, za předpokladu že jsou relevantní s ohledem na kritéria uvedená v čl. 95 odst. 5, poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
6. Kypr svou žádost zdůvodňuje potřebou chránit spotřebitele.