2. V případě nutnosti a na žádost Komise pomáhá úřad ve vývoji technických pokynů pro odebírání vzorků a provádění testů s cílem usnadnění koordinovaného přístupu při uplatňování odstavce 1.
3. Referenční laboratoř Společenství pro materiály a předměty určené pro styk s potravinami a národní referenční laboratoře zřízené v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004 pomáhají členským státům při uplatňování odstavce 1, a to tím, že přispívají k vysoké kvalitě a jednotnosti výsledků analýz.
Článek 25
Sankce
Členské státy stanoví pravidla o sankcích za porušení ustanovení tohoto nařízení a přijmou opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování.
Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy sdělí odpovídající ustanovení Komisi do 13. května 2005 a uvědomí ji neodkladně o veškerých pozdějších změnách, které na ně mají vliv.
Článek 26
Zrušovací ustanovení
Zrušují se směrnice 80/590/EHS a 89/109/EHS.
Odkazy na zrušené směrnice se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze III.
Článek 27
Přechodná opatření
Materiály a předměty, které byly uvedeny na trh v souladu s předpisy před 3. prosinceim 2004, mohou být na trhu do vyčerpání zásob.
Článek 28
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 17 se použije ode dne 27. října 2006.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. Ve Štrasburku dne 27. října 2004. Za Evropský parlament předseda J. Borrell Fontelles Za Radu předseda A. Nicolai
Nařízení Komise (ES) č. 1936/2004
ze dne 9. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1937/2004
ze dne 9. listopadu 2004,
kterým se mění přílohy I, II, III a IV nařízení Rady (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech [1], a zejména na článek 74 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příloha I nařízení Rady (ES) č. 44/2001 uvádí pravidla pro určení vnitrostátní příslušnosti.
Příloha II obsahuje seznam soudů nebo příslušných orgánů, které jsou ve členských státech příslušné pro podávání návrhů na prohlášení vykonatelnosti.
Příloha III uvádí soudy pro podávání opravných prostředků proti takovým rozhodnutím a příloha IV vyjmenovává opravné prostředky pro takový účel.
(2) Přílohy I, II, III a IV nařízení Rady (ES) č. 44/2001 byly změněny aktem o přistoupení z roku 2003 tak, aby zahrnovaly pravidla pro určení vnitrostátní příslušnosti, seznamy soudů nebo příslušných orgánů a opravné prostředky přistupujících států.
(3) Francie, Lotyšsko, Litva, Slovinsko a Slovensko oznámily Komisi změny seznamů uvedených v přílohách I, II, III a IV.
(4) Nařízení (ES) č. 44/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 44/2001 se mění takto:
1. Příloha I se mění takto:
a) odrážka týkající se Lotyšska se nahrazuje tímto:
" v Lotyšsku: paragraf 27 a odstavce 3, 5, 6 a 9 paragrafu 28 občanského soudního řádu (Civilprocesa likums),";
b) odrážka týkající se Slovinska se nahrazuje tímto:
" ve Slovinsku: čl. 48 odst. 2 zákona o mezinárodním právu soukromém a procesním řádu (Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku) ve vztahu k čl. 47 odst. 2 zákona o občanském právu procesním (Zakon o pravdnem postopku) a čl. 58 odst. 1 zákona o mezinárodním právu soukromém a procesním řádu (Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku) ve vztahu k čl. 57 odst. 1 a čl. 47 odst. 2 zákona o občanském právu procesním (Zakon o pravdnem postopku),";
c) odrážka týkající se Slovenska se nahrazuje tímto:
" na Slovensku: články 37 až 37e zákona č. 97/1963 o mezinárodním právu soukromém a procesním,".
2. Příloha II se mění takto:
a) odrážka týkající se Francie se nahrazuje tímto:
" ve Francii:
a) u "tribunal de grande instance";
b) u ("chambre départementale des notaires") v případě návrhu na prohlášení vykonatelnosti notářských veřejných listin.";
b) odrážka týkající se Slovinska se nahrazuje tímto:
" ve Slovinsku u "okrožno sodišče",";
c) odrážka týkající se Slovenska se nahrazuje tímto:
" na Slovensku u "okresný súd"."
3. Příloha III se mění takto:
a) odrážka týkající se Francie se nahrazuje tímto:
" ve Francii:
a) u "cour d'appel", pokud jde o rozhodnutí, kterými se návrh povoluje;
b) předsedovi senátu u "tribunal de grande instance" pokud jde o rozhodnutí, kterými se návrh zamítá";
b) odrážka týkající se Litvy se nahrazuje tímto:
" v Litvě u "Lietuvos apeliacinis teismas"";
c) odrážka týkající se Slovinska se nahrazuje tímto:
" ve Slovinsku u "okrožno sodišče"";
d) odrážka týkající se Slovenska se nahrazuje tímto:
" na Slovensku u "okresný súd"".
4. Příloha IV se mění takto:
a) odrážka týkající se Litvy se nahrazuje tímto:
"
Oprava nařízení Komise (ES) č. 1937/2004 ze dne 9. listopadu 2004, kterým se mění přílohy I, II, III a IV nařízení Rady (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech
(Úřední věstník Evropské unie L 334 ze dne 10. listopadu 2004)
Vyhlášení nařízení (ES) č. 1937/2004 je třeba považovat za neplatné.
--------------------------------------------------
Nařízení Komise (ES) č. 1938/2004
ze dne 10. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 11. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1939/2004
ze dne 10. listopadu 2004
o dovozních licencích pro čerstvé, chlazené nebo zmrazené hovězí a telecí maso vysoké kvality
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 936/97 ze dne 27. května 1997 o otevření a správě celních kvót pro čerstvé, chlazené nebo zmrazené hovězí maso vysoké kvality a pro zmrazené buvolí maso [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 936/97 stanovuje v čl. 4 a 5 podmínky pro žádosti o udělení dovozních licencí pro maso uvedené v čl. 2 písm. f) tohoto nařízení.
(2) Nařízení (ES) č. 936/97 stanovuje v čl. 2 písm. f) množství čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného hovězího a telecího masa vysoké kvality které odpovídá definici stanovené vestejném ustanovení, které může být v období od 1. července 2004 do 30. června 2005 za zvláštních podmínek dovezeno, na 11500 tun.
(3) Je třeba připomenout, že licence, které jsou předmětem tohoto nařízení, mohou být použity po celou dobu jejich platnosti pouze za předpokladu, že splňují podmínky veterinární hygieny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Každé žádosti o udělení dovozní licence pro čerstvé, chlazené nebo zmrazené hovězí maso vysoké kvality dle čl. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 936/97 podané v období od 1. do 5. listopadu 2004 se vyhovuje.
2. Žádosti o licence mohou být v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 936/97 podány během prvních pěti dnů měsíce prosince 2004 pro množství 5197,773 tun.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 11. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1940/2004
ze dne 10. listopadu 2004,
kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu [3]. Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.
(2) V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů.
Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní.
Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl.
2 nařízení (ES) č. 1591/2001.
(3) Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 17,377 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 11. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 1941/2004
ze dne 2. listopadu 2004,
kterým se zastavuje přezkum pro "nového vývozce" nařízení Rady (ES) č. 2605/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých elektronických vah pocházejících mimo jiné z Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1) Opatření, která jsou v současné době platná a týkají se dovozů některých elektronických vah pocházejících z Tchaj-wanu do Společenství, jsou konečná antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 2605/2000 [2].
Na základě téhož nařízení byla uložena také antidumpingová cla na dovozy některých elektronických vah pocházejících z Čínské lidové republiky a Korejské republiky.
Existují také platná antidumpingová opatření týkající se některých elektronických vah pocházejících z Japonska a Singapuru [3].
B. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
1. Žádost o přezkum
(2) Po uložení konečných antidumpingových cel na dovoz některých elektronických vah pocházejících z Tchaj-wanu obdržela Komise od tchajwanské společnosti Charder Electronic Co., Ltd. (dále jen "společnost Charder") žádost, aby podle čl. 11 odst.
4 základního nařízení zahájila přezkum pro "nového vývozce" nařízení (ES) č. 2605/2000.
Tato společnost prohlásila, že není spojena s žádnými vyvážejícími výrobci v Tchaj-wanu, na něž se vztahují platná antidumpingová opatření týkající se příslušných elektronických vah. Kromě toho tvrdila, že během původního období šetření (tj. v době od 1. září 1998 do 31. srpna 1999) příslušné elektronické váhy do Společenství nevyvážela, ale zahájila jejich vývoz do Společenství až po skončení šetření.
2. Zahájení přezkumu pro "nového vývozce"
(3) Komise přezkoumala důkazy, které předložila společnost Charder, a považovala je za dostatečné pro zahájení přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co byla výrobním odvětvím Společenství dána možnost vyjádřit se, zahájila Komise nařízením (ES) č. 2034/2003 [4] přezkum nařízení (ES) č. 2605/2000 v souvislosti se společností Charder a zahájila šetření.
(4) Podle nařízení Komise (ES) č. 2034/2003 o zahájení přezkumu bylo antidumpingové clo ve výši 13,4 % uložené nařízením (ES) č. 2605/2000 na dovozy některých elektronických vah vyráběných společností Charder zrušeno. Zároveň bylo podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení celním úřadům uloženo, aby zahájily evidenci těchto vývozů.
3. Dotyčný výrobek
(5) Výrobek, na který se vztahuje tento přezkum, je stejný, jako výrobek v původním šetření, tj. elektronické váhy používané v maloobchodě s maximální kapacitou 30 kg, s digitálním ukazatelem hmotnosti, jednotkové ceny a ceny, která má být zaplacena (bez ohledu na to, zda má nebo nemá zařízení k vytištění těchto údajů), obvykle prohlašované pod kódem KN ex84238150 (kód TARIC 8423815010) a pocházející z Tchaj-wanu.
4. Dotčené strany
(6) Komise oficiálně informovala společnost Charder a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu.
Dotčené strany dostaly možnost písemně se vyjádřit a účastnit se slyšení.
(7) Komise také zaslala společnosti Charder dotazník a před konečným termínem obdržela odpověď.
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení dumpingu, a v sídle společnosti Charder i v sídle firmy ve Společenství, která produkty vyráběné společností Charder dováží (dále jen "dovozce"), proběhla ověřovací návštěva.
5. Období šetření
(8) Šetření dumpingu se soustředilo na období od 1. října 2002 do 30. září 2003 (dále jen "období šetření") nebo "OŠ").
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
(9) Šetření potvrdilo, že společnost Charder dotčený výrobek během původního období šetření nevyvážela.
(10) Kromě toho byla společnost Charder schopna doložit, že není spojena s žádnými vývozci nebo výrobci v Tchaj-wanu, na které se vztahují antidumpingová opatření uložená na dovoz určitých elektronických vah pocházejících z Tchaj-wanu.
11 odst. 4 základního nařízení také požaduje, aby po skončení původního šetření nový vývozce dotčený výrobek do Společenství skutečně vyvážel, nebo aby doložil, že uzavřel neodvolatelný smluvní závazek na vývoz velkého množství dotčeného výrobku do Společenství.
V této souvislosti bylo zjištěno, že výrobky vyráběné společností Charder, vydávané za dotčený výrobek a během období šetření touto společností do Společenství vyvážené, nebyly ve stavu, ve kterém by mohly být prodávány konečným uživatelům.
Ačkoli byly tyto výrobky společností Charder a dovozcem označovány za dotčený výrobek, zjistilo se, že se jednalo o nehotové výrobky s fyzikálními vlastnostmi odlišnými od dotčeného výrobku.
Tyto nehotové výrobky byly dále zpracovávány dovozcem a přetvářeny na elektronické váhy.
Kromě toho by také mělo být vzato v úvahu, že žádné z dále zpracovávaných vah nebyly prodávány během období šetření.
Z těchto důvodů nemohou být dovážené výrobky klasifikovány jako dotčený výrobek.
Navíc společnost Charder nedoložila, že uzavřela neodvolatelný smluvní závazek na vývoz velkého množství dotčeného výrobku do Společenství.
(12) Na základě výše uvedených důvodů se vyvozuje, že společnost Charder nebyla schopna doložit, že skutečně splnila kritéria, aby mohla být považována za nového vývozce ve smyslu čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
D. ZASTAVENÍ PŘEZKUMU
(13) S ohledem na výsledky šetření by měl být přezkum zastaven bez změny výše cla uplatňovaného pro společnost Charder, to znamená, že by mělo být udrženo na úrovni sazby konečného celostátního antidumpingového cla stanoveného v původním šetření, tj. 13,4 %.
E. ZPĚTNÝ VÝBĚR ANTIDUMPINGOVÉHO CLA
(14) Vzhledem k výše uvedeným závěrům bude antidumpingové clo použitelné na společnost Charder vybráno zpětně za vývozy dotyčného výrobku, které byly evidovány na základě článku 3 nařízení (ES) č. 2034/2003.
F. ZVEŘEJNĚNÍ
(15) Všechny dotčené strany byly informovány o základních faktech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto o ukončení tohoto přezkumu a zpětném uložení antidumpingového cla z evidovaných dovozů.
Proti sděleným faktům a důvodům nebyly vzneseny žádné připomínky.
(16) Tento přezkum by proto měl být zastaven bez změny nařízení Rady (ES) č. 2605/2000,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Přezkum pro "nového vývozce" nařízení Rady (ES) č. 2605/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých elektronických vah pocházejících mimo jiné z Tchaj-wanu, zahájený na základě čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 384/96, se zastavuje bez změny platných antidumpingových cel.
2. Clo ve výši 13,4 % uložené nařízením Rady (ES) č. 2605/2000 z dovozu některých elektronických vah pocházejících mimo jiné z Tchaj-wanu se vybere zpětně z dovozů dotyčného výrobku, které byly evidovány podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 2034/2003.
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 1942/2004
ze dne 2. listopadu 2004
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu překližovaných desek z okoumé pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1) Nařízením (ES) č. 988/2004 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingová cla na dovoz překližovaných desek z okoumé definovaných jako překližované desky sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé, kódu KN ex44121310 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR").
(2) Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2002 do 30. června 2003 (dále jen "období šetření nebo "OŠ"").
Vyšetření trendů důležitých pro analýzu újmy zahrnovalo období od 1. ledna 1999 do konce OŠ (dále jen "uvažované období").
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3) Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz překližovaných desek z okoumé původem v ČLR podaly některé zúčastněné strany písemné vyjádření.
Stranám, které o to požádaly, byla rovněž dána možnost ústního slyšení.
(4) Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, které považovala za nezbytné pro svoje konečné závěry.
Po uložení prozatímních opatření byla provedena ověřovací návštěva na místě v provozovně Ekol Kontraplak, Taskopru v Turecku s ohledem na skutečnost, že Turecko bylo pokládáno za možnou analogickou zemi pro stanovení běžné hodnoty.
(5) Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a zjištěních, na jejichž základě mělo být doporučeno uložení konečných antidumpingových cel a konečný výběr částek zajištěných jako prozatímní cla.
Po poskytnutí těchto informací bylo také stanoveno období, v němž se mohly strany vyjádřit.
(6) Ústní a písemná vyjádření předložená stranami byla projednána a závěry byly dle potřeby odpovídajícím způsobem změněny.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(7) Dotyčným výrobkem jsou překližované desky sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé, pocházející z ČLR, v současné době zařazené pod kód KN ex44121310.
Tato definice zahrnuje překližované desky vyrobené pouze z okoumé (dále jen "celé z okoumé") a překližované desky s jednou nebo dvěma vnějšími vrstvami vyrobenými z okoumé (dále jen "s povrchem z okoumé"), kdy vnitřní vrstvy jsou vyrobeny z jiných druhů dřeva.
(8) Několik dovozců tvrdilo, že překližované desky celé z okoumé a překližované desky s povrchem z okoumé nelze považovat za stejný výrobek, neboť složení vnitřních vrstev podstatně ovlivňuje charakteristiku překližovaných desek.
Kromě toho dovozci tvrdili, že tyto výrobky se značně liší v ceně a použití.
(9) Od počátku šetření bylo uznáno, že překližované desky z okoumé se vyrábí v mnoha různých typech a mají široké možnosti použití ve stavebnictví, dopravě, výrobě nábytku a jiných oborech.
Některá použití vyžadují zvláštní typy překližovaných desek z okoumé, zatímco jinde lze střídavě používat různé typy.
Nejpodstatnější vlastností dřeva okoumé však je, že je lze loupat na značně velké listy bez suků či jiných kazů, což umožňuje vyrábět překližované desky s kvalitní úpravou a homogenním povrchem bez spár.
To znamená, že základní charakteristika překližovaných desek z okoumé, které je činí výjimečnými ve srovnání s jinými typy překližovaných desek, spočívá ve vzhledu jejich vnějších (vrchních) vrstev.
(10) Vnitřní vrstvy překližovaných desek lze vyrobit z různých druhů tropického dřeva nebo dřevin mírného pásma.
Při výrobě překližovaných desek složených výlučně z tropického dřeva mají výrobci překližovaných desek z okoumé tendenci používat okoumé ve vnitřních vrstvách spíše z důvodu přirozené komplementarity ve výrobním procesu než kvůli zvláštním vlastnostem okoumé ve srovnání s jinými druhy tropického dřeva.
Druh dřeva nebo dřevin použitý ve vnitřních vrstvách nepochybně ovlivňuje náklady na hotový výrobek, jeho vlastnosti a vhodnost použití pro určité účely.
Je však vzato v úvahu, že tyto aspekty lze vhodně zohlednit rozlišováním různých typů výrobků v kontextu šetření, aby byly při hodnocení dumpingu a újmy porovnány pouze ceny shodných typů překližovaných desek.
Systém kódování výrobků používaný při šetření rozlišuje kromě jiných vlastností překližovaných desek celé z okoumé od překližovaných desek s povrchem z okoumé.
Proto bylo tvrzení, že překližované desky celé z okoumé a překližované desky s povrchem z okoumé nelze pokládat za stejný výrobek, zamítnuto.
(11) V prozatímním nařízení bylo rozhodnuto, že překližované desky z okoumé s potaženým povrchem budou vyloučeny z rozsahu šetření z důvodů stanovených v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
Překližované desky z okoumé s potaženým povrchem jsou vyráběny z překližovaných desek s povrchem z okoumé nebo celých z okoumé, pokrytých tenkou vrstvou z jiných materiálů.
Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že tyto výrobky by neměly být vyloučeny, neboť jsou součástí stejného trhu jako ostatní výrobky z okoumé.
Avšak přítomnost tenké vrstvy na povrchu dřeva činí shora uvedenou základní charakteristiku překližovaných desek z okoumé, tj. vnější vzhled, méně důležitou.
Překližované desky z okoumé s potaženým povrchem nemají tudíž stejné fyzické a technické vlastnosti jako dotyčný výrobek.
Navíc jsou překližované desky z okoumé s potaženým povrchem oproti dotyčnému výrobku určeny většinou k jednomu zvláštnímu účelu použití, a to lití betonu.
Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(12) Protože neexistují jiná vyjádření, závěry o vymezení dotyčného výrobku uvedené v 18. a 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jsou tímto potvrzeny.
2. Obdobný výrobek
(13) Několik stran prohlásilo, že existují četné rozdíly mezi dotyčným výrobkem vyrobeným v ČLR a výrobkem, který vyrábí a prodává výrobní odvětví Společenství, a proto tyto výrobky nelze pokládat za obdobné ve smyslu čl. 1 odst.
4 základního nařízení. Zvláště bylo prohlášeno, že:
a) čínští vyvážející výrobci prodávají překližované desky s povrchem z okoumé, zatímco výrobní odvětví Společenství prodává překližované desky celé z okoumé;
b) čínští vyvážející výrobci prodávají standardní rozměry desek 2440 × 1220 mm a 2500 × 1250 mm, zatímco výrobní odvětví Společenství prodává tzv. "jumbo" velikosti 3100 × 1530 mm a 3100 × 1700 mm;
c) čínští vyvážející výrobci prodávají překližované desky pro vnitřní použití, zatímco výrobní odvětví Společenství prodává překližované desky odolné proti povětrnostním vlivům nebo pro vnější použití;
d) jakost krycí dýhy (lícové strany) je obecně nižší u překližovaných desek prodávaných čínskými vyvážejícími výrobci (jakost B/BB proti BB/CC);
e) krycí dýhy u překližovaných desek prodávaných čínskými vyvážejícími výrobci jsou tenčí než krycí dýhy u desek prodávaných výrobním odvětvím ve Společenství (0,6 mm proti 1 mm);
f) jakost vnitřních vrstev je obecně nižší u desek prodávaných čínskými vyvážejícími výrobci;
g) jakost lepidla je obecně nižší u desek prodávaných čínskými vyvážejícími výrobci.
(14) Pokud jde o první tři vlastnosti uvedené shora ve 13. bodu odůvodnění písm. a) až c), šetření prokázalo, že čínští vyvážející výrobci a také výrobní odvětví Společenství prodávali překližované desky celé z okoumé i překližované desky s povrchem z okoumé, překližované desky pro vnitřní i vnější použití a široký sortiment velikostí desek.
Protože tyto vlastnosti jsou obvykle uvedeny v prodejní dokumentaci, byly zařazeny do kontrolních čísel výrobků (dále jen "KČV") za účelem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
Pokud jde tedy o tyto vlastnosti, rozdíly jsou plně vzaty v úvahu a jsou srovnávány pouze obdobné výrobky.
(15) Čtvrtá vlastnost uvedená shora v 13. bodu odůvodnění písm. d) nebyla zařazena do KČV, protože není uvedena ve většině dokumentů o transakcích, které měla Komise k dispozici během šetření.
Na základě transakcí, u nichž byl uveden stupeň jakosti krycí dýhy, bylo zjištěno, že vyvážející výrobci z Číny i výrobní odvětví Společenství prodávali různé stupně jakosti, a nebylo patrno, že by obdobné výrobky pocházející z výrobního odvětví Společenství měly obvykle vyšší stupeň jakosti než výrobky od výrobců vyvážejících z Číny.
(16) Poslední tři vlastnosti uvedené ve 13. bodu odůvodnění písm. e) až g) rovněž nebyly zařazeny do KČV, protože se neobjevily ve většině transakcí.
Bylo však uznáno, že většina vývozů z ČLR má tenčí krycí dýhu než obdobný výrobek ze Společenství.
Podobně také rozdíly v jakosti lepidla a tenčí vrstvy, i když proměnlivé, lze považovat za dostatečně obecné, aby hrály svou úlohu při rozhodování některých kupujících, a neměly by být přehlíženy.
Při výpočtu rozpětí cenového podbízení a újmy byly tedy provedeny úpravy k vyrovnání těchto rozdílů podle 80. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(17) Rovněž je nutné poznamenat, že tyto rozdíly jakosti nejsou dostatečné, aby u kupujících vyvolaly pocit, že dotyčný výrobek vyvážený z ČLR je zcela odlišný výrobek.
Šetření naopak prokázalo konkrétní případy, kdy v nákupech některých zákazníků na trhu Společenství nahradily čínské vývozy výrobky z výrobního odvětví Společenství.
(18) Proto lze uzavřít, že údajné rozdíly mezi dotyčným výrobkem a výrobkem vyráběným a prodávaným ve Společenství výrobním odvětvím ve Společenství, pokud byly prokázány, byly plně vzaty na vědomí buď v rámci KČV, nebo úpravy.
Protože tyto rozdíly v žádném případě nemění skutečnost, že dotyčný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím ve Společenství mají stejné základní vlastnosti a použití, tvrzení, že dotyčný výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím ve Společenství nejsou podobné, musí být zamítnuto.
(19) Protože neexistují jiná vyjádření týkající se obdobného výrobku, 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
D. DUMPING
1. Statut tržního hospodářství (dále jen "STH")
(20) Jeden vyvážející výrobce, kterému nebyl přiznán STH, uvedl, že Komise nevzala na vědomí vyjádření, které předložil po zveřejnění stanovení dumpingu Komisí.
Jeho námitky však byly přezkoumány a výslovně řešeny ve 29. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(21) Jiný vyvážející výrobce, který byl považován za nedostatečně spolupracujícího, tvrdil, že spolupracoval s Komisí.
Je třeba poznamenat, že stejný argument, který byl již vznesen stejnou společností po zveřejnění závěrů Komise týkajících se STH, byl výslovně řešen ve 33. až 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(22) Protože neexistují jiná vyjádření, 21. až 35. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se statutu tržního hospodářství, se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(23) Protože neexistují jiná vyjádření, 36. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení, se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1.
Stanovení běžné hodnoty pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým byl přiznán STH
(24) Jeden ze spolupracujících výrobců ve vyvážející zemi tvrdil, že výpočet nákladů za jeho nákupy topolových dýh podle 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nebyl správný a že některé daňové úvěry údajně získané na nákup těchto listů by měly být odečteny z těchto nákladů.
Vzhledem ke své povaze mělo být takové tvrzení odůvodněno prokazatelnými důkazy předloženými v pravý čas.
Společnost však neposkytla dostatečné důkazy, že DPH bylo skutečně vráceno, ačkoli o to byla při šetření v její provozovně požádána.
Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(25) Je třeba poznamenat, že po zveřejnění prozatímního nařízení byly provedeny z důvodu administrativních chyb drobné úpravy ve výpočtu procenta zisku třech spolupracujících výrobců ve vyvážející zemi, kterým byl přiznán STH.
To vedlo k malé změně běžných hodnot, které byly pro ně vypočteny.
(26) Protože neexistují jiná vyjádření, prozatímní závěry týkající se stanovení běžné hodnoty pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým byl přiznán STH, podle 41. až 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tímto potvrzeny.
3.2.
Stanovení běžné hodnoty pro všechny vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán STH
(27) Maroko bylo prozatímně vybráno jako analogická třetí země s tržní ekonomikou pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
Podle 56. bodu odůvodnění prozatímního nařízení však tři výrobci ve vyvážející zemi nesouhlasili s tímto výběrem.
(28) Šetření Komise prokázalo, že na domácím trhu v Maroku je pouze jeden výrobce a navíc zde existují vysoká dovozní cla.
Proto bylo rozhodnuto dále šetřit, zda by mohla být vybrána vhodnější analogická země.
Jako možná alternativní analogická země připadalo v úvahu Turecko, kde jeden výrobce přijal spolupráci s Komisí.
(29) Po zveřejnění prozatímního nařízení byla získána další vyjádření k původnímu výběru Maroka od několika dovozců a několika vyvážejících výrobců z Číny.
Tvrdili, že výběr Maroka jako analogické třetí země s tržní ekonomikou je nevhodný kvůli údajnému rozdílu v jakosti překližovaných desek z okoumé vyráběných čínskými výrobci a překližovaných desek z okoumé vyráběných v Maroku.
(30) Bylo zjištěno, že na tureckém trhu nejsou uložena žádná vysoká cla a že několik konkurentů vyrábí překližované desky z okoumé.
Kromě toho šetření později potvrdilo, že prodej spolupracujícího výrobce v Turecku byl podstatný a dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro čínský vývoz dotyčného výrobku.
Proto bylo rozhodnuto, že Turecko bude vybráno jako analogická země.
(31) Aby bylo možné stanovit, zda je prodej v Turecku na trhu výrobků srovnatelných s těmi, které prodávají vyvážející výrobci z Číny do Společenství, prováděn v běžném obchodním styku, byla domácí prodejní cena porovnána s celkovými náklady na výrobu (tj. náklady na výrobu a prodejní, režijní a správní výdaje).
Protože velká většina objemu prodeje typů prodávaných na domácím trhu byla realizována v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na domácí ceně srovnatelných typů výrobků.
(32) Byla provedena úprava na běžnou hodnotu o rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, aby byl vzat v úvahu rozdíl v typech lepidla používaného u srovnatelných typů výrobků prodávaných v Turecku a u dotyčného výrobku.
4. Vývozní cena
(33) Protože neexistují jiná vyjádření, prozatímní závěry týkající se stanovení vývozní ceny podle 60. až 61. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
Avšak s ohledem na stanovení vývozní ceny pro nedostatečně spolupracující vývozce byla provedena tato změna: místo použití omezeného objemu prodeje jako základu pro stanovení vývozní ceny pro nedostatečně spolupracujícího vývozce, kterému nebyl přiznán STH, byl použit celý objem prodeje překližovaných desek s povrchem z okoumé v této společnosti, který - podle dostupných informací - byl obecně reprezentativnější pro velkou většinu vývozů z Číny.
5. Srovnání
(34) Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že náklady na dopravu nebyly náležitě odečteny z prodeje realizovaného FOB.
Tato úprava však byla provedena až po převedení celého rozsahu hodnot prodejů CIF podle metody dohodnuté se společností.
Proto muselo být tvrzení zamítnuto.
(35) Jeden vyvážející výrobce nesouhlasil s úpravou své vývozní ceny, která byla provedena, aby byla vzata v úvahu odložená sleva poskytnutá jednomu z jeho obchodníků podle 63. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
Vývozce tvrdil, že tato sleva byla již promítnuta v cenách vykazovaných společností.
Společnost však během šetření tuto skutečnost neprokázala.
Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(36) Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jeho společnost prodává dotyčný výrobek různým kategoriím zákazníků při vývozu a při prodeji na domácím trhu a že údaje předložené společností prokazují trvalé cenové rozdíly mezi různými kategoriemi zákazníků.
Požádal, aby toto bylo náležitě zohledněno při výpočtu dumpingu, ve formě úpravy jeho vývozní ceny pro úroveň obchodu podle čl. 2 odst.
10 písm. d) základního nařízení. Ačkoli byl tento požadavek pokládán za oprávněný, úroveň úpravy požadovaná vývozcem byla založena na jediném příkladu a nebyla považována za reprezentativní.
Po analýze cenových údajů byla stanovena vhodná úroveň úpravy a použita na vývozní cenu.
6. Dumpingová rozpětí
(37) Po přijetí některých požadavků uvedených v tomto návrhu a po upřesnění metodiky a výpočtů, zejména s ohledem na výběr analogické země, jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech ceny CIF na hranice Společenství před proclením, stanovena takto:
+++++ TABLE +++++
(38) Protože neexistují jiná vyjádření, metodika pro výpočet celostátního dumpingového rozpětí podle 67. až 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Vzhledem k použití Turecka jako analogické země, jak je uvedeno v 27. až 32. bodu odůvodnění tohoto nařízení, byla stanovena nová celostátní úroveň dumpingu ve výši 66,7 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
E. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(39) Protože neexistují jiná vyjádření, prozatímní závěry týkající se výrobního odvětví Společenství podle 70. až 72. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. ÚJMA
1. Spotřeba ve Společenství
(40) Protože neexistují jiná vyjádření, prozatímní závěry týkající se spotřeby ve Společenství podle bodů 74. až 75. odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Dovoz z dotčené země
(41) Za účelem analýzy cenového podbízení doplnilo prozatímní nařízení 10 % valorizaci na cenu CIF na hranici Společenství pro spolupracující vyvážející výrobce.
Cílem této valorizace je zohlednit obecně uznávaný, ale složitě měřitelný rozdíl v jakosti mezi překližovanými deskami z okoumé vyráběnými ve Společenství a v Číně.
Valorizace byla stanovena na tomto základě.
Informace o nabídkách čínských výrobců dotyčného výrobku s tloušťkou vrstvy buď 1 mm nebo 0,6 mm, které měla Komise k dispozici, prokazují, že rozdíl v tloušťce vrstvy by mohl znamenat cenový rozdíl mezi 3,5 % a 5,5 %.
Protože neexistují další měřitelné informace, lze se rozumně domnívat, že zbývající aspekty jakosti uvedené v 16. bodu odůvodnění, zejména jakost lepidla a vnitřních vrstev, by mohly mít srovnatelný významový účinek jako tloušťka vrstev.
Souhrnný vliv těchto rozdílů v jakosti by tak mohl odpovídat cenovému rozdílu v rozmezí 10-15 %.
Je však nutné připomenout, že rozdíly v jakosti uvedené v tomto návrhu nelze ověřit na základě jednotlivých transakcí a pravděpodobně se nevztahují na celý rozsah vývozů z ČLR během období šetření.
Šetření spíše prokázalo, že vyvážející výrobci z Číny nabízejí výrobky různé a měnící se jakosti a vlastností.
(42) Jeden dovozce tvrdil, že úleva by měla být spíše 25 % než 10 %, ale nepředložil objektivní odůvodnění vyšší částky.
Za těchto okolností se nejeví žádný důvod pro změnu postupu stanoveného v prozatímním nařízení.
(43) Protože neexistují jiná vyjádření, závěry uvedené v 76. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Situace výrobního odvětví Společenství
(44) Dva vyvážející výrobci zpochybnili újmu plynoucí z dovozů, neboť zdůraznili, že ceny během uvažovaného období zůstaly spíše stabilní, s nominálním nárůstem 3 % nebo s mírným poklesem v reálné hodnotě.
Je však nutné připomenout, že průměrné ceny uvedené v 91. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se vztahují na řadu různých typů výrobků, z nichž typy s nižší cenou byly nejvíce poškozeny účinky dovozů z Číny.
I kdyby ceny těchto výrobků s nižšími cenami během daného období poklesly, vzhledem k tomu, že se snížil i jejich relativní podíl na sortimentu výrobků, celková cena za krychlový metr by se nemusela nutně snížit.
Tato změna v sortimentu výrobců ve Společenství byla již zdůrazněna v 91. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
Navíc v době, kdy čínský vývoz zaplavil trh Společenství, se výrobní odvětví Společenství dostávalo z poklesu charakterizovaného relativně nízkou prodejní marží.
V takových podmínkách nemělo výrobní odvětví Společenství velký prostor, aby čelilo konkurenci snižováním svých cen, a většina újmu způsobujících účinků dovozů se projevila jako objemový účinek podle vysvětlení v 85. až 90. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45) Protože neexistují jiná vyjádření, závěry uvedené v 82. až 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Závěr o újmě
(46) Protože neexistují jiná vyjádření k závěrům o újmě, závěry stanovené ve 100. až 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(47) Dva vývozci konstatovali, že zvýšení průměrných nákladů na jednotku výrobního odvětví Společenství v uvažovaném období bylo podstatným činitelem snížení ziskovosti výrobního odvětví Společenství, a tak se ruší příčinná souvislost mezi dumpingem a újmou.
Podle 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se náklady vzorku výrobců Společenství nevyvíjely mimo obecný směr vývoje nákladů a cen ve Společenství.
Jako takový tento typ zvyšování nákladů, např. za suroviny, nepředstavuje vnější činitel, s nímž by se toto výrobní odvětví nemohlo v běžných hospodářských podmínkách, a zejména bez silného cenového tlaku dumpingových dovozů, vyrovnat.
Navíc lze alespoň část zjištěného zvýšení průměrných nákladů přičítat nižšímu využití kapacit a posunu směrem k typům výrobků s vyššími cenami, které zase souvisejí s konkurencí dumpingových dovozů.
Toto tvrzení proto nelze přijmout.
(48) S ohledem na možný účinek dovozů původem v jiných třetích zemích než ČLR bylo ve 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení upozorněno, že průměrné ceny jiných velkých vývozců, např. Gabonu a Maroka, jsou přibližně o 50 % vyšší než v ČLR, a proto je nelze považovat za rozhodující činitel způsobující újmu výrobnímu odvětví Společenství.
Jeden dovozce zdůraznil, že vývozy těchto dvou zemí se týkaly výhradně nebo většinou překližovaných desek celých z okoumé, zatímco většina vývozů ČLR obsahovala překližované desky s povrchem z okoumé, která jsou z podstaty levnější.
Ačkoli může být tato poznámka správná, cenový rozdíl mezi cenami překližovaných desek celých z okoumé a překližovaných desek s povrchem z okoumé, který se při šetření prokázal kolem 15 %, nevysvětluje 50 % cenový rozdíl uvedený v tomto návrhu.
Kromě toho závěry stanovené v prozatímním nařízení, že tržní podíly těchto zemí jsou mnohem nižší než podíl ČLR a že objem a ceny jejich vývozů zůstaly během uvažovaného období relativně stabilní, jsou stále platné.
Proto uvedená poznámka neruší platnost závěru, že dovozy z těchto třetích zemí nezpůsobují konkurenční tlak na výrobní odvětví Společenství do takové míry, jak to činí dovozy z ČLR, a nejsou rozhodujícím důvodem pro vznik situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Společenství.
(49) Stejní vývozci tvrdili, že pokles vývozní výkonnosti výrobního odvětví Společenství uvedený ve 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení není zanedbatelný a že ve spojení s jinými činiteli, které nesouvisejí s čínskými vývozy, vysvětluje zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství.
Ačkoli se vývozy výrobního odvětví Společenství opravdu snížily, o téměř 2000 m3 za 3,5 roku, podle 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nelze tento pokles srovnávat s účinkem čínských vývozů na trh Společenství, které dosáhly více než 80000 m3 za 2,5 roku mezi rokem 2000 a OŠ.
Toto tvrzení je proto zamítnuto.
(50) Protože neexistují jiná vyjádření k příčinným souvislostem, závěry uvedené ve 103. až 117. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(51) Dva vývozci tvrdili, že Komise při svém hodnocení aspektů zájmu Společenství neprovedla ekonomickou analýzu účinků opatření na uživatele, obchodníky a spotřebitele.
Nejprve je třeba poznamenat, že vývozci nemají vliv na hodnocení zájmu Společenství.
Nicméně s ohledem na podstatu tvrzení je třeba připomenout, že žádní uživatelé, obchodníci či spotřebitelé nespolupracovali na šetření a nevystoupili během řízení, a že proto Komise nemá k dispozici žádné konkrétní údaje pro zhodnocení takového účinku.
Proto nelze toto tvrzení přijmout.
(52) Dále jeden dovozce tvrdil, že celostátní clo ve výši 48,5 % je prohibitivní a že omezený počet dodavatelů výrobků z okoumé v Evropě povede k nedostatečné hospodářské soutěži v Evropě, k újmě uživatelských odvětví.
Podle 125. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je však cílem antidumpingových opatření pouze obnovit rovné podmínky na tomto trhu, a nikoliv vyloučit soutěž, která by měla být zajištěna s ohledem na počet různých výrobců a vyvážejících zemí kromě Číny.
Proto musí být toto tvrzení zamítnuto.
(53) Protože nebyly předloženy jiné nové informace o zájmu Společenství, závěry stanovené ve 118. až 127. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
I. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň odstraňující újmu
(54) Protože neexistují jiná vyjádření, metodika pro stanovení úrovně odstraňující újmu podle 128. až 132. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(55) Na základě této metodiky byla vypočtena úroveň odstraňující újmu pro účely stanovení konečných opatření, která budou uložena.
2. Forma a úroveň cla
(56) S ohledem na výše uvedené a podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených výrobců ve vyvážející zemi bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(57) Na tomto základě jsou konečná cla stanovena takto:
+++++ TABLE +++++
(58) Individuální antidumpingové celní sazby pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů tohoto šetření.
Proto odrážejí situaci zjištěnou během šetření s ohledem na tyto společnosti.
Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného pro "všechny ostatní společnosti") jsou tak výhradně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených danými společnostmi, tedy výslovně uvedenými právními subjekty.
Dovezené výrobky vyrobené jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení se svým názvem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně uvedenými ve spojení, nemohou mít výhodu plynoucí z těchto sazeb a musí podléhat celní sazbě použitelné na "všechny ostatní společnosti".
(59) Jakýkoli požadavek na použití těchto individuálních antidumpingových celních sazeb pro společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nového výrobního nebo prodejního subjektu) by měl být neprodleně předložen Komisi [3] se všemi důležitými informacemi, zejména o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou, domácím prodejem a vývozem, související například s danou změnou názvu nebo danou změnou výrobních a prodejních subjektů.
Nařízení bude potom dle potřeby pozměněno tak, že bude aktualizován seznam společností s výhodou individuálních celních sazeb.
(60) Aby se minimalizovalo riziko obcházení tohoto nařízení z důvodu podstatné nedostatečné spolupráce (80 %) a vysokého rozdílu ve výši cla, má se za to, že v tomto případě jsou potřebná zvláštní opatření, aby bylo zajištěno správné používání antidumpingového cla.
(61) Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury celním orgánům členských států podle požadavků stanovených v příloze tohoto nařízení.
Pouze dovozy s takovou přiloženou fakturou budou procleny podle platných doplňkových kódů Taric pro daného výrobce.
Dovozy, k nimž nebude přiložena taková faktura, budou podléhat zbytkovému antidumpingovému clu, které se používá pro všechny ostatní vývozce.
Dotčené společnosti byly rovněž vyzvány, aby Komisi podávaly pravidelné zprávy, a tak byla zajištěna řádná průběžná kontrola jejich prodeje překližovaných desek z okoumé do Společenství.
V případě, že nebudou zprávy podávány nebo z nich vyplyne, že opatření nejsou dostatečná, aby odstranila účinky dumpingu způsobujícího újmu, může být zahájen prozatímní přezkum podle čl. 11 odst.
3 základního nařízení. Ten by mohl mimo jiné posoudit potřebu odstranit individuální cla a následné uložení celostátního cla.
3. Závazky
(62) Po přijetí dočasných antidumpingových opatření a v souladu s čl. 8 odst.
1 základního nařízení vyjádřil jeden spolupracující vyvážející výrobce ochotu nabídnout závazek. Ovšem minimální vývozní ceny, které byla společnost připravena nabídnout za některé výrobky setrvaly na úrovni, která neodstranila škodlivé účinky dumpingu.
Proto nemohl být tento závazek přijat.
4. Výběr prozatímních cel
(63) S ohledem na rozsah zjištěných dumpingových rozpětí a s ohledem na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství je pokládáno za nezbytné, aby částky zajištěné ve formě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, tj. nařízením (ES) č. 988/2004, byly vybrány s konečnou platností do výše konečného cla uloženého tímto nařízením, pokud je tato částka stejná nebo nižší než výše prozatímního cla.
Pokud jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, měly by být s konečnou platností vybrány pouze částky zajištěné na úrovni prozatímních cel.
(64) Podle 11. bodu odůvodnění byly překližované desky z okoumé s potaženým povrchem vyloučeny z rozsahu šetření. Vzhledem k tomu, že čl.
1 odst. 1 prozatímního nařízení nepočítal s takovým vyloučením, všechny částky zajištěné pro tento typ výrobku by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu překližovaných desek z okoumé definovaných jako překližované desky sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé, které nejsou potaženy trvalým potahem z jiných materiálů, kódu KN ex44121310 (kód TARIC 4412131010) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Pokud jsou výrobky dovezeny v souladu s odstavcem 3, jsou sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, tyto:
+++++ TABLE +++++
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro čtyři společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která odpovídá požadavkům stanoveným v příloze, celním orgánům členského státu.
Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba, která se vztahuje na všechny ostatní společnosti.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (ES) č. 988/2004 o dovozu překližovaných desek z okoumé kódu KN ex44121310 (kód TARIC 4412131010), pocházejících z Čínské lidové republiky, se s konečnou platností vyberou podle pravidel stanovených níže.
Zajištěné částky, které převyšují výši konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
V případech, kdy je uložené konečné clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze částky zajištěné ve výši prozatímního cla.
Částky zajištěné z dovozu překližovaných desek z okoumé s potaženým povrchem se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1943/2004
ze dne 11. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1944/2004
ze dne 10. listopadu 2004,
kterým se povolují převody mezi množstevními limity textilních a oděvních výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí [1] a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 5 dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Čínskou lidovou republikou o obchodu s textilními výrobky, parafované dne 9. prosince 1988 a schválené rozhodnutím Rady 90/647/EHS [2], naposledy pozměněné a prodloužené dohodou ve formě výměny dopisů, parafovanou dne 19. května 2000 a schválenou rozhodnutím Rady 2000/787/ES [3], stanoví, že mohou být prováděny převody mezi kvótovými roky.
Tato ustanovení týkající se flexibility byla oznámena Orgánu pro kontrolu nad textilem Světové obchodní organizace poté, co k ní Čína přistoupila.
(2) Dne 2. srpna 2004 podala Čínská lidová republika žádost o převody množství z kvótového roku 2003 do kvótového roku 2004.
(3) Převody požadované Čínskou lidovou republikou jsou v mezích ustanovení týkajících se flexibility, které jsou uvedeny v článku 5 dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Čínskou lidovou republikou o obchodu s textilními výrobky, parafované dne 9. prosince 1988, a stanoveny v příloze VIII sloupci 9 nařízení (EHS) č. 3030/93.
(4) Je vhodné této žádosti vyhovět v rozsahu dostupných množství.
(5) Je žádoucí, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení, aby z něho hospodářské subjekty mohly mít prospěch co nejrychleji.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro textil zřízeného podle článku 17 nařízení (EHS) č. 3030/93,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Převody mezi množstevními limity pro textilní výrobky pocházející z Čínské lidové republiky stanovené dohodou mezi Evropským společenstvím a Čínskou lidovou republikou o obchodu s textilními výrobky se povolují pro kvótový rok 2004 v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1945/2004
ze dne 11. listopadu 2004,
kterým se stanoví procentní podíly snížení platné v roce 2005, jež se použijí pro žádosti o přidělení podané netradičními hospodářskými subjekty v rámci celních kvót A/B a C pro dovoz banánů
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 404/93 ze dne 13. února 1993 o společné organizaci trhu s banány [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 896/2001 ze dne 7. května 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 404/93, kterým se stanoví režim dovozu banánů do Společenství [2], a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle oznámení členských států podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 896/2001 činí celkové množství, pro které byly podány žádosti, 4941057,500 t pro všechny netradiční hospodářské subjekty A/B a 479315,000 t pro všechny netradiční hospodářské subjekty C.
(2) Je třeba určit procentní podíly, jež se použijí pro stanovení přidělených množství pro netradiční hospodářské subjekty v rámci celních kvót A/B a C.
(3) Toto nařízení musí vstoupit v platnost okamžitě, aby měly hospodářské subjekty dostatek času podat žádosti o licence pro první čtvrtletí roku 2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pokud jde o celní kvóty A/B a C stanovené v článku 18 nařízení (EHS) č. 404/93, množství přidělené každému netradičnímu hospodářskému subjektu pro rok 2005 dle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 896/2001 se rovná následujícímu procentnímu podílu množství, které je předmětem žádosti:
a) 9,12780 % pro každý netradiční hospodářský subjekt A/B;
b) 17,21206 % pro každý netradiční hospodářský subjekt C.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1946/2004
ze dne 11. listopadu 2004,
kterým se stanoví reprezentativní ceny a dodatečná cla pro dovoz melasy v odvětví cukru použitelné od 12. listopadu 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 24 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1422/95 ze dne 23 června 1995 kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dovoz melasy v odvětví cukru a kterým se mění nařízení (EHS) č. 785/68 [2], stanoví, že dovozní cena CIF pro melasu stanovená v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 785/68 [3], je považována za "cenu reprezentativní"; Tato cena je stanovena pro standardní jakosti vymezené v čl. 1 nařízení (EHS) č. 785/68.
(2) Při stanovování reprezentativních cen musí být vzaty v úvahu všechny údaje uvedené v čl. 3 nařízení (EHS) č. 785/68, kromě případů uvedených v článku 4 uvedeného nařízení. Toto stanovování může být popřípadě provedeno postupem podle čl. 7 nařízení (EHS) č. 785/68.
(3) Při upravování cen nevztahujících se k standardní jakosti, je třeba v závislosti na jakosti nabízené melasy zvýšit či snížit ceny podle článku 6 nařízení (EHS) č. 785/68.
(4) Pokud existuje rozdíl mezi spouštěcí cenou dotyčného produktu a jeho reprezentativní cenou, dodatečná dovozní cla se stanoví v souladu s podmínkami uvedenými článkem 3 nařízení (ES) č. 1422/95.
Jsou-li dovozní cla podle článku 5 nařízení (ES) č. 1422/95 dočasně pozastavena, je třeba pro tato cla stanovit zvláštní částky.
(5) Je třeba stanovit reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro dotyčné produkty v souladu s čl. 1 odst. 2 a s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1422/95.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1422/95 se stanoví v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1947/2004
ze dne 11. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr v nezměněném stavu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi kurzy či cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení na světovém trhu a cenami těchto produktů ve Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou.
(2) Nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že při stanovení náhrad pro nedenaturovaný bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu je nutné vzít v úvahu situaci na trhu Společenství a na světovém trhu s cukrem, a to zejména faktor ceny a nákladů stanovený v článku 28 uvedeného nařízení.
Tento článek stanoví, že je třeba brát v úvahu také hospodářské aspekty zamýšlených vývozů.
(3) Náhrada pro surový cukr se musí stanovit podle standardní jakosti.
Ta je definována v příloze I bodu II nařízení (ES) č. 1260/2001.
Tuto náhradu je třeba dále stanovit podle čl. 28 odst.
Cukr kandys je definován v nařízení Komise (ES) č. 2135/95 ze dne 7. září 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro poskytování vývozních náhrad v odvětví cukru [2].
Takto vypočítaná částka náhrady pro cukr s přídavkem aromatických přípravků nebo barviv se musí vztahovat k jejich obsahu sacharosy a musí být proto stanovena pro 1 % uvedeného obsahu.
(4) Ve zvláštních případech může být částka náhrady stanovena právními akty jiné povahy.
(5) Náhrada musí být stanovena každé dva týdny.
Během této doby může být pozměněna.
(6) Čl. 27 odst. 5 první pododstavec nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky některých trhů, může být náhrada pro produkty uvedené v článku 1 zmíněného nařízení rozlišena podle místa určení.
(7) Významný a rychlý nárůst preferenčního dovozu cukru ze západobalkánských zemí od počátku roku 2001, jakož i vývoz cukru do těchto zemí se jeví jako velmi uměle vytvořený.
(8) S cílem zabránit zneužívání v souvislosti s produkty z odvětví cukru, u nichž byla čerpána vývozní náhrada a které byly zpětně dovezeny do Společenství, je třeba, aby náhrada pro produkty uvedené v tomto nařízení nebyla stanovena pro žádnou ze zemí západního Balkánu.
(9) Příslušné částky vývozních náhrad je třeba stanovit s ohledem na výše uvedené skutečnosti a na současnou situaci na trhu s cukrem, a zejména na kotace či ceny cukru ve Společenství a na světovém trhu.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Náhrady, které mají být poskytnuty při vývozu produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1260/2001, nedenaturovaných a v nezměněném stavu, se stanoví podle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1948/2004
ze dne 11. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 12. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1327/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1327/2004 ze dne 19. července 2004, kterým bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení ke stanovení vývozních dávek a/nebo vývozních náhrad pro bílý cukr [2], pro hospodářský rok 2004/05, vyžaduje, aby pro vývoz tohoto cukru do některých třetích zemí byla vyhlášena dílčí nabídková řízení.
(2) V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1327/2004 je případně třeba stanovit maximální výši náhrady pro příslušné dílčí nabídkové řízení, a to zejména s ohledem na současný stav a předpokládaný vývoj trhu s cukrem ve Společenství a světového trhu s cukrem.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 12. dílčí nabídkové řízení pro bílý cukr vyhlášené v souladu s nařízením (ES) č. 1327/2004 se maximální výše vývozní náhrady stanoví na 46,402 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1949/2004
ze dne 11. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 31 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 31 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanovuje, že rozdíl mezi cenami výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení v mezinárodním obchodě a cenami těchto výrobků v rámci Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou v rozmezí, které vyplývá z dohod uzavřených podle článku 300 smlouvy.
(2) V souladu s nařízením (ES) č. 1255/1999 se při určování náhrad u výrobků vyjmenovaných v článku 1 výše uvedeného nařízení, vyvážených v přirozeném stavu, musí brát v úvahu:
- stávající situace a budoucí vývoj cen a dostupnosti mléka a mléčných výrobků na trhu Společenství a cen mléka a mléčných výrobků v mezinárodním obchodě,
- marketingové náklady a nejvýhodnější náklady na přepravu z trhů Společenství do přístavů nebo jiných vývozních míst ve Společenství, jakož i náklady spojené s umístěním zboží na trhu v zemi určení,
- cíle společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, které mají zajistit stav rovnováhy a přirozený vývoj cen a obchodování na tomto trhu,
- rozmezí, která vyplývají z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy, a
- potřeba předcházet výkyvům na trhu Společenství, a
- hospodářský aspekt navrhovaných vývozů.
5 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měly při stanovování cen v rámci Společenství brát v úvahu skutečné ceny, které jsou pro vývoz nejvýhodnější, a při stanovování cen v mezinárodním obchodě by se měly brát v úvahu zejména:
a) ceny převládající na trzích třetích zemí;
b) nejvýhodnější ceny ve třetích zemích určení při dovozu ze třetích zemí;
c) ceny výrobce ve vyvážejících třetích zemích, případně s ohledem na dotace poskytované těmito zeměmi a
d) nabídkové ceny vyplaceně na hranici Evropského společenství.
(4) V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení (ES) č. 1255/1999 může být s ohledem na situaci na světových trzích nebo na konkrétní požadavky určitých trhů zapotřebí rozlišit náhradu u výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení podle místa určení.
3 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měl stanovit seznam výrobků, pro něž jsou poskytovány vývozní náhrady, a výše těchto náhrad alespoň jednou za čtyři týdny; výše náhrady však může zůstat na stejné úrovni déle než čtyři týdny.
(6) V souladu s článkem 16 nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č.
804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky [2], se náhrada pro slazené mléčné výrobky rovná součtu dvou složek; přičemž první je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství mléčných výrobků, a vypočítá se vynásobením základní výše náhrady obsahem mléčných výrobků v dotyčném produktu; druhá je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství přidané sacharózy, a vypočítá se tak, že se základní výše náhrady platná v den vývozu pro produkty, které jsou vyjmenované v čl. 1 odst.
1 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů s cukrem [3], vynásobí obsahem sacharózy v celém produktu, tato druhá složka se však použije pouze tehdy, pokud byla přidaná sacharóza vyrobena z cukrové řepy nebo cukrové třtiny sklizené ve Společenství.
(7) Nařízení Komise (EHS) č. 896/84 [4] obsahuje dodatečná ustanovení o poskytování náhrad při změnách hospodářského roku; tato ustanovení umožňují rozlišit náhrady podle data výroby produktů.
(8) Při výpočtu náhrady pro tavené sýry je nezbytné stanovit, že v případě přidání kaseinu a/nebo kaseinátů se takové přidané množství nebere v úvahu.
(9) Z použití výše uvedených pravidel na současnou situaci na trhu s mlékem, zejména na ceny mléčných výrobků ve Společenství a na světovém trhu, vyplývá, že náhrady by měly být stanoveny v příloze tohoto nařízení.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady, na něž se odkazuje v článku 31 nařízení (ES) č. 1255/1999 o výrobcích vyvážených v přirozeném stavu, se stanovují v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1950/2004
ze dne 11. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla [2], zavádí trvalé nabídkové řízení.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků [3], a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 10. listopadu 2004.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 581/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 10. listopadu 2004, platí maximální částky náhrad pro výrobky zmíněné v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1951/2004
ze dne 11. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka [2] zavádí trvalé nabídkové řízení.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků [3], a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 10. listopadu 2004.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 582/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 10. listopadu 2004, se maximální částky náhrad pro výrobky a místa určení uvedené v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví na 31,00 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1952/2004
ze dne 11. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro ječmen v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1757/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1757/2004 [2] bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.
(2) V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [3], se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.
(3) Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek podaných 5. do 11. listopadu 2004 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1757/2004 se maximální vývozní náhrada pro ječmen stanovuje na 18,99 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1953/2004
ze dne 11. listopadu 2004
týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ovsa dle nařízení (ES) č. 1565/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na článek 7,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 ze dne 3. září 2004 týkající se zvláštního intervenčního opatření pro obiloviny ve Finsku a Švédsku pro hospodářský rok 2004/2005 [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 bylo vyhlášeno veřejné nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýearska.
(2) Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nabídkám podaným v období od 5. do 11. listopadu 2004 v rámci veřejného nabídkového řízení pro vývozní náhradu pro žito dle nařízení (ES) č. 1565/2004 se nevyhovuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1954/2004
ze dne 11. listopadu 2004
týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení dle nařízení (ES) č. 238/2004 pro dovoz čiroku
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 238/2004 [2] bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro maximální snížení dovozního cla u čiroku dováženého do Španělska.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1839/95 [3] se Komise může rozhodnout, v souladu s postupem stanoveným v článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003, nevyhovět žádné nabídce.
(3) Zejména vzhledem ke kritériím uvedeným v článcích 6 a 7 nařízení (ES) č. 1839/95 se nedoporučuje stanovovat maximální snížení cla.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nabídkám podaným v období od 5. do 11. listopadu 2004 v rámci nabídkového řízení pro snížení dovozního cla dle nařízení (ES) č. 238/2004 pro čirok se nevyhovuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1955/2004
ze dne 12. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1956/2004
ze dne 12. listopadu 2004,
kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 152. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků [2] přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení.
Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování.
(2) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Minimální prodejní ceny intervenčního másla i výše jistot za zpracování pro 152. dílčí nabídkové řízení probíhající v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 jsou stanoveny v tabulce uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1957/2004
ze dne 12. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo ve 152. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků [2] přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení.
Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování.
(2) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1.
Maximální podpory i částky jistot za zpracování jsou pro 152. dílčí nabídkové řízení probíhající v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 stanoveny v tabulce uvedené v příloze tohoto nařízení.
2. Nepokračuje se v nabídkovém řízení v přívadě těchto produktů:
- máslo s přídavkem stoppových látek, 82 %, recept B,
- zahuštěné máslo o přídavkem stopových látek, recept A a B.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech
Nařízení Komise (ES) č. 1958/2004
ze dne 12. listopadu 2004,
kterým se stanoví minimální prodejní cena sušeného odstředěného mléka v 71. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2799/1999
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) č. 2799/1999 ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo a pokud jde o prodej tohoto sušeného odstředěného mléka [2], intervenční orgány nabídly k prodeji pomocí stálého nabídkového řízení určitá množství sušeného odstředěného mléka ve svém vlastnictví.
(2) Podle článku 30 uvedeného nařízení se s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci jednotlivých nabídkových řízení stanoví minimální prodejní cena nebo se rozhodne nepokračovat v nabídkovém řízení.
Výše jistoty složené na zpracování se určuje s ohledem na rozdíl mezi tržní cenou sušeného odstředěného mléka a minimální prodejní cenou.
(3) S přihlédnutím k podaným nabídkám by měla být minimální prodejní cena stanovena na níže určené úrovni a měla by být stanovena příslušná jistota za zpracování.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Minimální prodejní cena a jistota za zpracování pro 71. dílčí nabídkové řízení prováděné podle nařízení (ES) č. 2799/1999, jehož lhůta pro podávání nabídek skončila dnem 9. listopadu 2004, se stanovují takto:
+++++ TABLE +++++
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1959/2004
ze dne 12. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální podpora na zahuštěné máslo ve 324. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č. 429/90
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s nařízením Komise (EHS) č. 429/90 ze dne 20. února 1990 o poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení pro zahuštěné máslo určené k přímé spotřebě ve Společenství [2], intervenční orgány přistoupí ke stálému nabídkovému řízení na poskytování podpory na zahuštěné máslo.
Článek 6 uvedeného rozhodnutí stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se určí maximální výše podpory na zahuštěné máslo s minimálním obsahem tuku 96 % nebo se přijme rozhodnutí nepokračovat v nabídkovém řízení; je tudíž nutné stanovit jistotu za konečné využití.
(2) S přihlédnutím k podaným nabídkám by měla být stanovena maximální částka podpory na níže uvedené úrovni a podle ní určena jistota za konečné využití.
(3) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V 324. dílčím nabídkovém řízení provedeném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č.
429/90 se nepokračuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1960/2004
ze dne 12. listopadu 2004,
kterým se stanovuje minimální prodejní cena másla pro 8. individuální veřejné nabídkové řízení, vyhlášené podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 2771/1999
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 10 písm. c) tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanovují prováděcí pravidla pro nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou [2], prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství másla, kterým disponovaly.
(2) Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 2771/1999.
(3) Ve světle obdržených nabídek bude stanovena minimální prodejní cena.
(4) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 8. individuální veřejné nabídkové řízení v souladu s nařízením (ES) č. 2771/1999, pro které vypršela časová lhůta na předložení nabídek dne 9. listopadu 2004, se stanovuje minimální prodejní cena másla ve výši 270 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 13. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1961/2004
ze dne 12. listopadu 2004,
kterým se stanovuje minimální prodejní cena sušeného odstředěného mléka pro 7. individuální veřejné nabídkové řízení, vyhlášené podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 214/2001
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 10 písm. c) tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 214/2001 ze dne 12. ledna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem [2], prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství sušeného odstředěného mléka, kterým disponovaly.
(2) Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 214/2001.
(3) Ve světle obdržených nabídek bude stanovena minimální prodejní cena.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 7. individuální veřejné nabídkové řízení v souladu s nařízením (ES) č. 214/2001, pro které vypršela časová lhůta na předložení nabídek dne 9. listopadu 2004, se stanovuje minimální prodejní cena odstředěného mléka ve výši 209,83 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 13. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1962/2004
ze dne 12. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady č. 136/66/EHS ze dne 22 září 1966 o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky [1], a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 3 nařízení č. 136/66/EHS může být rozdíl mezi cenami ve Společenství a cenami v mezinárodním obchodě pokryt náhradou pro vývoz olivového oleje do třetích zemí.
(2) Podrobná pravidla pro stanovení a udělování vývozních náhrad pro olivový olej jsou obsažena v nařízení Komise (EHS) č. 616/72 [2].
(3) Dle čl. 3 odst. 3 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada stejná pro celé Společenství.
4 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada pro olivový olej stanovena s ohledem na stávající situaci a předpokládaný vývoj cen a dostupnosti olivového oleje na trhu Společenství a cen v mezinárodním obchodě.
Nicméně v případě, že situace v mezinárodním obchodě nedovoluje stanovit nejvýhodnější kótace olivového oleje, je možné vzít v úvahu cenu nejvýznamnějších konkurenčních rostlinných olejů v mezinárodním obchodě a rozdíl zaznamenaný mezi touto cenou a cenou olivového oleje v rámci určitého reprezentativního období.
Výše náhrady nesmí překročit rozdíl mezi cenou olivového oleje ve Společenství a v mezinárodním obchodě, případně upravený tak, aby zohledňoval vývozní náklady produktů na světovém trhu.
(5) Dle čl. 3 odst. 3 třetí odrážky písm. b) nařízení č. 136/66/EHS je možné rozhodnout, že se náhrada stanoví prostřednictvím nabídkového řízení. Nabídkové řízení se vztahuje na částku náhrady a může se omezovat na určité země určení, množství, kvalitu a určitou úpravu.
(6) Dle čl. 3 odst. 3 druhé odrážky nařízení č. 136/66/EHS mohou být náhrady pro olivový olej stanoveny v různé výši, v závislosti na dané oblasti, pokud je to vzhledem k situaci na světovém trhu nebo vzhledem k zvláštním požadavkům na určitých trzích nutné.
(7) Náhrady je třeba stanovovat alespoň jednou měsíčně, přičemž je možné je mezitím změnit.
(8) Při použití těchto pravidel na současnou situaci na trhu s olivovým olejem a zejména na ceny těchto produktů ve Společenství a na trzích třetích zemí je třeba náhrady stanovit dle přílohy tohoto nařízení.
(9) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro oleje a tuky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení č. 136/66/EHS se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 13. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1963/2004
ze dne 15. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1964/2004
ze dne 12. listopadu 2004
o zákazu rybolovu mníkovce bělolemého plavidly plujícími pod vlajkou Irska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2340/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se pro roky 2003 a 2004 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb [2], určuje kvóty pro mníkovce bělolemého na rok 2004.
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky mníkovce bělolemého odlovené ve vodách oblasti ICES V, VI, VII (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými v Irsku naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Irsko zakázalo rybolov této populace od 1. října 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky mníkovce bělolemého odlovené ve vodách oblasti ICES V, VI, VII (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými v Irsku vyčerpaly kvótu přidělenou Irsku na rok 2004.
Zakazuje se rybolov mníkovce bělolemého ve vodách oblasti ICES V, VI, VII (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými
Nařízení Komise (ES) č. 1965/2004
ze dne 15. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) [1], a zejména na čl. 10 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 obsahuje seznam osob, kterých se týká zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.
(2) Komise je oprávněna změnit uvedenou přílohu s přihlédnutím k rozhodnutím Rady, kterými se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) [2].
Uvedený společný postoj se provádí rozhodnutím Rady 2004/767/SZBP [3].
Příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(3) Aby se zajistilo, že opatření tohoto nařízení jsou účinná, musí toto nařízení vstoupit okamžitě v platnost,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1966/2004
ze dne 15. listopadu 2004,
kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. listopadu 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin [2], a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku.
Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku.
Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku.
(2) Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu.
(3) Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin.
(4) Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby.
(5) S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období.
(6) Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1967/2004
ze dne 16. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1968/2004
ze dne 16. listopadu 2004,
kterým se pro rok 2005 stanoví prováděcí pravidla pro celní kvóty produktů kategorie "baby beef" pocházejících z Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Srbska a Černé Hory
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem [1], a zejména na čl. 32 odst. 1 první pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení Rady č. 2007/2000 ze dne 18. září 2000, kterým se zavádějí mimořádná obchodní opatření pro země a území účastnící se procesu stabilizace a přidružení zavedeného Evropskou unií či s tímto procesem spjaté, kterým se mění nařízení (ES) č. 2820/98 a kterým se zrušují nařízení (ES) č. 1763/1999 a (ES) č. 6/2000 [2], stanoví roční preferenční celní kvótu ve výši 11475 tun produktů "baby beef" která je rozdělena mezi Bosnu a Hercegovinu a Srbsko a Černou Horu včetně Kosova.
(2) Prozatímní dohody s Chorvatskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie, schválené rozhodnutím Rady 2002/107/ES ze dne 28. ledna 2002 o uzavření Prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé [3] a rozhodnutím Rady 2004/239/ES ze dne 23. února 2004 o uzavření Prozatímní dohody o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé [4] stanoví roční preferenční celní kvótu ve výši 9400 tun pro Chorvatsko a 1650 tun pro Makedonii.
(3) Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 2248/2001 ze dne 19. listopadu 2001 o některých postupech pro používání Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé a pro používání Prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou [5] a článek 2 nařízení Rady (ES) č. 153/2002 ze dne 21. ledna 2002 o některých postupech pro používání Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie na straně druhé a pro používání Prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie [6] stanoví, že je třeba přijmout prováděcí pravidla pro koncese na produkty "baby beef".
(4) Nařízení (ES) č. 2007/2000 pro účely kontroly stanoví, že při dovozu produktů "baby beef" v rámci kvóty pro Bosnu a Hercegovinu a Srbsko a Černou Horu včetně Kosova je nutné předložit osvědčení o pravosti potvrzující, že produkty pocházejí z dané země a že přesně odpovídají definici uvedené v příloze II uvedeného nařízení.
Z důvodu harmonizace je rovněž nezbytné stanovit, že při dovozu v rámci kvót produktů "baby beef" pocházejících z Chorvatska a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie je nutné předložit osvědčení o pravosti potvrzující, že produkty pocházejí z dané země a že přesně odpovídají definici uvedené v příloze III Prozatímní dohody s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie a Prozatímní dohody s Chorvatskem.
Kromě toho je třeba stanovit vzor osvědčení o pravosti a prováděcí pravidla pro používání těchto osvědčení.
(5) Podle definice v rezoluci Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1244 ze dne 10. června 1999 se Kosovo nachází pod mandátem mezinárodní civilní správy Mise Spojených národů v Kosovu (UNMIK), která také zřídila samostatnou celní správu.
Pro zboží pocházející ze Srbska a Černé Hory/Kosova je proto třeba stanovit zvláštní osvědčení o pravosti.
(6) Dotyčné celní kvóty musí být spravovány na základě dovozních licencí. Za tímto účelem se s výhradou ustanovení tohoto nařízení použijí nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 ze dne 9. června 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty [7], a nařízení Komise (ES) č. 1445/95 ze dne 26. června 1995 o prováděcích pravidlech pro dovozní a vývozní licence v odvětví hovězího a telecího masa a o zrušení nařízení (EHS) č. 2377/80 [8].
(7) Má-li být zajištěna řádná správa dovozu dotyčných produktů, je třeba podmínit vydávání dovozních licencí ověřením, a to zejména ověřením údajů uvedených v osvědčeních o pravosti.
(8) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro hovězí a telecí maso,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Pro období od 1. ledna do 31. prosince 2005 se otevírají tyto celní kvóty:
a) 9400 tun (hmotnost jatečně upraveného těla) pro produkty kategorie "baby beef" pocházející z Chorvatska;
b) 1500 tun (hmotnost jatečně upraveného těla) pro produkty kategorie "baby beef" pocházející z Bosny a Hercegoviny;
c) 1650 tun (hmotnost jatečně upraveného těla) pro produkty kategorie "baby beef" pocházející z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie;
d) 9975 tun (hmotnost jatečně upraveného těla) pro produkty kategorie "baby beef" pocházející ze Srbska a Černé Hory včetně Kosova.
Čtyři kvóty uvedené v prvním pododstavci mají pořadová čísla 09.4503, 09.4504, 09.4505 a 09.4506.
Pro účely přidělení těchto kvót se 100 kilogramů živé hmotnosti rovná 50 kilogramům hmotnosti jatečně upraveného těla.
2. Cla použitá v rámci kvót uvedených v prvním pododstavci činí 20 % valorického cla a 20 % specifického cla stanoveného ve společném celním sazebníku.
3. Dovoz v rámci kvót uvedených v prvním pododstavci je vyhrazen pro živá zvířata a masa těchto kódů KN uvedených v příloze II nařízení (ES) č. 2007/2000 a v příloze III prozatímních dohod uzavřených s Chorvatskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie:
- ex01029051, ex01029059, ex01029071 a ex01029079,
- ex02011000 a ex02012020,
- ex02012030,
- ex02012050.
Článek 2
Nestanoví-li toto nařízení jinak, na dovoz v rámci kvót uvedených v článku 1 se použijí nařízení (ES) č. 1291/2000 a (ES) č. 1445/95.
Článek 3
1. Dovoz množství uvedených v článku 1 je při jejich propuštění do volného oběhu podmíněn předložením dovozní licence.
2. V žádostech o licenci a v licencích samotných musí být v kolonce 8 uvedena země původu nebo celní území původu.
Licence představuje pro držitele povinnost dovážet z uvedené země nebo uvedeného celního území.
V žádostech o licenci a v licencích se v kolonce 20 uvádí jeden z údajů v příloze I.
3. Originál osvědčení o pravosti vystaveného v souladu s ustanoveními článku 4 a jeho opis se předloží příslušnému orgánu spolu s žádostí o první dovozní licenci, která se k osvědčení o pravosti vztahuje.
Originál osvědčení pravosti si příslušný orgán ponechá.
Osvědčení o pravosti může být v rámci množství, pro která bylo vystaveno, použito pro vydání více dovozních licencích.
V takovém případě příslušný orgán potvrdí v osvědčení o pravosti přidělená množství.
4. Příslušné orgány mohou vydávat dovozní licence až po ověření, že všechny údaje uvedené v osvědčení o pravosti odpovídají údajům, které ohledně dotyčných dovozů dostávají každý týden od Komise.
Dovozní licenci vydají ihned poté.
Článek 4
1. Ke všem žádostem o dovozní licence v rámci kvót uvedených v článku 1 musí být přiloženo osvědčení o pravosti, které vydaly orgány vyvážející země nebo celního území uvedených v příloze VII a které potvrzuje, že produkty pocházejí z dotyčné země nebo dotyčného celního území a že odpovídají definici uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 2007/2000, případně v příloze III prozatímních dohod uvedených v čl. 1 odst. 3.
2. Osvědčení o pravosti se vyhotoví v jednom originále a dvou opisech vytištěných a vyplněných v jednom z úředních jazyků Společenství podle vzoru uvedeného v přílohách II až VI pro dotyčné vyvážející země a celní území.
Může být rovněž vytištěno a vyplněno v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků vyvážející země nebo celního území.
Příslušné orgány členského státu, v němž byla žádost o dovozní licenci podána, mohou vyžadovat překlad osvědčení.
3. Originál a opisy osvědčení o pravosti se vyplní buď na psacím stroji nebo rukou. Pokud se vyplňují rukou, je nutné je vyplnit černým inkoustem a hůlkovým písmem.
Formát osvědčení je 210 × 297 mm.
Použije se papír o minimální hmotnosti 40 g/m2.
Originál je bílý, první opis růžový a druhý opis žlutý.
4. Každé osvědčení má vlastní pořadové číslo, po kterém následuje jméno vydávající země nebo celního území.
Opisy jsou opatřeny stejným pořadovým číslem a názvem jako originál.
5. Osvědčení je platné pouze tehdy, je-li řádně potvrzeno vydávajícím orgánem uvedeným na seznamu v příloze VII.
6. Osvědčení se považují za řádně potvrzená, jestliže je v nich uvedeno datum a místo vydání a jestliže jsou opatřena razítkem vydávajícího orgánu a podpisem osoby nebo osob zmocněných k jejich podpisu.
Článek 5
1. Vydávající orgán uvedený v seznamu v příloze VII:
a) musí být uznán jako takový dotyčnou vyvážející zemí nebo celním územím;
b) se musí zavázat k ověřování údajů v osvědčeních;
c) se musí zavázat, že nejméně jednou týdně bude Komisi poskytovat veškeré údaje nezbytné pro ověření údajů v osvědčeních o pravosti, zejména čísla osvědčení, vývozce, příjemce, zemi určení, produkt (živá zvířata/maso), čistou hmotnost a datum podpisu.
2. Komise může pozměnit seznam v příloze VII, pokud již není splňována podmínka uvedená v odst. 1 písm. a), pokud vydávající orgán neplní některý ze svých závazků nebo pokud byl ustanoven nový vydávající orgán.
Článek 6
Osvědčení o pravosti a dovozní licence jsou platné tři měsíce ode dne jejich vydání.
Jejich platnost však skončí dnem 31. prosince 2005.
Článek 7
Orgány dotyčných vyvážejících zemí nebo celního území sdělí Komisi vzory otisků razítek používaných jejich vydávajícími orgány a jména a podpisy osob zmocněných k podpisu osvědčení o pravosti.
Komise tyto údaje sdělí příslušným orgánům členských států.
Článek 8
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1971/2004
ze dne 16. listopadu 2004
o zákazu rybolovu okouníka mořského plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů, určuje kvóty pro okouníka mořského na rok 2004 [2].
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky okouníka mořského odlovené ve vodách oblasti NAFO divize 3M plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska nebo registrovanými v Portugalsku naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Portugalsko zakázalo rybolov této populace od 13. října 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky okouníka mořského odlovené ve vodách oblasti NAFO divize 3M plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska nebo registrovanými v Portugalsku vyčerpaly kvótu přidělenou Portugalsku na rok 2004.
Zakazuje se rybolov okouníka mořského ve vodách oblasti NAFO divize 3M prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska nebo registrovanými
Nařízení Komise (ES) č. 1972/2004
ze dne 16. listopadu 2004,
kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci [1], a zejména na čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem [2], a zejména na čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2783/75 ze dne 29. října 1975 o společném obchodním režimu pro vaječný albumin a mléčný albumin [3], a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 [4] stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo dodatečná dovozní cla v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.
(2) Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se ověřují dovozní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i dovozní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů.
(3) Je nezbytné začít používat toto pozměňující nařízení co nejdříve.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1973/2004
dne 29. října 2004
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ohledně režimů podpor stanovených v hlavě IV a IVa tohoto nařízení a ohledně využití půdy vyjmuté pro pěstování surovin
OBSAH
Kapitola 1 Rozsah a všeobecná ustanovení
Kapitola 2 Specifická jakostní cena za tvrdou pšenici
Kapitola 3 Cena proteinových plodin
Kapitola 4 Specifická platba plodiny za rýži
Kapitola 5 Oblast platby za ořechy
Kapitola 6 Pomoc pro škrobovou bramboru
Kapitola 7 Mlékárenská cena a doplňková platba
Kapitola 8 Pomoc pro energetické plodiny
Oddíl 1 Definice
Oddíl 2 Smlouva
Oddíl 3 Doplňky a vypovězení smluv
Oddíl 4 Reprezentativní pole a doručované množství
Oddíl 5 Podmínky vyplacení pomoci
Oddíl 6 Smlouva a povinnosti žadatelů a prvních zpracovatelů
Oddíl 7 Zabezpečení
Oddíl 8 Dokumenty pro prodej, převod nebo doručení do jiného členského státu nebo export
Oddíl 9 Kontroly
Oddíl 10 Vyloučení z pomoci pro energetické plodiny a ohodnocení
Kapitola 9 Účelová regionální subvence pro zemědělské plodiny
Kapitola 10 Subvence na osivo
Kapitola 11 Dotace na plochu obdělané půdy
Oddíl 1 Všeobecná ustanovení podmínek pro obdržení dotace na plochu obdělané půdy
Oddíl 2 Zvláštní ustanovení týkající se některých zemědělských plodin
Oddíl 3 Základní plochy, referenční výnosy a horní limity
Oddíl 4 Plochy vyňaté z produkce
Oddíl 5 Sdělení
Kapitola 12 Prémie na ovce a kozy
Oddíl 1 Přímé platby
Oddíl 2 Limity, rezervy a převody
Oddíl 3 Další platby (navíc)
Oddíl 4 Obecná ustanovení
Kapitola 13 Platby pro hovězí a telecí
Oddíl 1 Speciální příplatek (článek 123 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Oddíl 2 Prémie na porážku mimo sezónu (článek 124 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Oddíl 3 Prémie na krávy bez tržní produkce mléka (články 125 až 129 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Oddíl 4 Společná ustanovení pro zvláštní prémie a prémie na krávy bez tržní produkce mléka
Oddíl 5 Porážková prémie (článek 130 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Oddíl 6 Dodatečné platby (články 133 až 136 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Oddíl 7 Obecná ustanovení
Oddíl 8 Přechodná a závěrečná ustanovení
Kapitola 14 Program poskytnutí plateb v jednotném prostoru
Kapitola 15 Dodatečné přímé národní platby
Kapitola 16 Využití půdy vyňaté z produkce k produkci surovin
Oddíl 1 Předmět a definice
Oddíl 2 Smlouva
Oddíl 3 Změna nebo ukončení smlouvy
Oddíl 4 Reprezentativní výnosy a dodávaná množství
Oddíl 5 Podmínky pro platbu pomoci
Oddíl 6 Povinnosti nákupčího a žadatele
Oddíl 7 Jistoty
Oddíl 8 Doklady pro prodej, převod nebo dodání do jiného členského státu nebo pro vývoz
Oddíl 9 Kontroly
Oddíl 10 Vyloučení z režimu a sdělení
Kapitola 17 Plošná podpora za chmel
Kapitola 18 Závěrečná ustanovení
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovenska a Slovinska, a zejména na čl. 41 odst. 1 tohoto aktu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. srpna 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a určité režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 [1], a zejména na článek 110 a čl. 145 odst. c), d), e) a f) tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Hlava IV a IVa nařízení (ES) č. 1782/2003 zavádí určité režimy podpor pro zemědělce. Prováděcí pravidla některých těchto režimů již byla stanovena těmito akty: nařízením Komise (EHS) č. 1686/72 ze dne 2. srpna 1972 kterým se stanoví prováděcí pravidla k podpoře pro osivo [2], nařízením Komise (EHS) č. 1445/76 ze dne 22. června 1976, kterým se stanoví seznam různých odrůd Lolium perenne L. [3], nařízením Komise (ES) č. 1644/96 ze dne 30. července 1996 kterým se stanoví prováděcí pravidla k poskytování podpory pro některé luskoviny pěstované na zrno [4], nařízením Komise (ES) č. 609/1999 ze dne 19. března 1999 o poskytování podpory pro producenty chmele [5]; nařízením Komise (ES) č. 2316/1999 ze dne 22. října 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1251/1999 o režimu podpor pro producenty některých plodin na orné půdě [6], nařízením Rady (ES) č. 2342/1999 ze dne 28. října 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem, pokud jde o režim prémií [7], nařízením Komise (ES) č. 2461/1999 ze dne 19. listopadu 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1251/1999, pokud jde o využití půdy vyňaté zprodukce pro produkci surovin [8], které jsou ve Společenství použity pro zpracování produktů, jež nejsou přímo určeny k výživě lidí nebo zvířat, nařízení Komise 2529/2001 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem, co se týká režimů prémií, a kterým se mění nařízení (ES) č. 2419/2001 [9], nařízení Komise (ES) č. 2199/2003 ze dne 16. prosince 2003 o přechodných opatřeních pro používání nařízení Rady (ES) č. 1259/1999, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky pokud jde o režim jednotných plateb na plochu pro Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Slovinsko a Slovensko [10], nařízení Komise (ES) č. 2237/2003 ze dne 23. prosince 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k určitým režimům podpor stanoveným v hlavě IV nařízení Rady (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a zavádějí určité režimy podpor pro zemědělce [11]. V zájmu jasnosti legislativy Společenství je vhodné tyto akty zrušit a nahradit je jedním nařízením, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro všechny tyto režimy, a které bude platit od 1. ledna 2005.
(2) Pro zajištění efektivního spravování těchto schémat jsou platby omezeny na určité oblasti a jsou určeny podmínky.
(3) Malta má velmi vysoký počet malých farem o rozsahu menším než 0,3 ha. Aby se zamezilo vyloučení mnoha zemědělců na Maltě z přímých plošných plateb, je stanovena minimální velikost pro žádosti o plošné přímé platby na 0,1 ha a pro roky 2005 a 2006 je Maltě dovoleno odchýlit se od čl. 107 odst. 9 nařízení (ES) č. 1782/2003.
(4) Je nutno zabránit osevu půdy za účelem pouhého dosažení oprávnění na plošné platby.
Jsou určeny jisté podmínky související s osevem a pěstováním plodin, zejména pšenice tvrdé, bílkovinných plodin a rýže.
Je nutno dodržovat místní předpisy za účelem odrazu různých zemědělských postupů uvnitř Společenství.
(5) V daném roce je povolena pouze jedna žádost o plošné platby v souvislosti s každým obdělávaným pozemkem, s výjimkou případů, kdy jsou plošné platby poskytovány jako příplatek na stejné plodiny či souvisí-li příplatek s pěstováním osiv.
Plošné platby mohou být poskytovány na plodiny podporované režimem spadajícím pod strukturální politiku či politiku životního prostředí Společenství.
(6) Podpůrné režimy založené na plošných příplatcích ukládají povinnost, aby tam, kde plocha, na kterou se příplatek požaduje, přesahuje maximální zaručenou plochu či základní plochu nebo základní podplochu, byla plocha na zemědělce, na kterou je požadována podpora, v příslušném roce proporcionálně snížena.
Je proto vhodné zavést způsoby a termíny pro výměnu informací mezi Komisí a členskými státy za účelem stanovení snižujících koeficientů a pro informování Komise o oblastech, na které byly příplatky vyplaceny.
Stejná ustanovení platí pro snížení celkového množství jednotlivých referenčních množství v případě provádění čl. 95 odst.
(7) Podle článku 73 nařízení (ES) č. 1782/2003 podléhá poskytování zvláštních jakostních prémií za tvrdou pšenici použití jistého množství certifikovaného osiva těch odrůd, které jsou ve výrobním sektoru uznávány jako nejlepší pro výrobu hrubé mouky či těstovin.
Za účelem zajištění plnění těchto požadavků je nutno stanovit v každém členském státě kritéria způsobu sledování odrůd a postup stanovení seznamu povolených odrůd, jakož i minimálního množství použitých certifikovaných osiv.
(8) Krátká doba mezi přijetím nařízení (ES) č. 1782/2003 a vstoupením v platnost zvláštních jakostních prémií za tvrdou pšenici, znemožňuje stanovení seznamu povolených odrůd pro poskytování podpory v roce 2005 podle předpokládaného způsobu sledování.
Je proto nezbytné, aby členské státy stanovily přechodný seznam na základě výběru z běžných odrůd.
(9) V některých regionech jsou ze zemědělských důvodů tradičně osévány bílkovinné plodiny spolu s obilninami.
Výsledná plodina se skládá hlavně z bílkovinných plodin.
Za účelem poskytnutí prémií za bílkovinné plodiny je nutno tudíž takto oseté oblasti považovat za oblasti s bílkovinnými plodinami.
(10) Je nutno stanovit standardy pro sladké lupiny a testy na určení toho, zda jsou lupiny sladké či nikoliv.
(11) V zájmu účinnosti a dobrého řízení systému podpor za ořechy nebudou poskytované plošné podpory používány na financování okrajových plantáží či izolovaných stromů.
Proto je nutno určit minimální osázenou plochu a minimální hustotu stromů ve specializovaných sadech.
Za účelem umožnění přechodu mezi stávajícími plány na vylepšení situace, jejichž platnost vyprší až po zavedení nového systému podpor, je vhodné stanovit přechodná opatření.
(12) Platební podmínky, jakož i plodinové specifické platby za výpočet rýže nezávisí pouze na základní ploše či plochách určených každému členskému státu nařízením (ES) č. 1782/2003, ale také na možných děleních těchto oblastí do základních podoblastí a na objektivních kritériích zvolených každým členským státem vzhledem k tomuto dělení, na podmínkách, za jakých jsou tyto obdělávané plochy obdělávány a na minimální velikosti základních ploch.
V důsledku toho je nutno stanovit podrobná pravidla pro zakládání, spravování a způsoby obdělávání, které souvisí se základními oblastmi a podoblastmi.
(13) Zjištění případného překročení základní plochy, na které se odkazuje článek 82 nařízení (ES) č. 1782/2003 má za následek snížení plodinových specifických plateb za rýži.
Za účelem stanovení výpočtových metod pro takové snížení je nutno definovat kritéria, jež je třeba brát v úvahu, jakož i příslušné koeficienty.
(14) Předpokladem pokračování v poskytování plodinových specifických plateb za rýži je to, že byly Komisi předloženy určité informace související s obděláváním základních ploch a podploch.
Z tohoto důvodu musí být určeny podrobné informace, které musí členský stát poskytovat Komisi, jakož i termíny pro dodání těchto informací.
(15) Články 93 a 94 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovují podporu zemědělcům pěstujícím brambory; tato podpora je určena na výrobu bramborového škrobu, který podléhá kultivační smlouvě, a v množství, které je stanoveno nařízením Rady (ES) č. 1868/94 ze dne 27. července 1994, kterým se stanoví systém kvót pro výrobu bramborového škrobu [12]. Je proto nutno stanovit podmínky pro poskytování těchto podpor a případně je nutno poskytnout odkazy na stávající ustanovení, která souvisí se systémem kvót stanovených v nařízení (ES) č. 1868/94.
(16) Články 95 a 96 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovují, že jsou výrobcům vypláceny prémie a dodatečné platby za mléčné produkty. Nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se zavádí dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků [13] stanoví zvláštní ustanovení v případě nečinnosti. Je proto vhodné stanovit, kdy fyzická či právnická osoba s individuálním referenčním množstvím již nesplňuje podmínky uvedené v čl. 5 odst. c) nařízení Rady (ES) č. 1788/2003 v průběhu dvanáctiměsíčního období před 31. březnem příslušného roku za účelem vyřazení z procesu získávání prémií a plateb.
(17) Články 88 až 92 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví nový systém podpor poskytovaných zemědělcům za energetické plodiny.
V souladu s nařízením (ES) č. 2461/1999, které z podpory vyčleňuje cukrovou řepu, je nutno z podpůrného systému pro energetické plodiny vyčlenit pěstování cukrové řepy.
(18) Je nutno pro tuto podporu určit způsobilostní podmínky. Z tohoto důvodu je nutno stanovit, že musí být mezi výrobcem a prvním zpracovatelem uzavřena smlouva týkající se příslušných zemědělských surovin.
Je nutno též definovat podmínky pro případ, kdy je zpracovávání prováděno zemědělcem.
(19) Pro zajištění zpracování suroviny na určený energetický výrobek musí první zpracovatel složit finanční záruku, navzdory tomu, že podpora je poskytována zemědělcům, a ne prvním zpracovatelům.
Finanční záruka musí být dostatečně vysoká, aby se zamezilo jakémukoliv riziku, že suroviny nakonec uniknou svému určení.
Dále je nutno za účelem zefektivnění kontrolního systému tohoto podpůrného systému nutno omezit počet prodejů surovin či polotovarů na maximálně dva před konečným zpracováním.
(20) Je nutno dobře rozlišovat mezi povinnostmi žadatele, které končí dodáním celkového množství sklizeného materiálu a povinnostmi, které zatěžují prvního zpracovatele, a které začínají dodáním a končí konečným zpracováním surovin na energetický výrobek.
(21) Je nutno, aby určité přepravní operace na území Společenství, které souvisí se surovinami a jejich výrobky, podléhaly kontrolám zahrnujícím použití kontrolních výtisků T5, které jsou vydány v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 2454/93 ze 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č.
2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [14]. Je nutno zavést ustanovení týkající se náhradní evidence v případě, že dojde ke ztrátě kontrolního výtisku T5 v důsledku podmínek, za něž není první zpracovatel odpovědný.
(22) Článek 98 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví snížení specifické regionální podpory za plodiny na orné půdě, překročí-li celkové množství požadované podpory určený strop.
Je proto nutno stanovit způsoby výpočtu redukčního koeficientu.
(23) Článek 99 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví možnost poskytnutí přímé podpory za pěstování více než jedné odrůdy osiv.
(24) Ta může být poskytnuta pouze na pěstování základního osiva či certifikovaného osiva, a tyto výrobky musí být jasně definovány odkazem na směrnici o certifikaci a uvádění osiv na trh: směrnice Rady 66/401/EEC ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh [15], směrnice Rady 66/402/EEC ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh [16] a směrnice Rady 2002/57/EC ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh [17].
(25) Pro umožnění kontrol musí být základní osivo a certifikované osivo pěstováno na základě smluv či pěstitelských deklarací, které budou přiloženy k příslušné žádosti, a podniky a pěstitelé osiva budou oficiálně schváleni či zaregistrováni.
Je nutno přijmout nezbytná opatření pro případy, kdy podnik či pěstitel osiva z jednoho členského státu pěstuje osivo v jiném členském státu.
(26) Z administrativních důvodů je v každém členském státě podpora poskytována pouze za produkty vypěstované na území tohoto členského státu.
(27) Podle přílohy XI nařízení (ES) č. 1782/2003 je možno vyplácet produkční podporu za základní či certifikované osivo odrůd Cannabis sativa L. s obsahem tetrahydrokannabinolu nepřesahujícím 0,2 %. Pro zajištění jednotného provádění pravidel o poskytování podpory na území Společenství bje nutno používat k tomuto účelu seznam odrůd Cannabis sativa L. způsobilých pro podporu, který je uveden v příloze II nařízení Komise (ES) č. 796/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanová podrobná pravidla zavádění souladu, modulace a integrovaného administrativního a kontrolního systému, který je stanoven v nařízení Rady (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a určité režimy podpor pro zemědělce [18].
(28) Článek 108 nařízení (ES) č. 1782/2003 definuje půdu, která je způsobilá plošné platby za plodiny na orné půdě.
Tento článek povoluje určité výjimky pod kontrolou členských států, které nepodkopávají účinnost ustanovení tohoto nařízení.
Za účelem zabránění jakýmkoliv takovým rizikům je nutno přijmout vhodná opatření na udržení celkové plochy způsobilé půdy na současné úrovni a pro zabránění jejího značného zvětšení.
Tato opatření mohou v některých případech zahrnovat jako opatření posouzení dříve způsobilých ploch jako plochy nezpůsobilé.
(29) Členské státy, ve kterých není kukuřice tradiční plodinou, mohou učinit silážní píci způsobilou pro plošné platby za plodiny na orné půdě.
Je tudíž nezbytné definovat, co se míní silážní pící.
(30) Článek 106 nařízení (ES) č. 1782/2003 určuje, že plošné platby za přadný len a konopí podléhají uzavření smlouvy či dohody, jak je uvedeno v čl.
1 nařízení Rady (ES) č. 1673/2000 ze dne 27. července 2000 o společné organizaci trhu s přadným lnem a konopím [19].
Je nutno učinit ustanovení o zasílání kopie smlouvy či dohody kompetentním orgánům členského státu, které jsou odpovědné za administraci žádostí o platby. Je také nutno zajistit, že odrůdy přadného lnu a konopí odpovídají odrůdám uvedeným ve Společném katalogu odrůd zemědělských rostlin jako přadné plodiny, a zejména v případě lnu jako "přadný len".
Navíc nesmí v případě lnu obsah tetrahydrokannabinolu převýšit 0,2 %.
Je proto nutno sestavit seznam způsobilých odrůd lnu, jelikož způsobilé odrůdy konopí jsou uvedeny v příloze II nařízení Komise (ES) č.
796/2004. Pro zajištění lepších záruk v případě konopí je nutno též požadovat použití certifikovaných osiv.
(31) Článek 109 nařízení (ES) č. 1782/2003 vyžaduje po pěstitelích obilovin, olejnatých semen a bílkovinných plodin ukončit setbu nejpozději 31. května.
V určitých případech může být setba odložena na dobu po 31. květnu z klimatických důvodů.
V určitých regionech je pro určité plodiny možno termín pro setbu a podávání žádostí posunout.
Toto prodloužení ovšem nesmí negativně ovlivňovat účinnost podpůrného systému či podkopat kontrolní systém zavedený kapitolou 4 hlavy II nařízení (ES) č. 1782/2003.
(32) Za účelem zajištění toho, že zpracovatelský průmysl obdrží pravidelné dodávky kukuřice během obchodního roku, je nutno umožnit pěstitelům rozšířit jejich setbu na delší dobu.
Konečný termín pro setbu kukuřice je proto nutno posunout na 15. červen.
(33) Je vhodné zajistit, aby bylo v případě příplatků a zvláštních podpor tvrdé pšenice použito určité minimální množství certifikovaného osiva tvrdé pšenice.
S ohledem na různost zemědělských postupů v členských státech je stanovení minimálního množství nutno ponechat na rozhodnutí příslušných členských států.
(34) Pro účely článku 103 nařízení (ES) č. 1782/2003 nutno definovat význam pojmu zavlažování.
(35) Je nutno specifikovat oblasti, které je třeba brát v úvahu při vyhodnocování jakéhokoliv překročení v základní ploše, a dále pravidla pro určování rozsahu takových překročení.
Kde je určena oddělená základní plocha pro kukuřici, zavlažované plochy či silážní píci, je nutno stanovit zvláštní pravidla, které se budou týkat oblastí, které je nutno brát v úvahu s ohledem na výpočet jakýchkoliv překročení v příslušné základní ploše.
Pravidla pro určení jakýchkoliv překročení v základní ploše musí zajistit, aby byla ve všech případech základní plocha dodržena.
Je nutno též určit způsob, jakým by mělo být překročení vypočteno vzhledem k maximální zaručené ploše pro tvrdou pšenici.
Je také nutno určit postup, jakým se stanoví překročení horní hranice plateb uvedených v čl. 102 odst.
(36) V případě použití článku 71 nařízení (ES) č. 1782/2003 je způsobilost pro plošnou podporu pro plodiny na orné půdě podmíněna povinností příslušných pěstitelů vyjmout část plochy v jejich držení.
Je nutno stanovit podrobná prováděcí pravidla, která zajistí, že systém je dostatečně účinný.
Z tohoto důvodu je vydat ustanovení pro srovnání ploch započítaných jako vyjmuté s těmi, které jsou započteny pro účely výpočtu regionální základní plochy. Je nutno definovat pojem "luštěninové plodiny", na které se odkazuje čl.
3 druhá odrážka nařízení (ES) č. 1782/2003.
(37) Podle čl. 107 odst. 6 a v případě použití článku 66 nařízení (ES) č. 1782/2003 musí být stanovena podrobná pravidla týkající se dobrovolného vyjmutí půdy. Tato pravidla musí být konzistentní s celkovým systémem zavedeným nařízením (ES) č. 1782/2003.
(38) Je nutno stanovit kritéria způsobilosti a zejména vyžadované podmínky, pro prémie za skopové a kozí maso, které jsou stanovena kapitolou 11 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003.
(39) Čl. 113 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovuje poskytování prémií výrobcům kozího masa v určitých oblastech Společenství. Dotyčné oblasti musí být proto určeny v souladu s kritérii určenými v tomto ustanovení.
(40) Podle čl. 114 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 mohou být zemědělci, kteří vlastní nejméně 50 % své plochy využívané pro zemědělství umístěné v méně příznivých oblastech, způsobilí pro získání dodatečných prémií. Čl. 113 odst. 2 se odkazuje na zvláštní geografické oblasti, ve kterých nalézají pěstitelé kozího masa nezbytné podmínky pro získání prémií za kozí maso. Je nutno učinit ustanovení, které se týká prohlášení poskytovaných zemědělci, kteří tato kritéria splňují; toto prohlášení prokazuje, že nejméně 50 % jejich plochy využívané pro zemědělství je umístěné v méně příznivých oblastech či v oblastech, které splňují podmínky prémie za kozí maso.
(41) Za účelem kontroly způsobilosti pro správnou úroveň prémií za chovné ovce musí členské státy vytvořit seznam zemědělců, kteří dodávají na trh ovčí mléko či výrobky z ovčího mléka.
(42) S ohledem na zavádění systému individuálních limitů stanovených v článcích 116, 117 a 118 nařízení (ES) č. 1782/2003 mohou být i nadále aplikována existující administrativní pravidla týkající se zejména využití bezplatně poskytnutých práv, využití normálních práv včetně minimálního využití, přechodného pronájmu či převodu práv, oznamování změn v jednotlivých maximálních množstvích a převodu práv pomocí státních rezerv.
Některá z těchto pravidel jsou specifickými ustanoveními pro výjimečně a řádně odůvodněné situace, jako např. využití práv, účast malých zemědělců a zemědělců účastnících se extenzifikačních programů a systémů předčasného důchodu, a pro převodní účely dědění práv na prémie a případy zemědělců, kteří pro pastvu používají pouze veřejně či kolektivně vlastněnou půdu.
(43) Komise bude sledovat nová opatření a v důsledku toho jí musí být řádně poskytovány členskými státy základní informace o zavádění pravidel o poskytování prémií.
(44) Případně je nutno Komisi předávat podrobné informace o národních pravidlech o dodatečných platbách a o jejich zavádění.
(45) Hlava IV kapitoly 12 nařízení (ES) č. 1782/2003 určuje platby za hovězí a telecí maso.
Je nutno stanovit způsobilostní kritéria a zejména podmínky vyžadované pro tyto platby.
(46) Cíle regionálních maximálních limitů a intenzity chovu určují, že již nesmí být poskytovány prémie vzhledem ke stejnému intervalu stáří těch zvířat, která jsou postižena použitím těchto dvou opatření.
Pro účely poskytování prémií za porážku mimo sezónu je nutno tato zvířata považovat za způsobilá pro zvláštní prémie.
(47) Je nutno vytvořit ustanovení pro administrativní dokument stanovený čl. 123 odst. 3 pododst. b) nařízení (ES) č. 1782/2003, aby dokument mohl být na národní úrovni vytvořen a vydán. Pro zohlednění konkrétních administrativních a kontrolních podmínek v členských státech je nutno povolit použití různých forem administrativních dokumentů.
(48) Čl. 123 odst. 3 pododst. a) a čl. 130 odst. 1 nařízení ((ES) č. 1782/2003 stanovují retenční dobu jako podmínku pro poskytnutí zvláštní a porážkové prémie. Je proto nezbytné definovat a určit tuto dobu.
(49) Ustanovení pro poskytnutí zvláštní prémie v době porážky musí být konzistentní s ustanoveními pro poskytování porážkové prémie.
Je nutno určit typy dokumentů, které musí doprovázet zvíře až k dodání k porážce či k vývozu.
Za účelem zohlednění specifických rysů způsobu poskytování v době porážky musí být stanoveny věkové podmínky pro býky a způsob určení jatečných kusů jako dospělého hovězího dobytka.
(50) Je nutno stanovit podmínky pro poskytování prémií na porážku mimo sezónu v souladu s ustanoveními pro poskytování porážkových prémií.
Komise na základě dostupných informací určí, které státy splňují podmínky pro zavádění tohoto prémiového systému.
(51) Je nutno definovat koncept krav bez tržní produkce mléka, který je stanoven článkem 125 nařízení (ES) č.
1782/2003. V tomto ohledu musí být udržována stejná plemena jako ta dle nařízení Komise (ES) č.
2342/1999. Navíc mohou nadále platit stávající základní požadavky, zejména ve vztahu k průměrné dojivosti a k dodatečným národním prémiím.
(52) Stávající administrativní pravidla mohou nadále platit, zejména ta, která se týkají jednotlivých maximálních limitů, ohlašování jednotlivých maximálních limitů a státních rezerv, bezplatně získaných práv, využití práv, převodu a přechodnému pronájmu práv, převodů pomocí státních rezerv.
(53) Komise na základě dostupných informací určí, které členské státy splňují podmínky pro zavedení zvláštního režimu stanoveného článkem 129 nařízení (ES) č.
1782/2003. Je nutno stanovit zvláštní podmínky pro poskytování prémií.
(54) Je nutno určit způsob výpočtu intenzity chovu. Je třeba stanovit termín pro uvažování referenčního množství mléka.
(55) Intenzita chovu pro systém extenzifikačních prémií musí zahrnovat veškerý hovězí dobytek ve věku 6 měsíců a výše ve vlastnictví.
Jsou proto požadována zvláštní pravidla pro počítání zvířat a pro prohlášení chovatele o účasti v tomto systému.
Je nutno vydat ustanovení o použití počítačové databáze, na niž se odkazuje nařízení (ES) č. 1760/2000 Evropského parlamentu a Rady ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a registrace skotu a o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa, kterým se zároveň zrušuje nařízení Rady (ES) č.
(56) Je nutno učinit kroky pro zajištění toho, aby nebyly extenzifikační prémie vypláceny zemědělcům, kteří uměle splňují průměrné stavy dobytka, které jsou požadovány pro poskytnutí extenzifikačních prémií.
(57) Je nutno stanovit postupy určující na základě dostupných informací, které členské státy splňují podmínky čl. 132 odst.
4 nařízení (ES) č. 1782/2003 pro poskytování extenzifikačních prémií za dojnice.
Je nutno specifikovat zvláštní podmínky pro poskytování prémií. Je nutno určit minimální retenční dobu.
(58) Je nutno určit specifická ustanovení, která se týkají aplikace pravidel o intervalech, datech a časových termínech retenční doby.
(59) V zájmu zjednodušení je třeba převzít z integrovaného systému žádost o podporu na "dobytek" pro předložení žádosti o porážkové prémie, ovšem za předpokladu, že obsahuje všechny části potřebné pro odůvodnění výplaty prémií, a že kus je poražen ve stejném členském státě nebo v jiném členském státě, nebo je vyvezen.
(60) Je nutno umožnit použití počítačové databáze, na kterou se odkazuje nařízení (ES) č. 1760/2000, za účelem usnadnění správy porážkových prémií, za předpokladu, že dotyčný členský stát považuje databázi za dostatečně důvěryhodnou vzhledem k přesnosti údajů pro účely výplat prémií.
(61) Porážková prémie za telata je podmíněna maximálním hmotnostním limitem.
Je tedy nutno stanovit standardní typ označování poražených kusů, kterých se týká maximální váha.
(62) Je nutno Komisi předávat podrobné informace o národních pravidlech o dodatečných platbách a o jejich zavádění.
(63) Je nutno stanovit ustanovení pro poskytování záloh za účelem zajištění co nejrychlejšího obdržení plateb zemědělci.
Ovšem z pohledu aplikace národních či regionálních maximálních limitů je nutno přijmout kroky zajišťující, že zálohy nepřevýší konečnou platbu.
Je proto nutno stanovit ustanovení, které členským státům umožní snížení procenta záloh na systém prémií, které podléhají těmto maximálním limitům. .
(64) Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví penále za neoprávněné použití či držení látek či výrobků nepovolených příslušnými veterinárními předpisy.
V případě opakovaných protiprávních jednání bude určení trvání penále ponecháno na členských státech, které jsou nejlepšími místy pro posouzení závažnosti spáchaného činu.
(65) Je nezbytné určit termín pro uvažování prvků při provádění systémů zvláštních prémií a prémií za krávy bez tržní produkce mléka.
Za účelem zajištění hladké a konzistentní administrace musí být tento termín obecně datem podání žádostí.
Ovšem vzhledem ke zvláštním prémiím vypláceným za porážku je nutno stanovit zvláštní pravidla za účelem zamezení převodů z jednoho roku do druhého s cílem obdržení vyšších prémií.
Co se týče porážkových prémií je datum porážky či vývozu lepším ukazatelem toho, zda byla příslušná operace skutečně provedena.
(66) Směnný kurs platný k datu skutečnosti rozhodné pro prémie je nutno stanovit takovým způsobem, aby byl zajištěn princip, že tyto prémie nepodléhají žádným velkým výkyvům převodu na národní měny, které jsou způsobeny směnným kurzem v jednom dni.
(67) Je nutno stanovit ustanovení pro členské státy podléhající určitým ohlašovacím povinnostem.
Pro usnadnění přenosu a analyzování dat musí být stanoven konzistentní formát, v jakém je nutno předávat údaje.
(68) Za účelem usnadnění přechodu na nový systém jsou potřebná přechodná ustanovení, které se týkají povinnosti označovat a určovat původ zvířat.
(69) Článek 143b nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 povoluje České republice, Estonsku, Kypru, Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, Maltě, Polsku, Slovensku a Slovinsku (novým členským státům) nahrazovat přímé platby jednotlivými platbami (`jednotný plošný platební systém').
Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko a Slovensko si tento způsob zvolily.
Proto je nutno stanovit podrobná pravidla pro zavedení jednotného plošného platebního systému.
(70) V souladu s čl. 143b. odst. 5 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1782/2003 a za účelem zamezení spravování množství žádostí, které by požadovaly platby v hodnotě menší než 50 eur, požádaly Česká republika, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko a Slovensko o povolení nastavit minimální rozměr způsobilé plochy v držení na hodnotu vyšší než 0,3 ha.
(71) Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Polsko a Slovensko odhadly provedly 30. června 2003 odhad jejich využité zemědělské plochy, která je udržována v dobrém zemědělském stavu a navrhly ji přizpůsobit minimální velikosti způsobilé plochy v jednom držení.
(72) Článek 143c nařízení (ES) č. 1782/2003 přiznává novým členským státům možnost doplnění přímých podpůrných plateb zemědělcům, přičemž to podléhá schválení se strany Komise.
Je nutno stanovit obecné postupy pro zavádění této možnosti.
(73) Čl. 55 písm. b) a čl. 107 odst. 3 první odrážka nařízení (ES) č. 1782/2003 předpokládají zproštění povinnosti vyjmutí z produkce, pokud je půda používána k produkci surovin sloužících pro výrobu produktů v rámci Společenství, jež nejsou přímo určeny k výživě lidí nebo zvířat za podmínky, že budou použity účinné systémy kontroly.
(74) Je žádoucí, aby za určitých podmínek nebyly na půdě vyňaté z produkce vyloučeny kultury cukrové řepy, topinambur, nebo kořenů čekanky.
Na tyto kultury nemůže být vyplacena platba vzhledem k riziku zasahování do trhu s cukrem.
Je nicméně nutné zařídit, aby tyto kultury byly v souladu s pravidly upravujícími využívání půd vyňatých z produkce.
(75) Je vhodné definovat podmínky týkající se přijatelnosti ve prospěch tohoto režimu.
Je nutné upřesnit v tomto ohledu podmínku uzavření smlouvy mezi výrobcem a buď nákupčím, nebo prvním zpracovatelem pro dotčené zemědělské suroviny.
V případě, kdy je zpracování realizováno zemědělcem na jeho hospodářství, musí pro to být také definovány podmínky.
(76) Z důvodu zajištění souladu s bodem 7 memoranda o porozumění mezi Evropským hospodářským společenstvím a Spojenými státy americkými o olejninách v rámci GATT, schváleného rozhodnutím 93/355/ES Rady [21] je nutné vytvořit postupy pro případné snížení množství vedlejších výrobků, které mohou být vyrobeny a použity pro výživu lidí nebo zvířat, pokud by celkové množství uvedených vedlejších výrobků přesáhlo ročně 1 milion tun, vyjádřených v ekvivalentu moučky ze sojových bobů.
(77) Aby bylo zajištěno, že bude surovina zpracována na předpokládaný konečný produkt, musí být nákupčím nebo prvním zpracovatelem složena jistina, bez ohledu na to, zda je zemědělci udělena pomoc.
Kromě toho je za účelem zefektivnění systému kontroly režimu vhodné omezit počet zpracovatelů.
(78) Je nutné jasně rozlišovat mezi povinnostmi žadatele, které končí při dodání celého množství sklizené suroviny, a povinnostmi nákupčího nebo prvního zpracovatele, souvisejícími s jistinou, které začínají v okamžiku dodávky a končí s konečným zpracováním surovin do konečných produktů.
(79) Určité operace dopravy surovin a výrobků, které z nich pocházejí, na území Společenství musí podléhat systému kontrol obsahujících použití prohlášení a kontrolních kopií T5, které musí být podány podle nařízení (EHS) č.
2454/93. Je nutné počítat s alternativními doklady pro případ, že kontrolní kopie T5 nevyhovují příslušnému orgánu nákupčího nebo prvního zpracovatele v důsledku okolností, které mu nejsou přičitatelné.
Pro zajištění účinnosti a dobrého řízení režimu pomoci je vhodné přijmout ustanovení upravující kontrolu.
(80) Kromě způsobilostních kritérií na plošnou podporu za chmel stanovených článkem 110o nařízení (ES) č. 1782/2003 je nutno stanovit některá dodatečná kritéria za účelem zajištění toho, zda je podpora poskytována oblastem, ve kterých se chmel pěstuje za normálních pěstitelských podmínek.
Na úrovni Společenství je nutno definovat koncept oblasti "osázené chmelem" za účelem zajištění toho, aby byly oblasti, kterým jsou poskytovány dodatečné platby, počítány stejným způsobem.
Je nutno stanovit způsob, jakým bude rozdělena celková částka pro členský stát dostupná pro dodatečné platby mezi způsobilé oblasti.
1 pododst. b) až d) nařízení Rady č. 1696/71 ze dne 26. července 1971 o společné organizaci trhu s chmelem [22] se strany uznávaných skupin pěstitelů chmele a komise musí být informována o způsobu použití plateb.
Veškeré částky neprovedené v určitém časovém období musí být vráceny.
Je nutno stanovit způsob, jakým bude rozdělena celková částka pro členský stát dostupná pro platby uznávaným skupinám pěstitelů chmele.
(82) Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídicího výboru pro přímé platby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
ROZSAH A VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a rozsah
1. Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro zavádění následujících podpůrných programů stanovených v článcích IV a IVa nařízení (ES) č. 1782/2003:
a) specifické příplatky za kvalitu pro pšenici tvrdou stanovené v článku IV, kapitole 1 tohoto nařízení;
b) příplatky na bílkovinné plodiny stanovené v článku IV, kapitole 2 tohoto nařízení;
c) příplatky na specifické plodiny pro rýži stanovené v stanovené v článku IV, kapitole 3 tohoto nařízení;
d) plošné platby za ořechy stanovené v článku IV, kapitole 4 tohoto nařízení;
e) podpora energetických plodin stanovená v článku IV, kapitole 5 tohoto nařízení;
f) podpora pro škrobové brambory stanovené v článku IV, kapitole 6 tohoto nařízení;
g) příplatky za mléčné výrobky a dodatečné platby stanovené v článku IV, nařízení 7 tohoto nařízení;
h) specifická regionální podpora jednoletých plodin stanovená v článku IV, kapitole 8 tohoto nařízení;
i) podpora osiva stanovená v článku IV, kapitole 9 tohoto nařízení;
j) platby za jednoleté plodiny podle rozlohy stanovené v článku IV, kapitole 10 tohoto nařízení;
k) příplatky za ovce a kozy stanovené v článku IV, kapitole 11 tohoto nařízení;
l) platby za hovězí a telecí maso stanovené v článku IV, kapitole 12 tohoto nařízení;
m) podpora obilných luštěnin stanovená v článku IC, kapitole 13 tohoto nařízení;
n) platební plán dle jednotlivých rozloh stanovený v článku 143b tohoto nařízení;
o) doplňkové národní přímé platby stanovené v článku 143c tohoto nařízení;
p) podpora chmelařských oblastí stanovená v článku IV, kapitole 10d tohoto nařízení.
2. Toto nařízení stanoví podrobná pravidla týkající se půdy určené pro produkci surovin podle platebního plánu stanoveného v článku II nařízení (ES) č. 1782/2003 a podle plateb za jednoleté plodiny dle území stanovených v článku IV, kapitole 10 zmíněného nařízení.
Článek 2
Platební podmínky
1. Přímé platby zmíněné v čl. 1 odst. a), b), c), e), h), i), j), m) a p) budou uděleny pouze pro rozlohy, podle jednotlivých druhů plodin, které byly předmětem žádosti, a byly o rozloze alespoň 0,3 hektarů, kde každý obdělávaný pozemek přesahuje minimální rozlohu stanovenou členským státem v limitu stanoveném čl. 14 odst. 4 nařízení č. 796/2004.
V případě Malty, přímé platby zmíněné v čl. 1 odst. a), b), c), e), h), i), j), m) a p) budou uděleny pouze pro rozlohy, podle jednotlivých druhů plodin, které byly předmětem žádosti, a byly o rozloze alespoň 0,1 hektaru, kde každý obdělávaný pozemek přesahuje minimální rozlohu stanovenou členským státem v limitu stanoveném čl. 14 odst. 4 nařízení (ES) č. 796/2004.
2. Přímé platby zmíněné v čl. 1 odst. a), b), c), h) a j) budou uděleny pouze pro zcela oseté rozlohy, na kterých byly dodrženy všechny podmínky běžného obdělávání v souladu s místními normami.
Nicméně, v případě specifického příplatku za kvalitu u pšenice tvrdé stanoveného v článku IV, kapitole 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 a v případě plateb za jednoleté plodiny stanovených v článku IV, kapitole 10 zmíněného nařízení, plodin pěstovaných v plně osetých rozlohách, které jsou obdělávány v souladu s místními normami, ale které nedosahují stupně rozkvětu z důvodu mimořádných klimatických podmínek uznávaných členským státem, jehož se to týká, zůstanou způsobilé pro podporu za předpokladu, že předmětné rozlohy nebudou používány k jinému účelu k tomuto stupni růstu.
3. V daném roce nemůže být podána více než jedna žádost o platbu dle rozlohy týkající se kteréhokoliv obdělávaného pozemku podle programu financovaného podle čl. 1 odst. 2 pododst. b) nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 [23].
Nicméně:
a) jakýkoliv obdělávaný pozemek, který je pro stejný rok zahrnutý do žádosti o specifické příplatky za kvalitu pro tvrdou pšenici, které jsou stanoveny v článku IV, kapitole 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo příplatky za proteinové plodiny stanovené v článku IV, kapitole 2 zmíněného nařízení, může být předmětem žádosti o platby pro jednoleté plodiny stanovené v článku IV, kapitole 10 nařízení (ES) č. 1782/2003.
b) jakýkoliv obdělávaný pozemek, který je pro stejný rok zahrnutý do žádosti o příplatky na specifické plodiny pro rýži, které jsou stanoveny v článku IV, kapitole 3 nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo příplatky za proteinové plodiny stanovené v článku IV, kapitole 2 zmíněného nařízení, může být předmětem žádosti o podporu osiva stanovené v článku IV, kapitole 9 nařízení (ES) č. 1782/2003;
c) jakýkoliv obdělávaný pozemek, který je pro stejný rok zahrnutý do žádosti o podporu energetických plodin, která je stanovena v článku IV, kapitole 5 nařízení (ES) č. 1782/2003, může být předmětem žádosti o platby pro jednoleté plodiny stanovené v článku IV, kapitole 10 nařízení (ES) č. 1782/2003, bez omezení druhého pododstavce článku 90 nařízení (ES) č. 1782/2003, nebo může být předmětem žádosti o příplatky na specifické plodiny pro rýži, které jsou stanoveny v článku IV, kapitole 3 nařízení (ES) č. 1782/2003;
d) jakýkoliv obdělávaný pozemek, který je pro stejný rok zahrnutý do žádosti o platby pro jednoleté plodiny, které jsou stanoveny v článku IV, kapitole 10 nařízení (ES) č. 1782/2003 může být předmětem žádosti o podporu osiva stanovené v článku IV, kapitole 9 nařízení (ES) č. 1782/2003.
4. Půda používaná k produkci surovin podle čl. 55 odst. b) a podle první odrážky čl. 107 odst. 3) nařízení (ES) č. 1782/2003, nebo obdělávaná podle podpory energetických plodin stanovené v článku IV, kapitole 5 zmíněného Nařízení, nebude způsobilá pro podporu Společenství podle článku II, kapitoly VIII nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 [24], s výjimkou podpory udělené s ohledem na náklady na pěstování rychle rostoucích druhů, jak je stanoveno ve druhé odrážce čl. 31 odst. 3) zmíněného nařízení.
Suroviny uvedené v čl. 55 bod b) a čl. 107 odst. 3), první odrážka nařízení (ES) č. 1782/2003, které jsou pěstované na určené půdě a polotovary, koncové výrobky, vedlejší produkty a vedlejší výrobky z nich získané, nebudou způsobilé pro žádné financování ze strany záruční sekce Evropského zemědělského záručního a rozvojového fondu podle čl 1 odst. 2) pododst. a) a b) nařízení (ES) č. 1258/1999.
5. Pro účely příplatku za proteinové plodiny stanoveného v článku IV, kapitole 2 nařízení (ES) č. 1782/2003 a plateb za jednoleté plodiny stanovených v článku IV, kapitole 10 zmíněného nařízení, budou "sladké boby" znamenat ty druhy bobů, které produkují semena, jež neobsahují více než 5 % hořkých semen. Obsah hořkých semen bude počítán v souladu s testem uvedeným v příloze 1 tohoto nařízení.
Článek 3
Komunikace
Členské Státy budou sdělovat následující údaje Komisi elektronickým přenosem:
a) nejpozději k 15. září příslušného roku: dostupná data o rozlohách nebo o množstvích v případě příplatků za mléčné výrobky a dodatečných plateb stanovených v článcích 95 a 96 nařízení (ES) č. 1782/2003, pro které byla žádána podpora na tento kalendářní rok, pokud to případ vyžaduje, pak rozděleny podle základových rozloh;
b) nejpozději k 31. říjnu příslušného roku: definitivní data o rozlohách nebo o množstvích uvedených v bodě (a), s ohledem na již provedené kontroly;
c) nejpozději k 31. červenci následujícího roku: konečné údaje odpovídající rozlohám nebo množstvím, pro které byla podpora skutečně vyplacena za zmíněný rok, tam kde je to platné, tak po odpočtu redukcí v rozlohách stanovených v článku IV, kapitole 1 nařízení (ES) č. 796/2004.
Rozlohy budou vyjádřeny v hektarech na dvě desetinná místa.
Množství budou vyjádřena v tunách na tři desetinná místa.
Článek 4
Koeficient redukce
1. Koeficient redukce rozloh v případech uvedených v čl. 75, 78 odst. 2, 82, 85, 89 odst. 2, 98, 143 a 143b odst. 7 nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo koeficient redukce množství a objektivní kriteria v případě uvedeném v článku 95(4) tohoto nařízení, bude stanoven nejpozději 15. listopadu příslušného roku na základě údajů sdělených v souladu s čl. 3 odst. b) tohoto nařízení.
2. V případech uvedených v článku 75, článku 82, článku 85, čl. 95 odst. 4), článku 98, článku 143 a čl. 143b odst. 7 nařízení (ES) č. 1782/2003, sdělí členské státy Komisi nejpozději k 1. prosinci příslušného roku použitý koeficient redukce a v případě uvedeném v čl. 95 odst. 4) zmíněného nařízení, i použitá objektivní kriteria.
KAPITOLA 2
SPECIFICKÁ JAKOSTNÍ CENA ZA TVRDOU PŠENICI
Článek 5
Třídění odrůdy
1. Členské státy vyjmenované na seznamu v čl. 74 odst. 1 nařízení (EC) č. 1782/2003 stanoví seznam odrůd tvrdé pšenice způsobilých pro zvláštní jakostní cenu, jež je poskytovaná v článku 72 tohoto nařízení v souladu s metodou třídění odrůdy předepsané v odstavcích 2 až 5 tohoto článku.
2. Členské státy budou přinejmenším každé dva roky identifikovat nejméně dvě reprezentativní odrůdy.
Reprezentativní odrůdy budou ty nejosvědčenější odrůdy tvrdé pšenice.
3. Členské státy budou analyzovat odrůdy tvrdé pšenice podle následujících parametrů kvality a budou přidělovat každému parametru relevantní váhu:
a) obsah proteinů (40 %);
b) kvalita lepku (30 %):
c) index žlutosti (20 %);
d) specifická váha nebo váha jednoho tisíce zrn (10 %).
Suma průměrů parametrů kvality uváděná v a) až d) prvního pododstavce násobená indikovanou hodnotou v procentech bude zastupovat index kvality odrůd.
Každý členský stát bude během období přinejmenším dvou let porovnávat indexy kvality odrůd tvrdé pšenice s reprezentativními odrůdami na regionální úrovni.
Budou zkoumány ty odrůdy, jež jsou registrované v národním katalogu jednotlivého členského státu s výjimkou těch odrůd, pro něž nejsou dostupná žádná analytická data za poslední tři roky, neboť nejsou déle používané nebo osvědčené.
K tomuto konci, založeném na indexu průměrné kvality 100, přiřazovanému reprezentativním odrůdám, bude každý členský stát kalkulovat pro jednotlivé parametry uvedené v bodech (a) až (d) prvního pododstavce procento, jež má být přiděleno ostatním odrůdám tvrdé pšenice v porovnání s indexem 100.
Pouze odrůdy tvrdé pšenice s indexem rovnocenným nebo vyšším než 98 budou způsobilé pro specifickou jakostní cenu za tvrdou pšenici.
4. Členský stát může ze seznamu způsobilých odrůd vyloučit ty odrůdy, jež mají procentuelní kvótu ztráty aspektu sklovitosti tvrdé pšenice přesahující 27 %.
5. Odrůdy, jež jsou registrovány v národním katalogu dalšího členského státu, mohou být také zkoumány pro svou způsobilost.
Článek 6
Metody analýzy
1. Metody analýzy obsahu proteinů, specifická váha a poměr ztráty aspektu sklovitosti tvrdé pšenice budou ty, jež jsou předepsány v nařízení Komise (EC) No 824/2000 [25].
2. Index žlutosti bude měřen v souladu s metodou ICC 152 nebo ekvivalentní uznávanou metodou.
3. Kvalita lepku bude měřena v souladu s metodou ICC 158 nebo podle metody ICC 151.
Článek 7
Množství osvědčených semen
Členské státy určí před 1. říjnem roku, který předchází tomu, jehož se týká poskytnutá specifická jakostní cena za tvrdou pšenici, minimální množství semene osvědčené v souladu s direktivou 66/402/EEC [26] na použití v souladu se současnou zemědělskou praxí v produkční oblasti.
Článek 8
Publikace a komunikace
1. Členské státy zveřejní seznam vybraných odrůd, jež jsou způsobilé na národní nebo regionální úrovni pro zvláštní cenu za jakostní tvrdou pšenici, nejpozději do 1. října pro zimní odrůdy a nejpozději do 31. prosince pro jarní odrůdy roku, který předchází rok, jehož se týkají poskytnuté ceny.
2. Členské státy budou Komisi předávat oznámení, ne později než jeden měsíc po datech uvedených v paragrafu 1, seznam uvedený v paragrafu 1 stejně tak, jako — pokud došlo k doplňování, minimální množství certifikovaného osiva, jež má být použito.
Článek 9
Platnost
1. Odrůdy zahrnuté na seznamu, na nějž je odkazováno v čl. 8 odst. 1 jsou způsobilé pro zvláštní jakostní cenu za tvrdou pšenici pro období pěti let, počínající datem jejich prvního uvedení na seznam.
2. Způsobilost jednotlivé odrůdy může být prodloužena na období pěti let, založená na výsledku kvalitativních analýz prováděných během druhého a třetího roku pětiletého období způsobilosti.
Článek 10
Přechodná opatření
1. Členské státy budou publikovat seznam vybraných odrůd, jež jsou způsobilé pro zvláštní jakostní cenu za tvrdou pšenici v roce 2005 nejpozději do 1. října 2004 pro zimní odrůdy a nejpozději do 31. prosince 2004 pro jarní odrůdy.
2. Členské státy zřídí seznam uvedený v článku 1 eliminací ze seznamu odrůd, jež jsou registrovány v národním katalogu odrůd, a které nebyly potvrzeny v letech 2003 a 2004 a ty, jež neuspokojují alespoň dva ze čtyř následujících parametrů:
a) minimální obsah proteinů 11,5 %;
b) minimální měrná hmotnost 78 kg/hl nebo minimální hmotnost jednoho tisíce zrn 42 g;
c) maximální poměr ztráty parametru sklovitosti tvrdé pšenice 27 %;
d) minimální obsah lepku 10 %.
3. Seznamy odrůd, jež jsou způsobilé pro cenu v letech 2005 a 2006, mohou zahrnovat odrůdy, jež jsou na seznamu vybraných odrůd jiného členského státu na základě výsledků kvalitativní analýzy prováděné oním jiným členským státem.
KAPITOLA 3
CENA PROTEINOVÝCH PLODIN
Článek 11
Směs obilí a proteinových plodin
V regionech, kde jsou proteinové plodiny tradičně vysévány ve směsi s obilím, bude cena proteinových plodin vyplacena na žádost uchazeče za podmínky, že dokáže ke spokojenosti kompetentních autorit zúčastněných členských států, že ve směsi jsou proteinové plodiny převládající.
Zúčastněné oblasti nebudou způsobilé pro specifickou regionální pomoc pro jednoleté plodiny poskytovanou dle článku 98 nařízení (EC) č. 1782/2003.
KAPITOLA 4
SPECIFICKÁ PLATBA PLODINY ZA RÝŽI
Článek 12
Data pro osévání
Pro způsobilost specifické platby plodin za rýži bude vyhlášena oblast osetá nejpozději:
a) dne 30. června předcházejícího zmíněné žně pro Španělsko a Portugalsko,
b) dne 31. května pro ostatní produkující členské státy uvedené v čl. 80 odst. 2 nařízení (EC) č. 1782/2003.
Avšak ve Francouzské Guiney budou oblasti osévány samostatně pro jednotlivý ze dvou osévacích cyklů, nejpozději do 31. prosince a do 30. června předcházejícího každý z nich a specifická platba plodin za rýži bude poskytnuta na základě průměru osévaných ploch v každém ze obou osévacích cyklů.
Článek 13
Koeficient redukce
Koeficient redukce specifické platby plodin za rýži, na nějž se odkazuje v článku 82 nařízení (EC) č. 1782/2003 bude vypočítán v souladu s přílohou II k tomuto nařízení..
Článek 14
Komunikace
1. Členské státy budou Komisi sdělovat oznámení v souladu s článkem následující informace:
a) do 15. září nejpozději:
i) seznam odrůd registrovaných v národním katalogu, klasifikovaných podle kritérií definovaných v bodu 2 přílohy I nařízení Rady (EC) č. 1785/2003 [27],
ii) osévané oblasti, pro které byly podány žádosti o specifickou platbu plodin pro rýži s odrůdou rýže a základní oblasti a pod-základní oblasti, používaje model stanovený v příloze III(A) k tomuto nařízení, zahrnujíce přesažení základních oblastí a pod-základních oblastí;
b) nejpozději do 31. října úpravy osévaných ploch, na něž byly předloženy žádosti o specifickou platbu plodin za rýži, předané v souladu s odstavcem (a) a používaje modelový formulář podrobně vysvětlený v příloze III(B);
c) nejpozději do 31. července informace, které se týkají osévaných oblastí, pro něž již byla zaplacena platba specifických plodin pro rýži za minulý tržní rok v souladu s kalkulační metodou definovanou v příloze II a s použitím modelového formuláře podrobně vysvětleného v příloze III(C).
2. Pro Francouzskou Guineu bude informace, jež se týká osévaných oblastí, předávána na základě průměru osévaných oblastí během dvou osévacích cyklů.
3. Členské státy mohou každoročně kontrolovat rozdělení jejich základní plochy nebo oblastí v základních podoblastech a objektivní kritéria, na jejichž základě jsou tato rozdělení založena.
Tuto informaci budou předávat Komisi nejpozději do 15. května předcházejícího dotyčné sklizni.
KAPITOLA 5
OBLAST PLATBY ZA OŘECHY
Článek 15
Podmínky způsobilosti pomoci Společenství
1. Pro účely této kapitoly bude ovocný sad znamenat homogenní a soudržnou oblast osázenou ořechy, která není protínána jinými plodinami nebo sadbou, a která je geograficky souvislá.
Izolované stromy nebo jednotlivá řada ořechů vysázená podél cest nebo jiné plodiny nemohou být považovány za ovocný sad.
Jako náhradu poklesu z prvního odstavce mohou členské státy dovolit přítomnost stromů jiných než jsou ořechy do limitu korespondujícímu 10 % z počtu stromů předepsaných v paragrafu 3.
Navíc mohou členské státy povolit přítomnost kaštanů, jestliže je respektován počet stromů předepsaných v odstavci 3 způsobilými ořechy.
2. Pouze ovocné sady produkující ořechy a dodržující podmínky vyžadované v článcích 3 a 4 tohoto článku k datumu určenému v souladu s článkem 11 nařízení (EC) č. 796/2004 budou způsobilé pro oblastní platbu poskytovanou v článku 83 nařízení (EC) č. 1782/2003.
V případě ovocného sadu, kde vyrůstají různé typy ořechů a v případě, že je pomoc odlišována ve funkci produktů, budou uplatňovány podmínky způsobilosti a úroveň pomoci specifické podle typu ořechu, který je převládající.
3. Minimální plocha pozemku nesmí být menší než povrchová plocha 0,10 hektaru.
Počet ořechů na hektar sadu nesmí být menší než:
i) 125 pro lískové ořechy ;
ii) 50 pro mandle;
iii) 50 pro vlašské ořechy;
iv) 50 pro pistácie ;
v) 30 pro lusky rohovníku.
4. Členské státy mohou určit minimální plochu pozemku a hustotu stromů na vyšší úrovni, než bylo předepsáno v článku 3, v souladu s objektivními kritérii a při přihlédnutí ke specifickým charakteristikám týkajících se oblastí a produkcí.
Článek 16
Podmínky způsobilosti pro národní pomoc
Článek 15 bude aplikován na národní pomoc zmíněnou v článku 87 nařízení (EC) č. 1782/2003.
Bez újma na článku 87 nařízení (EC) č. 1782/2003 může členský stát ustanovit další kritéria způsobilosti za předpokladu, že takováto kritéria jsou ve shodě s cíli životního prostředí, s cíli zemědělskými, sociálními a s ekonomickými schématy pomoci a nevnáší diskriminaci mezi producenty.
Členské státy ustanoví nezbytná opatření, aby kontrolovaly, že kritéria způsobilosti jsou zemědělci dodržována.
Článek 17
Komunikace
1. Členské státy budou sdělí Komisi v každém případě před datem pro podání žádosti ustanoveným členskými státy v souladu s článkem 11 nařízení (EC) č. 796/2004 a nejpozději:
a) do 31. března, vyšší úrovně a kritéria, jež jsou zmíněna v čl. 15 odst. 4, a dodatečná kritéria uvedená v článku 16;
b) do 15. května, kde členský stát rozlišuje pomoc v souladu s čl. 83 odst. 2 nařízení (EC) č. 1782/2003, úroveň oblastní platby na produkty a/nebo modifikovanou národní garantovanou oblast.
2. Jakákoli modifikace informací, které mají být předány Komisi v souladu s článkem 1, budou aplikovány následující rok a budou ihned předány členským státem Komisi, doprovázené objektivními kritérii, která zdůvodňují takovéto modifikace.
Článek 18
Přechodná opatření
1. Členské státy mohou určovat, zda a za jakých podmínek může být upuštěno od plánů zlepšování, na něž se odkazuje v čl. 86 odst. 2 nařízení (EC) č. 1782/2003, před jejich normálním datem vypršení a příbuzné oblasti se stanou způsobilé podle schématu, jež je poskytnuto v kapitole 4 Název IV tohoto nařízení.
2. Při stanovení podmínek uvedených v článku 1 členský stát zajistí, že:
a) plán nebude pozastaven před kompletní realizací ročního období;
b) původní cíle plánu byly dosaženy ke spokojenosti členského státu.
KAPITOLA 6
POMOC PRO ŠKROBOVOU BRAMBORU
Článek 19
Způsobilost
Pomoc pro škrobovou bramboru poskytovaná v článku 93 nařízení (EC) č. 1782/2003 bude poskytnuta na brambory, které jsou pokryty kultivační smlouvou, jak je to zajištěno v článku 3 nařízení Komise (EC) č. 2236/2003 [28], na základě čisté váhy brambor, určené jednou z metod popsaných v příloze I k nařízení Komise (EC) č. 2235/2003 [29] a obsah škrobu dodávaných brambor v souladu s poměry stanovenými v Příloze II k tomu nařízení.
Nebude poskytnuta žádná pomoc pro škrobový brambor bramborám, jejichž obsah škrobu je menší než 13 %, mimo případu, kdy je aplikován čl. 5 odst. 3 druhý pododstavec nařízení (EC) č. 2236/2003 .
Článek 20
Minimální cena
Pomoc pro škrobový brambor bude předmětem požadavku, pokud je poskytnut důkaz, že byla zaplacena cena ne menší, než je uvedeno v článku 4a nařízení (EC) č. 1868/94 způsobem "doručeno do továrny" v souladu s kvótami stanovenými v příloze II k nařízení (EC) č. 2235/2003.
Aplikuje se čl. 10 odst. 2 nařízení (EC) č. 2236/2003.
Článek 21
Platba
1. Bez újmy na článku 28 nařízení (EC) č. 1782/2003 bude zemědělci členským státem, na jehož území byl škrobový brambor zpracován, zaplacena pomoc pro škrobový brambor, jakmile celé jeho množství za marketingový rok bylo doručeno do podniku vyrábějícího škrob do čtyřech měsíců od data, kdy byl poskytnut důkaz, jak je uvedeno v článku 20 tohoto nařízení a byly respektovány podmínky uvedené v článku 19 tohoto nařízení.
2. Členské státy mohou poskytnout zálohy, počínaje od 1. prosince marketingového roku, na základě různých částí množství škrobových brambor dodávaných zemědělcem do podniku vyrábějícího škrob pro marketingový rok, jehož se týkají.
Každá předem poskytnutá platba bude za množství dodaných škrobových brambor, pro něž byl poskytnut důkaz uvedený v článku 20 a při respektování podmínek uvedených v článku 19.
3. Převodní sazba, která bude použita k vyjádření pomoci pro škrobový brambor v národní měně, bude ta, která bude použita dle článku 20 nařízení (EC) č. 2236/2003.
KAPITOLA 7
CENA MLÉKA A DOPLŇKOVÁ PLATBA
Článek 22
Případy neaktivity
1. Pokud fyzická či právnická osoba vlastnící individuální referenční množství nepřijde v rámci definice výrobce připravené v čl. 5 odst. c) nařízení (EC) č. 1788/2003 během dvanácti měsíčního období končícího 31. březnem příslušného roku, nebudou vyplaceny žádné mlékárenské ceny ani doplňkové platby pro zmíněný rok, pokud nedokáže před konečným termínem žádosti a ke spokojenosti oprávněného orgánu, že produkce byla zahájena.
2. Odstavec 1 se nebude týkat případů vyšší moci a v náležitě odůvodněných případech přechodně ovlivňujících kapacitu výroby dotyčných producentů a uznaných oprávněným orgánem.
KAPITOLA 8
POMOC PRO ENERGETICKÉ PLODINY
ODDÍL 1
Definice
Článek 23
Definice
Pro účely této kapitoly:
a) "žadatel" znamená jakýkoli zemědělec obhospodařující oblasti zmiňované v článku 88 nařízení (EC) č. 1782/2003 s výhledem na získání pomoci připravené v tomto článku;
b) "první zpracovatel" znamená jakýkoli uživatel surových zemědělských materiálů, který z nich vykonává první zpracování vzhledem k získání jednoho nebo více produktů, jež jsou zmiňovány v článku 88 druhém odstavci nařízení (EC) č. 1782/2003.
ODDÍL 2
Smlouva
Článek 24
Použití surového materiálu
1. Jakýkoli surový zemědělský materiál s výjimkou cukrové řepy může být pěstován v oblastech pokrytých pomocí poskytovanou podle článku 88 nařízení (EC) č. 1782/2003 za předpokladu, že jsou použity s primárním úmyslem k produkci energetických výrobků zmíněných v druhém odstavci toho článku.
Ekonomická hodnota energetických produktů získaných zpracováním surových materiálů by měla být vyšší než ta z ostatních produktů míněných pro jiné použití a získaných takovým zpracováním, jak je určeno hodnotící metodou vysvětlenou v čl. 39 odst. 3.
2. Surové materiály, jež jsou zmíněny v paragrafu 1 budou pokryty smlouvou v souladu s článkem 90 nařízení (EC) č. 1782/2003 pod podmínkami předepsanými v tomto oddíle.
3. Žadatelé doručí všechny surové materiály získané sklizní prvnímu zpracovateli, který ji převezme a zajistí, že ekvivalentní množství takových surových materiálů je použito v rámci Společenství k výrobě jednoho nebo více energetických produktů, jak se o nich praví v druhém paragrafu článku 88 nařízení (EC) č. 1782/2003.
Tam, kde první zpracovatel používá surový materiál právě sklizený k výrobě polotovaru nebo vedlejšího produktu, může použít ekvivalentní množství takovýchto polotovarů nebo vedlejších produktů k výrobě jednoho nebo více konečných produktů, jak je na ně odkazováno v prvním pododstavci.
V případě uvedeném v druhém pododstavci, první zpracovatel bude tak informovat pověřený orgán, některý je pověřen zajištěním bezpečnosti.
Tam, kde je takové ekvivalentní množství použito v členském státu jiném, než je ten, kde je surový materiál sklizen, kompetentní autority zmíněných členských států budou informovat jeden druhého o detailech takové transakce.
4. V souladu s národními pravidly, které řídí smluvní vztahy, může první zpracovatel postoupit třetí straně soubor surového materiálu od zemědělce, který žádá pomoc.
Zástupce bude jednat jménem a v zastoupení zpracovatele, který zůstává jako jediný zodpovědný s ohledem na závazky předepsané touto kapitolou.
Článek 25
Poškození
1. Nehledě na čl. 24 odst. 2 a odst. 3, členské státy mohou povolit žadatelům:
a) použít pokácené krátké obmýcené lesní stromy podle ex06029041 nebo sklizené všechno obilí nebo olejová semena podle kódů KN 12010090, 12051090, 12059000, 12060091 a 12060099 :
i) jako palivo pro vytápění jejich zemědělských statků,
ii) pro výrobu zásob energie nebo biopaliv;
b) zpracovat všechny surové materiály sklizené na jejich půdě na bioplyn podle kódu KN 27112900.
2. V případech uvedených v odstavci 1, žadatelé:
a) převezmou, prostřednictvím prohlášení na místě nebo smlouvy odkazované v článku 26, zodpovědnost za použití a přímé zpracování surového materiálu zahrnutého v prohlášení; články 26 až 40 se používají obdobně na tyto případy.
b) si nechají veškerý sklizený surový materiál zvážit korporací nebo podnikem ustanoveným státem a bude uchovávat odděleně účty pro použitý surový materiál a produkty a vedlejší produkty, jež jsou výsledkem jeho zpracování; avšak, v případě obilí a olejových semen a slámy a tam, kde byla použita celá rostlina, vážení může být nahrazeno volumetrickou mírou surového materiálu.
3. Členské státy, které aplikují odstavec 1, zavedou adekvátní kontrolní opatření aby zajistily, zda je surový materiál používán přímo v zemědělském podniku nebo je zpracován na bioplyn spadající pod CN kód 27112900.
4. Obilí a olejová semena použitá v souladu s odstavcem 1 a) jsou denaturována v souladu s metodou předepsanou členským státem.
Členské státy mohou autorizovat olej vyrobený zpracováním olejových semen v souladu s odstavcem 1 písm. a) a písm. ii) k denaturaci namísto samotných olejových semen za předpokladu, že takové denaturování proběhne ihned po té, co semena byla zpracována na olej, a že jsou kontrolována použití, ke kterým jsou semena vynakládána.
Článek 26
Smlouva
1. Na podporu žádostí o pomoc podstoupí žadatelé svým pověřeným orgánům smlouvy, které uzavřeli s prvním zpracovatelem.
2. Žadatelé zajistí, že smlouvy specifikují následující:
a) jména a adresy stran smlouvy;
b) dobu trvání smlouvy;
c) druhy všech příslušných surových materiálů a oblast osázenou jednotlivými odrůdami;
d) jakékoli příslušné podmínky k dodání předpokládaného množství surových materiálů;
e) převzetí naplnit své závazky podle čl. 24 odst. 3;
f) zamýšlené prvotní konečné použití surového materiálu, každé jeho konečné použití, které souhlasí s podmínkami předepsanými v čl. 24 odst. 1 a čl. 39 odst. 3.
3. Žadatelé zajistí, že smlouvy budou uzavřeny v čase, který dovolí prvnímu zpracovateli dát kopii pověřenému orgánu žadatele v časových limitech předepsaných v čl. 34 odst. 1.
4. Pro účely kontroly mohou členské státy vyžadovat po každém žadateli, aby uzavřel jednotlivou dodavatelskou smlouvu pro jednotlivý surový materiál.
ODDÍL 3
Doplňky a vypovězení smluv
Článek 27
Doplňky a vypovězení smluv
Tam, kde strany doplňují nebo vypovídají smlouvu po té, co žadatel podal žádost o pomoc, žadatel může trvat na takové žádosti o pomoc pouze za podmínky a s ohledem na povolení nezbytných inspekcí, jež mají být provedeny, a informuje pověřené orgány o takovém doplňku nebo vypovězení ne později než je datum uzávěrky, který je stanovený v příslušném členském státu, jehož se doplněk žádosti týká.
Článek 28
Výjimečné okolnosti
Bez újmy na článku 27, kde žadatel informuje svůj pověřený orgán, že kvůli výjimečným okolnostem nebude schopen dodat všechny nebo část surových materiálů, pověřený orgán může, po obdržení dostatečných důkazů takovýchto výjimečných situací, ověřit tyto dodatky ke smlouvě, neboť se jeví ospravedlnitelné nebo může ověřit její vypovězení.
Tam, kde je půda krytá smlouvou snížena v důsledku změn nebo kde je smlouva vypovězena, žadatel ztratí právo na pomoc, o níž se hovoří v této kapitole pro oblasti odstupující od smlouvy.
Článek 29
Změny v konečných uživatelích
Bez újmy na článku 27, první zpracovatel může pozměnit zamýšlené primární konečné použití surových materiálů, jak je na ně odkazováno v čl. 26 odst. 2 pododst. f), jakmile smluvní surové materiály k němu byly doručeny a jakmile byly naplněny podmínky předepsané v čl. 31 odst. 1 a v prvním pododstavci čl. 34 odst. 3.
Změny v konečném použití mají být provedeny v souladu s podmínkami předepsanými v druhém pododstavci čl. 24 odst. 1 a čl. 39 odst. 3.
První zpracovatelé podají přednostní oznámení svým pověřeným orgánům s ohledem na nezbytné kontroly.
ODDÍL 4
Reprezentativní sklizně a dodávaná množství
Článek 30
Representativní sklizně
Každý rok členské státy zajistí za použití příslušného postupu reprezentativní sklizně, kterých musí být dosaženo a informuje o nich příslušné žadatele.
Článek 31
Dodávaná množství
1. Žadatelé uvedou celkové množství sklizených surových materiálů podle odrůd svým pověřeným orgánům a potvrdí dodávky surových materiálů a strany, jimž jsou tyto dodávky určeny.
2. Aktuální množství k doručení žadatelům k prvnímu zpracování budou muset přinejmenším odpovídat reprezentativní sklizni.
Avšak v náležitě odůvodněných případech členské státy mohou výjimečným způsobem přijmout množství až o 10 % pod reprezentativní sklizní.
Navíc, tam, kde pověřené orgány ověřily doplněk nebo vypovězení smluv v souladu s článkem 28, mohou, kde se to zdá ospravedlnitelné, zredukovat množství, která mají žadatelé doručit v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce.
ODDÍL 5
Podmínky vyplacení pomoci
Článek 32
Platba
1. Pomoc může být žadatelům vyplacena před tím, než je surový materiál zpracován.
Avšak, takovéto platby budou provedeny pouze tam, kde byla prvnímu zpracovateli doručena nezbytná množství surových materiálů v souladu s touto kapitolou a kde:
a) bylo učiněno prohlášení, které je uvedeno v čl. 31 odst. 1,
b) kopie smlouvy byla doručena pověřenému orgánu prvního zpracovatele a v souladu s čl. 34 odst. 1 a byly naplněny podmínky vyjádřené v čl. 24 odst. 1,
c) pověřený orgán obdržel důkaz, že byla zajištěna plná bezpečnost podle čl. 35 odst. 2.
d) pověřený orgán zodpovědný za platbu zkontroloval, že podmínky předepsané v článku 26 byly dodrženy s ohledem na každou žádost.
2. V případě dvouletých plodin, kde surové materiály jsou sklizeny a z toho důvodu doručeny pouze v průběhu druhého roku kultivace, platba bude provedena v každém ze dvou roků následujících po datu uzavření smlouvy, jak se o tom praví v článku 26 za podmínky, že pověřený orgán stanoví, že:
a) závazky, na něž odkazuje odst. 1 pododst. b), pododst. c) a pododst. d) tohoto článku jsou naplněny od prvního roku pěstování;
b) závazky, na něž odkazuje odst. 1 pododst. a) tohoto článku jsou naplněny a informace, na něž je odkazováno v čl. 34 odst. 3 prvním pododstavci jsou předány v druhém roku kultivace.
Vzhledem k prvnímu roku pěstování, budou platby provedeny pouze tehdy, jestliže pověřené orgány obdržely důkaz, že bezpečnost, která je zajišťována podle čl. 35 odst.
2, byla dodržena. Vzhledem ke druhému roku kultivace, může být platba provedena bez zajištění bezpečnosti.
3. V případě trvalých nebo víceletých plodin, platba pomoci bude provedena každý rok po datu uzavření smlouvy.
Podmínky předepsané v odstavci 2 by měly být aplikovány obdobně.
ODDÍL 6
Smlouva a povinnosti žadatelů a prvních zpracovatelů
Článek 33
Počet zpracovatelů
Energetické produkty budou získány ponejvíce od druhého zpracovatele.
Článek 34
Smlouva a povinnosti žadatelů a prvních zpracovatelů
1. První zpracovatelé pošlou kopii smlouvy svým pověřeným orgánům v časovém harmonogramu stanoveném příslušným členským státem a ne později, než je datum uzávěrky odevzdání žádostí o pomoc členského státu, jehož se to týká, pro příslušný rok.
Tam, kde žadatelé a první zpracovatelé doplňují nebo vypovídají smlouvy předcházející v daném roce datum, na které odkazuje článek 27, první zpracovatel pošle svému pověřenému orgánu kopii upravené nebo vypovězené smlouvy ne později, než je tento datum.
2. První zpracovatelé poskytnou svým pověřeným orgánům nezbytné informace o příslušném zpracovatelském řetězci, zejména co se týče cen a technických koeficientů, jež mají být použity k určení množství konečných produktů, které mohou být získány, jak je na to poukazováno v čl. 40 odst. 1 druhém pododstavci.
3. První zpracovatelé, kteří převzali od žadatelů surové materiály, budou informovat své pověřené orgány o množství přijatých surových materiálů, specifikujíce odrůdy, jméno a adresu strany ve smlouvě, která doručila surové materiály, místo doručení a odkaz na smlouvu během časového limitu stanoveného členskými státy, který dovolí, aby platby byly učiněny během doby specifikované v článku 28 nařízení (EC) č. 1782/2003.
Tam, kde členský stát prvního zpracovatele není stejný členský stát, ve kterém byly surové materiály vypěstovány, pověřený orgán prvního zpracovatele bude informovat pověřený orgán žadatele celkového množství doručovaných surových materiálů do 40 pracovních dnů obdržení informací, o nichž se hovoří v prvním pododstavci.
ODDÍL 7
Zabezpečení
Článek 35
První zpracovatelé
1. První zpracovatelé s jejich pověřeným orgánem zajistí plné pojištění, jak je na to odkazováno v paragrafu 2, do datumu uzávěrky podání žádostí o platby pro příslušný rok v příslušném členském státě.
2. Pojištění zajištěné s ohledem na jednotlivý surový materiál se počítá vynásobením součtu všech oblastí pokrytých smlouvou podepsanou prvním zpracovatelem, jež je zainteresován a použitých k produkci tohoto surového materiálu koeficientem 60 EUR na hektar.
3. Tam, kde jsou smlouvy doplněny nebo vypovězeny v souladu s články 27 nebo 28, pojištění se podle toho upraví.
4. Část pojištění bude snížena pro každý surový materiál pod podmínkou, že pověřený orgán prvního zpracovatele, který je zainteresován, vlastní důkaz, že množství zmiňovaného surového materiálu bylo zpracováno v souladu s požadavky předepsanými v čl. 26 odst. 2 pododst. f), s přihlédnutím, kde je to nezbytné, k jakýmkoli změnám podle článku 29.
Článek 36
Primární a podřízené požadavky
1. Následující závazky budou stanoví primární požadavky ve smyslu článku 20 nařízení Komise (EEC) č. 2220/85 [30]:
a) závazek zpracovat množství surových materiálů v první řadě do konečných produktů upřesněných ve smlouvě. Surové materiály musí být zpracovány do 31. června druhého roku následujícím po roku sklizně;
b) závazek, že produkty budou doprovázeny kontrolní kopií T5 v souladu s články 37 a 38 tohoto nařízení.
2. Následující závazky připadající na první zpracovatele ustanoví podřízené požadavky ve smyslu článku 20 nařízení (EEC) č. 2220/85:
a) závazek převzít dodávku všech surových materiálů dodaných žadateli v souladu s čl. 24 odst. 3 tohoto nařízení,
b) závazek předat kopie smluv v souladu s čl. 34 odst. 1 tohoto nařízení,
c) závazek poskytnout požadované informace v souladu s čl. 34 odst. 3 prvním pododstavcem tohoto nařízení,
d) závazek zajistit pojištění v souladu s čl. 35 odst. 1 tohoto nařízení.
ODDÍL 8
Dokumenty pro prodej, převod nebo převod do jiného členského státu nebo export
Článek 37
T5 kontrolní kopie
Tam, kde první zpracovatelé prodávají nebo dopravují druhým zpracovatelům v jiných členských státech polotovary podle smluv dle článku 26, jsou produkty doprovázeny kontrolními kopiemi T5 vydanými v souladu s nařízením (EEC) č. 2454/93.
Pod hlavičkou "Ostatní" v rámečku 104 kontrolních kopií T5 uvede jednu z následujících zpráv:
- Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 26 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;
- Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) 1973/2004
- Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr.
1973/2004
- Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 26 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden
- Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 26 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
1973/2004 της Επιτροπής
- To be used for processing or delivery in accordance with Article 26 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004
- Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 26
- À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 26 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission
- Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 26 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione
- Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 26. panta nosacījumiem
- Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 26 straipsnio nuostatas
- A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó
- Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 26 van Verordening (EG) nr.
1973/2004 van de Commissie
- Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art.
26 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004
- A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 26 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão
- Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 26 nariadenia Komisie (ES) č.
1973/2004
- Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št.
1973/2004
- Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 26 artiklan mukaisesti
- Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 26 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.
Článek 38
Alternativy k T5 kontrolní kopii
Jestliže kontrolní kopie T5 není navrácena do kanceláře orgánu odbavení, který je zodpovědný za kontrolu v členském státu, v kterém sídlí první zpracovatel, dva měsíce po uplynutí konečné doby pro zpracování surových materiálů, které jsou uvedeny v čl. 36 odst. 1 pododst. a) v důsledku okolností, za něž první zpracovatel není zodpovědný, mohou být přijaty následující dokumenty jako alternativy ke kontrolní kopii T5:
a) nákupní faktury za polotovary;
b) prohlášení druhého zpracovatele potvrzujícího konečné zpracování surových materiálů na energetické produkty, jak na ně odkazuje článek 88 nařízení (EC) č. 1782/2003;
c) ověřené fotokopie účetních dokumentů od druhého zpracovatele dokazujících, že zpracování bylo provedeno.
ODDÍL 9
Kontroly
Článek 39
Uchovávání záznamů
1. Pověřené orgány členského státu určí záznamy, které budou uchovávány zpracovateli a jejich četnost, která je nejméně měsíční.
Uvedené záznamy budou zahrnovat nejméně následující informace:
a) množství různých surových materiálů zakoupených pro zpracování,
b) množství zpracovaných surových materiálů a množství a druhy konečných výrobků, polotovarů a vedlejších produktů z nich získaných,
c) odpady během zpracování,
d) likvidační množství a důvody pro tuto likvidaci,
e) množství a typy výrobků prodaných nebo převedených zpracovatelem a obdržené ceny,
f) kde je to vhodné, jména a adresy následných zpracovatelů.
2. Pověřený orgán prvního zpracovatele zkontroluje, zda se postoupená smlouva shoduje s podmínkami, které jsou předepsané v čl. 24 odst. 1. O tom, kde nejsou tyto podmínky dodrženy, informuje žadatel pověřený orgán.
3. kalkulaci pohledu výpočtu ekonomické hodnoty produktů, na něž odkazuje čl. 24 odst. 1, příslušné pověřené orgány porovnají, na základě informace uvedené v čl. 34 odst. 2, součet hodnot všech energetických produktů s celkovým součtem hodnot všech ostatních produktů určených pro jiné použití a získaných ze stejné zpracovatelské operace. Každá hodnota je rovna odpovídajícímu množství násobenému průměrem výstupních cen z továrny zaznamenaných během předcházejícího marketingového roku. Tam, kde tyto ceny nejsou dostupné, pověřený orgán určí odpovídající ceny, zejména na základě informací, jež jsou zmiňovány v čl. 34 odst. 2.
Článek 40
Kontroly v provozech výrobců
1. Pověřené orgány členských států, ve kterých probíhá zpracování, ověří shodu s čl. 24 odst. 1 v provozen nejméně u 25 % zpracovatelů umístěných na jejich teritoriu, vybraných na základě rizikové analýzy. Takové kontroly budou zahrnovat nejméně:
a) porovnání součtu hodnot všech energetických produktů se součtem hodnot všech ostatních produktů určených pro jiné použití a získaných ze stejné zpracovatelské operace,
b) analýzu výrobního systému výrobce, zahrnující fyzické kontroly a kontroly obchodních dokumentů z pohledu ověření, v případě zpracovatelů, že dodávky surových materiálů, konečných produktů, polotovarů a vedlejších produktů jsou v souladu.
Pro účel kontroly, na niž je odkazováno v bodě b) prvního odstavce, pověřené orgány si samy vytvoří základnu zejména v jednotlivých technických koeficientech zpracování pro příslušné surové materiály.
Tam, kde tyto koeficienty existují pro export v legislativě Společenství, budou aplikovány.
Tam, kde neexistují, ale v legislativě Společenství existují jiné koeficienty, ty budou aplikovány.
V jiných případech bude kontrola spoléhat zejména na koeficienty obecně přijímané zpracovatelským průmyslem.
2. Pro zpracovatelské operace, na něž se odkazuje v článku 25, budou kontroly prováděny u 10 % žadatelů vybraných na základě rizikové analýzy s uvážením:
a) výše pomoci;
b) počtu zemědělských parcel a oblasti pokryté žádostí o pomoc;
c) vývoje od předcházejícího roku;
d) zjištění kontrol provedených v minulých letech;
e) ostatních parametrů definovaných členskými státy, založenými na reprezentativnosti předložených prohlášení.
3. Tam, kde kontroly, na něž je odkazováno v paragrafu 2, odhalují nepravidelnosti v nejméně 3 % případů, provede pověřený orgán dodatečné kontroly během roku a následně zvýší procento zemědělců, jejichž provozy budou předmětem kontroly v následujícím roce.
4. Pokud bylo stanoveno, že jisté části kontroly, jak je na ně odkazováno v paragrafech 1 a 2, mohou být vykonány na základě vzorku, zaručuje uvedený vzorek spolehlivou a reprezentativní úroveň kontroly.
5. O každé kontrola v provozu se zpracuje inspekční zpráva podepsaná inspektorem, který uvede detaily o provedených kontrolách.
Zpráva uvede zejména:
a) datum kontroly;
b) přítomné osoby;
c) kontrolované období;
d) použité techniky kontroly včetně toho, kde byly použity, odkazy na metody vzorkování.,
e) výsledky kontroly.
Článek 41
Výroba konopí
Použijí se ustanovení o konopí, na která se odkazuje v článku 29 nařízení Komise (EC) č. 795/2004 [31] a v článku 33 nařízení (EC) č. 796/2004.
Článek 42
Další opatření a vzájemná pomoc
1. Členské státy podstoupí všechna další opatření požadovaná pro řádné uplatnění této kapitoly a poskytnou vzájemnou pomoc potřebnou pro účely kontroly požadované na základě této kapitoly.
Kde tato kapitola neposkytuje příslušné redukce a výjimky, členské státy mohou aplikovat příslušné národní sankce proti účastníkům trhu zahrnutým v procesu poskytování pomoci.
2. Pokud je to nutné nebo vyžadované touto kapitolou, budou členské státy vzájemně pomáhat jeden druhému, aby zajistili efektivní kontroly a umožnily autentičnost předkládaných dokumentů a přesnost dat vyměňovaných k ověření.
ODDÍL 10
Vyloučení z pomoci pro energetické plodiny a ohodnocení
Článek 43
Vyloučení surových materiálů z pomoci pro energetické plodiny a minimální pěstební oblast
1. Členské státy mohou vyloučit jakýkoli zemědělský surový materiál z pomoci pro energetické plodiny, pokud takové materiály vyvolávají obtíže z hlediska kontroly, veřejného zdraví, životního prostředí, trestního zákona nebo zredukovaného poměru konečných energetických produktů.
2. Pro jakýkoli surový materiál odkazovaný v článku 24 mohou členské státy osít minimální pěstební oblast.
Článek 44
Ohodnocení
Před 15. říjnem následujícím po konci toho roku, ve kterém byla pomoc poskytnuta, postoupí členské státy Komisi veškeré informace potřebné k ohodnocení pomoci pro energetické plodiny.
Takové informace zahrnou zejména:
a) oblasti odpovídající jednotlivým odrůdám surového materiálu;
b) množství každého typu surového materiálu, konečný výrobek, vedlejší výrobek a získaný doprovodný výrobek s detaily o typu použitého surového materiálu;
c) opatření přijatá dle článku 25;
d) surové materiály vyloučené z pomoci pro energetické plodiny nebo energetické plodiny na základě čl. 43 odst. 1 a minimální pěstební oblasti uváděné v čl. 43 odst. 2.
KAPITOLA 9
ÚČELOVÁ REGIONÁLNÍ POMOC PRO ZEMĚDĚLSKÉ PLODINY
Článek 45
Termín setby
Pro poskytnutí účelové regionální pomoci pro zemědělské plodiny podle článku 98 nařízení (ES) č. 1782/2003 musí být deklarovaná plocha oseta do termínu, který jsou povinny stanovit členské státy a to nejpozději do 15. června.
KAPITOLA 10
PODPORA NA OSIVO
Článek 46
Schválená osiva
Podle znění článku 99 nařízení (ES) č. 1782/2003 se podpora poskytuje pro zemědělskou výrobu ze základního a úředně schváleného osiva, jak je uvedeno ve směrnicích 66/401/EHS, 66/402/EHS a 2002/57/ES a to v souladu s normami a podmínkami stanovenými těmito směrnicemi a ve shodě s články 47 až 50 tohoto nařízení.
Článek 47
Výroba osiva
1. Osivo bude vyráběno:
a) v rámci pěstitelské smlouvy uzavřené mezi organizací provádějící setbu nebo pěstitelem a specialistou na výrobu osiv.
b) nebo přímo organizací provádějící setbu nebo pěstitelem pod podmínkou, že taková výroba je schválena pěstitelskou deklarací.
2. Organizace provádějící setbu nebo pěstitelé uvedení v odstavci 1 jsou držiteli osvědčení nebo registrace členskými státy.
Takové osvědčení nebo registrace členským státem má platnost v celém Společenství.
3. Organizace provádějící setbu nebo pěstitel vyrábějící osivo nebo pěstitel, který si nechal osivo vyprodukovat v jiném členském státě než ve kterém bylo vydáno osvědčení nebo registrace podle znění odstavce 2, poskytne na požádání příslušným orgánům tohoto jiného členského státu veškeré informace potřebné ke kontrole oprávnění k přijetí dotace.
Článek 48
Teritoriální způsobilost
Každý členský stát poskytne podporu pouze na setbu sklizenou na vlastním území během kalendářního roku, ve kterém začíná sezóna, pro niž byla podpora udělena.
Podporu poskytne všem pěstitelům za podmínek, které zaručují příjemcům podpor rovnocenné zacházení bez ohledu na místo jejich sídla v rámci Společenství.
Článek 49
Odbyt osiva
Podpora se poskytne pouze tehdy, pokud osivo bylo skutečně uvedeno příjemcem na trh za účelem výsevu v termínu nejpozději do 15. června roku následujícího po žni.
"Uvést na trh" znamená: mít k dispozici nebo skladem, vystavit za účelem prodeje, nabídnout k prodeji, prodej nebo dodávka jiné osobě.
Článek 50
Odrůdy Cannabis sativa L. (konopí)
Odrůdy konopí (Cannabis sativa L) splňující podmínky podpory podle článku 99(4) nařízení (ES) č. 1782/2003 jsou uvedeny v seznamu přílohy II k nařízení (ES) č. 796/2004.
KAPITOLA 11
ÚHRADY NA PLOCHU OBDĚLANÉ PŮDY
ODDÍL 1
Všeobecná ustanovení podmínek pro obdržení úhrady na plochu obdělané půdy
Článek 51
Půdní způsobilost
1. Pro účely kapitoly 10 nařízení (ES) č. 1782/2003:
a) "trvalá pastvina" znamená "trvalou pastvinu" ve smyslu čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 796/2004;
b) "trvale obdělaná půda" znamená "trvale obdělanou půdu" ve smyslu čl. 2 odst. c) nařízení Komise (ES) č. 795/2004.
2. Pro účely prvního odstavce článku 108 nařízení (ES) č. 1782/2003 půda označená jako trvalá pastvina pro rok 2003 bude:
a) půda deklarovaná zemědělcem v jeho žádosti o podporu pro rok 2003 jako trvalá pastvina,
a
b) půda, která nebyla deklarovaná zemědělcem v jeho žádosti o podporu pro rok 2003, pokud však nelze dokázat, že tato půda nespadá v roce 2003 do kategorie trvalé pastviny.
3. Ve smyslu třetího odstavce článku 108 nařízení (ES) č. 1782/2003 mohou členské státy nedodržet první odstavec tohoto článku pouze v následujících případech:
a) pro oblasti podléhající restrukturalizačnímu programu definovanému jako "změna struktury a/nebo příslušné oblasti vlastnických vztahů uložená veřejnou správou" jsou členské státy povinny učinit opatření k zamezení významného nárůstu celkové plochy obdělané půdy s nárokem na dotaci na obdělanou půdu; může se jednat hlavně o přehodnocení ploch dříve s nárokem, nyní bez nároku na dotaci, a to formou kompenzačního opatření; plochy, které nově prohlásí členský stát za způsobilé k získání dotace v rámci restrukturalizačního programu, nesmí přesáhnout výměru plochy nově prohlášené za nezpůsobilé ke získání dotace v rámci tohoto programu o více než 5 %;
b) v případě jakéhokoliv zásahu veřejné správy, který by vedl k tomu, že zemědělec by pěstoval zemědělské plodiny na půdě dříve prohlášené za nezpůsobilou k získání dotace na obdělanou půdu, v zájmu pokračování jeho obvyklé zemědělské činnosti a uvedený zásah znamená, že půda původně způsobilá přestává být způsobilou, členské státy nesmějí zvyšovat svoji celkovou plochu obdělané půdy vhodné k získání dotace, ani přechodně ani trvale, o více než 0,1 % své celkové základní plochy;
c) v případech, kdy zemědělci mohou udávat pádné a objektivní důvody pro změny kvalifikace půdy z nezpůsobilé na způsobilou k získání dotace na obdělanou půdu v jejich držení, mají členské státy povinnost prověřit, zda neexistují skutečné důvody pro zamítnutí takových změn, zvláště z hlediska negativních vlivů na životní prostředí a formou plánu poskytnou důkaz, který odevzdají Komisi, že celková velikost způsobilé půdy zůstává nezměněna; za žádných okolností nesmí takové změny způsobit nárůst celkové rozlohy registrované způsobilé obdělané půdy; členské státy zajistí systém předběžných hlášení a schvalování takovýchto změn.
Článek 52
Podmínky pro získání dotace
Bez újmy ustanovení článku 2 budou dotace na obdělanou půdu vyplaceny pouze za plochy:
a) nacházejících se v oblastech klimaticky a zemědělsky vhodných k pěstování zemědělských plodin; členské státy mají právo rozhodovat o tom, že jakákoliv oblast není vhodná k pěstování určitých plodin;
b) na kterých zůstává zemědělská plodina alespoň do začátku kvetení v podmínkách normálního růstu.
Pokud jde o pšenici tvrdou, bude tato plodina navíc pěstována v souladu s místními normami alespoň do 30. června, platba je poskytnuta splněním této podmínky, pokud však není plodina sklizena v plné zralosti před tímto datem.
Článek 53
Regionální sazby
1. V případě, kdy je plocha výrobce vhodná k získání dotace na obdělanou půdu je umístěna ve více než jednom výrobním regionu, bude splatná částka stanovena podle umístění každé plochy, na kterou byla producentem podána žádost.
2. Členské státy, které upravují zvláštními předpisy pěstování kukuřice pro oblasti, kde se plodina pěstuje hlavně na siláž, mají právo v tomto regionu uplatnit výnos z krmného obilí pro všechny oblasti s pěstováním kukuřice v regionech, které splňují tuto podmínku.
ODDÍL 2
Zvláštní ustanovení týkající se některých zemědělských plodin
Článek 54
Silážní píce
1. Pro účely článku 100(3) nařízení (ES) č. 1782/2003 "silážní píce" znamená plodinu pěstovanou na plochách osetých zejména travou a sklízených nazeleno alespoň jednou do roka za účelem uchování v uzavřených prostorách pomocí anaerobního kvašení.
Plochy registrované pro pěstování travního osiva schváleného podle směrnice 66/401/EHS během daného marketingového roku nesmějí být deklarovány jako plochy způsobilé k získání dotací na obdělanou půdu.
2. Ustanovení této kapitoly, s výjimkou podmínky ohledně doby květu v bodě (b) prvního odstavce článku 52, platí i pro silážní píce.
3. V členských státech, které mají předpisy pro specifické oblasti pro pěstování silážní píce, jak je uvedeno v příloze IV, jsou zemědělci oprávněni získat podporu na plochu obdělané půdy podle kategorie "silážní píce".
Článek 55
Pšenice tvrdá
1. Žádosti o podporu na tvrdou pšenici s příplatkem na tvrdou pšenici a speciální podporu stanovené článkem 105 nařízení (ES) č. 1782/2003 platí pouze tehdy, když:
a) žádost o podporu na obdělanou půdu, jak je uvedeno v článku 101 nařízení (ES) č. 1782/2003, je podána na stejný počet hektarů osetých tvrdou pšenicí;
b) je použito minimální množství osiva schváleného podle směrnice 66/402/EHS.
2. Členské státy mají povinnost před 1. říjnem roku předcházejícího roku, na který je poskytnuta subvence, stanovit a sdělit zemědělcům minimální množství schváleného osiva, které je nutno použít v souladu se zemědělskou praxí v daném členském státu.
Článek 56
Len a konopí pěstované na vlákno
1. Podpora na plochu obdělané půdy pro len a konopí pěstovaných na vlákno má stanoveny následující podmínky:
a) předání kopie smlouvy nebo závazku uvedených v prvním odstavci článku 106 nařízení (ES) č. 1782/2003 nejpozději do 15. září roku, pro který je poskytnuta dotace, nebo v dřívějším termínu stanoveném členským státem;
b) použití osiva následujících odrůd:
i) pro len pěstovaný na vlákno platí odrůdy uvedené na seznamu v příloze V ze dne 15. května roku, pro který je poskytnuta dotace;
ii) pro konopí pěstované na vlákno platí odrůdy uvedené na seznamu v příloze II nařízení (ES) č. nařízení (ES) č. 796/2004 ze dne 15. května roku, pro který je poskytnuta podpora, a schváleném podle Směrnice 2002/57/EHS [32].
2. Pro účely poskytnutí podpory na plochu obdělané půdy pro konopí pěstované na vlákno může členský stát stanovit minimální osevní kvótu v souladu s dobrou pěstitelskou praxí.
Článek 57
Termín setby
Omezením platnosti článku 109 nařízení (ES) č. 1782/2003 může členský stát posunout konečné datum pro setbu na pozdější termín, nejpozději však na 15. června pro plodiny uvedené na seznamu v příloze VIII tohoto nařízení, a to v pásmech, která stanoví dotyčné členské státy, nacházející se v regionech uvedených v této příloze.
ODDÍL 3
Základní plochy, referenční výnosy a horní limity
Článek 58
Zavlažovaná a nezavlažovaná půda
V případech, kdy regionalizační plány uvedené v článku 103 nařízení (ES) č. 1782/2003 určí odlišné výnosy pro zavlažovanou a nezavlažovanou půdu, členské státy stanoví pravidla pro rozlišení, zda daná oblast v daném marketingovém roce je zavlažovaná nebo ne.
Zejména uvedou:
a) seznam zemědělských plodin, na které se poskytují podpory na plochu obdělané půdy podle sazby za zavlažovaný výnos;
b) popis zavlažovacího zařízení, které musí mít zemědělec k dispozici; takové zařízení musí být úměrné velikosti dané plochy zemědělské půdy a musí dodávat dostatečné množství vody pro normální vývoj rostlin během vegetačního cyklu;
c) přiměřenou dobu zavlažování.
2. Odstavec 1 se netýká výrobních oblastí "regadío" ve Španělsku nebo jiných oblastí, kde je zavlažování historickým fenoménem spjatým s pozemky a slouží pro jejich ohraničení a k zápisu do katastru.
Článek 59
Překročení limitu základní plochy
1. Pro účely stanovení jakéhokoliv překročení limitu regionálních základních ploch ve shodě s článkem 102 nařízení (ES) č. 1782/2003 musí příslušný úřad dotčeného členského státu vzít v úvahu:
a) regionální základní plochu stanovenou v příloze IV k tomuto nařízení;
b) součet ploch nárokovaných v žádostech o podporu na plochu obdělané půdy podaných pro každou jednotlivou plodinu, včetně, v případě použití článku 71 nařízení (ES) č. 1782/2003, příslušných povinných rezerv.
Jakékoliv dobrovolné rezervy musí být zahrnuty do ploch jiných než zavlažovaných, jiných než určených pro kukuřici a/nebo jiných než určených pro silážní píci.
2. Součet ploch nárokovaných podanými žádostmi o subvenci nesmí zahrnovat plochy nebo jejich části nárokované žádostmi, když se při administrativní kontrole zjistí, že jsou prokazatelně neoprávněné.
Případně je nutno započítat plochu, která je zjištěna během kontrol v terénu podle článku 23 nařízení (ES) č. 1782/2003.
3. Plochy oseté zemědělskými plodinami v souladu s kapitolou 10 části IV nařízení (ES) č. 1782/2003 a použité na podporu žádosti o subvenci podle kapitoly 12 části IV tohoto nařízení se připočítají k součtu ploch nárokovaných podanými žádostmi po úpravě podle ustanovení odstavce 2.
4. Překročení limitů základních ploch se bude počítat podle tabulky v příloze VI.
Článek 60
Překročení limitů ploch pro tvrdou pšenici
1. Pro účely stanovení jakéhokoliv překročení limitu pro plochu osetou tvrdou pšenicí s nárokem na příplatek k podpoře na plochu obdělané půdy stanoveným v čl. 105 odst. 1) nařízení (ES) č. 1782/2003 mají příslušné úřady členských států povinnost přihlédnout k součtu ploch nárokovaných žádostmi o příplatek k dotaci na plochu obdělané půdy pro tvrdou pšenici po úpravě podle čl. 59 odst. 2) tohoto nařízení a případně sníženou podle článku 102 nařízení (ES) č. 1782/2003.
2. Odstavec 1 se použije pro účely stanovení jakéhokoliv překročení limitu pro plochu s nárokem na speciální podporu pro tvrdou pšenici stanovenou čl. 105 odst. 3) nařízení (ES) č. 1782/2003.
Článek 61
Konečná hodnota překročení limitu ploch a koeficient krácení
1. Kde bude podle článků 59 a 60 zjištěno překročení limitu, musí dotčený členský stát nejpozději do 31. října daného roku stanovit konečnou hodnotu překročení limitu zaokrouhlenou na dvě desetinná místa.
2. Konečná hodnota překročení limitu stanovená tímto způsobem bude použita k výpočtu poměrného krácení nárokované plochy:
a) Podpora na plochu obdělané půdy podle čl. 102 odst. 1) nařízení (ES) č. 1782/2003;
b) Příplatek k této částce a speciální podpora pro tvrdou pšenici podle článku 105 nařízení (ES) č. 1782/2003 s použitím článku 102(1) tohoto nařízení.
Článek 62
Dělené plochy
Pro účely článku 102(5) nařízení (ES) č. 1782/2003 je členský stát povinen nejpozději do 15. září roku, pro který je požadována podpora na plochu obdělané půdy, stanovit následující body a obeznámit s nimi Komisi:
a) celostátní základní plochu, která se bude dále dělit;
b) kritéria vytvoření dělených ploch pro členský stát;
c) dělené plochy (počet, název a velikost);
d) podrobná pravidla pro koncentrační opatření v případě překročení limitu.
Článek 63
Mezní hodnota součtu dotací
Pro účely stanovení jakéhokoliv překročení mezního limitu podpor a odpovídajícího koeficientu krácení podle článku 102(2) nařízení (ES) č. 1782/2003 musí příslušné úřady členských států provést poměrné krácení nárokovaných ploch podle článku 102(1) a článku 105(2) tohoto nařízení.
ODDÍL 4
Plochy vyňaté z produkce
Článek 64
Definice
Pro účely článku 107(1) nařízení (ES) č. 1782/2003 znamená výraz "plocha vyňatá z produkce", že se plocha způsobilá pro podporu na plochu dle článku 108 nařízení (ES) č. 1782/2003 ponechá ležet ladem.
Článek 65
Podmínky
1. Použije se článek 32 nařízení (ES) č. 795/2004.
2. Odchýlením se od článku 107(9) nařízení (ES) č. 1782/2003 a pro roky 2005 a 2006 může Malta stanovit minimální požadavky na velikost pro plochy vyňaté z produkce o velikosti méně než 0,1 ha a šířce 10 metrů.
Článek 66
Regionální členění
1. Žádosti o podporu uvedené v části II nařízení (ES) č. 1782/2003 musí být rozčleněny podle regionů v souladu s regionalizačním plánem uvedeným v článku 103 zmíněného nařízení.
2. Ke každé žádosti o podporu na plochu v daném produkčním regionu musí být předloženo odpovídající prohlášení o plochách vyňatých z produkce týkající se alespoň odpovídajícího počtu hektarů ve stejném produkčním regionu.
3. Členský stát může umožnit odchýlení se od odstavce 2 v souladu s objektivními kritérii.
4. Odchýlením se od odstavce 2 může být plocha povinně vyňatá z produkce odpovídající předložené žádosti o podporu na plochu soustředěna zcela nebo zčásti:
a) ve Španělsku, v regionu "secano" v případě zemědělských podniků nacházejících se v produkčních regionech "secano" a "regadío";
b) v jiném produkčním regionu za předpokladu, že se budou plochy, které mají být vyňaty z produkce, nacházet v produkčních regionech sousedících s regiony, ve kterých se nachází obdělávána půda.
5. Použijí-li se odstavce 3 a 4, musí být plocha, která má být vyňata z produkce, přizpůsobena tak, aby zohledňovala rozdíl mezi výnosy použitými pro výpočet platby týkající se plochy vyňaté z produkce v předmětných regionech.
Avšak použití tohoto odstavce nebude mít za následek menší počet hektarů vyňatých z produkce, než jaký je stanoven jako povinný.
Článek 67
Úroda luštěnin
Pro účely uplatnění druhé odrážky článku 107(3) nařízení (ES) č. 1782/2003 znamená "úroda luštěnin" plochy oseté jedním nebo více druhy krmných luštěnin uvedených v příloze VII k tomuto nařízení.
Výsev ve směsi s obilovinami a/nebo travinami je možný s výhradou následujících podmínek:
a) plocha je oseta hlavně krmnými luštěninami;
b) jejich sklizeň nelze provést odděleně.
V případě, že zvláštní regionální ekologické standardy vydané členskými státy pro organické plodiny stanoví maximální hranici pro plochu osetou krmnými luštěninami, bude podmínka týkající se ploch osetých především krmnými luštěninami stanovená v bodu (a) splněna, pokud bude dosaženo alespoň 85 % limitu stanoveného členskými státy.
2. Plochy, na kterých se luštěniny dle ustanovení odstavce 1 stanou mezi 15. lednem a 31. srpnem způsobilými dle schématu podpory upraveného v nařízení Rady (ES) č. 1786/2003 [33], nejsou způsobilé pro podporu na plochu.
Článek 68
Podpora na plochu dobrovolně vyňatou z produkce
1782/2003 umožní členské státy zemědělcům v případě uplatnění článku 66 uvedeného nařízení vyjmout z produkce až min. 10 % plochy, pro kterou je podávána žádost o podporu na plochu pro zemědělské plodiny a která není používána, aby vzniklo právo na úhradu nároků plynoucích z vyjmutí z produkce.
Členský stát může stanovit vyšší procento s ohledem na specifické situace a v případě, že zajistí dostatečné využití zemědělské půdy.
Základní částka za dobrovolné vyjmutí z produkce činí 63,00 EUR/t počínaje hospodářským rokem 2005/2006. Jsou-li pro zavlažovanou a nezavlažovanou půdu stanoveny různé výnosy, použijí se platby za vyjmutí z produkce pro nezavlažovanou půdu.
Členské státy přijmou vhodná opatření pro specifický stav ploch dobrovolně vyňatých z produkce, aby zajistily, že budou tyto plochy udržovány v dobrém zemědělském a ekologickém stavu a že bude zajištěna ochrana životního prostředí.
ODDÍL 5
Sdělení
Článek 69
Sdělení
1. Členské státy zašlou Komisi informace uvedené v příloze IX ve standardizovaném formátu popsaném v této příloze, a to rozčleněné podle produkčních regionů, základních ploch a zemí, v souladu s časovým plánem uvedeným v článku 3.
2. Bude-li zjištěno, že plochy uvedené v článcích 59 a 60 byly překročeny, příslušný členský stát ihned, nejpozději do 15. listopadu příslušného roku, stanoví konečnou hodnotu možného překročení a o této hodnotě informuje Komisi nejpozději do 1. prosince příslušného roku.
Údaje použité k výpočtu hodnoty, o kterou je základní plocha překročena, budou předány prostřednictvím formuláře uvedeného v příloze VI.
3. Bude-li tato hodnota překročení rozložena dle článků 102(5) a 105(2) nařízení (ES) č. 1782/2003, příslušný členský stát o tomto rozložení informuje Komisi nejpozději do 15. listopadu.
4. V případě, že se použije článek 63, příslušný členský stát informuje Komisi o konečném koeficientu snížení nejpozději do 1. prosince příslušného roku.
KAPITOLA 12
PRÉMIE NA OVCE A KOZY
ODDÍL 1
Přímé platby
Článek 70
Žádosti a retenční období
1. Mimo požadavky integrovaného správního a kontrolního systému stanovené v kapitole 4 části II nařízení (ES) č. 1782/2003 ("integrovaný systém"), označí zemědělci ve své žádosti o prémie na ovce a kozy a doplňkové prémie, zda budou ovčí mléko nebo mléčné výrobky z ovčího mléka dodávat na trh během roku, pro který o prémii žádají.
2. Žádosti o prémii pro zemědělce chovající ovce a/nebo kozy musí být předloženy kompetentnímu orgánu během specifické lhůty stanovené příslušným členským státem, která začne běžet nejdříve 1. listopadu před začátkem roku, pro který jsou žádosti předkládány, a skončí nejpozději 30. dubna následujícího po začátku roku, pro který jsou žádosti předkládány.
Avšak Spojené království může stanovit pro Severní Irsko jinou lhůtu než je stanovena pro Velkou Británii.
3. Lhůta uvedená v článku 115(1) nařízení (ES) č. 1782/2003, během které se zemědělec zavazuje chovat ve svém zemědělském podniku počet ovcí a/nebo koz, na které žádá prémii ("retenční období"), činí 100 dnů od prvního dne následujícího po posledním dnu lhůty pro předložení žádostí uvedené v odstavci 2.
Článek 71
Plochy způsobilé pro prémii na kozy
Kritéria uvedená v článku 113(2) nařízení (ES) č. 1782/2003 jsou splněna v oblastech uvedených v příloze X.
Avšak členské státy budou pravidelně ověřovat, zda jsou tato kritéria nadále plněna ve všech oblastech uvedených v příloze X, které spadají do jejich příslušných území.
Po tomto zhodnocení informují členské státy Komisi o všech nezbytných změnách přílohy X do 31. července roku předcházejícího roku, pro který bude změna platná.
Toto oznámení musí uvádět zejména zóny nebo části zón uvedené v příloze X, které již nesplňují kritéria uvedená v článku 113(2) nařízení (ES) č. 1782/2003, a rovněž případné zóny, které tato kritéria splňují, avšak ještě nejsou v příloze X uvedeny.
Pro tyto potenciální nové zóny předají členské státy Komisi podrobné odůvodnění svého návrhu.
Článek 72
Žádost o doplňkovou prémii a prémii na kozy
1. Chce-li zemědělec, z jehož zemědělského podniku se min. 50 %, avšak méně než 100 % plochy užívané pro zemědělskou činnost nachází v oblastech uvedených v článku 114(1) nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo v oblastech uvedených v příloze X tohoto nařízení, získat doplňkovou prémii nebo prémii na kozy, musí předložit jedno nebo více prohlášení s označením polohy jeho pozemků, a to v souladu s odstavci 2 a 3 tohoto článku:
2. Zemědělec, který musí každý rok předkládat prohlášení o celkové využité zemědělské půdě svého zemědělského podniku z důvodu žádosti o podporu dle ustanovení v článku 22(1) nařízení (ES) č. 1782/2003, musí v tomto prohlášení uvést pozemky využité pro zemědělskou činnost, které se nachází v oblastech uvedených v článku 114(1) nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo případně v oblastech uvedených v příloze X k tomuto nařízení;
Zemědělec, který nemusí předkládat prohlášení uvedené v prvním odstavci, musí každý rok předložit zvláštní prohlášení s případným využitím systému pro identifikaci zemědělských pozemků stanoveného v integrovaném systému.
Toto zvláštní prohlášení musí uvádět polohu všech pozemků, které zemědělec vlastní, má pronajaté nebo využívá na základě jakýchkoli ujednání, s označením jejich rozlohy a údaji o pozemcích využívaných pro zemědělskou činnost, které se nachází v oblastech uvedených v článku 114(1) nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo případně v oblastech uvedených v příloze X tohoto nařízení.
Členské státy mohou stanovit, aby bylo zvláštní prohlášení obsaženo v žádosti o prémii na ovce a/nebo kozy.
Členské státy mohou rovněž požadovat, aby bylo zvláštní prohlášení provedeno prostřednictvím formuláře "žádosti o jednotnou platbu".
3. Pověřený vnitrostátní orgán může požadovat předložení vlastnického listu, nájemní smlouvy nebo písemné dohody mezi zemědělci a případně osvědčení místního nebo regionálního orgánu, který dal pozemek využívaný k zemědělské činnosti příslušnému zemědělci k dispozici.
Toto osvědčení musí uvádět rozlohu pozemku poskytnutého zemědělci a pozemky nacházející se v oblastech uvedených v článku 114(1) nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo případně v oblastech uvedených v příloze X tohoto nařízení.
Článek 73
Zemědělci provádějící sezónní přesun zvířat na jiné pastviny(transhumace)
1. Žádosti o prémie předložené zemědělci, jejichž zemědělské podniky sídlí v jedné ze zeměpisných oblastí uvedených v článku 114(2)(b) nařízení (ES) č. 1782/2003 a kteří chtějí získat doplňkovou prémii, musí uvést:
a) místo nebo místa, kde bude v aktuálním roce provedena transhumace;
b) lhůtu minimálně 90 dnů uvedenou v článku 114(2)(a) nařízení (ES) č. 1782/2003 a stanovenou pro aktuální rok.
2. K žádostem o prémie předloženým zemědělci dle odstavce 1 musí být přiloženy dokumenty osvědčující, že transhumace byla během předchozích dvou let skutečně prováděna, vyjma případů vyšší moci nebo vlivu náležitě odůvodněných přírodních okolností ovlivňujících život stáda, a zejména osvědčení místního nebo regionálního orgánu v místě transhumace potvrzujícím, že se transhumace během minimálně 90 po sobě jdoucích dnů opravdu uskutečnila.
Při provádění administrativních kontrol žádostí musí členské státy zajistit, aby se místo transhumace specifikované v žádosti o prémii skutečně nacházelo v oblasti uvedené v článku 114(1) nařízení (ES) č. 1782/2003.
Článek 74
Způsobilost
1. Prémie budou zemědělcům vypláceny na základě počtu ovcí a/nebo koz chovaných v jejich zemědělských podnicích během retenčního období uvedeného v článku 70(3).
2. Za způsobilá zvířata se považují zvířata splňující podmínky stanovené v definicích uvedených v článku 112 nařízení (ES) č. 1782/2003 v poslední den retenčního období.
Článek 75
Seznam zemědělců dodávajících na trh ovčí mléko nebo výrobky z ovčího mléka
Pro každý rok vytvoří členské státy nejpozději do třicátého dne retenčního období seznam zemědělců dodávajících na trh ovčí mléko nebo výrobky z ovčího mléka na základě prohlášení zemědělců uvedených v článku 70(1).
Při vytváření seznamu musí členské státy zohlednit výsledky kontrol a všechny ostatní zdroje informací dostupné pověřenému orgánu, zejména informace získané od zpracovatelů nebo distributorů, které se týkají dodávání ovčího mléka nebo výrobků z ovčího mléka zemědělci na trh.
Článek 76
Oznámení
1. Členské státy musí informovat Komisi:
a) nejpozději do 31. července každého roku o informacích týkajících se žádostí o prémie předložených pro aktuální rok, a to s využitím vzorového formuláře uvedeného v příloze XI;
b) nejpozději do 31. července každého roku o počtu a výši prémií vyplacených v předchozím roce po případném uplatnění snížení podpory dle ustanovení článku 120 nařízení (ES) č. 1782/2003, a to s využitím vzorového formuláře uvedeného v příloze XII k tomuto nařízení;
c) nejpozději do 31. října každého roku o všech změnách v seznamu zemědělských oblastí, ve kterých se provádí transhumace dle článku 114(2) nařízení (ES) č. 1782/2003 a článku 73 tohoto nařízení.
Informace požadované dle prvního pododstavce musí být na žádost poskytnuty vnitrostátním orgánům odpovědným za vytvoření úřední statistiky v sektoru skopového a kozího masa.
2. Pokud se informace požadované dle odstavce 1 změní, zejména v důsledku kontrol, oprav nebo zpřesnění předchozích údajů, musí být Komise o této aktualizaci informována do jednoho měsíce od výskytu změny.
ODDÍL 2
Limity, rezervy a převody
Článek 77
Práva získaná zdarma
Kromě výjimečných případů, kdy zemědělec obdrží práva na příplatek zdarma z národní rezervy, nebude oprávněn svá práva převést nebo je dočasně pronajmout po tři roky od doby, kdy práva získal.
Článek 78
Použití práv
1. Zemědělec mající práva, je může využít tím, že je uplatní sám a/nebo je pronajme jinému zemědělci.
2. Pokud zemědělec během každého roku neuplatní minimální procentní podíl svých práv podle odstavce 4, neuplatněná část se převede do národní rezervy vyjma následujících případů:
a) V případě zemědělce majícího maximálně 20 práv na příplatky, pokud tento zemědělec neuplatní během každého ze dvou po sobě jdoucích roků minimální procentní podíl, převede se do národní rezervy pouze část neuplatněná během posledního kalendářního roku;
b) v případě zemědělce účastnícího se extenzifikačního programu, uznaného Komisí;
c) v případě zemědělce účastnícího se programu předčasného odchodu do důchodu uznaného Komisí, ve kterém převod a/nebo dočasné pronajmutí není povinné;
d) za výjimečných a řádně odůvodněných okolností.
3. Dočasné pronajmutí se bude vždy vztahovat pouze na celé roky a je třeba, aby se přitom jednalo aspoň o minimální počet zvířat stanovených v článku 79(1).
Na konci každého období pronájmu, které nesmí přesáhnout tři po sobě jdoucí roky, kromě případu, kdy se jedná o převod práv, zemědělec znovu svá práva pro sebe získá aspoň na další dva po sobě jdoucí roky.
Pokud zemědělec během každého z těchto dvou roků neuplatní aspoň minimální procentní podíl svých práv stanovených v odstavci 4, potom kromě výjimečných a řádně zdůvodněných případů členský stát stáhne a ročně vrátí do národní rezervy tu část práv, kterou zemědělec neuplatnil.
V případě zemědělců účastnících se programů předčasného odchodu do důchodu uznaných Komisí mohou členské státy umožnit, aby se celková doba trvání dočasného pronajmutí na základě těchto programů prodloužila.
Zemědělci, kteří se zavázali účastnit se extenzifikačního programu v souladu s opatřením uvedeným v článku 2(1)(c) nařízení rady (EHS) č. 2078/92 [34] nebo extenzifikačního programu v souladu s články 22 a 23 nařízení (ES) č.
1257/1999 nebudou po dobu takovéto účasti oprávněni svá práva dočasně pronajímat a/nebo převádět. Toto ustanovení se však nebude uplatňovat v případech, kdy program povoluje převod a/nebo dočasný pronájem práv zemědělcům, jejichž účast na opatřeních jiných, než o kterých se hovoří v tomto pododstavci, vyžaduje získání práv.
4. Minimální procentní podíl uplatnění práv na prémii je 70 %.
Členské státy však tento procentní podíl mohou zvýšit až na 100 %.
O tom, jaký procentní podíl zamýšlejí použít, musejí Komisi předem informovat.
Článek 79
Postoupení práv a dočasné pronajmutí
1. Členské státy mohou na základě svých výrobních struktur stanovit minimální počet práv na prémie, které mohou být předmětem dílčího převodu, který nezahrnuje převod držení.
Toto minimum nesmí přesáhnout 10 práv na prémie.
2. Převody práv na prémie a dočasná pronajmutí těchto práv se stanou platnými teprve poté, co o nich zemědělec práva nabývající a zemědělec práva převádějící a/nebo dočasně pronajímající zpraví pověřené úřady členského státu.
Takovéto oznámení se musí provést do určitého nejzazšího termínu stanoveného členským státem, který nesmí být pozdější než datum, kdy v daném členském státu končí období podávání žádosti o prémie, kromě případů, kdy se převod děje prostřednictvím dědictví.
V takovýchto případech musí být zemědělec, který práva nabývá, schopen předložit příslušné doklady prokazující, že je dědicem zesnulého zemědělce.
3. V případě převodu bez převodu držení nesmí být v žádném případě počet práv převedených bez náhrady do národní rezervy menší než jedno.
Článek 80
Změna individuálního stropu
V případě převodů nebo dočasných pronajmutí práv na prémie musejí členské státy stanovit nový strop a nejpozději do 60 dní od posledního dne období, během kterého výrobce předložil svou žádost, informovat zainteresované zemědělce o počtu práv na prémie, na která mají nárok.
První odstavec se nebude vztahovat na případ, kdy se převod děje prostřednictvím dědictví uvedeného v článku 79(2).
Článek 81
Zemědělci nevlastnící půdu, kterou obhospodařují
Na zemědělce obhospodařující pouze půdu ve vlastnictví veřejném nebo družstevním, kteří se rozhodnou, že už tuto půdu nebudou používat pro pastvu a že všechna svá práva převedou na jiného zemědělce, se bude pohlížet stejně jako na zemědělce, kteří držení své půdy prodávají nebo převádějí.
Ve všech ostatních případech se na takovéto zemědělce bude pohlížet jako na zemědělce, kteří převádějí pouze svá práva na prémie.
Článek 82
Převod přes národní rezervu
V případech, kdy členské státy stanoví, že převod práv se má dít prostřednictvím národní rezervy, budou aplikovat národní ustanovení analogické ustanovením v této kapitole.
Navíc v těchto případech:
a) mohou členské státy umožnit, aby se dočasný pronájem uskutečnil prostřednictvím národní rezervy;
b) v případě, že se převod práv či dočasný pronájem uskuteční podle bodu (a), stane se přesun do národní rezervy účinným až poté, co kompetentní úřady členského státu budou zemědělce převádějícího a/nebo pronajímajícího práva informovat a přesuny z rezervy na jiného zemědělce se stanou účinnými, až tohoto zemědělce budou úřady informovat.
Navíc národní ustanovení zmiňovaná v prvním odstavci zajistí, že ta část práv, která není pokrytá druhým pododstavcem článku 117(2) Nařízení (ES) č. 1782/2003, musí být vyrovnána platbou od členského státu odpovídající platbě, která by byla vyplacena následkem přímého přesunu mezi zemědělci, přičemž je zejména třeba vzít v úvahu výrobní trend v příslušném členském státě.
Tato platba se bude rovnat platbě, účtované zemědělci, který obdrží ekvivalentní práva z národní rezervy.
Článek 83
Výpočet individuálních limitů
Při počátečních výpočtech a v následných upřesněních jednotlivých limitů pro práva na prémie se budou používat pouze celá čísla.
Za tímto účelem se v případech, kdy aritmetický výsledek výpočtů nebude celým číslem, použije nejbližší celé číslo.
V případech, kdy výsledek výpočtů padne přesně do poloviny mezi dvě celá čísla, se pak použije vyšší celé číslo.
Článek 84
Uvědomění
1. Nejpozději do 1. března 2005 členské státy Komisi musejí uvědomit o části převedených práv na příplatky, které budou odevzdány národní rezervě v souladu s článkem 117(2) nařízení (ES) č. 1782/2003 a o případných opatřeních provedených podle článku 117(3) tohoto nařízení a před 1. lednem každého roku o jakýchkoliv jejich změnách.
2. Za použití tabulky uvedené v přílohách XIII a XIV členské státy komisi každý rok nejpozději 30. dubna uvědomí:
a) o počtu práv na příplatek vrácených bez náhradní platby do národní rezervy po převodech práv bez převodu držení během předchozího roku;
b) o počtu neuplatněných práv na příplatek zmiňovaných v článku 118(2) nařízení (ES) č. 1782/2003 převedených do národní rezervy během předchozího roku;
c) o počtu práv udělených podle článku 118(3) nařízení (ES) č. 1782/2003 během předchozího roku;
d) o počtu práv na příplatek udělených zemědělcům v nevýhodnějších oblastech z národní rezervy během předchozího roku;
e) o datech týkajících se období a nejzazších termínů pro převody práv a pro žádosti o příplatky.
ODDÍL 3
Další platby
Článek 85
Další platby
Ty členské státy, které aplikují článek 71 nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 musejí Komisi informovat o svých národních ustanoveních týkajících se poskytování dodatečných plateb stanovených článkem 119 tohoto nařízení.
V případech, kdy to má smysl, budou tyto informace zejména obsahovat:
a) objemy plateb spojených s počtem kusů stáda:
i) informativní částky na hlavu a podmínky udělení;
ii) informativní předpoklad celkových výdajů a počtu zvířat, jichž se to týká;
iii) specifické požadavky skladování;
iv) další informace o aplikačních pravidlech;
b) ohledně plateb z pozemky tam, kde je to nutné:
i) výpočet regionálních bázových oblastí;
ii) informativní částky na hektar;
iii) informativní předpoklad celkových výdajů a počtu daných hektarů;
iv) další informace o aplikačních pravidlech;
c) podrobnosti o dalších vytvořených programech pro uskutečnění dodatečných plateb.
Do jednoho měsíce od provedení jakékoliv změny ve svých národních ustanoveních členské státy Komisi o těchto změnách musejí uvědomit.
ODDÍL 4
Obecná ustanovení
Článek 86
Převod do národní měny
Účinným datem pro aplikaci směnného kurzu na částky příplatků plateb zmiňovaných v článcích 113, 114 a 119 nařízení (ES) č. 1782/2003 bude začátek kalendářního roku, pro který je příplatek či platba poskytována.
Směnný kurz, který se použije, se spočítá jako průměr směnných kurzů platných v měsíci prosinci předcházejícím účinné datum počítaný poměrným dílem.
Bude stanoven Komisí během měsíce následujícího po účinném datu.
KAPITOLA 13
PLATBY PRO HOVĚZÍ A TELECÍ
ODDÍL 1
Speciální příplatek
(Článek 123 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Článek 87
Žádosti
1. Kromě požadavků obsažených v integrovaném systému bude každá žádost o přímé platby uváděná v článku 22 nařízení (ES) č. 1782/2003 také obsahovat:
a) podrobný rozpis počtu zvířat podle věkových skupin;
b) odvolání na pasy nebo správní dokumenty doprovázející zvířata, která jsou předmětem žádosti.
2. Žádosti lze podávat pouze na zvířata, která k počátečnímu dni zadržovacího období uvedeného v článku 90:
a) v případě býků jsou aspoň sedm měsíců stará;
b) v případě mladých volů:
i) nejsou mladší sedmi měsíců ani nejsou starší 19 měsíců v případě první věkové skupiny;
ii) v případě druhé věkové skupiny jsou aspoň 20 měsíců stará.
Článek 88
Poskytnutí příplatku
Zvířata, která nemají nárok na speciální příplatek buďto kvůli aplikaci proporcionální redukce popsané v článku 123(4) nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo aplikaci hustoty stáda popsané v článku 131 tohoto nařízení, dále nesmějí být předmětem žádosti pro tutéž věkovou skupinu a bude se na ně pohlížet jako kdyby byla předmětem vyplacení příplatku.
Článek 89
Pasy a administrativní doklady
1. Pokud pas ve smyslu podmínek stanovených v článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000 není vydáván, musí být nahrazen národním administrativním dokladem v souladu s čl. 123 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003.
2. Příslušné orgány členského státu zajistí, aby pasy nebo administrativní doklady zajistily poskytnutí pouze jedné prémie na zvíře a věkovou třídu.
V tomto ohledu jsou si členské státy povinny navzájem poskytovat nezbytnou součinnost.
3. Členské státy mohou stanovit, že národní administrativní doklad, na který odkazuje odst. 1, bude mít formu:
a) doprovodného dokumentu pro každé jednotlivé zvíře;
b) souhrnného seznamu vedeného zemědělcem, který bude obsahovat veškeré potřebné informace požadované pro administrativní doklad, za předpokladu, že příslušná zvířata zůstanou od data, kdy byla podána první žádost, u stejného zemědělce až do okamžiku, kdy jsou umístěna na trh za účelem porážky;
c) souhrnného seznamu vedeného centrálními orgány, který bude obsahovat veškeré požadované informace potřebné pro administrativní doklad, za předpokladu, že členský stát nebo region členského státu, jenž využije této možnosti, bude u všech zvířat uvedených v žádosti provádět prohlídky na místě, bude sledovat pohyb těchto zvířat a provede jasné označení každého prohlédnutého zvířete, a to za součinnosti zemědělců;
d) souhrnného seznamu vedeného centrálními orgány, který bude obsahovat veškeré potřebné informace požadované pro administrativní doklad, za předpokladu, že členský stát přijme potřebná opatření, aby zajistil, že nebude prémie poskytnuta dvakrát ve stejné věkové třídě, a na požádání poskytne neprodleně informaci o tom, zda byl danému zvířeti prémiový statut přiznán.
4. Členské státy, které se rozhodnou využít jedné nebo více možností uvedených v odst. 3, to včas oznámí Komisi a předloží jí příslušné prováděcí předpisy.
Pro účely bodu (c) odst. 3 se jak Velká Británie tak Severní Irsko považují za regiony členského státu.
Článek 90
Retenční doba
Retenční doba uvedená v čl. 123 odst. 3) písm. a) nařízení (ES) č. 1782/2003 činí dva měsíce a začíná běžet dnem následujícím po datu podání žádosti.
Členské státy však mohou určit, že zemědělec je oprávněn stanovit jiný termín zahájení, který ale nesmí být pozdější než dva měsíce ode dne podání žádosti.
Článek 91
Regionální strop
1. Pokud je výsledkem uplatnění snížené sazby uvedené v čl. 123 odst. 4) nařízení (ES) č. 1782/2003 počet oprávněných zvířat menší než celé číslo, bude za desetinnou část poskytnuta odpovídající poměrná částka jednotkového množství prémie. Pro tyto účely se bere v úvahu pouze první desetinné místo.
2. Pokud se členské státy rozhodnou zavést různé regiony ve smyslu čl. 122 písm. a) nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo upravit stávající regiony na svém území, oznámí toto své rozhodnutí Komisi nejpozději před 1. lednem příslušného kalendářního roku a zároveň předloží definici regionu a množstevního stropu. Veškeré další úpravy budou oznamovány Komisi vždy nejpozději před 1. lednem příslušného kalendářního roku.
Článek 92
Omezení počtu zvířat v chovu
1. Pokud se členské státy rozhodnou upravit limit 90 hlav skotu na chov a věkovou třídu, jak je uvedeno v čl. 123 odst. 1) nařízení (ES) č. 1782/2003, nebo se od něj odchýlit, oznámí toto rozhodnutí Komisi nejpozději před 1. lednem příslušného kalendářního roku.
Pokud navíc členské státy stanoví nejmenší počet zvířat v chovu, na který se bude vztahovat snížená sazba, oznámí to Komisi nejpozději před 1. lednem příslušného kalendářního roku.
2. Veškeré následné úpravy v aplikaci odst. 1 budou oznámeny Komisi nejpozději před 1. lednem příslušného kalendářního roku.
Článek 93
Poskytnutí prémie při porážce
1. Členské státy mohou poskytnout speciální prémii při porážce takto:
a) u býků po dovršení stanoveného věku;
b) u volů po dosažení první nebo druhé věkové třídy nebo kombinací poskytnutí prémií na obě dvě věkové třídy.
2. Členské státy, které se rozhodnou poskytnout speciální prémii při porážce v souladu s odst. 1, také zajistí, aby tato prémie byla poskytnuta i při expedici zvířat do jiného členského státu nebo vývozu do nečlenského státu.
3. Pokud se členské státy rozhodnout poskytnout zvláštní prémii při porážce v souladu s odst. 1 tohoto článku, bude se s nezbytnými úpravami na poskytování prémie vztahovat tento oddíl, čl. 120 a čl. 121 odst. 1) a 2).
4. Kromě informací uvedených v čl. 121 odst. 1) budou žádosti o podporu uvádět, zda se jedná o býka či vola, a bude k nim přiložen dokument obsahující údaje požadované pro účely čl. 89 odst. 2). Doprovodným dokumentem bude dle volby členského státu jeden z následujících dokladů:
a) pas nebo kopie pasu, pokud používaný typ čítá několik kopií;
b) kopie pasu, pokud je používaný typ pasu vydáván pouze v jediném vyhotovení, které musí být navráceno příslušnému orgánu pro účely čl. 6 nařízení (ES) č. 1760/2000; v takovém případě přijme členský stát opatření, kterými zajistí, aby se informace obsažené v kopii shodovaly s originálním dokumentem;
c) národní administrativní doklad, pokud není pas vydáván, za podmínek stanovených čl. 6 nařízení (ES) č. 1760/2000.
Členské státy mohou použití národního administrativního dokladu pozastavit.
V takovém případě přijmou potřebná opatření, kterými zajistí, aby nebyla prémie na zvířata, které jsou předmětem obchodu v rámci Společenství, poskytována pro stejnou věkovou třídu dvakrát.
Pokud jsou v počítačových databázích uvedených v čl. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1760/2000 obsaženy ke spokojenosti členského státu potřebné informace, které zajistí, aby byla na každé zvíře a každou věkovou třídu poskytnuta pouze jedna prémie, dokument uvedený v prvním odstavci tohoto bodu k žádosti o podporu přiložen být nemusí.
Odchylně od prvního bodu tohoto odstavce, pokud členské státy uplatňují možnost uvedenou v prvním bodě čl. 121 odst. 2), přijmou potřebné opatření, které zajistí, aby mohl zemědělec určit zvířata, pro která požaduje zvláštní prémii.
5. U býků bude doklad o porážce uvádět hmotnost jatečně opracovaného těla.
6. Pokud je zvíře expedováno, je nutné vystavit doklad o expedici ve formě prohlášení vydaného odesilatelem zboží, které bude uvádět členský stát, do kterého je zvíře vyváženo.
V takovém případě budou žádosti o podporu obsahovat:
a) název a adresu odesilatele (nebo ekvivalentní kód);
b) identifikační číslo zvířete;
c) prohlášení, že zvíře není mladší devíti měsíců.
Žádosti o podporu budou předloženy předtím, než zvíře opustí území příslušného členského státu, a doklad o expedici bude předložen ve lhůtě tří měsíců od data, kdy zvíře opustilo území příslušného členského státu.
Článek 94
Informace o systému podpory
1. Odchylně od čl. 90 bude prémie vyplacena zemědělcům, kteří měli zvířata v držení po minimální retenční dobu dvou měsíců, která končí méně než jeden měsíc před datem porážky nebo dodání nebo končí méně než dva měsíce před datem vývozu.
U volů podléhá výplata prémie následujícím pravidlům:
a) prémie u první věkové třídy bude vyplacena pouze v případě, že měl zemědělec zvíře v držení nejméně dva měsíce mezi okamžikem, kdy zvíře dosáhlo sedmi měsíců věku, a okamžikem, kdy dosáhlo 22 měsíců věku;
b) prémie u druhé věkové třídy může být vyplacena pouze v případě, že zemědělec měl v držení zvíře, které dosáhlo 20 měsíců věku, alespoň po dobu dvou měsíců;
c) prémie u těchto dvou věkových tříd mohou být vyplaceny společně pouze v případě, že měl zemědělec zvíře v držení alespoň čtyři po sobě jdoucí měsíce při současném dodržení věkových požadavků stanovených v bodech a) a b);
d) prémie pouze u druhé věkové třídy může být vyplacena v případě, že bylo zvíře vyvezeno z jiného členského státu poté, co dosáhlo 19 měsíců věku.
2. V kontextu výpočtu hustoty stáda, jak je uvedeno v čl. 131 nařízení (ES) č. 1782/2003, bude každé zvíře, na které se vztahuje kombinovaná aplikace obou dvou věkových tříd, vzato v úvahu dvakrát.
3. Hmotnost jatečně opracovaného těla se zjišťuje na základě jatečně opracovaného těla ve smyslu čl. 2 nařízení Rady (EHS) č. 1208/81 [35].
Pokud se bude vzhled jatečně opracovaného těla od uvedené definice lišit, platí korekční faktory stanovené v příloze k nařízení Komise (EHS) č. 563/82 [36].
Pokud se porážka uskuteční v jatečním zařízení, na které se nevztahuje jakostní stupnice pro jatečně opracovaná těla dospělých hovězích zvířat, mohou členské státy povolit, aby byla hmotnost určena na základě živé váhy poraženého zvířete.
V těchto případech bude platit, že se hmotnost jatečně opracovaného těla rovná nebo je větší než 185 kilogramů, pokud byla živá váha jatečního zvířete rovna nebo větší než 340 kg.
Článek 95
Oznamování
Členské státy oznámí Komisi před začátkem příslušného kalendářního roku své rozhodnutí nebo případné úpravy rozhodnutí, které se týká uplatnění čl. 93 a souvisejících postupů.
ODDÍL 2
Prémie na porážku mimo sezónu
(Čl. 124 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Článek 96
Uplatnění prémie
Komise nejpozději do 1. září každého kalendářního roku rozhodne, ve kterých členských státech může být v dalším kalendářním roce poskytována prémie na porážku mimo sezónu.
Členské státy oznámí Komisi nejpozději do 1. ledna kalendářního roku, ve kterém byla prémie poskytnuta, zda se rozhodly čl. 124 odst. 3) nařízení (ES) č. 1782/2003 uplatňovat.
Článek 97
Nárok na prémii
1. Prémie na porážku mimo sezónu může být poskytnuta pouze u volů, kteří již obdrželi speciální prémii nebo u kterých se má zato, že obdrželi speciální prémii v souladu s čl. 88 v členském státě, který prémii na porážku mimo sezónu uplatňuje, a kteří jsou poráženi v členském státě, jenž prémii na porážku mimo sezónu uplatňuje.
2. Prémii na porážku mimo sezónu lze poskytnout pouze zemědělci, který měl zvíře před porážkou naposledy v držení.
Článek 98
Žádosti
1. Zemědělec předloží žádost příslušnému orgánu členského státu, ve kterém se majetek nachází.
2. Žádosti budou vyhotoveny v souladu s čl. 93 odst. 4) a čl. 121, které budou aplikovány s nezbytnými úpravami.
Členské státy přijmou opatření, kterými bude ověřeno, že byla poskytnuta speciální prémie, a budou provádět pravidelné, neohlášené kontroly správnosti certifikátů uvedených v čl. 121.
ODDÍL 3
Prémie na krávy bez tržní produkce mléka
(Čl. 125 až 129 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Článek 99
Masná plemena krav
Pro účely čl. 122 odst. d) a čl. 129 odst. 2) nařízení (ES) č. 1782/2003 se krávy, které patří k hovězím druhům uvedeným v příloze XV tohoto nařízení, nepovažují za masná plemena krav.
Článek 100
Maximální individuální referenční množství
1. Pokud se členské státy rozhodnou změnit maximální individuální referenční množství 120000 kilogramů, které stanoví čl. 125 odst. 2) písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003, nebo se od něj odchýlit, oznámí to Komisi nejpozději před 1. lednem příslušného kalendářního roku.
2. Případné pozdější změny uplatnění odst. 1 budou oznámeny Komisi nejpozději před 1. lednem příslušného kalendářního roku.
Článek 101
Retenční doba
Šestiměsíční retenční doba stanovená v čl. 125 odst. 2) nařízení (ES) č. 1782/2003 začne běžet v den následující po datu podání žádosti.
Článek 102
Žádosti
1. Aniž by tím byly dotčeny požadavky stanovené v rámci integrovaného systému, pokud je podávána žádost o prémii dle čl. 125 odst. 2) písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003, musí žádost o přímé platby stanovené v čl. 22 nařízení (ES) č. 1782/2003 obsahovat:
a) prohlášení uvádějící individuální referenční množství mléka, které měl producent k dispozici k 31. březnu předcházejícímu začátku 12měsíčního období uplatňování programu dodatečných dávek se začátkem v příslušném kalendářním roce; pokud není toto množství k datu podání žádosti známo, bude dodáno příslušnému orgánu při nejbližší příležitosti;
b) závazek zemědělce, že nebude během dvanáctiměsíční doby od data podání žádosti zvyšovat své individuální referenční množství nad množstevní limit stanovený v čl. 125 odst. 2) písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003.
Bod (b) neplatí, pokud členský stát množstevní limit zrušil.
2. Žádosti se podávají po dobu šesti měsíců během kalendářního roku, kterou určí členský stát.
Členské státy mohou stanovit v rámci této celkové doby oddělené termíny pro podávání žádostí.
Článek 103
Průměrný výnos mléka
Průměrný výnos mléka se vypočítá na základě průměrných výnosů uvedených v příloze XVI.
Pro tento výpočet však členské státy mohou využít vlastní uznaný doklad, který slouží jako potvrzení průměrného výnosu mléčného stáda zemědělce.
Článek 104
Dodatečná národní prémie
1. Dodatečná národní prémie na krávy bez tržní produkce mléka, jak stanoví čl.125 odst. 5) nařízení (ES) č. 1782/2003, může být poskytnuta pouze zemědělci, který ve stejném kalendářním roce obdrží prémii na krávy bez tržní produkce mléka.
Dodatečná národní prémie na krávy bez tržní produkce mléka bude poskytnuta pouze pro omezené množství zvířat oprávněných k získání této prémie a, pokud je to relevantní, po uplatnění snížené sazby uvedené v druhém pododstavci čl. 129 odst. 1) nařízení (ES) č. 1782/2003.
2. Členské státy mohou stanovit pro poskytování dodatečné národní prémie na krávy bez tržní produkce mléka další podmínky.
O těchto podmínkách informují Komisi v dostatečném předstihu předtím, než vstoupí v účinnost.
3. Komise nejpozději do 1. září každého kalendářního roku rozhodne, které členské státy splňují podmínky uvedené v třetím pododstavci čl. 125 odst. 5) nařízení (ES) č. 1782/2003.
Článek 105
Individuální strop
Členské státy určí individuální strop na zemědělce v souladu s čl. 126 odst. 1) nařízení (ES) č. 1782/2003.
Článek 106
Oznamování
1. Členské státy oznámí Komisi nejpozději do 1. května 2005 veškeré změny postupů využívaných k implementaci snížení individuálních stropů v souladu s čl. 126 odst. 3) nařízení (ES) č. 1782/2003.
2. Členské státy oznámí Komisi:
a) nejpozději do 1. března 2005 veškeré změny způsobu výpočtu snížení uvedeného v druhém pododstavci čl. 127 odst. 1) nařízení (ES) č. 1782/2003;
b) před 1. lednem každého roku případné úpravy opatření přijatých v rámci čl. 127 odst. 2) písm. a) tohoto nařízení.
3. Prostřednictvím tabulky uvedené v části 3 přílohy XVIII oznámí nejpozději do 1. března předběžně a nejpozději do 31. července s konečnou platností členské státy Komisi pro každý kalendářní rok:
a) počet nároků na prémii, které se vrátily bez kompenzační výplaty do národní rezervy po převodu práv bez převodů majetku během předchozího kalendářního roku;
b) počet nevyužitých nároků na prémii uvedených v čl. 109 odst. 2) převedených do národní rezervy během předchozího kalendářního roku;
c) počet nároků udělených dle čl. 128 odst. 3) nařízení (ES) č. 1782/2003 během předchozího kalendářního roku.
Článek 107
Práva získaná bezplatně
Kromě řádně odůvodněných výjimečných případů platí, že pokud zemědělec získal nároky na prémii bezplatně z národní rezervy, není oprávněn během tří následujících kalendářních let svá práva převádět a/nebo dočasně pronajímat.
Článek 108
Uplatnění nároků
1. Zemědělec, kterému byly uděleny nároky, je může uplatnit buď přímým využitím těchto nároků pro sebe a/nebo jejich pronájmem jinému producentovi.
2. Pokud zemědělec během každého kalendářního roku nevyužil alespoň minimální podíl svých práv v souladu s odst. 4, bude nevyužitá část převedena do národní rezervy, vyjma následujících případů:
- pokud je zemědělec držitelem nejvýše sedmi nároků na prémii a během každých dvou po sobě jdoucích kalendářních let nevyužil minimálního podílu svých práv stanoveného v souladu s odst. 4, bude část, která nebyla využita v minulém kalendářním roce, převedena do národní rezervy;
- u zemědělce, jenž je účastníkem extenzifikačního programu uznaného Komisí;
- u zemědělce, jenž je účastníkem programu předčasného důchodu uznaného Komisí, kdy není převod a/nebo dočasný pronájem práv povinný;
nebo
- v dalších výjimečných a řádně odůvodněných případech.
3. Dočasný pronájem lze uskutečnit pouze na dobu celého kalendářního roku a musí se vztahovat alespoň na minimální počet zvířat stanovený v čl. 109 odst. 1). Na konci každého období dočasného pronájmu, který nesmí překročit tři po sobě jdoucí roky, získá zemědělec, pokud se nejednalo o převod práv, všechna práva zpět, a to nejméně na dobu dvou po sobě jdoucích kalendářních let. Pokud zemědělec v každém z těchto dvou let nevyužije alespoň minimální podíl svých práv, který je stanoven v souladu s odst. 4, odebere každoročně členský stát mimo výjimečných a řádně odůvodněných případů tu část práv, která zemědělec nevyužil, a vrátí ji do národní rezervy.
U zemědělců, kteří se účastní programů předčasného důchodu uznaných Komisí, mohou však členské státy celkové trvání dočasného pronájmu na základě těchto programů zvýšit.
Zemědělci, kteří se zavázali k účasti v extenzifikačním programu v souladu s opatřením uvedeným v čl. 2 odst. 1) písm. c) nařízení Rady (EHS) č. 2078/92 [37] nebo extenzifikačním programu v souladu s čl. 22 a 23 nařízení (ES) č. 1257/1999 [38], nejsou k dočasnému pronájmu a/nebo převodu svých nároků během doby této účasti oprávněni. Toto ustanovení se však nevztahuje na případy, kdy program povoluje převod a/nebo dočasný pronájem nároků zemědělcům, jejichž účasti na jiných opatřeních než opatřeních uvedených v tomto pododstavci vyžaduje získání práv.
4. Minimální podíl využití nároků na prémii činí 70 %.
Členské státy však mohou tento podíl zvýšit až na 100 %.
Členské státy oznámí Komisi předem, jaký podíl budou používat a dále veškeré změny zde uvedeného podílu.
Článek 109
Převod nároků a dočasný pronájem
1. Členské státy mohou na základě svých struktur produkce stanovit minimální počet nároků na prémii, na které lze aplikovat částečný převod, který nezahrnuje převod majetku.
Toto minimum může činit nejvýše pět nároků na prémii.
2. Převody nároků na prémii a dočasný pronájem těchto nároků vstoupí v účinnost teprve poté, co byly zemědělcem převádějícím a/nebo pronajímajícím tyto nároky společně se zemědělcem, který je získává, oznámeny příslušným orgánům členského státu.
Toto oznámení se musí uskutečnit ve lhůtě stanovené členským státem, nejpozději však v den, kdy zemědělec, který nároky získává, podal svou žádost, vyjma případů, kdy převod nároků vyplývá z dědictví.
V takovém případě musí být zemědělec, který nároky získává, schopen doložit příslušné právní dokumenty potvrzující skutečnost, že je dědicem zesnulého zemědělce.
Článek 110
Změna individuálního stropu
U převodů nebo dočasného pronájmu nároků na prémii stanoví členské státy nový individuální strop a oznámí dotčeným zemědělcům počet práv na prémii, na které mají nárok, nejpozději do 60 dnů od poslední dne období, ve kterém zemědělec podal žádost.
První odstavec se netýká případů, kde dojde k převodu v důsledku dědictví.
Článek 111
Zemědělci, kteří nevlastní půdu, kterou obhospodařují
Zemědělci, kteří obhospodařují pouze veřejnou půdu nebo půdu v kolektivním vlastnictví, jež se rozhodli v obhospodařování této půdy nepokračovat a převést všechna svá práva na jiného zemědělce, jsou považováni za rovnocenné zemědělcům, kteří prodávají nebo převádějí svůj majetek.
Ve všech ostatních případech se má zato, že tito zemědělci pouze převádějí své nároky na prémii.
Článek 112
Převod prostřednictvím národní rezervy
Pokud členský stát určí, že se převod nároků bez převodu majetku musí uskutečnit prostřednictvím národní rezervy v souladu s čl. 127 odst. 2) písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003, uplatní národní předpisy analogicky k předpisům uvedeným v čl. 109 až 111. Navíc v tomto případě:
- členské státy mohou stanovit, že dočasný pronájem se uskuteční prostřednictvím národní rezervy;
- při převodu nebo dočasném pronájmu nároků na prémii v případech, kdy se využívá prvního požadavku, jsou převody do rezervy účinné teprve poté, co byly příslušnými orgány členského státu oznámeny zemědělci převádějícímu a/nebo pronajímajícímu tyto nároky, a převody z rezervy na jiného zemědělce jsou účinné teprve poté, co byly těmito orgány oznámeny zemědělci, který je nabývá.
Dále musí tyto předpisy zajišťovat, aby členský stát zaplatil za část nároků, které netvoří část uvedenou v druhém pododstavci čl. 127 odst. 1) nařízení (ES) č. 1782/2003, odpovídající množství, které by vyplynulo z přímého převodu mezi zemědělci, s přihlédnutím především k trendu produkce v příslušném členském státě. Tato platba se musí rovnat platbě, která bude požadována od zemědělce nabývajícího shodná práva z národní rezervy.
Článek 113
Částečné nároky
1. Pokud jsou výsledkem výpočtů provedených dle čl. 105 až 112 hodnoty, které nejsou celými čísly, bere se v úvahu pouze první desetinné místo.
2. Pokud z aplikace ustanovení tohoto oddílu pro zemědělce nebo národní rezervu vyplynou částečné nároky na prémii, budou tyto částečné nároky sečteny.
3. Pokud je zemědělec držitelem částečného nároku, omezí se tento částečný nárok pouze na oprávnění k odpovídajícímu zlomku jednotkového množství prémie a, pokud je to relevantní, dodatečné národní prémie dle čl. 104 a extenzifikační platby dle čl. 118.
Článek 114
Speciální program pro jalovice
1. Členské státy, které mají zájem využít možnosti uvedené v čl. 129 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003, to oznámí Komisi a současně předloží Komisi příslušné údaje, na základě kterých bude možno určit, zda jsou splněny podmínky stanovené v čl. 129 odst. 1 uvedeného nařízení.
Dotčené členské státy také sdělí konkrétní stropy, které případně stanovily.
Komise rozhodne, které členské státy splňují podmínky stanovené v čl. 129 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003.
Rozhodnutí platná v okamžiku vstoupení tohoto nařízení v platnost platí i nadále.
2. Členské státy splňující podmínky uvedené v čl. 129 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 oznámí před 1. lednem příslušného roku Komisi veškeré úpravy konkrétních národních stropů, které stanovily.
3. Členské státy, které provádějí zvláštní program, stanoví kritéria, jimiž zajistí, aby byla prémie vyplácena zemědělcům, jejichž stádo jalovic má nahradit stádo krav.
Mezi tato kritéria může patřit zejména věkový limit a/nebo plemenné požadavky.
Členské státy přijatá kritéria oznámí Komisi před 1. lednem příslušného roku.
Veškeré následné úpravy budou Komisi oznámeny před 1. lednem příslušného roku.
4. Pokud je výsledkem aplikace poměrného snížení uvedeného v druhém pododstavci čl. 129 odst. 1) nařízení (ES) č. 1782/2003 hodnota oprávněných zvířat menší než celé číslo, bude za tuto desetinnou část přiznán odpovídající zlomek jednotkového množství prémie a, pokud je to relevantní, dodatečné národní prémie dle čl. 104 a extenzifikační platby dle čl. 118. Pro tyto účely se uvažuje pouze první desetinné místo.
5. V členských státech, které aplikují zvláštní program, musí požadavek uvedený v čl. 125 odst. 2) nařízení (ES) č. 1782/2003 týkající se minimálního počtu zvířat, které musí mít zemědělec v držení, v plném rozsahu dodržen, buď co se týče krav bez tržní produkce mléka, pokud zemědělec podal žádost na krávy bez tržní produkce mléka, nebo co se týče jalovic, pokud zemědělec podal žádost na jalovice.
6. Ustanovení čl. 105 až 113 se na tento zvláštní program nevztahují.
Článek 115
Zaokrouhlování počtů zvířat
Pokud je výsledkem výpočtu maximálního počtu jalovic jako procentní podíl, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 2) druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1782/2003, jiná hodnota než celé číslo, bude tato hodnota, pokud je menší než 0,5, zaokrouhlena dolů na nejbližší celé číslo, a pokud je rovna nebo větší než 0,5, bude tato hodnota zaokrouhlena nahoru.
ODDÍL 4
Společná ustanovení pro zvláštní prémie a prémie na krávy bez tržní produkce mléka
Pododdíl 1
Obecná ustanovení
Článek 116
Žádosti o zvláštní prémie a prémie na krávy bez tržní produkce mléka
1. Členské státy mohou, z administrativních důvodů, rozhodnout, že žádosti o přímé platby uvedené v článku 22 nařízení (ES) č. 1782/2003, co se týče zvláštní prémie a prémie na krávy bez tržní produkce mléka, budou podávány pro minimální počet zvířat s tím, že tento počet nepřekročí číslo tři.
2. Aniž je dotčen čl. 102 odst. 2 a čl. 118c odst. 2, členské státy mohou určit období a termíny pro předložení žádostí o prémii a počet žádostí, který mohou zemědělci předložit v jednom režimu prémií a kalendářním roce.
Článek 117
Intenzita chovu
1. Pro každého zemědělce, který, v rámci stejného kalendářního roku, předloží žádost o přímou platbu uvedenou v článku 22 nařízení (ES) č. 1782/2003 pro zvláštní prémii nebo prémii na krávy bez tržní produkce mléka, příslušné orgány stanoví počet VDJ (velkých dobytčích jednotek) odpovídající počtu zvířat, pro který je možné poskytnout zvláštní prémii nebo prémii na krávy bez tržní produkce mléka, s uvážením krmné plochy zemědělce.
2. Při stanovení intenzity chovu uvedené v článku 131 nařízení (ES) č. 1782/2003, se použije následující postup:
a) bude zváženo individuální referenční množství pro mléko, které k dispozici v zemědělském podniku k 31. březnu před začátkem dvanáctiměsíčního období režimu pro žádosti o dodatečné platby začínajícího v příslušném kalendářním roce;
b) počet dojnic potřebný pro vyprodukování tohoto referenčního množství pro mléko bude vypočítán podle článku 103 tohoto nařízení.
3. Při určení počtu zvířat způsobilých pro přidělení prémie:
a) počet hektarů určený podle pravidel stanovených v integrovaném systému bude vynásoben intenzitou chovu uvedenou v článku 131 nařízení (ES) č. 1782/2003;
b) počet VDJ odpovídající počtu dojnic potřebných pro vyprodukování referenčního množství mléka, které je zemědělci k dispozici, bude odečteno od takto získaného čísla;
c) počet VDJ odpovídající počtu ovcí a/nebo koz, pro které byly podány žádosti o prémie, bude odečten od takto získaného čísla.
Takto získané konečné číslo bude odpovídat maximálnímu počtu VDJ, pro které bude poskytnuta zvláštní prémie a prémie na krávy bez tržní produkce mléka.
4. Členské státy informují každého dotčeného zemědělce o intenzitě chovu, která pro něho byla stanovena a o výsledném počtu VDJ, pro které může být poskytnuta prémie.
Pododdíl 2
Režim extenzifikačních prémií
(Článek 132 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Článek 118
Účast v režimu extenzifikačních prémií
1. Pro přihlášení se k extenzifikační prémii, zemědělci uvedou v žádosti o přímou platbu uvedené v článku 22 nařízení (ES) č. 1782/2003, že si přejí zúčastnit se režimu extenzifikačních prémií.
2. Zvířata, která jsou považována za zvířata, která obdržela zvláštní prémii ve smyslu článku 88, se nebudou přihlašovat pro extenzifikační prémii.
Článek 118a
Určení intenzity chovu sčítáním
1. Pro kontrolu, že celkový počet zvířat vypočítaný podle čl. 132 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1782/2003 splňuje požadavky na intenzitu chovu stanovené v čl. 132 odst. 2 tohoto nařízení, členské státy každý rok určí alespoň pět sčítacích dnů zvířat a informují o tom Komisi.
Kromě případů, kdy členské státy rozhodnou, že sčítacím dnem může být kterýkoli den v roce, budou sčítací dny rozděleny náhodně tak, aby pokrývaly celý rok, měněny každý rok a každý sčítací den bude určen dodatečně a oznámen zemědělci nejdříve dva týdny po jeho určení.
2. Ve sčítací den budou zvířata spočítána podle jedné z následujících metod, podle výběru členského státu:
a) Členské státy mohou požádat každého zemědělce aby potvrdil, na základě jeho registru zemědělského podniku, před určením sčítacího dne členským státem, počet VDJ nebo počet zvířat pro každou ze dvou kategorií skotu uvedených v převodní tabulce stanovené v čl. 131 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1782/2003;
b) Členské státy mohou používat počítačové databáze uvedené v čl. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1760/2000 pro určení počtu VDJ za podmínky, že tyto databáze poskytují, ke spokojenosti dotčeného členského státu, adekvátní záruky co se týče přesnosti informací, které obsahují, pro účely režimu extenzifikačních plateb.
3. Počet VDJ použitý pro určení zda zemědělec splňuje požadavky na intenzitu chovu stanovené v čl. 132 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003 bude aritmetickým průměrem počtů VDJ spočítaných ve sčítací dny plus počet VDJ odpovídající ovcím a kozám pro které byly podány žádosti o prémie pro stejný kalendářní rok.
Nicméně, kde se členské státy rozhodnou, že sčítacím dnem může být kterýkoli den v roce, mohou tyto státy rozhodnout, že čísla uvedená v odst. 2 písm. a) a b) budou vypočítána poměrně pro období po které jsou zvířata přítomna v podniku.
4. Členské státy přijmou nezbytná opatření pro používání článku 29 nařízení (ES) č. 1782/2003 v případě zemědělců, kteří, pomocí abnormálně nízkých chovných stavů během části roku, uměle vytvářejí podmínky požadované článkem 132 tohoto nařízení.
Článek 118b
Zjednodušené určení intenzity chovu
1. Odchylně od článku 118a, členské státy mohou poskytnout zemědělcům možnost zvolit si zjednodušené schéma pro výpočet intenzity chovu.
V takovém případě, zemědělec do žádosti o podporu zařadí:
a) prohlášení, že každý den vyhověl maximální intenzitě chovu stanovené v článku 132 nařízení (ES) No 1782/2003 k datu jeho žádosti o podporu;
b) závazek každý den vyhovět takovéto intenzitě chovu mezi datem jeho žádosti o podporu a následujícím 31. prosincem.
Tam kde si dotčený členský stát zvolil použít čl. 132 odst. 2 druhý pododstavec nařízení (ES) č. 1782/2003, zemědělec ve své žádosti uvede, kterou ze dvou maximálních intenzit chovu dodržuje. Farmář může tuto volbu změnit před oznámením kontroly na místě počtu jeho zvířat.
Zemědělec může oznámit příslušnému orgánu zrušení závazku uvedeného v bodě (b) druhého pododstavce před oznámením kontroly na místě počtu jeho zvířat.
V takovém případě nebude kvalifikovaný pro extenzifikační prémii.
Prohlášení a závazky stanovené v druhém pododstavci budou podléhat opatřením kontroly a pokut stanovených podle integrovaného systému.
2. Kde si členské státy zvolí použít, nebo ukončit použití, možnosti stanovené v článku 132 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1782/2003, informují Komisi o svém rozhodnutí před 1. lednem dotčeného kalendářního roku.
Článek 118c
Zemědělci v horských oblastech
1. Členské státy, které si přejí využít možnosti stanovené v čl. 132 odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003 o tomto informují Komisi a zároveň oznámí Komisi relevantní informace umožňující určení, zda jsou splněny podmínky stanovené v tomto článku.
Pro účely č. 132 odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003, "zemědělec v horské oblasti" znamená jedno z následujících:
a) zemědělce, jehož zemědělský podnik se nachází v horské oblasti;
b) zemědělce, jehož minimálně 50 % krmné plochy se nachází v horské oblasti.
Komise rozhodne, které členské státy splňují podmínky stanovené v čl. 132 odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003.
Rozhodnutí, která budou v platnosti v dobu vstoupení v platnost tohoto nařízení se budou dále používat.
118, odst. 1, zemědělci, kteří si přejí se kvalifikovat pro extenzifikační prémie podle odstavce 1 tohoto článku uvedou na žádosti o podporu, že žádají o extenzifikační prémii.
Zemědělci budou udržovat, minimálně po dobu šesti následujících měsíců od data podání žádosti uvedené v článku 118, počet dojnic minimálně stejný jako počet dojnic pro který byla podána žádost o extenzifikační prémii.
Toto retenční období začne prvním dnem po dni podání žádosti.
Žádosti budou podávány během celého období šesti měsíců v kalendářním roce, které budou určeny členským státem.
Členské státy mohou rozhodnout o oddělených obdobích pro podávání žádostí v rámci takovéhoto celého období.
Článek 118d
Maximální počet dojnic způsobilých pro prémii
Počet dojnic, pro který je zemědělci poskytnuta extenzifikační prémie nesmí překročit ani jedno z následujících čísel:
a) počet dojnic potřebný pro vyprodukování individuální referenčního množství pro mléko, které je zemědělci k dispozici k 31. březnu před začátkem dvanáctiměsíčního období režimu pro žádosti o dodatečné platby začínajícího v dotčeném kalendářním roce; tento počet krav bude vypočítán pomocí průměrné dojivosti definované v příloze XVI;
b) celkový počet krav v zemědělském podniku, stanovený podle článku 118a, mínus počet krav bez tržní produkce mléka odpovídající individuálnímu stropu.
Článek 119
Obecná ustanovení
1. Členské státy oznámí Komisi jakoukoli změnu v definici "pastviny" použité pro účely čl. 132 odst. 3 písm. c) nařízení (ES) č. 1782/2003 před 1. lednem dotčeného roku.
2. Pro účely výpočtu intenzity chovu podle tohoto pododdílu budou brána v úvahu pouze první dvě desetinná místa.
3. V případě, že příslušné veterinární orgány rozhodnou, že žádné zvíře nesmí opustit výrobní jednotku kromě za účelem porážky, bude počet velkých dobytčích jednotek zaznamenaný v zemědělském podniku vynásoben koeficientem 0,8 pro účely použití tohoto pododdílu.
Takovéto opatření bude omezeno na období, plus 20 dnů, na které se vztahuje rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci, s tím, že zemědělec informoval příslušný orgán, písemně do 10 pracovních dnů od rozhodnutí, o přítomnosti dotčených zvířat a podnikl veškerá nezbytná opatření pro zabránění a/nebo omezení výskytu nákazy zvířat.
ODDÍL 5
Porážková prémie
(Článek 130 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Článek 120
Členské státy mohou rozhodnout, že pro kvalifikování se pro porážkovou prémii za daný kalendářní rok každý zemědělec, před nebo v dobu podávání první žádosti pro takový kalendářní rok, předloží prohlášení o účasti.
Nicméně, tam kde zemědělec nečiní žádné změny v prohlášení o účasti, může členský stát přijmout, že platí předchozí prohlášení.
Článek 121
Žádosti
1. Žádosti o podporu budou obsahovat informace potřebné pro vyplacení porážkové prémie, zejména datum narození zvířete v případě zvířat narozených po 1. lednu 1998.
Žádosti o podporu budou předloženy v rámci období, která budou určena členským státem, která nesmí převyšovat šest měsíců po porážce zvířete, nebo tam kde je zvíře vyvezeno, po datu ke kterému opustilo celní území Společenství a skončí nejpozději na konci února následujícího roku kromě výjimečných případů o kterých bude rozhodnuto dotčeným členským státem, kdy jsou zvířata odesílána nebo vyvážena.
Aniž by byl dotčen tento časový limit, členský stát může stanovit období a termíny pro předložení žádostí o podporu a mohou určit počet žádostí, který může každý zemědělec předložit za kalendářní rok.
Členské státy mohou povolit předkládání žádostí prostřednictvím osoby jiné než zemědělce.
V takovýchto případech ponese žádost jméno a adresu zemědělce, který je zodpovědný za kvalifikaci pro porážkovou prémii.
Kromě požadavků zavedených jako součást integrovaného systému, bude každá žádost obsahovat:
a) v případech kdy je podpora poskytnuta v době porážky, osvědčení z jatek nebo jakýkoli dokument vystavený nebo potvrzený na jatkách obsahující minimálně stejné informace, uvádějící:
i) název a adresu jatek (nebo příslušný kód),
ii) datum porážky a identifikační a porážkové číslo zvířete,
iii) v případě telat, hmotnost jatečně opracovaného těla, kromě případů použití čl. 122 odst. 4;
b) v případech, kdy je zvíře vyvezeno do třetí země:
i) jméno a adresu vývozce (nebo příslušný kód),
ii) identifikační číslo zvířete,
iii) vývozní prohlášení uvádějící věk zvířete u zvířat narozených po 1. lednu 1998 a v případě telat, kromě případů použití čl. 122 odst. 4, živou hmotnost, která nesmí překročit 300 kilogramů,
iv) důkaz, že zvíře opustilo celní prostor Společenství, prokázaný stejným způsobem jako pro vývozní náhradu.
Členské státy mohou rozhodnout, že informace obsažené v bodech (a) a (b) čtvrtého pododstavce budou předané prostřednictvím orgánu nebo orgánů schválených členským státem, které mohou používat informační technologii.
Členské státy budou provádět pravidelné, neohlášené kontroly přesnosti vydaných osvědčení nebo dokumentů a, tam kde je to vhodné, informací uvedených ve čtvrtém pododstavci.
2. Odchylně od odstavce 1, členské státy mohou rozhodnout, že informace o porážce zvířat, zadané do počítačových databází uvedených v čl. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1760/2000, odeslané příslušnému orgánu jatkami, budou považovány za žádosti o porážkovou prémii podanou za zemědělce, za podmínky, že tyto databáze nabízejí, ke spokojenosti členského státu, adekvátní záruky co se týče přesnosti informací, které obsahují, pro účely režimu porážkové prémie a, kde je to použitelné, pro výplatu zvláštní prémie při porážce a/nebo dodatečných plateb, pokud jsou vypláceny při porážce a/nebo prémie na porážku mimo sezónu.
Nicméně, členské státy mohou rozhodnout, že žádosti budou předkládány.
V takovém případě mohou určit typ informací, které budou žádost provázet.
Členské státy, které si zvolí používání tohoto odstavce, informují Komisi o jakékoli následné změně před jejím provedením.
Členské státy zajistí, že informace poskytnuté platební agentuře obsahují veškeré informace potřebné pro výplatu porážkové prémie, zejména:
a) typy a počty zvířat jak jsou uvedeny v čl. 130 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 poražených během dotčeného roku;
b) informace týkající se plnění věkového omezení a váhy jatečně opracovaných těl zvířat uvedené v uvedeném odstavci a plnění retenčního období uvedeného v článku 123 tohoto nařízení;
c) kde je to použitelné, informace potřebné pro výplatu zvláštní prémie v době porážky a/nebo dodatečné platby pokud je vyplácena při porážce a/nebo prémie na porážku mimo sezónu.
3. Pro zvířata, která podléhala obchodu v rámci Společenství po retenčním období uvedeném v článku 123, i pokud si členský stát, ve kterém byla provedena porážka, zvolí použití odchylky stanovené v odstavci 2 tohoto článku, vydají jatka dokument uvedený v bodě (a) tohoto článku, odstavce 1 čtvrtého pododstavce.
Nicméně, tam kde jsou jejich systémy pro přenos dat kompatibilní, mohou se dva členské státy dohodnout na používání systému popsaném v odstavci 2.
Členské státy si budou navzájem pomáhat při zajištění efektivní kontroly autentičnosti předaných dokumentů a/nebo přesnosti vyměňovaných informací.
Za tímto účelem členský stát, kde je provedena platba pošle pravidelné přehledy členskému státu, kde je provedena porážka, rozdělené podle jatek, osvědčení o porážce (nebo nahrazujících informací) obdržených od druhého ze zmíněných členských států.
Článek 122
Váha a prezentace jatečně upravených těl
1. Pro účely čl. 130 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003, jatečně upravená těla telat budou prezentována po stáhnutí, vykolení a vykrvení, bez hlavy nebo kopyt, ale s játry, ledvinami a ledvinovým lojem.
2. Hmotnost, která bude brána v úvahu bude hmotnost jatečně upraveného těla po ochlazení, nebo teplá hmotnost jatečně upraveného těla stanovená jakmile je to možné po porážce, snížená o 2 %.
3. Tam kde jsou jatečně upravená těla prezentována bez jater, ledvin a/nebo ledvinového loje, bude jejich hmotnost navýšena o:
a) 3,5 kilogramů za játra;
b) 0,5 kilogramů za ledviny;
c) 3,5 kilogramů za ledvinový lůj.
4. Členské státy mohou rozhodnout, že tam kde jsou telata stará méně než šest měsíců v době porážky nebo vývozu, budou požadavky na hmotnost uvedené v čl. 130 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003 považovány za splněné.
Tam kde není možní stanovit hmotnost jatečně opracovaného těla na jatkách, budou požadavky na hmotnost uvedené v čl. 130 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003 považovány za splněné, pokud živá hmotnost nepřesahuje 300 kilogramů.
Článek 123
Příjemce prémie
1. Porážková prémie bude zaplacena zemědělci, který vlastnil zvíře po minimální retenční období dvou měsíců končící méně než jeden měsíc před porážkou nebo končící méně než dva měsíce před vývozem.
2. V případě telat poražených před dosažením stáří tří měsíců bude retenční období jeden měsíc.
Článek 124
Národní stropy
1. Národní stropy uvedené v čl. 130 odst. 1 a odst. 3 nařízení (ES) č. 1782/2003 jsou stanoveny v příloze XVII tohoto nařízení.
2. Kde použití poměrného snížení stanoveného v čl. 130 odst. 4 vede k výslednému počtu způsobilých zvířat, které je nižší než celé číslo, bude poskytnut s ohledem na desetinnou část odpovídající zlomek peněžní jednotky porážkové prémie. Pro tento účel budou brány v úvahu pouze první dvě desetinná čísla.
ČÁST 6
Dodatečné platby
(Články 133 až 136 nařízení (ES) č. 1782/2003)
Článek 125
Národní opatření
Podrobné informace o národních opatřeních uvedených v článku 137 nařízení (ES) č. 1782/2003 zahrnují následující:
1. u plateb za počet kusů, v případě aplikovatelnosti:
a) orientační částky za kus za každou kategorii zvířat a opatření pro udělení dotace;
b) orientační odhad celkových výdajů za každou kategorii zvířat spolu s údaji o tom, zda-li budou tyto platby provedeny ve formě dodatečné platby k jatečnímu příplatku a údaji o počtu zvířat, na které se toto vztahuje;
c) specifické požadavky na hustotu dobytka na plochu píce s výjimkou plateb ve formě dodatečné platby k jatečnímu příplatku;
d) mezní počet kusů samčího skotu na statek, v případě aplikovatelnosti;
e) další informace o pravidlech aplikace.
Do kategorie zvířat uvedených v bodech (a) a (b) spadají býci, volci, kojící krávy, dojnice, jalovice, na které může být obdržen příplatek za kojící krávy a další jalovice nebo jakákoliv skupina zvířat stanovená členským státem a zahrnutá do těchto kategorií;
2. u plateb za rozlohu, v případě nutnosti:
a) výpočet základních regionálních oblastí;
b) orientační částky na hektar;
c) orientační odhad celkových výdajů a počet hektarů, na které se tento vztahuje;
d) další informace o pravidlech aplikace.
ČÁST 7
Obecná ustanovení
Článek 126
Platby předem
1. V souladu s čl. 28 odst. 3 pododst. b) nařízení (ES) č. 1782/2003 vyplatí na základě výsledků administrativních kontrol a kontrol prováděných místně příslušný orgán farmáři za počet zvířat splňujících podmínky zálohu ve výši 60 % speciálního příplatku, příplatku za dojící krávy a jatečního příplatku.
V případě speciálního příplatku, speciálního programu pro jalovice uvedeného v článku 114 a jatečního příplatku může být ze strany členského státu snížena výše platby předem, přičemž tato nesmí být nicméně nižší než 40 %.
Navíc se členské státy mohou na základě administrativních a na místě prováděných kontrol rozhodnout vyplatit farmářům zálohu v maximální výši 60 % z částky dodatečných plateb uvedených v článku 133 nařízení (ES) č. 1782/2003.
Zálohu není možno vyplatit před 16. říjnem kalendářního roku, v souvislosti s kterým je zažádáno o poskytnutí příplatku nebo pro který je poskytnuta dodatečná platba.
2. Konečná platba příplatku nebo dodatečné platby představuje částku rovnající se rozdílu mezi zálohou a výší příplatku nebo dodatečné platby, na kterou má farmář nárok.
Článek 127
Alokační rok
1. Datum předložení žádosti představuje rozhodnou událost pro stanovení roku, do kterého jsou zařazena zvířata, na něž se vztahuje speciální příplatek, příplatek za dojící krávy, příplatek za nesezónnost a platební programy za extenzifikaci a pro určení počtu jednotek dobytka, které budou použity k výpočtu hustoty dobytka na plochu píce.
Pokud je nicméně v souladu s článkem 93 udělen speciální příplatek, bude v následujících případech za výši příplatku považována výše platná k 31. prosinci roku, ve kterém došlo k porážce nebo vývozu:
a) jestliže bylo zvíře poraženo nebo vyvezeno nejpozději 31. prosince;
b) jestliže byla žádost o příplatek za toto zvíře podána po tomto datu.
2. Co se týče jatečního příplatku, je za účelem stanovení výše pomoci a vypočtení proporcionálního snížení v souladu s článkem 124 za alokační rok považován rok, ve kterém došlo k porážce nebo vývozu.
Článek 128
Převod na národní měnu
Převod příplatků, plateb za extenzifikaci a dodatečných plateb na národní měnu bude proveden podle poměrným dílem vypočteného průměru směnných kurzů platných v měsíci prosinci před alokačním rokem stanoveným v souladu s článkem 127.
Průměrný směnný kurz bude stanoven Komisí během následujícího měsíce.
Článek 129
Pokuty za nezákonné použití nebo držení určitých látek nebo výrobků
Dojde-li na základě nezákonného použití nebo držení látek či výrobků, které nejsou ve veterinárním sektoru povoleny příslušnými nařízeními Společenství k opakovanému porušení zákonů, rozhodnou členské státy v souladu s druhým pododstavcem čl. 140 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 a s ohledem na závažnost tohoto porušení o délce vyloučení z programů podpory.
Článek 130
Stanovení individuálního referenčního množství mléka
Až do konce 11. období uvedeného v článku 1 nařízení (ES) č. 1788/2003 se členský stát může odchylně od čl. 102 odst. 1 pododst. a),čl. 117 odst. 2 pododst. a) a čl. 118d odst. a) tohoto nařízení rozhodnout, že v případě farmářů produkujících mléko, kteří uvolňují nebo přebírají celkové nebo částečné individuální referenční množství, bude s platností od 31. března respektive 1. dubna v souladu s čl. 5 odst. j) a odst. k) nařízení (ES) č. 1788/2003 nebo podle národních ustanovení přijatých k provádění článků 16, 17 a 18 uvedeného nařízení dne 1. dubna stanoveno následující:
a) maximální individuální referenční množství mléka opravňující k obdržení příplatku za kojící krávy a maximální počet kojících krav;
b) přidělení dodatečných plateb za dojnice;
c) počet dojnic za účelem poskytnutí platby za extenzifikaci v případě dojnic držených na statcích v horských oblastech;
d) hustota dobytka na plochu píce.
Článek 130a
Stanovení retenčních období
Za poslední den retenčních období uvedených v čl. 90, čl. 94 odst. 1, čl. 101, čl. 118c odst. 2 a čl. 123 je považován den, ať již pracovní či nikoliv, který předchází dni, jenž nese stejné číslo jako datum započetí daného období.
Článek 131
Oznámení
1. V případě aplikace čl. 68 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 oznámí členské státy Komisi
a) počet telat, v souvislosti s nimiž bylo požádáno o jateční příplatek a uvedou, zda-li došlo k porážce nebo vývozu těchto zvířat. Toto oznámení bude každoročně předloženo nejpozději do 15. září v případě informací, jež se týkají prvního pololetí stávajícího roku a nejpozději do 1. března v případě informací, jež se týkají druhého pololetí předcházejícího roku;
b) každý rok nejpozději do 31. července údaje za předcházející kalendářní rok týkající se:
i) počtu telat, za která byl skutečně udělen jateční příplatek, přičemž uvedou, zda-li byl tento příplatek vyplacen za porážku nebo za export a kolika farmářů se týkal;
ii) počtu telat, za která jateční příplatek v předcházejícím kalendářním roce udělen nebyl z důvodu uplatnění maximálních národních limitů.
2. V případě aplikace čl. 68 odst. 2 pododst. a) bod i) a bod ii) nařízení (ES) č. 1782/2003 oznámí členské státy Komisi:
a) každoročně nejpozději do 15. září v případě informací, jež se týkají prvního pololetí stávajícího roku a nejpozději do 1. března v případě informací, jež se týkají druhého pololetí předcházejícího roku:
i) počet krav, v souvislosti s nimiž bylo požádáno o příplatek za kojící krávy, přičemž tento počet musí být rozdělen podle rozpisů uvedených v čl. 125 odst. 2 pododst. a) a pododst. b) nařízení (ES) č. 1782/2003;
ii) počet hovězího dobytka s výjimkou telat, v souvislosti s nímž bylo požádáno o jateční příplatek a uvedou, zda-li došlo k porážce nebo vývozu těchto zvířat.
b) každý rok nejpozději do 31. července údaje za předcházející kalendářní rok týkající se:
i) počtu krav a jalovic, za které byl skutečně poskytnut příplatek na kojící krávy, přičemž tento počet musí být rozdělen podle rozpisů uvedených v čl. 125 odst. 2 pododst. a) a pododst. b) nařízení (ES) č. 1782/2003; každý rozpis bude zároveň obsahovat počet farmářů, kterým byl příplatek poskytnut;
ii) kde je to na místě, údaje týkající se počtu zvířat, za která příplatek v předcházejícím kalendářním roce udělen nebyl z důvodu uplatnění specifických maximálních národních limitů vztahujících se na jalovice;
iii) pokud je to na místě, údaje týkající se poskytnutí jakéhokoliv národního příplatku navíc k příplatku za kojící krávy, přičemž budou uvedeny:
- podmínky pro udělení takového příplatku,
- částka poskytnutá na jedno zvíře;
iv) počtu hovězího dobytka s výjimkou telat, za který byl skutečně udělen jateční příplatek, přičemž uvedou, zda-li byl tento příplatek vyplacen za porážku nebo za export a kolik farmářů jej obdrželo;
v) počtu hovězího dobytka s výjimkou telat, za který jateční příplatek v předcházejícím kalendářním roce udělen nebyl z důvodu uplatnění maximálních národních limitů.
3. V případě aplikace čl. 68 odst. 2 pododst. b) bod i) nařízení (ES) č. 1782/2003 oznámí členské státy Komisi:
a) počet hovězího dobytka s výjimkou telat, v souvislosti s nímž bylo požádáno o jateční příplatek a uvedou, zda-li došlo k porážce nebo vývozu těchto zvířat. Toto oznámení bude každoročně předloženo nejpozději do 15. září v případě informací, jež se týkají prvního pololetí stávajícího roku a nejpozději do 1. března v případě informací, jež se týkají druhého pololetí předcházejícího roku;
b) každý rok nejpozději do 31. července údaje za předcházející kalendářní rok týkající se:
i) počtu hovězího dobytka s výjimkou telat, za který byl skutečně udělen jateční příplatek, přičemž uvedou, zda-li byl tento příplatek vyplacen za porážku nebo za export a kolik farmářů jej obdrželo;
ii) počtu hovězího dobytka s výjimkou telat, za který jateční příplatek v předcházejícím kalendářním roce udělen nebyl z důvodu uplatnění maximálních národních limitů.
4. V případě aplikace čl. 68 odst. 2 pododst. b) bod ii) nařízení (ES) č. 1782/2003 oznámí členské státy Komisi:
a) počet samčího skotu, v souvislosti s nímž bylo požádáno o speciální příplatek, přičemž tento skot bude rozdělen do skupin podle věku a druhu zvířete (býk nebo volek). Toto oznámení bude každoročně předloženo nejpozději do 15. září v případě informací, jež se týkají prvního pololetí stávajícího roku a nejpozději do 1. března v případě informací, jež se týkají druhého pololetí předcházejícího roku;
b) každý rok nejpozději do 31. července údaje za předcházející kalendářní rok týkající se:
i) počtu samčího skotu, za který byl speciální příplatek skutečně poskytnut, přičemž tento skot bude rozdělen do skupin podle věku a druhu zvířete (býk nebo volek), zároveň bude sdělen počet farmářů, kteří příplatek obdrželi;
ii) počtu zvířat, za která speciální příplatek v předcházejícím kalendářním roce udělen nebyl z důvodu uplatnění maximálních národních limitů, přičemž tato zvířata budou rozdělena dle věku.
5. Každý rok nejpozději do 31. července budou členské státy informovat Komisi o částkách, jež byly po případném snížení podpory zmíněném v druhém odstavci článku 139 nařízení (ES) č. 1782/2003 v předcházejícím roce skutečně vyplaceny jako příplatky podle rozhodnutí souvisejícího s částečnou implementací jednotného programu vyplácení.
6. V případě aplikace článku 71 nařízení (ES) č. 1782/2003, oznámí členské státy Komisi:
a) v případech, kde to lze aplikovat, počet zvířat, za která byl skutečně poskytnut příplatek za nesezónnost, přičemž tato zvířata budou rozdělena podle kritéria, zda-li byl příspěvek poskytnut z první nebo druhé tranše tohoto speciálního příplatku; zároveň bude uveden počet farmářů odpovídající každé ze dvou věkových kategorií. Toto oznámení bude každoročně předloženo nejpozději do 15. září v případě informací, jež se týkají prvního pololetí stávajícího roku a nejpozději do 1. března v případě informací, jež se týkají druhého pololetí předcházejícího roku;
b) každý rok nejpozději do 31. července údaje za předcházející kalendářní rok týkající se:
i) počtu samčího skotu, za který byla skutečně poskytnuta platba za extenzifikaci; tento samčí skot bude rozdělen podle limitů stanovených v čl. 132 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003, zároveň bude uveden počet farmářů, kterých se tato platba týká a tito budou rozděleni dle těchto limitů;
ii) počtu krav a jalovic, za které byla skutečně poskytnuta platba za extenzifikaci; tyto krávy a jalovice budou rozděleny podle limitů stanovených v čl. 132 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003, zároveň bude uveden počet farmářů, kterých se tato platba týká a tito budou rozděleni dle těchto limitů;
iii) počtu dojnic, za které byla skutečně poskytnuta platba za extenzifikaci;
iv) počtu zvířat, za která byl skutečně poskytnut příplatek neovlivněný hustotou dobytka na plochu píce a o počtu farmářů, kteří tento příplatek obdrželi,
7. Ke sdělení údajů stanovených v tomto článku použijí členské státy tabulky obsažené v přílohách XVIII a XIX.
ČÁST 8
Přechodná a závěrečná ustanovení
Článek 132
Přechodná ustanovení
Požadavek na identifikaci a registraci zvířat zmíněný v článku 138 nařízení (ES) č. 1782/2003 se v souladu s postupem stanoveným ve směrnici Rady 92/102/EHS [39] vztahuje na zvířata narozená před 1. lednem 1998 s výjimkou zvířat, jež jsou předmětem obchodu v rámci Společenství.
Článek 133
Ustanovení vztahující se na přechodné období uvedené v článku 71 nařízení (ES) č. 1782/2003
Aniž by byly dotčeny další články této kapitoly, články 96, 97, 98, 117až 119 a 125 platí v kalendářních rocích 2005 a 2006, pokud se členské státy rozhodnou využít možnosti stanovené v článku 71 nařízení (ES) č. 1782/2003.
KAPITOLA 14
PROGRAM POSKYTNUTÍ PLATEB V JEDNOTNÉM PROSTORU
(článek 143b nařízení (ES) č. 1782/2003)
Článek 134
Minimální velikost prostoru na statku, na který lze poskytnout platbu
Minimální velikost prostoru na statku, pro který lze dle ustanovení článku 143b(5) nařízení (ES) č. 1782/2003 zažádat o poskytnutí plateb na úrovni přesahující 0,3 ha, je uvedena v příloze XX.
Článek 135
Zemědělsky využívané oblasti
Zemědělsky využívané oblasti zařazené do programu vyplácení dotací v jednotném prostoru dle ustanovení čl. 143b odst. 5 nařízení (ES) č. 1782/2003 jsou uvedeny v příloze XXI.
Článek 136
Aplikace nařízení (ES) č. 796/2004
Aniž by byl dotčen třetí pododstavec článku 143b odst.6 nařízení (ES) č. 1782/2003, nařízení (ES) č. 796/2004 platí pro program vyplácení dotací v jednotném prostoru, a to s výjimkou čl. 6 odst.3, článku 7, čl. 8 odst. 2 pododst. b) a pododst. c), čl. 12 odst. 1 pododst. c) a odst. 2), čl. 13 odst. 2 až 8, článku 14 odst. 2 a odst. 3, článků 16 a 17, čl. 21 odst. 3, čl. 24 odst. 1 pododst. b), pododst. d) a pododst. e), čl. 26 odst. 1 pododst. a), pododst. b) a pododst. c) a odst. 2 pododst. b), pododst. c) a pododst. d), čl. 27 odst. 2 pododst. g), pododst. h), pododst. i) a pododst. j), čl. 28 odst. 1 pododst. d), čl. 30 odst. 3, článku 31, článků 34 až 40, článku 49 odst. 2 a odst. 3, čl. 50 odst. 2, odst. 4, odst. 5 a odst. 6, článků 51 až 64, článku 69 a čl. 71 odst. 1 tohoto nařízení.
Článek 137
Žádost o poskytnutí plateb v jednotném prostoru
1. Se žádostí o poskytnutí plateb v jednotném prostoru bude ve smyslu čl. 2 odst. 11 nařízení (ES) č. 796/2004 pro účely aplikace nařízení (ES) č. 796/2004 nakládáno jako se žádostí jednorázovou.
2. V žádosti o poskytnutí plateb v jednotném prostoru musí být uvedeny oblasti, jež splňují podmínky stanovené v čl. 143b odst. 5 nařízení (ES) č. 1782/2003.
Článek 138
Omezení a vynětí týkající se podmínek způsobilosti
1. Kromě zásahu vyšší moci nebo mimořádných okolností uvedených v článku 72 nařízení (ES) č. 796/2004 bude v případech, kdy je na základě administrativní nebo místně provedené kontroly zjištěno, že rozdíl mezi nahlášenou rozlohou a skutečnou rozlohou ve smyslu bodu (22) článku 2 nařízení (ES) č. 796/2004 dosahuje více než 3 % a méně než 30 % skutečné oblasti, snížena částka, jež má být za daný rok udělena v rámci programu poskytnutí plateb v jednotném prostoru, a to o dvojnásobek zjištěného rozdílu.
Jestliže rozdíl dosahuje více než 30 % skutečné rozlohy, nebude za daný rok poskytnuta žádná finanční pomoc.
Za předpokladu, že rozdíl přesahuje 50 %, bude farmáři odepřena možnost finanční pomoci, a to až do výše, která odpovídá rozdílu mezi nahlášenou a skutečnou rozlohou.
Tato částka bude vykompenzována prostřednictvím finanční pomoci, na kterou má daný farmář nárok na základě žádostí, které předloží během tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém byl tento rozdíl zjištěn.
2. Jestliže rozdíly mezi nahlášenou a skutečnou rozlohou vyplývají z úmyslných nepřesností, nebude pomoc, na kterou by měl farmář za daný kalendářní rok nárok, poskytnuta.
Za předpokladu, že tento rozdíl přesahuje 20 % skutečné rozlohy, bude farmáři zároveň odepřena možnost finanční pomoci, a to až do výše, která odpovídá rozdílu mezi nahlášenou a skutečnou rozlohou.
Tato částka bude vykompenzována prostřednictvím finanční pomoci, na kterou má daný farmář nárok na základě žádostí, které předloží během tří kalendářních let následujících po kalendářním roce, ve kterém byl tento rozdíl zjištěn.
3. Za účelem stanovení skutečné velikosti oblasti ve smyslu bodu (22) článku 2 nařízení (ES) č. 796/2004 platí čl. 143b odst. 5 a první pododstavec článku 143b odst. 6 nařízení (ES) č. 1782/2003 a článek 137 tohoto nařízení.
KAPITOLA 15
DODATEČNÉ PŘÍMÉ NÁRODNÍ PLATBY
(Článek 143c nařízení (ES) č. 1782/2003)
Článek 139
Koeficient redukce
Za předpokladu, že v určitém sektoru překročí dodatečné přímé národní platby maximální hranici schválenou ze strany Komise v souladu s čl. 143c odst. 7 nařízení (ES) č. 1782/2003, bude výše těchto dodatečných přímých národních plateb v dotyčném sektoru proporcionálně snížena podle koeficientu redukce.
Článek 140
Kontroly a sankce
1. Na dodatečné přímé národní platby spolufinancované v souladu s článkem 33h nařízení (ES) č. 1257/1999 se vztahuje nařízení (ES) 796/2004.
2. Jestliže ke spolufinancování nedochází, dotyčné nové členské státy učiní odpovídající kontrolní opatření s cílem zajistit splnění podmínek pro udělení dodatečných přímých národních plateb, jež jsou určeny na základě souhlasu Komise v souladu s článkem 143c odst. 7 nařízení (ES) č. 1782/2003.
Článek 141
Předkládání informací
Nové členské státy předloží zprávu obsahující informace o opatřeních k implementaci dodatečných přímých národních plateb. Tato zpráva bude předložena před 30. červnem roku, jenž následuje po jejich implementaci a zaměří se alespoň na následující:
a) veškeré změny v oblastech ovlivňujících dodatečné přímé národní platby;
b) v případě každé dodatečné přímé národní platby bude uveden počet příjemců, hektarů nebo jednotek, na které se platba vztahuje;
c) přehled kontrol a sankcí uplatňovaných v souladu s článkem 140.
Článek 142
Státní pomoc
Dodatečné přímé národní platby, jež nejsou poskytnuty v souladu se souhlasem Komise uvedeným v čl. 143c odst. 6 nařízení (ES) č. 1782/2003 budou ve smyslu nařízení Rady (ES) č. 659/1999 [40] považovány za nezákonnou státní pomoc.
KAPITOLA 16
POUŽITÍ PŮDY VYLOUČENÉ Z PRODUKCE SUROVÝCH MATERIÁLŮ
ODDÍL 1
Předmět a definice
Článek 143
Předmět
1. Půda vyňatá z produkce v rámci režimu podpor pro producenty některých plodin na orné půdě stanoveného nařízením (ES) č. 1782/2003 může být podle čl. 55 písm. b) a čl. 107 odst. 3, první odrážka uvedeného nařízení použita k produkci surovin pro výrobu produktů v rámci Společenství, jež nejsou určeny k výživě lidí nebo zvířat v podmínkách stanovených touto kapitolou.
2. Pro půdu vyňatou z produkce, na které se pěstuje cukrová řepa, topinambury nebo kořeny čekanky, nebude platba vyplacena.
Všechna ustanovení této kapitoly jsou však použitelná pro tyto kultury, které jsou pěstovány na půdě vyňaté z produkce, za stejných podmínek, jako by platba vyplacena byla.
Kultury těchto surovin na půdě vyňaté z produkce jsou povoleny za podmínky, že:
a) cukrová řepa neslouží pro výrobu cukru, definovanou v nařízení (EHS) č. 314/2002 [41], ani jako meziprodukt, ani jako druhotný produkt, ani jako vedlejší produkt;
b) kořeny čekanky nebo topinambury nebyly podrobeny žádnému procesu hydrolýzy, definovanému v nařízení (EHS) č. 314/2002, buď jako takové, nebo jako meziprodukt jako např. inulin, nebo jako vedlejší produkt, jako např. oligofruktóza, nebo jako případný druhotný produkt.
Článek 144
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a) "žadatelem" zemědělec, který používá půdu vyňatou z produkce podle čl. 55 písm. b) a čl. 107 odst. 3, první odrážky nařízení (ES) č. 1782/2003;
b) "nákupčím" jakákoliv osoba uzavírající smlouvu podle článku 147, která kupuje na vlastní účet suroviny uvedené v článku 145 určené pro cíle, stanovené v příloze XXIII ;
c) "prvním zpracovatelem" uživatel zemědělských surovin, který provede jejich první zpracování za účelem získaní jednoho nebo více produktů uvedených v příloze XXIII tohoto nařízení.
ODDÍL 2
Smlouva
Článek 145
Využití suroviny
1. Na půdě vyňaté z produkce mohou být pěstovány všechny zemědělské suroviny podle čl. 53, písm. b) a podle čl. 107 odst. 3, první odrážky, nařízení (ES) č. 1782/2003.
Ekonomická hodnota produktů používaných k jiným než potravinářským účelům, stanovených v příloze XXIII tohoto nařízení, získaných zpracováním těchto surovin, musí být vyšší, než hodnota všech ostatních produktů určených k jinému použití a získaných stejným zpracováním způsobem zpracování podle metody vyhodnocení stanovené čl. 163, odst. 3 tohoto nařízení.
2. Suroviny podle odstavce 1 musí být předmětem smlouvy podle článku 147 aniž by byl dotčen článek 148.
3. Žadatel dodá veškerou sklizenou surovinu nákupčímu nebo prvnímu zpracovateli, který ji převezme a zaručí, že bude množství odpovídající této surovině v rámci Společenství použito při zpracování jednoho nebo více konečných produktů určených pro jiné než potravinářské účely, stanovené v příloze XXIII.
Pokud první zpracovatel použije skutečně sklizenou surovinu pro zpracování meziproduktu nebo druhotného produktu, může použít ekvivalentní množství těchto meziproduktů nebo druhotných produktů pro výrobu jednoho nebo více konečných produktů uvedených v prvním pododstavci.
V případě uvedeném ve druhém pododstavci, nebo když nákupčí prodává sklizenou surovinu v rámci ekvivalence, uvědomí první zpracovatel nebo nákupčí příslušný orgán, u něhož byla složena jistota.
Pokud je toto odpovídající množství použito v jiném členském státě, než ve kterém byla surovina sklizena, příslušné orgány členských států se o takové transakci navzájem informují.
4. V rámci národních ustanovení upravujících smluvní vztahy může první zpracovatel delegovat nákup surovin na zemědělce, žadatele o pomoc.
Zpracovatel zůstává jedinou odpovědnou osobou s ohledem na závazky, stanovené touto kapitolou.
Článek 146
Odchylka
1. Odchylně od čl. 145, odst. 2 a 3 mohou členské státy oprávnit žadatele, aby:
a) použil veškeré sklizené obilniny nebo veškeré olejniny kódů KN 12010090, 12051090, 12059000, 12060091 a 12060099:
i) jako paliva pro vytápění svého hospodářství;
ii) pro výrobu energie nebo bionafty pro své hospodářství;
b) zpracoval všechnu surovinu sklizenou na svém hospodářství na bioplyn kódu KN 27112900.
2. V případech, uvedených v odstavci 1 žadatel:
a) se zaváže prohlášením nahrazujícím smlouvu podle článku 147, že přímo použije nebo zpracuje surovinu, která je předmětem zmíněného prohlášení; přiměřeně platí články 147 až 164.
b) nechá veškerou sklizenou surovinu zvážit organizací nebo podnikem určeným Členským státem a zavede účetnictví specifické pro použitou surovinu a produkty a druhotné produkty získané zpracováním; pro obilniny a olejniny, pro slámu, stejně jako pro použití celé rostliny lze nicméně nahradit vážení volumetrickým stanovením suroviny.
3. Členský stát, který využívá možnost nabízenou v odstavci 1, zavede vhodná kontrolní opatření, kterými se zaručí přímé využití suroviny v hospodářství nebo zpracování na bioplyn kódů KN 27112900.
4. Obilniny nebo olejniny použité podle odst. 1 písm. a) podléhají denaturaci, jejíž metodu musí stanovit Členský stát. Členské státy mohou nicméně povolit denaturaci oleje získaného zpracováním semen olejnin podle odst. 1, písm. a) ii), místo denaturace semen, za předpokladu, že bude denaturace provedena přímo po zpracování na olej, a že budou zavedena kontrolní opatření na použití semen.
Článek 147
Smlouva
1. Na podporu žádosti o pomoc předloží žadatel u příslušného orgánu smlouvu uzavřenou mezi ním a buď nákupčím nebo prvním zpracovatelem.
Členský stát nicméně může rozhodnout, že smlouva smí být uzavřena pouze mezi nákupčím a prvním zpracovatelem.
2. Nákupčí se ujistí, že smlouva obsahuje následující údaje:
a) jméno a adresu smluvních stran;
b) dobu trvání smlouvy;
c) druhy jednotlivých dotčených surovin a plochy oseté jednotlivými druhy;
d) jakékoliv podmínky pro dodávku, stejně jako pro olejniny předpokládané množství, považované příslušným orgánem pro dotčenou surovinu za reprezentativní;
e) závazek, že splní závazky podle čl. 145 odst. 3;
f) konečná uvažovaná primární využití suroviny podle podmínek stanovených v čl. 145 odst. 1 a čl. 163 odst. 3.
3. Žadatel zajistí, že je smlouva uzavřena včas, aby mohl nákupčí nebo první zpracovatel uložit kopii smlouvy u příslušného orgánu ve lhůtě stanovené v čl. 157 odst. 1.
4. Členské státy mohou pro účely kontroly vyžadovat, aby směl každý žadatel uzavřít pro každou surovinu pouze jednu dodavatelskou smlouvu.
5. Pokud se smlouva vztahuje na semena řepky a řepice, slunečnicová semena nebo sójové boby kódů KN 12051090, 12059000, 12060091, 12060099 nebo 12010090, žadatel zajistí, aby ve smlouvě bylo, kromě údajů požadovaných podle odstavce 2, uvedeno celkové předpokládané množství druhotných produktů a celkové předpokládané množství druhotných produktů určených k jinému využití než k výživě lidí a zvířat, v obou případech podle druhů.
Uvedená množství jsou vypočítána na základě následujících poměrů:
a) 100 kilogramů semen řepky anebo řepice kódů KN 12051090 nebo 12059000 je považováno za ekvivalentní 56 kilogramům vedlejších výrobků;
b) 100 kilogramů slunečnicových semen kódů KN 12060091 nebo 12060099 je považováno za ekvivalentní 56 kilogramům vedlejších výrobků;
c) 100 kilogramů sojových bobů kódů KN 12010090 je považováno za ekvivalentní 78 kilogramům vedlejších výrobků.
Článek 148
Suroviny, které nemusí být předmětem smlouvy
Odchylně od článku 147, suroviny vyjmenované v příloze XXII nemusí být nutně předmětem smlouvy.
Aby měl žadatel, který chce půdu vyňatou z produkce využít k pěstování surovin, nárok na platbu, podá u příslušného orgánu ve svém Členském státě spolu s žádostí o platbu písemné prohlášení, ve kterém se zaváže, že v případě použití příslušných surovin ve svém hospodářství nebo jejich prodeje, budou použity k účelům uvedeným v příloze XXIII.
Článek 149
Ekvivalenty sójové moučky pro vedlejší produkty z olejnin
1. Příslušný orgán oznámí Komisi co nejdříve, nejpozději však 30. června roku, ve kterém má být surovina sklizena, celkové předpokládané množství vedlejších produktů určených k výživě lidí nebo zvířat podle druhu, které vyplývá ze smluv podle článku 147, pokud se tyto smlouvy týkají semen řepky a řepice, slunečnicových semen a sójových bobů kódů KN 12051090, 12059000, 12060091, 12060099 nebo 12010090, a plochy těchto olejnin podle druhu.
2. Komise vypočte celkové předpokládané množství vedlejších výrobků určených pro výživu lidí nebo zvířat, vyjádřené v ekvivalentu sójové moučky z informací dodaných podle odstavce 1 s použitím následujících koeficientů:
- sojový koláč: 48 %,
- koláč z řepice: 32 %,
- slunečnicový koláč: 28 %.
Jestliže Komise konstatuje na základě provedeného výpočtu překročení stropu o 1 milion tun vedlejších výrobků určených pro výživu lidí nebo zvířat, určí, jakmile je to možné, ale nejpozději 31. července roku, během kterého je surovina sklizena, procento o které musí být snížena každá smlouva, aby mohl být proveden výpočet maximálního množství vedlejších výrobků, které smí být určeno pro výživu lidí nebo zvířat.
ODDÍL 3
Změna nebo ukončení smlouvy
Článek 150
Změna nebo ukončení smlouvy
Pokud smluvní strany změní nebo ukončí smlouvu poté, co žadatel podal žádost o pomoc, může žadatel trvat na své žádosti o pomoc pouze za předpokladu, že o takové změně nebo ukončení informuje příslušný orgán nejpozději do konečného data stanoveného pro změnu žádosti příslušným členským státem, aby bylo možné provést nezbytné kontroly.
Článek 151
Výjimečné okolnosti
Aniž je dotčen článek 150, pokud žadatel informuje příslušný orgán, že nebude schopen z důvodu zvláštních okolností schopen dodat všechnu surovinu uvedenou ve smlouvě nebo její část, může příslušný orgán po obdržení dostatečných důkazů o těchto zvláštních okolnostech schválit změnu smlouvy, která se jeví odůvodněná, nebo povolit její ukončení.
Pokud změna smlouvy s sebou přinese zmenšení ploch, na něž se smlouva vztahuje, nebo v případě, že je smlouva ukončena, musí žadatel, aby si zachoval právo na platbu, splnit tyto podmínky:
a) znovu vyjmout dotčenou půdu z produkce způsobem, který je schválen příslušným orgánem;
b) nebude prodávat, převádět ani využívat surovinu vypěstovanou na půdě, vyjmuté ze smlouvy.
Článek 152
Změna konečného využití
Aniž je dotčen článek 150, nákupčí nebo první zpracovatel může změnit předpokládaná konečná primární využití surovin podle čl. 147 odst. 2 písm. f) poté, co mu byly suroviny podle smlouvy dodány a byly splněny podmínky podle čl. 154 odst. 1 a čl. 157 odst. 3 prvního pododstavce.
Změny konečných využití se provedou v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 145 odst. 1, druhý pododstavec a čl. 163 odst. 3.
Nákupčí nebo první zpracovatel předem uvědomí příslušný orgán, aby mohly být provedeny nezbytné kontroly
ODDÍL 4
Reprezentativní výnosy a dodávaná množství
Článek 153
Reprezentativní výnosy
Členské státy stanoví každý rok a podle vhodného postupu reprezentativní výnosy, které mají být skutečně dosaženy a informují o nich žadatele, kterých se týkají.
Suroviny uvedené v příloze XXII mohou však být z reprezentativních výnosů vyjmuty.
Článek 154
Dodávaná množství
1. Žadatel podá příslušnému orgánu prohlášení o celkovém množství jednotlivých druhů sklizené suroviny a potvrdí dodané množství a stranu, které tuto surovinu dodal.
2. Množství surovin, které má být žadatelem skutečně dodáno nákupčímu nebo prvnímu zpracovateli, by mělo odpovídat alespoň reprezentativnímu výnosu.
V řádně odůvodněných případech však mohou členské státy výjimečně povolit, aby bylo toto množství nižší než reprezentativní výnos až o 10 % tohoto výnosu.
Kromě toho, pokud příslušný orgán schválil změnu nebo ukončení smlouvy podle článku 151, může příslušný orgán v případech, které považuje za zdůvodněné, snížit množství, které je žadatel podle prvního pododstavce tohoto odstavce povinen dodat.
ODDÍL 5
Podmínky pro platbu pomoci
Článek 155
Platba
1. Platba pomoci žadateli může být provedena před zpracováním suroviny.
Platba je nicméně provedena pouze, když bylo množství suroviny, které má být dodáno v rámci této kapitoly, dodáno nákupčímu nebo prvnímu zpracovateli a pokud:
a) bylo učiněno prohlášení podle čl. 154 odst. 1;
b) byla kopie smlouvy uložena u příslušného orgánu nákupčího nebo prvního zpracovatele podle čl. 158 odst. 1 a byly splněny podmínky podle čl. 145 odst. 1;
c) příslušný orgán obdržel důkaz, že byla složena celá částka jistoty podle čl. 158, odst. 2;
d) příslušný orgán odpovědný za platbu ověřil, že byly pro každou žádost splněny podmínky podle článku 147.
2. V případě suroviny ze dvouletých plodin, jejíž sklizeň a následně dodávka proběhne tím pádem pouze během druhého roku pěstování, se platba provede v každém ze dvou let následujících po uzavření smlouvy podle článku 147, pod podmínkou, že příslušné orgány konstatují, že:
a) jsou povinnosti stanovené v odst. 1 písm. b), c) a d) dodržovány počínaje prvním rokem pěstování;
b) jsou povinnosti stanovené v odst. 1 písm. a) dodržovány a údaje podle čl. 157 odst. 3 prvního pododstavce sdělovány ve druhém roce pěstování.
Platby pro první rok pěstování jsou však provedeny pouze v případě, že příslušný orgán obdržel důkaz o složení jistoty podle čl. 158 odst.
2. Pro druhý rok pěstování není složení jistoty pro provedení platby vyžadováno.
3. V případě trvalého nebo víceletého pěstování, je platba pomoci prováděna každý rok od uzavření smlouvy.
Podmínky podle odstavce 2 se používají obdobně.
ODDÍL 6
Povinnosti nákupčího a žadatele
Článek 156
Počet zpracovatelů
Nepotravinářské výrobky musí být získány maximálně třetím zpracovatelem.
Článek 157
Povinnosti
1. Nákupčí nebo první zpracovatel uloží kopii smlouvy u příslušného orgánu podle termínovaného kalendáře určeného příslušným Členským státem, nejpozději však v termínu pro předložení žádosti o pomoc v příslušném členském státě v uvažovaném roce.
Pokud žadatel a nákupčí nebo první zpracovatel změní nebo ukončí smlouvu před datem podle článku 150 v průběhu daného roku, nákupčí nebo první zpracovatel uloží nejpozději k tomuto datu kopii změněné nebo zrušené smlouvy u příslušného orgánu.
2. První zpracovatel dodá příslušnému orgánu potřebné informace o daném zpracování, jmenovitě ty, které se týkají cen a technických koeficientů zpracování, které slouží ke stanovení množství konečných výrobků podle čl.
164 odst. 2 druhý pododstavec.
3. Nákupčí nebo první zpracovatel, který převzal surovinu dodanou žadatelem, informuje příslušný orgán o množství převzaté suroviny a uvede její druh, jméno a adresu smluvní strany, která surovinu dodala, místo dodání a identifikační údaje smlouvy ve lhůtě stanovené členskými státy tak, aby umožnil provedení platby ve lhůtě stanovené v článku 28 nařízení (ES) č. 1782/2003.
Pokud je členský stát nákupčího nebo prvního zpracovatele jiný než členský stát, v němž byla surovina vypěstována, uvědomí příslušný orgán do čtyřiceti pracovních dnů ode dne obdržení informací podle prvního pododstavce příslušný orgán žadatele o celkovém množství dodané suroviny.
ODDÍL 7
Jistoty
Článek 158
Jistota nákupčího nebo prvního zpracovatele
1. Nákupčí nebo první zpracovatel složí u příslušných orgánů celou jistotu podle odstavce 2 nejpozději do konečného data pro podání žádostí o platbu pro daný rok a v příslušném členském státě.
2. Jistota pro jednotlivé suroviny se vypočte na základě částky 250 eur/ha vynásobené součtem všech obdělávaných ploch, na něž se vztahuje smlouva podepsaná příslušným nákupčím nebo prvním zpracovatelem a které jsou využívány pro produkci uvedených surovin.
3. V případě, že je smlouva změněna nebo ukončena podle podmínek v článku 150 nebo článku 151, budou přiměřeně upraveny také složené jistoty.
4. Jistota pro jednotlivé suroviny se uvolní v poměru k množstvím zpracovaným na příslušný hlavní nepotravinářský konečný produkt za podmínky, že příslušný orgán nákupčího nebo prvního zpracovatele obdržel následující důkazy:
a) důkaz, že uvedené množství suroviny bylo zpracováno v souladu s požadavky použití podle čl. 147 odst. 2, písm. f), přičemž se v případě potřeby zohlední jakékoliv případné změny podle ustanovení článku 152;
b) pokud se smlouva vztahuje na semena řepky a řepice, slunečnicová semena nebo sójové boby kódů KN ex12050090, 12060091, 12060099 nebo 12010090, a aplikuje se postup podle čl. 149 odst. 2, druhý pododstavec, důkaz, že pro množství vedlejších produktů, přesahující maximální množství, které lze využít k výživě lidí nebo zvířat, byly nalezeny jiné odbytové trhy, než potravinářské trhy.
5. Aniž je dotčen odstavec 4, pokud byla jistota složena nákupčím, uvolní se poté, co byla dotčená surovina dodána prvnímu zpracovateli, pokud má příslušný orgán důkaz, že první zpracovatel složil jistotu u svého příslušného orgánu.
Článek 159
Zásadní a podřízené požadavky
1. Následující požadavky jsou zásadní požadavky ve smyslu článku 20 nařízení (EHS) č. 2220/85 Komise:
a) hlavní zpracování množství suroviny na konečné produkty uvedené ve smlouvě. Surovina musí být zpracována do 31. července druhého roku následujícího po sklizňovém roce;
b) povinnost nalézt před datem uvedeným v písmenu a) jiné odbytové trhy pro množství vedlejších produktů, přesahující maximální množství vedlejších výrobků, které mohou být určeny k výživě lidí nebo zvířat, když je aplikován postup podle čl. 149 odst. 2 druhý pododstavec tohoto nařízení;
c) povinnost doprovodit produkt jednou kontrolní kopií T5 podle článků 160 a 161 tohoto nařízení.
2. Následující povinnosti nákupčího nebo prvního zpracovatele představují podřízené požadavky ve smyslu článku 20 nařízení (EHS) č. 2220/85:
a) povinnost převzít dodávku všech surovin dodaných žadatelem podle čl. 145 odst. 3 tohoto nařízení;
b) povinnost uložit kopii smlouvy podle čl. 157 odst. 1 tohoto nařízení;
c) povinnost sdělit údaje podle prvního pododstavce čl. 157 odst. 3 tohoto nařízení;
d) povinnost složit jistotu podle čl. 158 odst. 1 tohoto nařízení.
ODDÍL 8
Doklady pro prodej, převod nebo dodání do jiného členského státu nebo pro vývoz
Článek 160
Kontrolní kopie T5
1. Pokud zpracovatel prodá nebo převede meziprodukty nebo druhotné produkty nebo vedlejší produkty, na něž se vztahuje smlouva podle článku 147, zpracovateli usazenému v jiném členském státě, musí být produkt provázen kontrolní kopií T5 vydanou v souladu s nařízením (EHS) č. 2454/93.
Pokud zpracovatel prodá nebo převede suroviny, na něž se vztahuje smlouva podle článku 147, prvnímu zpracovateli usazenému v jiném členském státě, platí první pododstavec.
2. Pod nadpisem "Ostatní" v políčku 104 kontrolní kopie T5 se uvede jedna z následujících poznámek:
- Producto destinado a su transformación o entrega de acuerdo con lo establecido en el articulo 147 del Reglamento (CE) no 1973/2004 de la Comisión;
- Použito pro zpracování nebo dodávku v souladu s článkem 147 nařízení Rady (ES) 1973/2004
- Skal anvendes til forarbejdning eller levering i overensstemmelse med artikel 147 i Kommissionens forordning (EF) nr.
1973/2004
- Zur Verarbeitung oder Lieferung gemäß Artikel 147 der Verordnung (EG) Nr. 1973/2004 der Kommission zu verwenden
- Προς χρήση για μεταποίηση ή παράδοση σύμφωνα με το άρθρο 147 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
1973/2004 της Επιτροπής
- To be used for processing or delivery in accordance with Article 147 of Commission Regulation (EC) No 1973/2004
- Kasutamiseks töötlemisel või tarnimisel vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1973/2004 artiklile 147
- À utiliser pour transformation ou livraison conformément aux dispositions de l'article 147 du règlement (CE) no 1973/2004 de la Commission
- Da consegnare o trasformare conformemente all'articolo 147 del regolamento (CE) n. 1973/2004 della Commissione
- Izmantot pārstrādei vai piegādei saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1973/2004 147. panta nosacījumiem
- Naudoti perdirbimui arba pristatymui pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 147 straipsnio nuostatas
- A Bizottság 2004/1973/EK rendelete szerint feldolgozásra, vagy átadásra használandó
- Te gebruiken voor verwerking of aflevering overeenkomstig artikel 147 van Verordening (EG) nr.
1973/2004 van de Commissie
- Do wykorzystania w procesie przetwórstwa bądź do dostawy zgodnie z postanowieniami zawartymi w art.
147 rozporządzenia Komisji (WE) nr 1973/2004
- A utilizar para transformação ou entrega em conformidade com o artigo 147 do Regulamento (CE) n.o 1973/2004 da Comissão
- Na spracovanie alebo dodávku v súlade s článkom 147 nariadenia Komisie (ES) č.
1973/2004
- Se uporablja za predelavo ali dostavo v skladu s členom 147 Uredbe Komisije (ES) št.
1973/2004
- Käytetään jalostamiseen tai toimittamiseen komission asetuksen (EY) N:o 1973/2004 147 artiklan mukaisesti
- Används till bearbetning eller leverans i enlighet med artikel 147 i kommissionens förordning (EG) nr 1973/2004.
Článek 161
Kontrolní kopie T5 pro export
Pokud je jeden nebo více konečných produktů, meziproduktů, druhotných produktů nebo vedlejších produktů, na něž se vztahuje smlouva podle článku 147, určeno pro vývoz do třetích zemí, vyhotoví příslušný orgán členského státu, v němž byly uvedené produkty získány, kontrolní kopii T5, která bude krýt přepravu ve Společenství.
Pod nadpisem "Ostatní" v políčku 104 kontrolní kopie T5 se uvede jedna z následujících poznámek:
- Este producto no podrá acogerse a ninguna de las medidas previstas en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1258/1999 del Consejo
- Pro tento produkt nemůže být poskytnuto financování podle čl.
1 odst.
2 nařízení (ES) č.
1258/1999 Rady
- De finansieringsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, stk.
2, i Rådets forordning (EF) nr.
1258/1999, kan ikke anvendes på dette produkt
- Dieses Erzeugnis kommt für keine Finanzierungen gemäß Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1258/1999 des Rates in Betracht
- Το προϊόν αυτό δεν μπορεί να τύχει καμιάς από τις χρηματοδοτήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
1258/1999 του Συμβουλίου
- This product shall not qualify for any benefit pursuant to Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 1258/1999
- Kõnealuse toote puhul nõukogu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 1 lõikele 2 vastavaid soodustusi ei anta.
- Ce produit ne peut pas bénéficier des financements prévus à l'article ler, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1258/1999 du Conseil
- Questo prodotto non può beneficiare delle misure di cui all'articolo 1, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 1258/1999 del Consiglio
- Šis produkts nevar saņemt Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 1. panta 2. punktā noteikto finansējumu
- Šiam produktui netaikoma jokia išmoka pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 1 straipsnio 2 punktą.
- Ez a termék nem jogosult az 1258/1999/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti semmilyen ellátásra
- Dit product komt niet in aanmerking voor financieringen zoals bedoeld in artikel 1, lid 2, van Verordening (EG) nr.
1258/1999 van de Raad
- Ten produkt nie kwalifikuje się do finansowania przewidzianego w art.
1 ust.
2 rozporządzenia Rady (WE) nr 1258/1999
- O presente produto não pode beneficiar de medidas ao abrigo do n.o 2 do artigo 1.o do Regulamento (CE) n.o 1258/1999 do Conselho
- Tento produkt nie je oprávnený na financovanie uvedené v odseku 2 článku 1 nariadenia Rady (ES) č.
1258/1999
- Ta proizvod ni upravičen do financiranja iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES) št.
1258/1999
- Tähän tuotteeseen ei sovelleta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 1 artiklan 2 kohdan mukaisia toimenpiteitä
- De åtgärder som avses i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 kan inte användas för denna produkt.
Ustanovení prvního a druhého pododstavce se použijí pouze v případě, když lze pro konečný produkt podle přílohy XXIII, meziprodukt, vedlejší produkt a druhotný produkt, uvedený ve smlouvě podle článku 147, poskytnout vývozní náhradu za předpokladu, že byl získán ze surovin vypěstovaných mimo rámec stávajícího režimu.
Článek 162
Alternativní důkazy v kontrolní kopii T5
Odchylně od čl. 159 odst. 1 písm. b) v případě, když se kontrolní kopie T5 nevrátí do výchozího úřadu příslušného orgánu pověřeného kontrolou v Členském státě, kde sídlí nákupčí nebo první zpracovatel dva měsíce po uplynutí lhůty podle čl. 159. odst. 1 písm. a), v důsledku okolností, které nelze přičíst prvnímu zpracovateli, lze jako alternativní důkaz ke kontrolní kopii T5 přijmout následující dokumenty:
a) nákupní faktury meziproduktů;
b) potvrzení posledního zpracovatele o konečném zpracování na nepotravinářské výrobky;
c) fotokopie účetních dokumentů, prokazující, že bylo zpracování provedeno, potvrzené posledním zpracovatelem.
ODDÍL 9
Kontroly
Článek 163
Vedení záznamů
1. Příslušný orgán členského státu určí záznamy, které musí vést nákupčí nebo zpracovatel a periodicitu záznamů, která musí být nejméně měsíční.
U nákupčího obsahují tyto zápisy nejméně následující prvky:
a) množství veškerých surovin nakoupených a prodaných za účelem zpracování v rámci stávajícího režimu;
b) jméno a adresa prvního zpracovatele.
V případě zpracovatele obsahují tyto soupisy nejméně následující prvky:
a) množství různých surovin nakoupených pro zpracování;
b) množství zpracovaných surovin a množství a typy konečných produktů, vedlejších produktů a druhotných produktů z nich získaných;
c) ztráty způsobené zpracováním;
d) zničená množství a důvody, proč ke zničení došlo;
e) množství a druhy produktů prodané nebo převedené zpracovatelem a získané ceny
f) jméno a adresa případného následného zpracovatele.
2. Příslušný orgán nákupčího nebo prvního zpracovatele ověří, zda podaná smlouva splňuje podmínky podle čl. 145 odst. 1. Pokud nejsou uvedené podmínky splněny, je informován příslušný orgán žadatele.
3. Pro účely výpočtu ekonomické hodnoty produktů podle čl. 145 odst. 1, srovná příslušný orgán na základě informací podle čl. 157 odst. 2, součet hodnot všech nepotravinářských produktů se součtem hodnot všech ostatních produktů určených pro jiná použití získané stejným zpracováním. Jednotlivé hodnoty se získají vynásobením příslušného množství průměrnými cenami "ze závodu", které byly zaznamenány během předchozího hospodářského roku. Pokud tyto ceny nejsou dostupné, určí příslušný orgán odpovídající ceny zejména na základě údajů uvedených v čl. 157 odst. 2.
Článek 164
Kontroly u nákupčích a zpracovatelů
1. Příslušné orgány členských států, ve kterých existují nákupčí provádějí kontroly nejméně u 25 % nákupčích, sídlících na území, vybraném analýzou rizika.
Tyto kontroly spočívají ve fyzickém ověření a v prohlídce zboží a v ověření obchodní dokumentace, aby byla zajištěna soudržnost mezi nákupy surovin a odpovídajícími dodávkami.
2. Příslušné orgány členských států, v nichž byla provedena zpracování, provedou kontroly dodržování ustanovení čl. 146 odst. 1 minimálně u 25 % zpracovatelů sídlících na jejich územích, vybraném analýzou rizika. Tyto kontroly se týkají minimálně následujících prvků:
a) porovnání součtu hodnot všech nepotravinářských produktů se součtem hodnot všech ostatních produktů určených k jinému použití získaných ze stejného zpracování;
b) analýzu systému výroby zpracovatele, obsahující fyzické ověření a ověření obchodní dokumentace, aby byla u zpracovatele soudržnost mezi dodávkami surovin, konečnými produkty, druhotnými produkty a vedlejšími produkty.
Příslušný orgán použije při kontrole podle písmena b) jmenovitě technické zpracovatelské koeficienty příslušných surovin.
Pokud lze tyto koeficienty pro vývoz nalézt v právních předpisech Společenství, budou použity.
Pokud v právních předpisech Společenství uvedeny nejsou, ale lze tam nalézt koeficienty jiné, použijí se tyto koeficienty.
Ve všech ostatních případech bude ověřování založeno především na koeficientech, které jsou všeobecně uznávané příslušným zpracovatelským průmyslem.
3. Pro zpracování podle čl. 146, jsou kontroly prováděny nejméně u 10 % žadatelů vybraných na základě analýzy rizik, které berou v úvahu:
a) částka pomoci;
b) počet zemědělských parcel a plocha na které se pomoc žádá;
c) vývoj v porovnání s předchozím rokem;
d) výsledky kontrol provedených v minulých letech;
e) další parametry, které budou definovat členské státy na základě reprezentativnosti předložených prohlášení.
4. V případě, že by kontroly podle odstavce 3 odhalily odchylky v nejméně 3 % případů, provede příslušný orgán dodatečné kontroly, které jsou nutné v běžném roce, a následně zvýší procento zemědělců, kteří mají být kontrolováni na místě v následujícím roce.
5. Pokud se předpokládá, že by mohly být některé prvky podle odstavců 1, 2 a 3 provedeny na základě vzorku, musí tento vzorek zajistit spolehlivou a reprezentativní úroveň kontroly.
6. Z každé kontroly je vyhotovena kontrolní zpráva, podepsaná kontrolorem, referující přesně o různých prvcích kontroly. tato zpráva uvádí zejména:
a) datum kontroly;
b) přítomné osoby;
c) kontrolované období;
d) metody kontroly včetně případného odkazu na metody vzorkování;
e) výsledky kontroly.
Článek 165
Produkce konopí
Použijí se ustanovení týkající se konopí podle článku 29 nařízení (ES) čl. 795/2004 a článku 33 nařízení (ES) č. 796/2004.
Článek 166
Dodatečná opatření a vzájemná pomoc
1. Členské státy přijmou jakékoliv dodatečné opatření potřebné pro správné používání této kapitoly a budou si poskytovat vzájemnou pomoc pro provádění kontrol podle této kapitoly, členské státy mohou použít vhodné národní sankce proti provozovatelům obchodní pobočky, vstupující do procesu poskytování pomoci.
2. Pokud je to nutné nebo pokud to vyžadují ustanovení této kapitoly, poskytují si členské státy vzájemnou pomoc pro zajištění efektivnosti kontrol a ověření autentičnosti předložených dokumentů a vyměněných údajů.
ODDÍL 10
Vyloučení z režimu a sdělení
Článek 167
Vyloučení surovin z režimu
Členské státy mohou z režimu stanoveného touto kapitolou vyloučit všechny zemědělské suroviny, pokud tyto suroviny způsobují potíže, pokud jde o kontroly, veřejné zdraví, životní prostředí nebo trestněprávní ustanovení nebo na sníženou sazbu v nepotravinářských konečných výrobcích.
Článek 168
Minimální plocha
Členské státy mohou pro každou surovinu podle čl. 145 odst. 1 stanovit minimální plochu, na které bude pěstována.
Článek 169
Sdělení
Členské státy předají Komisi do 15. října následujícího po příslušném roce všechny následující informace:
a) plochy, které vyplývají ze smluv podle článku 147 a z prohlášení podle čl. 146, odst. 2 a 148, pro každou surovinu;
b) množství každého typu získané suroviny, konečného produktu, druhotného produktu a vedlejšího produktu s vyznačením typu použité suroviny;
c) opatření přijatá při použití článku 146;
d) suroviny vyloučené z režimu podle článku 167;
e) minimální plocha stanovené podle článku 168.
KAPITOLA 17
PLOŠNÁ PODPORA ZA CHMEL
Článek 170
Dodatečná platba pěstitelům chmele
1. Dodatečná platba, na kterou se odkazuje druhý odstavec článku 68a nařízení (ES) č. 1782/2003 bude poskytována zemědělcům pěstujícím chmel na plošném základě za hektar v oblastech, které splňují stanovené článkem 110o tohoto nařízení za předpokladu, že:
a) byly osázeny o rovnoměrné hustotě nejméně 1500 rostlin na hektar v případě dvojitého drátování, či 200 rostlin na hektar v případě jednoduchého drátování;
b) je o ně pečováno obvyklým způsobem.
2. Plocha "osázená chmelem", na kterou se odkazuje druhá odrážka článku 110o nařízení (ES) č.
1782/2003, znamená plochu ohraničenou čarou spojující vnější sloupy. Kde jsou chmelové plodiny na této čáře, bude na každou stranu této plochy přidán dodatečný pruh odpovídající průměrné šířce uliček na tomto pozemku.
Dodatečný pruh nesmí tvořit část veřejné cesty.
Dvě čelní plochy na konci chmelových řad, které jsou potřebné pro manipulaci se zemědělskými stroji, jsou do této plochy zahrnuty za předpokladu, že délka žádné z čelních oblastí nepřesáhne 8 metrů, a netvoří část veřejné cesty.
3. Plochy osázené mladými chmelovými plodinami pěstované zejména jako školkařské výrobky nejsou způsobilé pro dodatečné platby.
4. Celková částka dostupná pro dodatečné platby bude rozdělena rovnoměrně na způsobilé plochy osázené chmelem na území příslušného členského státu.
Článek 171
Platby uznaným skupinám pěstitelů chmele
1. Uznané skupiny pěstitelů podají žádost o platby dle druhého odstavce článku 68a nařízení (ES) č. 1782/2003 nejpozději 1. září v roce sklizně.
2. Částka vyplacená uznané skupině pěstitelů bude v průběhu 3 měsíců od data platby poskytnuta na opatření stanovená čl. 7 odst. 1 pododst. a) až d) nařízení (EHS) č. 1696/71. Veškeré částky neposkytnuté v určené době budou vráceny platební agentuře a odečteny z výdajů financovaných záruční sekcí fondu EZZRF.
3. Podpora vyčleněná na sklizeň před rokem 2005 v souladu s čl. 12 odst. 5 bod c) nařízení (EHS) č. 1696/71 musí být využita před 31. prosincem 2008.
4. Členský stát, který provádí platbu uznaným skupinám pěstitelů, zašle každoročně Komisi zprávu o využití plateb ze strany jí uznaných skupin pěstitelů, včetně popisu opatření stanovených v čl. 7 odst. 1 bodech a) až d) nařízení (EHS) č. 1696/71, které jsou z plateb financovány. Zprávu je nutno odeslat každý rok nejpozději do 30. června.
5. Celková částka dostupná v daném členském státě jako platby uznaným skupinám pěstitelů, na které se odkazuje druhý odstavec článku 68a nařízení (ES) č. 1782/2003, bude těmto skupinám rozdělena úměrně plochám, které splňují podmínky článku 170 tohoto nařízení, na něž jejich členové podaly žádost dle hlavy II části 2 nařízení (ES) č. 796/2004.
KAPITOLA 18
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 172
Derogační ustanovení
1. Nařízení (EHS) č. 1686/72, (EHS) č. 1445/76, (ES) č. 1644/1996, (ES) č. 2316/1999, (ES) č. 2461/1999, (ES) č. 2550/2001, (ES) č. 2199/2003 a (ES) č. 2237/2003 se ruší s platností od 1. ledna 2005.
Budou ovšem nadále platit ve vztahu pro žádosti o podporu související s marketingovým rokem 2004/2005 či sezónou a předchozími marketingovými roky či sezónami. V případě aplikace článku 66 čo článku 71 nařízení (ES) č. 1782/2003, zůstávají v platnosti čl. 20 odst. 2 až 5 nařízení (ES) č. 2316/1999 až do vypršení podnikání zemědělců.
Nařízení (ES) č. 2342/1999 se ruší s platností od 1. ledna 2005.
Zůstává v platnosti vzhledem k podaným žádostem, které se týkají roku 2004.
3. Nařízení (ES) č. 609/1999 se ruší s platností od 1. ledna 2005. Bude ovšem nadále platit pro žádosti o přímé platby týkající se sklizně roku 2004 a sklizně roku 2005 v případě aplikace čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003.
4. Odkazy na zrušené akty budou interpretovány jako odkazy na toto nařízení.
Článek 173
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmý den po jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Vztahuje se na žádosti o podporu související s marketingovými roky či sezónami počínaje 1. lednem 2005 s výjimkou článku 10, který se bude používat od data platnosti tohoto nařízení.
Nařízení je v celém rozsahu závazné a je přímo aplikovatelné ve všech členských státech.
Oprava nařízení Komise (ES) č. 1973/2004 dne 29. října 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ohledně režimů podpor stanovených v hlavě IV a IVa tohoto nařízení a ohledně využití půdy vyjmuté pro pěstování surovin
(Úřední věstník Evropské unie L 345 ze dne 20. listopadu 2004)
Strana 73, příloha XV se nahrazuje takto:
Rozhodnutí Komise (ES) č. 1974/2004
ze dne 29. října 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 795/2004 o stanovení prováděcích pravidel pro režim jednotné platby uvedený v nařízení Rady (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví obecná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce
Komise Evropských společenství,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) N 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 [1], a zejména na čl. 42 odst. 4 a 9, čl. 145 písm. c) a d) a článek 155 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
795/2004 ze dne 21. dubna 2004 o stanovení prováděcích pravidel pro režim jednotné platby uvedený v nařízení Rady (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví obecná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce [2], zavádí prováděcí pravidla pro režim jednotné platby, která se použijí počínaje rokem 2005.
Správní a provozní zavedení režimu zahájené na tomto základě, začalo na vnitrostátní úrovni uvedeného nařízení, ukázalo potřebu dalších prováděcích pravidel pro některá hlediska režimu a k vyjasnění určitých hledisek stávajících pravidel.
(2) V návaznosti na vyhlášení nařízení (ES) č. 795/2004 se navíc ukazuje, že některé odkazy na nařízení Komise (ES) č.
796/2004 [3] byly zveřejněny chybně. Je proto vhodné je opravit.
(3) Účelem čl. 46 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1782/2003 je umožnit za určitých podmínek převod platebního nároku bez půdy. Čl. 46 odst. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 1782/2003 jasně stanovuje, že převod platebního nároku bez půdy se uskutečňuje pouze prodejem. Aby se zabránilo nesprávnému pochopení druhého pododstavce a nenarušila se tím platnost ustanovení prvního pododstavce tohoto článku, je vhodné kvůli vyjasnění upřesnit, že převod, zmíněný v tomto druhém pododstavci, odkazuje pouze na prodej platebních nároků bez půdy a ne na pronájem platebních nároků, který není bez půdy možný.
(4) Z administrativních důvodů a k omezení vytváření zlomků platebních nároků v rozsahu, který je potřeba, je vhodné stanovit pravidlo za předpokladu, že byly jednou použity veškeré nároky, že částečně použité nároky se mají posuzovat jako zcela použité při poskytování práva na platbu úměrně k přihlášené půdě a v případě převodu před rozdělením existujícího nároku, se mají využít všechny existující zlomky.
(5) Čl. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví, že platby ve sledovaném období jsou takové, které jsou poskytnuty, nebo ty, které v tomto období budou poskytnuty. Příloha VII doplňuje, že je třeba vzít v úvahu omezení, vyplývající z použití základních ploch, stropů podpor nebo jiných množstevních omezení. Je proto vhodné z důvodu vyjasnění stanovit, že omezení a vynětí použitá podle nařízení Komise (ES) č. 2419/2001 [4] je třeba vzít v úvahu pro všechny přímé platby podle přílohy VI nařízení (ES) č. 1782/2003, aby nedošlo k přetrvávání omezení a vynětí, použitých v tomto období. Proto se tedy musí vzít v úvahu počet zvířat a hektarů, určených v době vzniku platebních nároků, aniž by byly dotčeny další kontroly a použití čl. 3 odst. 1 nařízení Rady (ES, Euratom) 2988/95 [5].
(6) Zemědělci, kteří pronajali nebo prodali hektary půdy, by neměli získat výhodu z mechanismu stanoveného článkem 7.
Proto je nutné, aby prodaná nebo převedená půda byla zahrnuta do počtu hektarů, které zemědělec ohlašuje, aby na základě těchto hektarů půdy netěžil z mechanismu.
(7) Článek 40 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovuje použití rozdílného sledovaného období v případě obtížných podmínek, které ovlivňují produkci.
Je proto vhodné určit, že ustanovení tohoto článku se použije na základě každé přímé platby podle přílohy VI uvedeného nařízení, která odpovídá rozdílným produkcím.
(8) Pokud se týká použití čl. 42 odst. 9 nařízení (ES) č. 1782/2003, je vhodné určit jeho použití v případě převodu nároků na prémie a dopadů na výpočet zbývající referenční částky na zbývající hektary. Kromě toho ode dne změny data z 29. září 2003 na 15. květen 2004, zavedené nařízením (ES) č. 864/2004, aby nedošlo k použití článku tam, kde by to mohlo mít vliv na legitimní očekávání zemědělců, kteří již uzavřeli smlouvy mezi daty 30. září 2003 a 15. květnem 2004 a očekávali by použití této doložky, je vhodné stanovit v takových případech nemožnost použití tohoto článku.
(9) Za tím účelem, aby pro členský stát byla vzata do úvahy možnost stanovit další přidělení referenční částky v prvním roce použití režimu jednotné platby podle čl. 34 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1782/2003, je vhodné pevně určit konečné datum pro konečné přihlášení k platebním nárokům ke dni 15. srpna, zatímco ve stejné době v případě, kdy se vezme v úvahu možnost členského státu určit pozdější datum, kde to administrativní důvody takto zaručují. Je vhodné upřesnit plochu, na kterou se vztahuje minimální výše a kdy má být půda přihlášena.
(10) Ode dne změny data z 29. září 2003 na 15. květen 2004, zavedeným nařízením (ES) č. 864/2004 se má z důvodů shody totéž datum zavést v ustanoveních, týkajících se zemědělců ve zvláštních situacích.
(11) Je třeba vzít v úvahu jakýkoliv případný správní akt nebo soudní rozhodnutí o skončení sporu mezi správou a zemědělcem v případě, že toto vyústí v přidělení nebo zvýšení platebních nároků. Tuto situaci je třeba považovat za zvláštní situaci v souladu s čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003 a v důsledku toho jednat.
(12) Aniž je dotčeno použití čl. 43 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003, který stanoví, že všechny krmné plochy se mají v referenčním období zahrnout do výpočtu platebních nároků, za účelem podpory úlohy vnitrostátních správ, které tím dostávají možnost vytvoření prozatímních platebních nároků, je vhodné jim dát možnost, aby vzaly v úvahu počet krmných ploch, přihlášených v žádosti o podporu na plochu před zavedením režimu jednotné platby nebo v případě předběžného vytvoření platebních nároků, zatímco se zemědělci ponechá možnost prokázat, že jeho krmná plocha byla ve sledovaném období nižší.
(13) Současná prováděcí pravidla o nárocích na platby podléhají zvláštním podmínkám, které je třeba splnit nebo určit, do jaké míry se týkají určitých aspektů vytvoření a správy těchto nároků.
(14) Extenzifikační prémie a dodatečné platby v odvětví produkce hovězího, telecího, ovčího a kozího masa, které jsou uvedeny v příloze VI nařízení (ES) č. 1782/2003, byly poskytnuty v referenčním období podle podmínek způsobilosti a částek, stanovených členskými státy, které se mohou z roku na rok měnit. V důsledku těchto měnících se prvků je proto vhodné umožnit příslušným členským státům, aby vzaly podle objektivních kritérií v úvahu takové rozdílné podmínky způsobilosti a částku při výpočtu referenční částky týkající se těchto výplat při respektování relativních rozpočtových stropů. Ohledně porážkových prémií, s cílem usnadnit začlenění současného režimu prémií do režimu jednotné platby, je třeba vzít ve výpočtu referenční částky v úvahu stávající strop podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1254/12999.
(15) Za účelem zohlednění jakýchkoli možných mimořádných okolností při použití regionálního modelu, je vhodné v článku 40 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovit používání stávajících pravidel na mimořádné okolnosti.
(16) U zemědělců produkujících ovoce a zeleninu a stolní brambory je třeba zohlednit, pokud používají ustanovení o zvláštních podmínkách.
(17) Podle kapitoly 6 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003 použijí nové členské státy režim jednotné platby pouze regionalizačním způsobem, založeným na ustanoveních, existujících pro regionalizační model podle článků 58 až 63 uvedeného nařízení.
K uplatnění režimu jednotné platby v těchto členských státech je proto vhodné určit stejná prováděcí pravidla, která jsou použitelná, vytvořená v nařízení (ES) č. 795/2004.
(18) Když členský stát využije možnost stanovenou v čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003, je třeba určit pevný konečný termín ke sdělení rozhodnutí, učiněných v souladu s články 58, 59, 61 až 64 a 70 nařízení (ES) č. 1782/2003, aby tak bylo umožněno Komisi stanovit stropy podle těchto článků.
(19) Podle čl. 60 odst. 2 přílohy VII písm. B) a D) posledního pododstavce nařízení (ES) č. 1782/2003 určí Komise maximální plochu pro ovoce a zeleninu, sušené krmivo a brambory, určené pro výrobu škrobu na základě údajů, které sdělí členské státy. Je proto vhodné pro tato sdělení stanovit konečný termín.
(20) Opatření tohoto jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby,
přijala toto nařízení:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 795/2004 se mění takto:
1. Článek 2 se mění takto:
a) v písmenech b) a e) se odkaz na nařízení (ES) č. 795/2004 nahradí odkazem na nařízení (ES) č. 796/2004;
b) v písmenu i) se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Případ převodu platebních nároků bez půdy uvedený v čl. 46 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1782/2003 se považuje za případ prodeje platebních nároků bez půdy."
2. Čl. 3 odst. 2 se nahrazuje těmito odstavci:
"2. Když zemědělec poté, co ohlásil v souladu s čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1782/2003 všechny možné celé platební nároky, musí ohlásit platební nárok doprovázející pozemek, který činí zlomek hektaru, tento poslední platební nárok dává právo k platbě, vypočtené poměrným dílem podle velikosti půdy a pro účel článku 45 uvedeného nařízení bude považován za plně použitý.
3. Je-li velikost půdy, která se převádí s nárokem v souladu s čl. 46 odst. 2 uvedeného nařízení, zlomkem hektaru, zemědělec může převést část nároku, týkajícího se půdy, v hodnotě vypočítané stejným zlomkem. Zbývající část nároku zůstane k dispozici zemědělci v hodnotě vypočítané odpovídajícím způsobem.
4. Odstavce 2 a 3 se použijí pouze tehdy, jestliže zemědělec stále potřebuje ohlásit nebo převést platební nárok nebo zlomek platebního nároku se zlomkem hektaru po ohlášení nebo převedení existujících platebních nároků nebo zlomků platebních nároků."
3. Vkládá se článek 3a, který zní:
"Článek 3a
Zjištěné hektary a zjištěná zvířata
Aniž je dotčeno použití přílohy VII nařízení (ES) č. 1782/2003, počet hektarů nebo zvířat, pro který byla nebo měla být přímá platba poskytnuta ve sledovaném období, který se bere v úvahu pro účel stanovení referenční částky podle čl. 37 odst. 1 uvedeného nařízení, je počet hektarů nebo zvířat, určený ve smyslu čl. 2 písm. r) a s) nařízení (ES) č. 2419/2001, kterými se stanoví přímé platby podle přílohy VI nařízení (ES) č. 1782/2003."
4. Článek 7 se mění takto:
a) v odstavci 1 se vkládá nový pododstavec, který zní:
"Pro účel tohoto článku se "platebními nároky" rozumí pouze platební nároky, přidělené členským státem v prvním roce použití režimu jednotné platby.";
b) odstavec 6 se nahrazuje tímto:
"Pro účel odstavců 1, 2, 3 a 4 se hektary převedené prodejem nebo pronájmem zahrnou do počtu hektarů, které zemědělec přihlašuje."
5. V čl. 8 odst. 1 druhém pododstavci se odkaz na nařízení (ES) č. 795/2004 nahrazuje odkazem na nařízení (ES) č. 796/2004.
6. Článek 10 se mění takto:
a) v odst. 1 písm. a), b) a c) se na konec každého požadavku vkládají tato slova:
"nebo převáděná práva na prémie;"
b) v odstavci 2 se slovo "hektary" nahrazuje těmito slovy:
"hektary sledovaného období, odpovídající zbývající referenční částce";
c) v odstavci 3 se datum 30. dubna 2004 nahrazuje datem 15. května 2004;
d) doplňuje se nový odstavec, který zní:
"5. Aniž by bylo dotčeno použití odstavce 4, nepoužije se odstavec 1 v případě, kdy byla do smlouvy před 15. květnem 2004 vložena smluvní doložka podle článku 17 a případně podle článku 27."
7. Článek 12 se mění takto:
a) v odstavci 4 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
"Nejsou možné žádné konečné převody platebních nároků před konečných stanovením platebních nároků.
V každém případě konečné platební nároky se stanoví nejpozději k 15. srpnu prvního roku použití režimu jednotné platby.
Jestliže to vyžadují správní podmínky, může členský stát rozhodnout, že datem pro končené stanovení může být stejný den jako datum pro oznámení platby za první rok použití režimu jednotné platby, avšak v žádném případě ne později než 31. prosince prvního roku použití.
Zemědělci mohou předložit, s výhradou konečného stanovení, žádosti podle režimu jednotné platby na základě dočasných platebních nároků, stanovených členským státem, nebo získaných pomocí smluvní doložky podle článků 17 nebo 27.";
b) v odstavci 6 se po slovech "na vlastnictví" vkládají tato slova:
"ve smyslu zemědělské plochy";
c) doplňuje se nový odstavec 8, který zní:
"8. S výjimkou účelu stanovení platebních nároků z vnitrostátní rezervy podle článků 6, 7 a 18 až 23a a aniž jsou dotčeny odstavce 5 a 6 tohoto článku, není potřeba ohlásit pozemek za účelem stanovení platebních nároků. Ohlášení půdy podle čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1782/2003 se použije za účelem žádosti o výplatu platebních nároků podle režimu jednotné platby."
8. V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
"3. Článek 40 nařízení (ES) č. 1782/2003 se použije na základě každé přímé platby podle přílohy VI uvedeného nařízení."
9. V čl. 18 odst. 1 a 2 se číslo "23" nahrazuje číslem "23a".
10. Článek 20 se mění takto:
a) v odstavci 1, se slova "bezplatným převodem nebo pronájmem na šest nebo více roků" nahrazují takto:
"převodem, buď prodejem nebo pronájmem na šest nebo více roků, bez poplatku nebo za symbolickou cenu";
b) v čl. 20 odst. 1 se za slovo "ukončil" doplní slova:
"zemědělskou činnost".
11. V článcích 21, 22 a 23 se datum 29. září 2003 nahrazuje datem 15. května 2004.
12. Vkládá se nový článek 23a, který zní:
"Článek 23a
Správní akty a soudní rozhodnutí
Jestliže by byl zemědělec oprávněn obdržet platební nároky nebo zvýšení hodnoty stávajících platebních nároků z moci konečného soudního rozhodnutí nebo z moci konečného správního aktu příslušného orgánu členského státu, zemědělec obdrží počet a hodnotu platebních nároků, uznaných v tomto rozhodnutí nebo aktu ve lhůtě, kterou stanoví členský stát, avšak ne později, než je poslední datum pro předložení žádosti podle režimu jednotné platby, následující po datu rozhodnutí nebo aktu a s ohledem na použití čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1782/2003."
13. Článek 28 se nahrazuje tímto:
1. " Pro účely čl. 34 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003 může členský stát případně rozhodnout o použití:
a) krmné plochy ohlášené zemědělcem v žádosti o podporu na plochu pro rok 2004 nebo v roce předcházejícím prvnímu roku použití režimu jednotné platby; nebo
b) krmné plochy ohlášené za použití čl. 12 odst. 1 nebo odst. 2 tohoto nařízení.
2. Za účelem stanovení konečných platebních nároků může zemědělec prokázat, pro splnění požadavků příslušného orgánu, že tato krmná plocha ve sledovaném období byla menší, nebo v případě, že plocha, používaná členskými státy je menší, přihlásí v souladu s čl. 43 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003 celou krmnou plochu, kterou měl v držení ve sledovaném období."
14. V článku 29 se odkaz na nařízení (ES) č. 795/2004 nahrazuje odkazem na nařízení (ES) č. 796/2004.
15. Článek 30 se mění takto:
a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:
"1. Pro účely výpočtu zemědělské činnosti, vyjádřené ve velkých dobytčích jednotkách (VDJ) uvedených v čl. 49 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003, se převodní tabulka podle čl. 131 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení použije na průměrný počet zvířat za tři roky, na který byla ve sledovaném období poskytnuta přímá platba uvedená v článku 47 uvedeného nařízení."
b) v odstavci 2 se vkládá nový pododstavec, který zní:
"V případě prémie pro mléčné výrobky a dodatečných plateb se VDJ vypočítá vydělením referenčního množství, použitého pro výpočet částky prémie pro mléčné výrobky a dodatečné platby, jestliže se zahrne do režimu jednotné platby, průměrnými výnosy mléka podle přílohy XVI nařízení (ES) č. 1973/2004 [6], použitelnými v této době, nebo individuálními výnosy mléka v případě, že individuální výnos byl vyšší než průměrný.
Když členský stát využije možnosti stanovené v článku 62 nařízení (ES) č. 1782/2003, upraví se příslušně množství VDJ.
V případě porážkové prémie, nejsou-li k dispozici potřebná data týkající se stáří zvířat, může členský stát převést býky, voly, krávy a jalovice na VDJ za použití koeficientu 0,7 a telata za použití koeficientu 0,25.
Přineslo-li stejné zvíře užitek z několika prémií, je použitelný koeficient průměrem koeficientu použitelného na různé prémie.";
c) vkládá se nový odstavec 3a, který zní:
"3a. Počet VDJ se vypočítá poměrným dílem k platebním nárokům, pro které zemědělec neměl hektary ve sledovaném období a pro které zemědělec vyžaduje použití zvláštních podmínek.
Uplatní počáteční hodnotu z platebních nároků při nejnižší hodnotě.
Žádost se podá pouze v prvním roce použití režimu jednotné platby.
Členský stát určí pro žádost pevné datum.
Tento termín lze v následujících letech obnovit pro stejný počet platebních nároků, které jsou předmětem zvláštních podmínek v předchozích letech nebo v případě převodu těchto platebních nároků či v případě přihlášení některých těchto platebních nároků s příslušným počtem hektarů, pro zbývající platební nároky.
V těchto případech se počet VDJ přepočítá poměrným dílem na zbývající platební nároky, pro které zemědělec požaduje uplatnění zvláštních podmínek.
Jakmile byly tyto platební nároky jednou ohlášeny s ekvivalentním počtem hektarů nebo jakmile byly převedeny, nelze pro ně předložit žádost o opětovné stanovení zvláštních podmínek, aniž je dotčen čl. 49 odst. 2 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1782/2003."
16. Vkládá se nový článek 31a, který zní:
"Článek 31a
Platby za hovězí, telecí, ovčí a kozí maso
1. Pro výpočet referenční částky, týkající se extenzifikačních prémií a dodatečných plateb v odvětví hovězího, telecího, ovčího a kozího masa, uvedených v příloze VI nařízení (ES) č. 1782/2003, vezme členský stát v úvahu, podle objektivních kritérií a takovým způsobem, aby zajistil rovné zacházení se zemědělci a zabránil narušení trhu a hospodářské soutěže, podmínky způsobilosti a částky, stanovené příslušným členským státem při přidělování takových plateb ve sledovaném období za předpokladu, že složka takových plateb nepřekročí strop podle přílohy VIII tohoto nařízení.
2. Pro výpočet referenční částky, týkající se porážkové prémie v odvětví hovězího a telecího masa podle přílohy VI nařízení (ES) č. 1782/2003, členský stát bere v úvahu použití čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1254/1999."
17. V článku 32 se doplňuje nový odstavec, který zní:
"4. Pro účely čl. 54 odst. 2 a čl. 61 nařízení (ES) č. 1782/2003 se půdou vyčleněnou v roce 2003 jako stálá pastvina rozumí:
a) půda, kterou zemědělec ohlásil v žádosti o podporu na rok 2003 za stálou pastvinu; a
b) půda, kterou zemědělec v žádosti o podporu na rok 2003 neohlásil, ledaže by se ukázalo, že tato půda nebyla vyčleněna v roce 2003 jako stálá pastvina."
18. Článek 38 se mění takto:
a) v odstavci 3 se odkaz na nařízení (ES) č. 795/2004 nahrazuje odkazem na nařízení (ES) č. 796/2004;
b) doplňují se nové odstavce, které znějí:
"4. Článek 40 nařízení (ES) č. 1782/2003 a článek 16 tohoto nařízení se použijí přiměřeně.
5. Pro účel tohoto článku se odkaz na "zemědělskou plochu" v čl. 12 odst. 6 chápe jako odkaz na "způsobilou plochu ve smyslu čl. 44 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003"."
19. V článku 41 se doplňuje nový odstavec, který zní:
"4. Pro účel čl. 60 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003 se články 20 až 23a tohoto nařízení použijí přiměřeně u zemědělců vyrábějících produkty uvedené v čl. 60 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003."
20. Za kapitolu 6 se vkládá nová kapitola, která zní:
"KAPITOLA 6a
NOVÉ ČLENSKÉ STÁTY
Článek 48a
Provádění v nových členských státech
1. Nestanoví-li tato kapitola jinak, vztahují se ustanovení tohoto nařízení na nové členské státy.
2. Jakýkoliv odkaz na článek 42 nařízení (ES) č. 1782/2003 v tomto nařízení se považuje za odkaz na článek 71d nařízení (ES) č. 1782/2003.
3. Jakýkoliv odkaz na regionální průměr v čl. 6 odst. 3 a 4 tohoto nařízení se považuje za odkaz na limit 5000 EUR podle čl. 71d odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003.
4. Jakýkoliv odkaz na články 58 a 59 nebo čl. 58 odst. 1 a čl. 59 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 v kapitolách 6 a 7 tohoto nařízení se považuje za odkaz na článek 71e nařízení (ES) č. 1782/2003.
5. Jakýkoliv odkaz na čl. 59 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1782/2003 v článku 38 tohoto nařízení se považuje za odkaz na článek 71f nařízení (ES) č. 1782/2003.
6. Jakýkoliv odkaz na článek 60 nařízení (ES) č. 1782/2003 v čl. 8 odst. 2, v čl. 9 odst. 1 písm. e), článek 41 a článek 50a tohoto nařízení se považuje za odkaz na článek 71g nařízení (ES) č. 1782/2003.
7. Jakýkoliv odkaz na čl. 63 odst. 2 třetí pododstavec nařízení (ES) č. 1782/2003 v článcích 39, 43 a 48b tohoto nařízení se považuje za odkaz na čl. 71j odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003.
8. Články 3a, 7, 10, 12 až 17, 27, 28, 30, 31, 31a, 40, 42, 45 až 46 a 49 se nepoužijí.
9. Články 5, 19, 23, 31 a 42 se nepoužijí v případě použití režimu jednotné platby na plochu podle článku 143b nařízení (ES) č. 1782/2003."
21. Vkládá se nový článek 48b, který zní:
"Článek 48b
Oznámení rozhodnutí
Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti stanovené v čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003, oznámí do 1. srpna roku předcházejícího prvnímu roku použití režimu jednotné platby rozhodnutí, která přijal v souladu s články 58, 59, 61 až 64 a 70 nařízení (ES) č. 1782/2003."
22. Vkládá se nový článek 50a, který zní:
"Článek 50a
Sušená krmiva, brambory, určené pro výrobu škrobu a ovoce a zelenina
Pro účel čl. 60 odst. 2 přílohy VII písm. B a D poslední pododstavec nařízení (ES) č. 1782/2003 členské státy sdělí Komisi nejpozději do 31. října roku, předcházejícího prvnímu roku použití režimu jednotné platby, počet hektarů, uvedených v těchto ustanoveních."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 1975/2004
ze dne 15. listopadu 2004,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1676/2001 z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1) Rada svým nařízením (ES) č. 1676/2001 [2] (dále jen "původní nařízení") uložila antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu (dále jen "PET film") pocházejícího mimo jiné z Indie.
Sazby antidumpingového cla se pohybují mezi 0 % a 62,6 %.
Komise svým rozhodnutím 2001/645/ES [3] přijala závazky od pěti indických vyvážejících výrobců.
(2) Dovoz PET filmu pocházejícího z Indie podléhá také vyrovnávacímu clu ve výši mezi 3,8 % a 19,1 %, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 2597/1999 [4].
2. PROBÍHAJÍCÍ ŠETŘENÍ
(3) Dne 28. června 2002 Komise oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropských společenství [5] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 nařízení Rady (ES) č.
2026/97 [6]. Rozsah žádosti je omezen na formu opatření, a zejména na prošetření přijatelnosti závazku nabídnutého žadatelem.
Tento přezkum stále probíhá.
(4) Dne 22. listopadu 2003 Komise oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie [7] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Rozsah přezkumu je omezen na formu antidumpingových opatření. Tento přezkum stále probíhá.
(5) Dne 19. února 2004 Komise oznámením o zahájení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie [8] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Rozsah přezkumu je omezen na indického vyvážejícího výrobce, společnost Jindal Polyester Limited. Tento přezkum stále probíhá.
3. ŽÁDOST
13 odst. 3 základního nařízení (dále jen "žádost") od výrobců ze Společenství, společností DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (dále jen "žadatelé"), o prošetření údajného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie.
Žadatelé mají většinový podíl na výrobě PET filmu ve Společenství.
(7) Žadatelé se domnívají a předložili o tom dostatečné důkazy, že po uložení opatření na dovoz PET filmu pocházejícího mimo jiné z Indie došlo ke značným změnám ve struktuře obchodu týkajícího se vývozu PET filmu do Společenství z Indie, Brazílie a Izraele.
Podle žadatelů je příčinou této změny ve struktuře obchodu překládka PET filmu pocházejícího z Indie v Brazílii a Izraeli.
Byla vznesena domněnka, že mimo uložení cla z dovozu PET filmu z Indie neexistuje pro výše uvedené změny žádné jiné dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod.
(8) Konečně, žadatelé se domnívají a předložili konkrétní důkaz o tom, že nápravné účinky cla jsou znehodnocovány vzhledem k množství a cenám.
Byla vnesena domněnka, že značné množství dovozu PET filmu z Brazílie a Izraele zřejmě nahrazuje dovoz PET filmu pocházejícího z Indie.
Navíc žadatelé předložili konkrétní důkaz o tom, že ceny PET filmu dováženého z Brazílie a Izraele jsou předmětem dumpingu vzhledem k běžným hodnotám, které byly stanoveny dříve pro PET film pocházející z Indie.
4. ZAHÁJENÍ
(9) Nařízením (ES) č. 284/2004 [9] (dále jen "zahajovací nařízení") Komise zahájila šetření možného obcházení antidumpingových opatření, která se vztahují na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, dovozy PET filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli, a podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení uložila celním orgánům, aby od 20. února 2004 evidovaly dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie a z Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli. Komise oznámila zahájení šetření celním orgánům v Indii, Brazílii a Izraeli. Komise zároveň nařízením (ES) č. 283/2004 [10] zahájila šetření možného obcházení vyrovnávacích opatření, která se vztahují na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, dovozy PET filmu zasílaného z Brazílie a z Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli. Závěry tohoto šetření jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1976/2004 [11].
(10) Indické orgány uvedly, že měly za to, že šetření proti obcházení nejsou povolena ani podle dohody o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, ani podle dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
Toto tvrzení bylo zamítnuto na základě toho, že opatření proti obcházení, která byla stanovena v základním nařízení, nejsou v rozporu s dohodou o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 a dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
Závěrečný akt zahrnující výsledky Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání skutečně obsahuje rozhodnutí o obcházení [12], které za neexistence dohody o specifickém textu postupuje tuto záležitost Výboru pro otázky antidumpingu.
Protože toto rozhodnutí bylo přijato s vědomím, že několik členů Světové obchodní organizace již má své vlastní právní předpisy proti obcházení, Evropské společenství to vykládá jako možnost jednotlivých členských států přijmout a spravovat v této věci předpisy až do přijetí mnohostranně dohodnutých pravidel.
Stejné zásady by se logicky měly použít i pro antisubvenční šetření.
5. ŠETŘENÍ
(11) Dotazníky byly poslány vývozcům/výrobcům v Indii, Brazílii a Izraeli, kteří spolupracovali v původním šetření a kteří byli uvedeni v žádosti nebo se o nich Komise následně dozvěděla.
Dotazníky byly zaslány dovozcům ve Společenství, kteří byli uvedeni v žádosti nebo spolupracovali v původním šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření.
Všechny strany byly informovány o tom, že nedostatečná spolupráce může vést k uplatnění článku 18 základního nařízení a k závěrům (učiněným na základě dostupných skutečností), které mohou být méně příznivé, než kdyby strany spolupracovaly.
(12) Komise obdržela odpovědi na dotazník od pěti vývozců/výrobců z Indie, od jednoho vývozce/výrobce z Brazílie a od jedné zpracovatelské společnosti, která se zabývá řezáním, laminováním a zpracováním PET filmu v Izraeli a která jej vyváží do Společenství.
Jiná izraelská společnost zareagovala na dotazník vysvětlením, že PET film zpracovává, ale výsledné výrobky nevyváží pod kódy KN, kterými jsou značeny PET filmy.
Na základě toho tato společnost nepředložila odpověď na dotazník.
(13) Na dotazník zareagovalo pět dovozců ze Společenství.
Tři z nich oznámili, že PET film nikdy nedováželi ani z Brazílie, ani z Izraele.
Ostatní dva dovozci uvedli, že v průběhu období šetření nedováželi indický PET film ani z Brazílie, ani z Izraele.
Z tohoto důvodu ani jedna z těchto společností nepředložila odpověď na dotazník.
(14) Komise provedla ověřovací návštěvy v prostorách těchto společností:
Brazilský vyvážející výrobce:
- "Terphane Ltda."
BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie (dále jen "Terphane").
Izraelský zpracovatel:
- "Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987)", Hacharutsim str.
7, Ind.
Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael (dále jen "Jolybar").
Indičtí vyvážející výrobci:
- "Ester Industries Limited", 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part – I, New Delhi – 110 003, Indie,
- "Flex Industries Limited", A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indie,
- "Polyplex Corporation Limited", B-37, Sector-1, Noida 201 301, okres Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indie.
6. OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(15) Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 (dále jen "OŠ").
K prošetření údajné změny struktury obchodu byly shromážděny údaje od roku 2000 až do konce OŠ.
B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. MÍRA SPOLUPRÁCE
(16) Jak bylo uvedeno v 12. bodě odůvodnění, pět vývozců/výrobců PET filmu z Indie spolupracovalo v šetření předložením odpovědí na dotazník.
Komise také obdržela údaje od jednoho vyvážejícího výrobce PET filmu z Brazílie a od jedné zpracovatelské společnosti provádějící řezání, laminování a zpracování PET filmu v Izraeli.
Tyto brazilské a izraelské společnosti představovaly podle údajů Eurostatu malou část (brazilská společnost méně než 1 % a izraelská společnost přibližně 5 %) celkového dovozu PET filmu z těchto zemí do Společenství v období šetření, a to jak vzhledem k množství, tak hodnotě.
(17) Indické orgány vzhledem k zahájení šetření písemně předložily statistické informace o vývozu PET filmu z Indie mimo jiné do Společenství.
Komise obdržela statistické údaje o vývozu PET filmu z Brazílie do Společenství také z brazilské národní databáze.
2. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(18) Dotyčný výrobek definovaný v původním šetření je polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódy KN ex39206219 a ex39206290 (dále jen "dotyčný výrobek").
(19) Komise má za to, že PET film vyvážený do Společenství z Indie a PET film zasílaný do Společenství z Brazílie a Izraele mají stejné základní vlastnosti a stejné využití. Jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl.
1 odst. 4 základního nařízení.
3. ZMĚNA VE STRUKTUŘE OBCHODU
Indie
(20) V letech 1999–2003 představoval dovoz dotyčného výrobku podle příslušných kódů KN 96,5 % celkového dovozu z Indie.
Tržní analýza byla tedy provedena s daty Eurostatu na úrovni kódů KN.
Je nutno poznamenat, že v roce 1999 byla uložena vyrovnávací cla z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie do Společenství. Tato cla již vedla ke snížení objemů uvedeného dovozu.
V roce 2001 následovalo uložení antidumpingových opatření, které vedlo k dalšímu snížení dovozu.
Antidumpingová opatření, která se týkají Indie, se skládají z dohod o cenových závazcích s pěti individuálními vyvážejícími výrobci a jednou společností s 0 % sazbou antidumpingového cla.
V důsledku toho nejsou antidumpingová cla v podstatě splatná z dovozu od podstatné části indických výrobců.
Zbývající antidumpingové clo ve výši 53,3 % se používá na dovoz od všech ostatních vyvážejících výrobců.
V roce 2000 dovoz PET filmu pocházejícího z Indie do Společenství činil 11600 tun.
Tento dovoz nejprve v roce 2001 poklesl na 6100 tun, ale poté v roce 2002 vzrostl na 7700 tun. Během období šetření dále vzrostl na 11500 tun.
Údaje předložené spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vykázaly podobný trend – nárůst o přibližně 1300 tun od roku 2001 do roku 2002 a další nárůst o přibližně 3400 tun od roku 2002 do roku 2003.
Nicméně je třeba mít na paměti, že všichni indičtí výrobci při šetření nespolupracovali.
Navíc na změny v objemech od roku 2000 do roku 2003 je třeba pohlížet v souvislosti s velkým nárůstem dovozu od těch vývozců, kteří podléhají nejnižší úrovni opatření.
(21) Co se týče výše uvedené struktury, je třeba poznamenat, že jedna společnost měla výrazně nižší souhrnnou celní sazbu [13] než ostatní výrobci.
Struktura obchodu této společnosti byla výrazně odlišná od trendu struktury obchodu jiných výrobců, protože tato společnost ve velké míře zvýšila svůj podíl na celkovém prodeji dotyčného výrobku do Společenství v letech 2000 až 2003 (období šetření).
Naopak podíl dotyčného výrobku vyváženého do Společenství zbývajícími indickými výrobci výrazně poklesl.
Nebereme-li v úvahu tento nepravidelný trend, zůstal dovoz dotyčného výrobku do Společenství výrazně pod úrovní dovozu před uložením antidumpingových opatření.
(22) Indické úřady předložily statistické údaje o vývozu mimo jiné do Společenství. Uvedly, že měly za to, že oficiální indické statistiky neukazovaly na žádné obcházení stávajících antidumpingových opatření indickými výrobci PET filmu.
Uvedené údaje však nesouhlasí s údaji o vývozu, které poskytly spolupracující indičtí vývozci, alespoň co se týče vývozu do Izraele. Tyto údaje vykazují jasný nárůst vývozu do Izraele po uložení opatření (z přibližně 40 tun v roce 2000 na přibližně 800 tun v období šetření).
Co se týče Brazílie, oficiální indické údaje o přímém vývozu do Brazílie vykazují pouze malé navýšení ve stejném období. Tyto údaje ale nezahrnují nepřímý prodej přes ostatní zprostředkující země.
Při šetření spolupracoval jediný známý brazilský výrobce PET filmu a jeho vývoz do Společenství představoval pouze zanedbatelnou část (0,5 %) veškerého prodeje z Brazílie do Společenství.
Brazílie
(23) Dovoz PET filmu do Společenství z Brazílie, oznámený Eurostatem na úrovni kódů KN, bez dovozu dotyčného výrobku vyráběného spolupracující společností, vzrostl z přibližně 650 tun v roce 2000 (0,6 % celkového dovozu) na 1200 tun (1,4 %) v roce 2001 a těsně nad 2500 tun (3,2 %) v roce 2002, rok po uložení antidumpingových opatření. Během období šetření zůstal těsně nad úrovní 2000 tun (2,4 % celkového dovozu PET filmu).
(24) Jediná spolupracující společnost v Brazílii, společnost Terphane, je, jak bylo uvedeno výše (22. bod odůvodnění), jediným známým výrobcem PET filmu v Brazílii.
Tato společnost vyvezla v období šetření do Společenství pouze jedinou zásilku PET filmu o objemu 10,6 tun.
Až na vzorek, který prodala v roce 2002, se jednalo o první PET film, který tato společnost vyvezla do Společenství.
Nezdá se tedy, že by byla odpovědná za objemy PET filmu, které byly do Společenství dováženy z Brazílie v letech 2000 až 2003 (23. bod odůvodnění).
Společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly založeny před tím, než opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost.
V této společnosti tedy nebyla zjištěna žádná změna ve struktuře obchodu.
Izrael
(25) Dovoz PET filmu do Společenství z Izraele, oznámený Eurostatem na úrovni kódů KN, bez dovozu dotyčného výrobku vyráběného spolupracující společností, vzrostl z 3000 tun v roce 2000 (3,7 % celkového dovozu PET filmu) na 3400 tun v roce 2001 (4,1 %).
Objemy nadále vzrostly těsně nad 4200 tun v roce 2002 (5,1 % dovozu) a na více než 4400 tun v roce 2003 (5,3 % dovozu).
V Izraeli sídlí jen několik zpracovatelů PET filmu. Informace obdržené ve stanoveném termínu ale ukázaly, že i kdyby se jejich výroba sečetla, není pravděpodobné, že by měli dostatečnou výrobní kapacitu na to, aby nesli odpovědnost za objem filmu, který byl do Společenství dovážen z Izraele v letech 2002 až 2003.
(26) Oficiální indické údaje o vývozu vykazují pravidelný růst vývozu do Izraele z Indie.
V roce 2000 bylo vyvezeno 81 tun, v roce 2001 395 tun, 1032 tun v roce 2002 a v období šetření 2453 tun.
(27) Jediná spolupracující společnost v Izraeli, společnost Jolybar, řeže, laminuje a zpracovává zakoupený PET film a prodává jej jako výrobek, který spadá pod stejné kódy KN jako dotyčný výrobek. Tento výrobek ale obecně není indického původu, a proto jej nelze považovat za dotyčný výrobek.
Tato společnost dodávala PET film do Společenství od devadesátých let dvacátého století.
Množství PET filmu vyváženého společností Jolybar do Společenství se v letech 1999 až 2003 (období šetření) zdvojnásobilo.
Společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly založeny před tím, než opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost.
Bez ohledu na to, zda tento vývoj vývozu ukazuje na změnu ve struktuře obchodu uvedené společnosti, nebyla tato otázka dále zvažována, protože pro takové chování v každém případě existoval jasný hospodářský důvod, jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění.
(28) Vzhledem k výše uvedenému, a zejména k časové shodě, ke které došlo v roce 2001, mezi zvýšením dovozu z Brazílie a Izraele a vstoupením v platnost antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, byla zjištěna změna ve struktuře obchodu týkajícího se dovozu PET filmu z Indie, Izraele a Brazílie.
4. NEDOSTATEČNÉ OPODSTATNĚNÍ NEBO HOSPODÁŘSKÝ DŮVOD
Brazílie
(29) Vzhledem k nedostatku jakékoli jiné spolupráce a vzhledem k tomu, že výše uvedená změna ve struktuře obchodu v Brazílii nastala ihned po uložení antidumpingových cel, se na základě dostupných informací a skutečnosti, že neexistuje žádné jiné vysvětlení, dospělo k závěru, že změna ve struktuře obchodu pramenila z uložení cla spíše než z jakéhokoli jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
Izrael
Nespolupracující vyvážející výrobci
(30) Vzhledem k nedostatku jakékoli jiné spolupráce a vzhledem k tomu, že výše uvedená změna ve struktuře obchodu nastala ihned po uložení antidumpingových cel, se na základě dostupných informací a toho, že neexistuje žádné jiné vysvětlení, dospělo k závěru, že změna ve struktuře obchodu pramenila z uložení cla spíše než z jakéhokoli jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
Spolupracující vyvážející výrobce
(31) Šetřením se zjistilo, že vývoz společnosti Jolybar do Společenství je dlouho zavedený a společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly založeny před tím, než opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost.
Společnost podala vysvětlení, že indický film zákazníkům ze Společenství obvykle nedodává, jelikož tito zákazníci jako základní materiál používaný při zpracování společností Jolybar kvůli vlastnostem upřednostňují evropský film.
Během období šetření byla jednomu zákazníkovi ze Společenství výjimečně odeslána přibližně jedna tuna indického filmu, a to v rámci větší zásilky, kterou zákazník naléhavě požadoval.
Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že existuje dostatečný hospodářský důvod pro vývoj vývozu společnosti Jolybar a že tento důvod je v souladu s jejími aktivitami na trhu Společenství, které se týkají PET filmu jí vyráběného.
5. ZNEHODNOCOVÁNÍ NÁPRAVNÝCH ÚČINKŮ CLA VZHLEDEM K CENÁM A/NEBO MNOŽSTVÍ OBDOBNÉHO VÝROBKU
Nespolupracující vyvážející výrobci
(32) Čísla uvedená v 20. až 28. bodě odůvodnění ukazují, že došlo ke zjevné množstevní změně ve struktuře dovozu dotyčného výrobku do Společenství od uložení opatření v roce 2001.
V době uložení opatření došlo k výraznému snížení indického dovozu do Společenství (o 5500 tun), s odpovídajícím navýšením vývozu dotyčného výrobku z Brazílie a Izraele do Společenství.
Údaje Eurostatu ukazují, že od roku 2000 do konce období šetření představovalo navýšení dovozu do Společenství z Brazílie 1376 tun a z Izraele 1392 tun.
Snížení vývozu z Indie, ke kterému došlo ve stejné době, představovalo 5653 tun (bez přihlédnutí k dovozu, který podléhá nižším úrovním opatření).
Má se tedy za to, že část vývozních obchodních toků z Indie byla nahrazena vývozními toky přes Brazílii a Izrael, čímž byly znehodnoceny nápravné účinky opatření vzhledem k množství filmu dováženému na trh Společenství.
(33) Co se týče cen dotyčného výrobku zasílaného z Brazílie a Izraele, bylo vzhledem k nízké míře spolupráce nezbytné použít údaje Eurostatu, které byly nejlepším dostupným důkazem.
(34) Průměrná cena dovozu PET filmu z Brazílie v průběhu období šetření, upravená o náklady po dovozu, se pohybovala okolo 50 % úrovně pro odstranění újmy, která byla stanovena v šetření, jež vedlo k uložení stávajících antidumpingových opatření.
Na základě toho existuje důkaz, že PET film zasílaný z Brazílie znehodnocoval nápravné účinky uloženého cla i vzhledem k cenám.
(35) Průměrná cena dovozu PET filmu z Izraele během období šetření, upravená o náklady po dovozu, se pohybovala okolo 55 % úrovně pro odstranění újmy, která byla stanovena v původním antidumpingovém šetření.
Na základě toho existuje důkaz, že izraelský dovoz znehodnocoval nápravné účinky uloženého cla i vzhledem k cenám.
(36) Byl tedy učiněn závěr, že dovoz PET filmu z Brazílie a Izraele znehodnocoval nápravné účinky antidumpingových opatření, a to jak vzhledem k cenám, tak množství.
6. DŮKAZ O DUMPINGU VZHLEDEM K BĚŽNÝM HODNOTÁM STANOVENÝM DŘÍVE PRO STEJNÉ NEBO OBDOBNÉ VÝROBKY
Nespolupracující vyvážející výrobci
13 odst. 1 základního nařízení bylo prošetřeno, zda existuje důkaz o dumpingu vzhledem k běžné hodnotě stanovené dříve pro stejný nebo obdobný výrobek.
Jak již bylo vysvětleno (16. bod odůvodnění), vzhledem k nízké míře spolupráce, byly pro stanovení toho, zda lze nalézt důkaz o dumpingu vzhledem k dovozu dotyčného výrobku do Společenství z Brazílie a z Izraele během období šetření, použity podle článku 18 základního nařízení údaje Eurostatu jakožto údaje, o které se opíralo stanovení vývozních cen do Společenství.
Podobně se pro účel porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty považovalo za vhodné předpokládat, že sortiment výrobků zasílaných z Brazílie a Izraele během období šetření byl stejný, jako sortiment zasílaný z Indie během původního šetření.
(38) Za účelem správného srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou se provedly náležité úpravy o rozdíly činitelů, které ovlivňují ceny a cenovou srovnatelnost. Tyto úpravy byly provedeny v souladu s čl.
2 odst. 10 základního nařízení.
(39) V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty, která byla stanovena během původního šetření, porovnán s průměrem vývozních cen v období šetření, který byl stanoven tak, jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění. Tato porovnání ukázala na přibližná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF na hranici Společenství před proclením, a to ve výši 17,5 % pro Brazílii a 14,5 % pro Izrael.
C. ŽÁDOSTI O VYNĚTÍ Z CELNÍ EVIDENCE NEBO ROZŠÍŘENÍ CLA
(40) Komise obdržela od společností Terphane a Jolybar žádost o vynětí z celní evidence a osvobození od celních opatření.
Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 24 a 27, tyto společnosti spolupracovaly v šetření předložením odpovědí na dotazník a souhlasem s ověřovací návštěvou.
Nařízením (ES) č. 1830/2004 [14] Komise změnila zahajovací nařízení tak, aby byla zastavena registrace dovozu PET filmu ze společností Terphane a Jolybar, u nichž bylo shledáno, že neobcházejí antidumpingová cla.
(41) V souladu s výše uvedenými závěry, že společnosti Terphane a Jolybar neobcházejí platná antidumpingová opatření, by tyto společnosti měly být osvobozeny také od plánovaného rozšíření opatření.
D. OPATŘENÍ
(42) Vzhledem k výše uvedeným závěrům bylo zjištěno, že k obcházení docházelo ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. V souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by stávající antidumpingová opatření, jež se vztahují na dovoz dotyčného výrobku (tj. PET filmu pocházejícího z Indie), měla být rozšířena na dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie nebo Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli, s výjimkou PET filmu vyráběného společnostmi Terphane a Jolybar.
(43) V souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení, v němž je stanoveno, že opatření budou použita na evidovaný dovoz ode dne celní evidence, by antidumpingové clo mělo být vybíráno z dovozu PET filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, který překročí hranice Společenství podle evidence uložené zahajovacím nařízením, s výjimkou dovozu PET filmu zasílaného z Brazílie a vyráběného společností Terphane a PET filmu zasílaného z Izraele a vyráběného společností Jolybar.
13 odst. 4 základního nařízení osvobození od rozšířených opatření, udělené na PET film vyráběný společností Jolybar a společností Terphane, zůstanou v platnosti, pokud nebude zjištěno, že osvobození bylo uděleno za základě nepravdivých nebo zavádějících informací předložených dotyčnými společnostmi.
Nebude-li konkrétně prokázáno jinak, Komise může zahájit šetření za účelem zjištění, jestli je zrušení výjimky oprávněné.
(45) Nerozšíření cel na dovoz PET filmu od společností Terphane a Jolybar bylo stanoveno na základě závěrů současného šetření.
Toto nerozšíření se proto výhradně vztahuje na dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie, respektive Izraele, a vyráběného těmito konkrétními právnickými osobami.
Na dovezený PET film vyrobený nebo odeslaný jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů, které mají určitý vztah ke konkrétně jmenovaným společnostem, se toto osvobození nevztahuje a podléhá sazbě zbytkového cla uloženého nařízením (ES) č. 1676/2001.
E. POSTUP
(46) Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na základě kterých Rada zamýšlela rozšířit platné konečné antidumpingové clo, a bylo jim umožněno se k těmto skutečnostem a úvahám vyjádřit a být vyslyšeny.
Izraelské úřady zopakovaly připomínky indické vlády, které jsou zmíněny v 10. bodě odůvodnění.
Předložily také seznam izraelských zpracovatelů PET filmu, kteří v letech 2003 a 2004 vyváželi do Společenství.
Tyto společnosti však během stanovených termínů nespolupracovaly, nemohlo být tedy stanoveno, že opatření neobcházely.
Z tohoto důvodu nemohly být osvobozeny od rozšíření opatření na Izrael,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Konečné antidumpingové clo ve výši 53,3 % uložené nařízením (ES) č. 1676/2001 z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího z Indie, kódů KN ex39206219 a ex39206290, se rozšiřuje i na dovoz stejného polyethylentereftalátového filmu zasílaného z Brazílie a zasílaného z Izraele (ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli) (kódy TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092), s výjimkou polyethylentereftalátového filmu vyráběného společností Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie (doplňkový kód TARIC A569) a společností Jolybar Filmtechnic Converting Ltd.
(1987), Hacharutsim str.
7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael (doplňkový kód TARIC A570).
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozů evidovaných v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 284/2004 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96, s výjimkou dovozu výrobků vyrobených společností Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie a společností Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael.
3. Použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 1976/2004
ze dne 15. listopadu 2004,
kterým se rozšiřuje konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 23 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1) Rada nařízením (ES) č. 2597/1999 [2] (dále jen "původní nařízení") uložila vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu (dále jen "PET film") pocházejícího z Indie.
Sazby vyrovnávacího cla se pohybují mezi 3,8 % a 19,1 %.
(2) Dovoz PET filmu pocházejícího z Indie podléhá také antidumpingovému clu ve výši mezi 0 % a 62,6 %, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 1676/2001 [3].
2. PROBÍHAJÍCÍ ŠETŘENÍ
(3) Dne 28. června 2002 Komise oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropských společenství [4] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 základního nařízení.
Rozsah žádosti je omezen na formu opatření, a zejména na prošetření přijatelnosti závazku nabídnutého žadatelem.
Tento přezkum stále probíhá.
(4) Dne 22. listopadu 2003 Komise oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropských společenství [5] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 [6]. Rozsah přezkumu je omezen na formu antidumpingových opatření. Tento přezkum stále probíhá.
(5) Dne 19. února 2004 Komise oznámením o zahájení zveřejněném v Úředním věstníku Evropských společenství [7] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96. Rozsah přezkumu je omezen na indického vyvážejícího výrobce, společnost Jindal Polyester Limited. Tento přezkum stále probíhá.
3. ŽÁDOST
23 odst. 2 základního nařízení (dále jen "žádost") od výrobců ze Společenství, společností DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (dále jen "žadatelé"), o prošetření údajného obcházení vyrovnávacích opatření uložených na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie.
Žadatelé mají většinový podíl na výrobě PET filmu ve Společenství.
(7) Žadatelé se domnívají a předložili o tom dostatečné důkazy, že po uložení opatření na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie došlo ke značným změnám ve struktuře obchodu týkajícího se vývozu PET filmu do Společenství z Indie, Brazílie a Izraele.
Podle žadatelů je příčinou této změny ve struktuře obchodu překládka PET filmu pocházejícího z Indie v Brazílii a Izraeli.
Byla vznesena domněnka, že mimo uložení cel z dovozu PET filmu z Indie neexistuje pro výše uvedené změny žádné jiné dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod.
(8) Konečně, žadatel se domnívá a předložil konkrétní důkaz o tom, že nápravné účinky cla jsou znehodnocovány vzhledem k množství a cenám.
Byla vnesena domněnka, že značné množství dovozu PET filmu z Brazílie a Izraele zřejmě nahrazuje dovoz PET filmu pocházejícího z Indie.
Navíc žadatel předložil konkrétní důkaz o tom, že PET film pocházející z Indie nadále využívá subvencí, u kterých bylo v původním šetření zjištěno, že jsou napadnutelné.
4. ZAHÁJENÍ
(9) Nařízením (ES) č. 283/2004 [8] (dále jen "zahajovací nařízení") Komise zahájila šetření možného obcházení vyrovnávacích opatření, která se vztahují na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, dovozy PET filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli, a podle čl. 23 odst. 2 a čl. 24 odst. 5 základního nařízení uložila celním orgánům, aby od 20. února 2004 evidovaly dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie a z Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli. Komise oznámila zahájení šetření celním orgánům v Indii, Brazílii a Izraeli. Komise zároveň nařízením (ES) č. 284/2004 [9] zahájila šetření možného obcházení antidumpingových opatření, která se vztahují na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, dovozy PET filmu zasílaného z Brazílie a z Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli. Závěry tohoto šetření jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1975/2004 [10].
(10) Indické úřady uvedly, že měly za to, že šetření proti obcházení nejsou povolena ani podle dohody o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, ani podle dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
Toto tvrzení bylo zamítnuto na základě toho, že opatření proti obcházení, která byla stanovena v základním nařízení, nejsou v rozporu s dohodou o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 a dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.
Opravdu, závěrečný akt zahrnující výsledky Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání obsahuje rozhodnutí o obcházení [11], které za neexistence dohody o specifickém textu postupuje tuto záležitost Výboru pro otázky antidumpingu.
Protože toto rozhodnutí bylo přijato s vědomím, že několik členů Světové obchodní organizace již má své vlastní právní předpisy proti obcházení, Evropské společenství to vykládá jako možnost jednotlivých členských států přijmout a spravovat v této věci předpisy až do přijetí mnohostranně dohodnutých pravidel.
Stejné zásady by se logicky měly použít i pro antisubvenční šetření.
5. ŠETŘENÍ
(11) Dotazníky byly poslány vývozcům/výrobcům v Indii, Brazílii a Izraeli, kteří spolupracovali v původním šetření a kteří byli uvedeni v žádosti nebo se o nich Komise následně dozvěděla.
Dotazníky byly zaslány dovozcům ve Společenství, kteří byli uvedeni v žádosti nebo spolupracovali v původním šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření.
Všechny strany byly informovány o tom, že nedostatečná spolupráce může vést k uplatnění článku 28 základního nařízení a k závěrům (učiněným na základě dostupných skutečností), které mohou být méně příznivé, než kdyby strany spolupracovaly.
(12) Komise obdržela odpovědi na dotazník od šesti vývozců/výrobců z Indie, od jednoho vývozce/výrobce z Brazílie a od jedné zpracovatelské společnosti, která se zabývá řezáním, laminováním a zpracováním PET filmu v Izraeli a která jej vyváží do Společenství.
Jiná izraelská společnost zareagovala na dotazník vysvětlením, že PET film zpracovává, ale výsledné výrobky nevyváží pod kódy KN, kterými jsou značeny PET filmy.
Na základě toho tato společnost nepředložila odpověď na dotazník.
(13) Na dotazník zareagovalo pět dovozců ze Společenství.
Tři z nich oznámili, že PET film nikdy nedováželi ani z Brazílie, ani z Izraele.
Ostatní dva dovozci uvedli, že v průběhu období šetření nedováželi indický PET film ani z Brazílie, ani z Izraele.
Z tohoto důvodu ani jedna z těchto společností nepředložila odpověď na dotazník.
(14) Komise provedla ověřovací návštěvy v prostorách těchto společností:
Brazilský vyvážející výrobce:
- Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie (dále jen "Terphane")
Izraelský zpracovatel:
- Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str.
7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael (dále jen "Jolybar")
Indičtí vyvážející výrobci:
- Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part – I, Nové Dillí – 110 003, Indie,
- Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indie,
- Jindal Polyester Limited, 56 Hanuman Road, Nové Dillí 110 001, Indie,
- Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, okres Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indie.
6. OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(15) Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 (dále jen "OŠ").
K prošetření údajných změn struktury obchodu byly shromážděny údaje od roku 1998 až do konce OŠ.
B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. MÍRA SPOLUPRÁCE
(16) Jak bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, šest vývozců/výrobců PET filmu z Indie spolupracovalo v šetření předložením odpovědí na dotazník.
Komise také obdržela údaje od jednoho vyvážejícího výrobce PET filmu z Brazílie a od jedné zpracovatelské společnosti provádějící řezání, laminování a zpracování PET filmu v Izraeli.
Tyto brazilské a izraelské společnosti představovaly podle údajů Eurostatu malou část (brazilská společnost méně než 1 % a izraelská společnost přibližně 5 %) celkového dovozu PET filmu z těchto zemí do Společenství v období šetření, a to jak vzhledem k množství, tak hodnotě.
(17) Indické orgány vzhledem k zahájení šetření písemně předložily statistické informace o vývozu PET filmu z Indie mimo jiné do Společenství.
Komise obdržela statistické údaje o vývozu PET filmu z Brazílie do Společenství také z brazilské národní databáze.
Indická vláda rovněž předložila informace o režimech, které společnosti využívaly a na které se vztahovala stávající opatření.
2. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(18) Dotyčný výrobek definovaný v původním šetření je polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódy KN ex39206219 a ex39206290 (dále jen "dotyčný výrobek").
(19) Komise má za to, že PET film vyvážený do Společenství z Indie a PET film zasílaný do Společenství z Brazílie a Izraele mají stejné základní vlastnosti a stejné využití. Jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl.
1 odst. 5 základního nařízení.
3. ZMĚNA VE STRUKTUŘE OBCHODU
Indie
(20) V letech 1999–2003 představoval dovoz dotyčného výrobku podle příslušných kódů KN 96,5 % celkového dovozu z Indie.
Tržní analýza byla tedy provedena s daty Eurostatu na úrovni kódů KN.
V roce 1999 byla uložena vyrovnávací cla z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie do Společenství. Tato cla vedla ke snížení objemů uvedeného dovozu z 11700 tun v roce 1998 na 10600 tun v roce 1999.
V roce 2000 se dovoz znovu zvýšil na 11600 tun, potom ale následovalo uložení antidumpingových opatření v roce 2001, které vedlo ke snížení dovozu na 6100 tun.
Od té doby se dovoz postupně zvyšuje a během OŠ činil 11500 tun.
(21) Co se týče výše uvedené struktury, je třeba poznamenat, že jedna společnost měla výrazně nižší souhrnnou celní sazbu [12] než ostatní výrobci.
Struktura obchodu této společnosti byla výrazně odlišná od trendu struktury obchodu jiných výrobců, protože tato společnost značně zvýšila svůj podíl na veškerých vývozech dotyčného výrobku z Indie do Společenství mezi uložením vyrovnávacích opatření a obdobím šetření.
Zejména v letech 2000 až 2001, kdy byla zavedena antidumpingová opatření, tato společnost podstatně zvýšila svůj podíl na veškerých vývozech z Indie do Společenství.
Nebereme-li v úvahu tento nepravidelný trend, zůstal dovoz dotyčného výrobku do Společenství výrazně pod úrovní dovozu před uložením vyrovnávacích opatření.
(22) Indické úřady předložily statistické údaje o vývozu mimo jiné do Společenství. Uvedly, že měly za to, že oficiální indické statistiky neukazovaly na žádné obcházení stávajících vyrovnávacích opatření indickými výrobci PET filmu.
Uvedené údaje však nesouhlasí s údaji o vývozu, které poskytly spolupracující indičtí vývozci, alespoň co se týče vývozu do Izraele. Tyto údaje vykazují zvyšující se objemy obchodů z Indie do Izraele od roku 2000 do roku 2003.
Co se týče Brazílie, údaje o vývozu z Indie u přímých vývozů do Brazílie vykazují zvýšení ze zhruba 460 tun v roce 1998 na více než 1500 tun v roce 2000, přičemž tyto pak zůstaly na této úrovni relativně stabilní.
To znamená velmi podstatné zvýšení. Pozdější ustálení vývozů neprokazuje, že k obcházení nedochází, neboť tyto údaje nezahrnují nepřímý prodej přes ostatní zprostředkující země.
Při šetření spolupracoval jediný známý brazilský výrobce PET filmu a jeho vývoz do Společenství představoval během období šetření pouze zanedbatelnou část (0,5 %) veškerého prodeje z Brazílie do Společenství.
Brazílie
(23) Dovoz PET filmu do Společenství z Brazílie, oznámený Eurostatem na úrovni kódů KN, bez dovozu dotyčného výrobku vyráběného spolupracující společností, vzrostl ze 115 tun v roce 1998 (0,2 % všech dovozů) na více než 650 tun v roce 2000 (0,6 %), rok po uložení vyrovnávacích opatření.
V roce 2001 bylo dovezeno více než 1200 tun (1,4 %), které se zvýšily jen na o něco více než 2500 tun (3,2 %) v roce 2002. Během období šetření zůstal dovoz těsně nad úrovní 2000 tun (2,4 % celkového dovozu PET filmu).
(24) Jediná spolupracující společnost v Brazílii, společnost Terphane, je, jak bylo uvedeno výše (viz bod odůvodnění 22), jediným známým výrobcem PET filmu v Brazílii.
Tato společnost vyvezla v období šetření do Společenství pouze jedinou zásilku PET filmu o objemu 10,6 tun.
Až na vzorek, který prodala v roce 2002, se jednalo o první PET film, který tato společnost vyvezla do Společenství.
Nezdá se tedy, že by byla odpovědná za objemy PET filmu, které byly do Společenství dováženy z Brazílie v letech 1998 až 2003 (bod odůvodnění 23 výše).
Společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly založeny před tím, než opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost.
V této společnosti tedy nebyla zjištěna žádná změna ve struktuře obchodu.
Izrael
(25) Dovoz PET filmu do Společenství z Izraele, oznámený Eurostatem na úrovni kódů KN, bez dovozu dotyčného výrobku vyráběného spolupracující společností, se snížil z 1100 tun v roce 1998 na o něco méně než 1000 tun v roce 1999 (1,3 % celkového dovozu PET filmu), ale pak vzrostl na 3000 tun v roce 2000 (3,7 % celkového dovozu) a na 3400 tun v roce 2001 (4,1 % celkového dovozu PET filmu).
Objemy nadále vzrostly těsně nad 4200 tun v roce 2002 (5,1 % dovozu) a na více než 4400 tun v roce 2003 (5,3 % dovozu).
V Izraeli sídlí jen několik zpracovatelů PET filmu. Informace obdržené ve stanoveném termínu ale ukázaly, že i kdyby se jejich výroba sečetla, není pravděpodobné, že by měli dostatečnou výrobní kapacitu na to, aby nesli odpovědnost za objem filmu, který byl do Společenství dovážen z Izraele v letech 2002 až 2003.
(26) Oficiální indické údaje o vývozu vykazují počáteční snížení vývozu do Izraele z 53 tun v roce 1998 na 44 tun v roce 1999.
V roce 2000 bylo vyvezeno 81 tun, v roce 2001 395 tun, 1032 tun v roce 2002 a v období šetření 2453 tun.
(27) Jediná spolupracující společnost v Izraeli, společnost Jolybar, řeže, laminuje a zpracovává zakoupený PET film a prodává jej jako výrobek, který spadá pod stejné kódy KN jako dotyčný výrobek. Tento výrobek ale obecně není indického původu, a proto jej nelze považovat za dotyčný výrobek.
Tato společnost dodávala PET film do Společenství od devadesátých let dvacátého století.
Množství PET filmu vyváženého společností Jolybar do Společenství se v letech 1999 až 2003 (období šetření) zdvojnásobilo.
Společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly založeny před tím, než opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost.
Bez ohledu na to, zda tento vývoj vývozu ukazuje na změnu ve struktuře obchodu uvedené společnosti, nebyla tato otázka dále zvažována, protože pro takové chování v každém případě existoval jasný hospodářský důvod, jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění.
(28) Vzhledem k výše uvedenému, a zejména k časové shodě, ke které došlo v roce 1999, mezi zvýšením dovozu z Brazílie a Izraele a vstoupením v platnost vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie byla zjištěna změna ve struktuře obchodu týkajícího se dovozu PET filmu z Indie, Izraele a Brazílie.
4. NEDOSTATEČNÉ OPODSTATNĚNÍ NEBO HOSPODÁŘSKÝ DŮVOD
Brazílie
Nespolupracující vyvážející výrobci
(29) Vzhledem k nedostatku jakékoli jiné spolupráce a vzhledem k tomu, že výše uvedená změna ve struktuře obchodu v Brazílii nastala po uložení vyrovnávacích cel, se na základě dostupných informací a skutečnosti, že neexistuje žádné jiné vysvětlení, dospělo k závěru, že změna ve struktuře obchodu pramenila z uložení cla spíše než z jakéhokoli jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 23 odst. 1 základního nařízení.
Izrael
Nespolupracující vyvážející výrobci
(30) Vzhledem k nedostatku spolupráce a vzhledem k tomu, že výše uvedená změna ve struktuře obchodu nastala po uložení vyrovnávacích cel, se na základě dostupných informací a toho, že neexistuje žádné jiné vysvětlení, dospělo k závěru, že změna ve struktuře obchodu pramenila z uložení cla spíše než z jakéhokoli jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 23 odst. 1 základního nařízení.
Spolupracující vyvážející výrobce
(31) Šetřením se zjistilo, že vývoz společnosti Jolybar do Společenství je dlouho zavedený a společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly založeny před tím, než opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost.
Společnost podala vysvětlení, že indický film zákazníkům ze Společenství obvykle nedodává, jelikož tito zákazníci jako základní materiál používaný při zpracování společností Jolybar kvůli vlastnostem upřednostňují evropský film.
Během období šetření byla jednomu zákazníkovi ze Společenství výjimečně odeslána přibližně jedna tuna indického filmu, a to v rámci větší zásilky, kterou zákazník naléhavě požadoval.
Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že existuje dostatečný hospodářský důvod pro vývoj vývozu společnosti Jolybar a že tento důvod je v souladu s jejími aktivitami na trhu Společenství, které se týkají PET filmu jí vyráběného.
5. ZNEHODNOCOVÁNÍ NÁPRAVNÝCH ÚČINKŮ CLA VZHLEDEM K CENÁM NEBO MNOŽSTVÍ OBDOBNÉHO VÝROBKU
Nespolupracující vyvážející výrobci
(32) Čísla uvedená v 20. až 28. bodě odůvodnění ukazují, že došlo ke zjevné množstevní změně ve struktuře dovozu dotyčného výrobku do Společenství od uložení opatření v roce 1999.
V době uložení opatření došlo ke snížení indického dovozu do Společenství, a to z 11700 tun v roce 1998 na 10600 tun v roce 1999 (9 %).
Vývozy dotyčného produktu do Společenství z Brazílie a Izraele se od roku 1999 do roku 2000 prudce zvedly z celkem méně než 1000 tun na více než 3500 tun.
Údaje Eurostatu ukazují, že od roku 1998 do konce období šetření představovalo navýšení dovozu do Společenství z Brazílie 1900 tun a z Izraele 3500 tun.
Vývozy z Indie, které po zavedení vyrovnávacích opatření klesly a po zavedení antidumpingových opatření klesly znovu, se od té doby zvýšily na úroveň, na jaké byly před zavedením vyrovnávacích opatření.
Má se tedy za to, že část vývozních obchodních toků z Indie byla nejdříve kompenzována a později doplněna o vývozní toky přes Brazílii a Izrael, čímž byly znehodnoceny nápravné účinky opatření vzhledem k množství filmu dováženému na trh Společenství.
(33) Co se týče cen dotyčného výrobku zasílaného z Brazílie a Izraele, bylo vzhledem k nízké míře spolupráce nezbytné použít údaje Eurostatu, které byly nejlepším dostupným důkazem.
(34) Průměrná cena dovozu PET filmu z Brazílie v průběhu období šetření, upravená o náklady vzniklé po dovozu, se pohybovala okolo 67 % úrovně pro odstranění újmy, která byla stanovena v šetření, jež vedlo k uložení vyrovnávacích opatření.
Na základě toho existuje důkaz, že PET film zasílaný z Brazílie znehodnocoval nápravné účinky uloženého cla i vzhledem k cenám.
(35) Průměrná cena dovozu PET filmu z Izraele během období šetření, upravená o náklady po dovozu, se pohybovala okolo 75 % úrovně pro odstranění újmy, která byla stanovena v původním antisubvenčním šetření.
Na základě toho existuje důkaz, že izraelský dovoz znehodnocoval nápravné účinky uloženého cla i vzhledem k cenám.
(36) Byl tedy učiněn závěr, že dovoz PET filmu z Brazílie a Izraele znehodnocoval nápravné účinky vyrovnávacích opatření, a to jak vzhledem k cenám, tak množství.
6. DŮKAZ O PŘETRVÁVAJÍCÍM SUBVENCOVÁNÍ DOTYČNÉHO VÝROBKU
(37) Původním šetřením se zjistilo, že indické společnosti využívaly následujících subvencí: režim Duty Entitlement Passbook (před vývozem), Duty Entitlement Passbook (po vývozu) (dále jen "DEPB"), režim Export Promotion Capital Goods (dále jen "EPCG") a režimy oblasti pracující pro vývoz/vývozně zaměřené jednotky (dále jen "EPZ/EOU"), jakož i určité regionální režimy.
Indická vláda předložila informace naznačující, že se dále využívají režimy DEPB (po vývozu) a EPCG, ale že dotčené společnosti se nenacházejí v oblastech, kde by mohly čerpat z SEZ/EPZ, což jsou režimy navazující na EPZ/EOU.
O regionálních režimech nebyly získány žádné informace.
Pět ze šesti spolupracujících společností potvrdilo, že získaly finanční prostředky prostřednictvím jednoho nebo obou z režimů DEPB a EPCG. Zbývající společnost odmítla poskytnout informace, pokud Komise nebude souhlasit s přepočtením výše subvence.
Jedna ze společností se domnívá, že subvence nebyly napadnutelné. Je třeba poznamenat, že čl.
23 odst. 1 základního nařízení nepožaduje, aby se prokazovalo, že získané subvence jsou nadále napadnutelné, ani že by se měla přepočítávat výše subvencí.
Bylo zjištěno, že přinejmenším některé ze subvenčních režimů, které byly během původního šetření označeny za napadnutelné, stále existují a většina spolupracujících vývozců z Indie jich využívá. Vzhledem k neexistenci spolupráce je třeba předpokládat, že jakýkoli jiný vyvážející výrobce by takových subvencí využíval stejným způsobem.
Na základě toho je třeba učinit závěr, že vyvážený obdobný výrobek stále využívá subvencí, což je podmínka stanovená v čl.
23 odst. 1 základního nařízení pro účely rozšíření vyrovnávacího cla na dovozy obdobného výrobku ze třetích zemí.
C. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ OD CELNÍ EVIDENCE NEBO ROZŠÍŘENÍ CLA
(38) Komise obdržela od společností Terphane a Jolybar žádost o osvobození od celní evidence a od celních opatření.
Jak bylo uvedeno v 24. až 27. bodě odůvodnění, tyto společnosti spolupracovaly v šetření předložením odpovědí na dotazník a souhlasem s ověřovací návštěvou.
(39) Nařízením (ES) č. 1830/2004 [13] Komise změnila zahajovací nařízení tak, aby byla zastavena registrace dovozu PET filmu ze společností Terphane a Jolybar, u nichž bylo shledáno, že neobcházejí vyrovnávací cla.
(40) V souladu s výše uvedenými závěry, že společnosti Terphane a Jolybar neobcházejí platná vyrovnávací opatření, by tyto společnosti měly být osvobozeny také od plánovaného rozšíření opatření.
D. OPATŘENÍ
(41) Vzhledem k výše uvedeným závěrům bylo zjištěno, že k obcházení docházelo ve smyslu čl. 23 odst. 1 základního nařízení. V souladu s čl. 23 odst. 1 základního nařízení by stávající vyrovnávací opatření, jež se vztahují na dovoz dotyčného výrobku (tj. PET filmu pocházejícího z Indie), měla být rozšířena na dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie nebo Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli, s výjimkou PET filmu vyráběného ve společnostech Terphane a Jolybar.
(42) V souladu s čl. 24 odst. 5 základního nařízení, v němž je stanoveno, že opatření budou použita na evidovaný dovoz ode dne celní evidence, by vyrovnávací clo mělo být vybíráno z dovozu PET filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, který překročí hranice Společenství podle evidence uložené zahajovacím nařízením, s výjimkou dovozu PET filmu zasílaného z Brazílie a vyráběného společností Terphane a PET filmu zasílaného z Izraele a vyráběného společností Jolybar.
23 odst. 3 základního nařízení osvobození od rozšířených opatření, udělené na PET film vyráběný společností Jolybar a společností Terphane, zůstanou v platnosti, pokud nebude zjištěno, že osvobození bylo uděleno za základě nepravdivých nebo zavádějících informací předložených dotčenými společnostmi.
Nebude-li konkrétně prokázáno jinak, Komise může zahájit šetření za účelem zjištění, jestli je zrušení výjimky oprávněné.
(44) Nerozšíření cel na dovoz PET filmu od společností Terphane a Jolybar bylo stanoveno na základě závěrů současného šetření.
Toto nerozšíření se proto výhradně vztahuje na dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie, respektive Izraele, a vyráběného těmito konkrétními právnickými osobami.
Na dovezený PET film vyrobený nebo odeslaný jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů, které mají určitý vztah ke konkrétně jmenovaným společnostem, se toto osvobození nevztahuje a podléhá sazbě zbytkového cla uloženého nařízením Rady (ES) č. 2597/1999.
E. POSTUP
(45) Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na základě kterých Rada zamýšlela rozšířit platné konečné vyrovnávací clo, a bylo jim umožněno se k těmto skutečnostem a úvahám vyjádřit a být vyslyšeny.
Izraelské orgány zopakovaly připomínky indické vlády, které jsou zmíněny v 10. bodě odůvodnění.
Byl také předložen seznam izraelských zpracovatelů PET filmu, kteří v letech 2003 až 2004 vyváželi do Evropského společenství.
Jelikož však tyto společnosti během stanovených termínů nespolupracovaly, nemohly být osvobozeny od rozšíření opatření na Izrael,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Konečné vyrovnávací clo ve výši 19,1 % uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího z Indie, kódů KN ex39206219 a ex39206290, se rozšiřuje i na dovoz stejného polyethylentereftalátového filmu zasílaného z Brazílie a zasílaného z Izraele (ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli) (kódy TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092), s výjimkou polyethylentereftalátového filmu vyráběného společností Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie (doplňkový kód TARIC A569) a společností Jolybar Filmtechnic Converting Ltd.
(1987), Hacharutsim str.
7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael (doplňkový kód TARIC A570).
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozů evidovaných v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 283/2004 a čl. 23 odst. 2 a čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 2026/97, s výjimkou dovozu výrobků vyrobených společností Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie a společností Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael.
3. Použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1977/2004
ze dne 17. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1978/2004
ze dne 16. listopadu 2004,
kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [1],
s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993 [2], kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92, a zejména na čl. 173 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Články 173 až 177 nařízení (EHS) č. 2454/93 stanoví, že Komise pravidelně stanoví jednotkové hodnoty zboží uvedeného v klasifikaci obsažené v příloze 26 uvedeného nařízení.
(2) Použití těchto pravidel a kritérií stanovených ve výše uvedených článcích na skutečnosti, které byly sděleny Komisi v souladu s čl. 173 odst. 2 uvedeného nařízení, vedou ke stanovení jednotkových hodnot pro dotyčné zboží, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Jednotkové hodnoty stanovené v čl. 173 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93 se stanoví podle tabulky uvedené v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 19. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1980/2004
ze dne 17. listopadu 2004
o dovozních licencích pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svahilska, Zimbabwe a Namibie
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2286/2002 ze dne 10. prosince 2002 o režimu zemědělských produktů a z nich vyrobeného zboží původem ze zemí Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří (AKT), které zrušuje nařízení (ES) č. 1706/98 [2],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2247/2003 ze dne 19. prosince 2003 o prováděcích pravidlech v sektoru hovězího a telecího masa, nařízení Rady (ES) č. 2286/2002 o režimu zemědělských produktů a z nich vyrobeného zboží původem ze zemí Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří (AKT) [3], a zejména na článek 5 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 1 nařízení (ES) č. 2247/2003 uvádí možnost vydat dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svahilska, Zimbabwe a Namibie.
Dovozy se však musí uskutečnit v rámci množství stanovených pro každou z těchto vyvážejících třetích zemí.
(2) Žádosti o udělení licence podané v období od 1. do 10. listopadu 2004, vyjádřené v množství vykostěného masa, ve smyslu nařízení (ES) č. 2247/2003, pro produkty původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svahilska, Zimbabwe a Namibie nepřesahují množství, která jsou pro tyto státy k dispozici.
Proto je možné vydat dovozní licence na požadovaná množství.
(3) Je třeba stanovit množství, pro která je od 1. prosince 2004 v rámci celkového množství 52100 t možné podat žádost o licenci.
(4) V této souvislosti se připomíná, že se toto nařízení nijak nedotýká směrnice Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o hygienických otázkách a otázkách veterinární inspekce při dovozu skotu, vepřů, ovcí a koz, masa čerstvého nebo masných produktů původem z třetích zemí [4],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Níže uvedené členské státy vydávají dne 21. listopadu 2004 dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa, vyjádřené v množství vykostěného masa, původem z určitých států Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří, a to pro níže uvedená množství a země původu:
Spojené království:
- 260 t původem z Botswany,
- 435 t původem z Namibie,
Německo:
- 200 t původem z Botswany.
Článek 2
Žádosti o licence mohou být dle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 2247/2003 podány během prvních deseti dnů měsíce prosince 2004 pro níže uvedená množství vykostěného hovězího a telecího masa:
Botswana: _BAR_ 10356 t, _BAR_
Keňa: _BAR_ 142 t, _BAR_
Madagaskar: _BAR_ 7579 t, _BAR_
Svahilsko: _BAR_ 3180 t, _BAR_
Zimbabwe: _BAR_ 9100 t, _BAR_
Namibie: _BAR_ 4450 t. _BAR_
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 21. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1981/2004
ze dne 18. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1982/2004
ze dne 18. listopadu 2004,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004 o statistice Společenství obchodu se zbožím mezi členskými státy a o zrušení nařízení Komise (ES) č. 1901/2000 a (EHS) č. 3590/92
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004 o statistice Společenství obchodu se zbožím mezi členskými státy [1] a zejména jeho čl. 3 odst. 4 a odst. 5, čl. 6 odst. 2, čl. 8 odst. 2, článek 9, článek 10, článek 12 a čl. 13 odst. 3,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Statistika související s obchodem se zbožím mezi členskými státy je založena na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004, které upravuje ustanovení o statistice s cílem zlepšení průhlednosti a usnadnění porozumění, a které je přijato za účelem splnění současných požadavků na data. Konkrétní prováděcí opatření jsou určena Komisi v souladu s čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení. Proto je nezbytné přijmout nové nařízení Komise, které by na přiřazenou odpovědnost restriktivně odkazovalo a jež by obsahovalo ustanovení týkající se realizace. Proto je nutno zrušit nařízení Komise (ES) č. 1901/2000 ze dne 7. září 2000, kterým se provádějí některá ustanovení pro provádění nařízení Rady (EHS) č. 3330/91 o statistice související s obchodem se zbožím mezi členskými státy [2] a nařízení Rady (EHS) č. 3590/92 ze dne 11. prosince 1992 o nosičích statistických informací pro statistiku obchodu mezi členskými státy [3].
(2) Z metodických důvodů je nutno určité druhy zboží a pohybů vyjmout.
Je nezbytné navrhnout souhrnný seznam takového zboží, které má být vyňato ze statistiky zasílané Komisi (Eurostat).
(3) Zboží je třeba zahrnout do obchodní statistiky ve chvíli, kdy vstupuje či opouští statistické území země.
Jsou ovšem potřebná zvláštní opatření, jestliže sběr statistických dat počítá s daňovými či celními postupy.
(4) Vazba mezi informacemi souvisejícími s daní z přidané hodnoty a výkazy pro Intrastat musí být zachována za účelem kontroly kvality sebraných informací.
Je vhodné určit informace, které mají být předávány národními daňovými úřady národním úřadům odpovědným za sestavování statistiky.
(5) Společné definice a pojetí se musí týkat dat sebraných v rámci systému Intrastat, aby bylo usnadněno jednotné používání systému.
(6) Za účelem průhledného a rovného nakládání se společnostmi je nutno přijmout jednotné a přesné ustanovení pro určení prahů.
(7) Pro určité zvláštní druhy zboží a pohyby je nutno přijmout příslušná opatření za účelem zajištění toho, aby nezbytné informace byly shromažďovány jednotným způsobem.
(8) Je nutno zahrnout společné a vhodné časové harmonogramy, jakož i ustanovení ohledně upravených údajů a revizí za účelem uspokojení potřeb uživatelů ohledně včasných a porovnatelných číselných údajů.
(9) Je plánováno pravidelné vyhodnocení systému za účelem zlepšení kvality dat a zajištění průhlednosti fungování systému.
(10) Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistiku obchodu se zbožím mezi členskými státy,
PŘILALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanovuje nezbytná opatření pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004.
Článek 2
Vyňaté zboží
Zboží uvedené v příloze k tomuto nařízení se vyjímá ze statistiky obchodu se zbožím mezi členskými státy, která se předává Komisi (Eurostat).
Článek 3
Referenční období
1. Členské státy mohou stanovit referenční období pro zboží Společenství, které podléhá DPH, které bylo získáno uvnitř Společenství, dle čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 638/2004.
Referenční období může být pak definováno jako kalendářní měsíc, během kterého dojde ke zdanitelné události.
2. Členské státy mohou stanovit referenční období, je-li použito celní prohlášení na podporu informací, dle čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 638/2004.
Referenční období může být pak definováno jako kalendářní měsíc, během kterého je celní prohlášení přijato celním úřadem.
KAPITOLA 2
PŘEDÁVÁNÍ INFORMACÍ DAŇOVÝMI ÚŘADY
Článek 4
1. Strany odpovědné za poskytování informací do systému Intrastat mají na vyžádání národních úřadů povinnost dokázat správnost poskytnutých statistických informací.
2. Povinnost dle odstavce 1 se omezuje na údaje, které musí poskytovatel statistických informací předkládat kompetentním daňovým úřadům v souvislosti s pohybem zboží uvnitř Společenství.
Článek 5
1. Příslušné daňové úřady v každém členském státě poskytnou národním úřadům následující informace za účelem identifikace osob, které deklarovaly zboží pro daňové účely:
a) plné jméno fyzické či právnické osoby;
b) plná adresa včetně PSČ;
c) identifikační číslo dle čl. 9 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 638/2004.
2. Příslušné daňové úřady v každém členském státě poskytnou národním úřadům u každé osoby v souladu se směrnicí 77/388/EHS [4]:
a) zdanitelná částka pořízení a dodání zboží uvnitř Společenství;
b) daňové období.
Článek 6
Dodatečné informace, na které se odkazuje čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 638/2004, se týkají alespoň národních údajů VIES (údaje systém výměny informací o DPH).
KAPITOLA 3
SHROMAŽĎOVÁNÍ INFORMACÍ INTRASTAT
Článek 7
Partnerský členský stát a země původu
Partnerské členské státy, příp. země původu, budou ohlašovány v souladu s platnou verzí nomenklatury zemí a území.
Článek 8
Hodnota zboží
1. Hodnota zboží je zdanitelná částka, což je hodnota určená pro daňové účely v souladu se směrnicí 77/388/EHS.
U výrobků podléhajících clu bude od této částky clo odečteno.
Nemusí-li být pro daňové účely deklarována daňová částka, musí být hlášena kladná hodnota, která odpovídá fakturované hodnotě snížené o DPH, příp. částka, která by byla fakturována v případě jakéhokoliv prodeje či nákupu.
V případě zpracování je vykazovaná hodnota s ohledem na tyto operace a po těchto operacích celková hodnota, která by byla fakturována v případě prodeje či nákupu.
2. Členské státy mohou také shromažďovat statistickou hodnotu zboží, jak je definováno v příloze k nařízení (ES) č. 638/2004, od části poskytovatelů informací, jejichž obchody dosáhnou maximální hodnoty 70 % celkového obchodu příslušného členského státu vyjádřeného v hodnotě zboží.
Hodnota zboží definovaná v odst. 1 a 2 je vyjádřena v národní měně.
Směnný kurz bude určen jako:
a) směnný kurz platný pro určení zdanitelné částky pro daňové účely, je-li stanoven, nebo
b) oficiální směnný kurz v době vyhotovení výkazu či směnný kurz použitý pro výpočet částky pro celní účely, pokud neexistují nějaká zvláštní ustanovení vyhlášená členskými státy.
Článek 9
Množství zboží
1. Vlastní hmotnost se uvádí v kilogramech.
Ovšem uvedení vlastní hmotnosti u položek kombinované nomenklatury (v dalším textu označovaná jako KN) stanovené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 [5] určených v příloze II k tomuto nařízení nebude po stranách odpovědných za poskytování informací vyžadováno.
2. Doplňkové jednotky budou uvedeny v souladu s informacemi stanovenými v nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 u příslušných položek, jejichž seznam je zveřejněn v části I "Předběžná opatření" uvedeného nařízení.
Článek 10
Povaha transakce
Povaha transakce se vykazuje dle kódů uvedených v seznamu přílohy III tohoto nařízení.
Členské státy budou používat kódy ve sloupci A nebo kombinaci čísel kódů ve sloupci A a jejich podpoložek ve sloupci B uvedených v tomto seznamu.
Článek 11
Dodací podmínky
Členské státy, které shromažďují informace o dodacích podmínkách dle čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 638/2004, použijí kódy uvedené v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 12
Způsob přepravy
Členské státy, které shromažďují informace o způsobu přepravy dle čl. 9 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 638/2004, použijí kódy uvedené v příloze V tohoto nařízení.
KAPITOLA 4
ZJEDNODUŠENÍ SYSTÉMU INTRASTAT
Článek 13
1. Členské státy vypočítají své prahy pro rok následující po aktuálním kalendářním roce na základě nejnovějších dostupných výsledků jejich obchodu s ostatními členskými státy za období nejméně 12 měsíců.
Ustanovení přijatá na začátku roku jsou platná pro celý rok.
2. Hodnota obchodu strany odpovědné za poskytování informací je požadována nad tímto prahem, jestliže:
a) hodnota obchodu s ostatními členskými státy během předchozího roku přesáhne příslušné prahy, nebo
b) jestliže souhrnná hodnota obchodu s ostatními členskými státy od začátku příslušného roku přesáhne stanovené prahy.
V tomto případě je nutno poskytnout informace od měsíce, ve kterém došlo k překročení prahů.
3. Strany odpovědné za poskytování informací dle zjednodušených pravidel čl. 10 odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 638/2004 používají pro vykazování ostatních výrobků kód 9950 00 00.
4. Pro jednotlivé transakce, jejichž hodnota je nižší než 200 EUR, mohou strany odpovědné za poskytování informací použít následující zjednodušené údaje:
- kód výrobku 9950 00 00,
- partnerský členský stát,
- hodnotu zboží.
Vnitrostátní orgány:
a) mohou odmítnout či omezit uplatňování tohoto zjednodušení, domnívají-li se, že cílem je udržení dostatečné kvality statistických informací převažuje nad potřebou snížení vykazovacích povinností;
b) mohou požadovat po stranách odpovědných za poskytování informací, aby předem požádaly o možnost použití tohoto zjednodušení.
KAPITOLA 5
PRAVIDLA SOUVISEJÍCÍ SE ZVLÁŠTNÍM ZBOŽÍM A POHYBY
Článek 14
Kromě ustanovení nařízení (ES) č. 638/2004 podléhají pravidlům pro údaje předávané Komisi (Eurostat) stanoveným v této kapitole zvláštní zboží a pohyby.
Článek 15
Průmyslový celek
1. Pro účely tohoto článku:
a) "průmyslový celek" je kombinací strojů, přístrojů, zařízení, nástrojů a materiálů, které spolu tvoří velké stálé jednotky vyrábějící zboží nebo poskytující služby;
b) "součást" znamená dodávku pro průmyslový celek, která je vyrobena ze zboží, které patří do stejné kapitoly KN.
2. Statistika obchodu mezi členskými státy může zahrnovat pouze odeslání či přijetí součástí použitých pro výstavbu průmyslových celků či pro opakované použití průmyslových celků.
3. Členské státy aplikující odst. 2 mohou uplatňovat následující konkrétní ustanovení za podmínky, že souhrnná statistická hodnota daného průmyslového celku přesáhne 3 milióny EUR, pokud nejsou kompletní průmyslové závody pro opakované použití:
a) kódy komodit jsou složeny takto:
- první čtyři číslice jsou 9880
- pátá a šestá číslice odpovídá kapitole KN, do které patří zboží součásti,
- sedmá a osmá číslice budou 0;
b) množství není povinné.
Článek 16
Rozložené zásilky
1. Pro účely tohoto článku znamená výraz "rozložené zásilky" dodávku částí kompletní položky ve smontovaném či demontovaném stavu, které jsou dopravovány během více než jednoho referenčního období z obchodních či přepravních důvodů.
2. Členské státy předávají údaje o přijetí či odeslání rozložených zásilek pouze jednou, a to v měsíci, ve kterém je vyvezena či dovezena poslední zásilka.
Článek 17
Lodě a letadla
1. Pro účely tohoto článku:
a) "loď" znamená loď používanou pro mořskou přepravu, na kterou se odkazují dodatečné poznámky 1 a 2 kapitoly 89 klasifikace KN a bojové lodě;
b) "letadlo" značí letadla spadající do kódu KN 8802 pro civilní použití za předpokladu, že jsou používána leteckou společností, nebo pro vojenské použití;
c) "vlastnictví lodě či letadla" znamená skutečnost, že je fyzická či právnická osoba registrována jako vlastník lodi či letadla.
2. Statistika obchodu se zbožím mezi členskými státy týkající se lodí a letadel zahrnuje pouze tato přijetí a odeslání:
a) převod vlastnictví lodi či letadla z fyzické či právnické osoby z jednoho členského státu na fyzickou či právnickou osobu v ohlašujícím členském státě.
Tato transakce bude považována za přijetí;
b) převod vlastnictví lodi či letadla z fyzické či právnické osoby z ohlašujícího členského státu na fyzickou či právnickou osobu v jiném členském státě.
Tato transakce bude považována za odeslání.
Jde-li o novou loď či letadlo, odeslání bude zaznamenáno ve členském státě, kde byla loď či letadlo vyrobeny;
c) odeslání a přijetí lodí a letadel v průběhu či po zpracování dle smlouvy, jak jsou definovány v příloze II, poznámka pod čarou e).
3. Členské státy aplikují následující zvláštní ustanovení o statistice obchodu se zbožím mezi členskými státy:
a) množství je vyjádřeno v počtech kusů a v jakýchkoliv dodatečných jednotkách stanovených v KN (lodě) a v čisté hmotnosti a dodatečných jednotkách (letadla);
b) statistická hodnota je celková částka, která bude fakturována - při odečtení dopravních nákladů a pojistného - v případě prodeje či nákupu lodi či letadla;
c) partnerským členským státem pro ohlašující členský stát je:
- členský stát výroby při přijetí v případě nové lodi či letadla vyrobeného v Evropské unii,
- v ostatních případech je partnerským členským státem členský stát, ve kterém je usazena fyzická či právnická osoba převádějící vlastnictví lodi či letadla (přijetí), či právnická či fyzická osoba, na kterou je převáděno vlastnictví lodi či letadla (odeslání);
d) referenční období pro přijetí a odeslání, na které se odkazuje odst. 2 písm. a) a b) bude měsíc, ve kterém došlo k převodu vlastnictví.
4. Za předpokladu, že neexistuje žádný rozpor s národní legislativou či legislativou Společenství, vnitrostátní orgány odpovědné za Intrastat mají přístup k dodatečným zdrojům údajů kromě těch v systému Intrastat nebo v jednotném správním dokladu pro celní či daňové účely, které mohou být potřebné pro aplikaci tohoto článku.
Článek 18
Součásti motorových vozidel a letadel
Členské státy mohou použít zjednodušená národní ustanovení pro součásti motorových vozidel a letadel za předpokladu, že informují Komisi (Eurostat) o jejich konkrétní aplikaci před jejím použitím.
Článek 19
Zboží dodávané do lodí a letadel
1. Pro účely tohoto článku:
a) "dodávka zboží do lodí a letadel" znamená dodávku výrobků pro posádku a cestující, a dále pro provoz motorů, strojů a dalšího zařízení lodí či letadel.
b) Lodě či letadla musí náležet tomu členskému státu, ve kterém je loď či letadlo registrováno.
2. Statistika obchodu se zbožím mezi členskými státy zahrnuje pouze odeslání zboží dodaného na území vykazujícího členského státu do lodí či letadel náležejících jinému členskému státu. Odeslání zahrnuje veškeré zboží definované v čl. 3 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 638/2004.
3. Členské státy používají následující kódy komodit pro zboží dodané do lodí a letadel:
- 99302400: zboží z kapitol KN 1 až 24,
- 99302700: zboží z kapitoly KN 27,
- 99309900: zboží zařazené jinde.
Předávání údajů o množství není povinné.
Ovšem předávají se údaje o vlastní hmotnosti zboží náležejícího do kapitoly 27.
Dále může být použit zjednodušený kód partnerské země "QR".
Článek 20
Zařízení na moři
1. Pro účely tohoto článku:
a) "zařízení na moři" znamená zařízení a přístroje instalované a stojící na moři mimo statistické území dané země;
b) tato zařízení na moři náleží členskému státu, ve kterém je usazena fyzická či právnická osoba odpovědná ze jeho obchodní použití.
2. Statistika obchodu se zbožím mezi členskými státy zahrnuje odeslání a přijetí zboží dodaného na tato a z těchto zařízení na moři.
3. Členské státy použijí následující kódy zboží určené pro provoz zařízení na moři nebo pro provoz motorů, strojů a dalšího zařízení pro zařízení na moři:
- 99312400: zboží z kapitol KN 1 až 24,
- 99312700: zboží z kapitoly KN 27,
- 99319900: zboží zařazené jinde.
Předávání údajů o množství není povinné.
Ovšem předávají se údaje o vlastní hmotnosti zboží náležejícího do kapitoly 27.
Může být použit zjednodušený kód partnerské země "QV".
Článek 21
Mořské produkty
1. Pro účely tohoto článku:
a) "mořské produkty" značí rybí výrobky, minerály a další použitelné produkty a všechny ostatní produkty, které ještě nebyly vyloženy mořskými loděmi;
b) mořské produkty se považují za vlastnictví státu, kde je registrována loď, která přepravuje úlovek.
2. Statistika obchodu se zbožím mezi členskými státy zahrnuje následující odeslání a přijetí:
a) přijetí, jsou-li mořské výrobky vyloženy v přístavu ohlašujícího členského státu nebo získané loděmi registrovanými ve vykazujícím členském státu z lodí registrovaných v jiném členském státu;
b) odeslání, jsou-li mořské výrobky vyloženy v přístavu jiného členského státu nebo získané loděmi registrovanými v jiném členském státu z lodí registrovaných ve vykazujícím členském státu.
3. Partnerským členským státem bude při přijetí členský stát, kde je registrována loď vezoucí úlovek, a při odeslání členský stát, kde jsou mořské produkty vyloženy, nebo kde je registrována loď, která získala mořské produkty.
4. Za předpokladu, že neexistuje žádný rozpor s národní legislativou či legislativou Společenství, vnitrostátní orgány odpovědné za Intrastat mají přístup k dodatečným zdrojům údajů kromě těch v systému Intrastat nebo v jednotném administrativním dokumentu pro celní či daňové účely, které mohou být potřebné pro použití tohoto článku.
Článek 22
Kosmické lodi
1. Pro účely tohoto článku značí "kosmická loď" systém, který je schopen letět za hranice zemské atmosféry.
2. Statistika obchodu se zbožím mezi členskými státy zahrnuje následující odeslání a přijetí kosmických lodí:
a) odeslání či přijetí kosmických lodí v průběhu zpracování či po zpracování dle smlouvy, jak je uvedeno v příloze III poznámka pod čarou e) tohoto nařízení;
b) vypuštění kosmické lodi, která byla předmětem převodu vlastnictví mezi fyzickými či právnickými osobami usazenými v různých členských státech, do vesmíru se považuje za:
i) odeslání v členském státě, ve kterém byla provedena výroba dokončené kosmické lodi,
ii) přijetí ve členském státě, kde je usazen nový vlastník.
3. Následující zvláštní ustanovení platí pro statistiku uvedenou v odst. 2 písm. b):
a) údaj o statistické hodnotě je definován jako hodnota kosmické lodi "ze závodu" v souladu s dodacími podmínkami uvedenými v příloze IV tohoto nařízení;
b) partnerským členským státem je členský stát, ve kterém byla vyrobena a dokončena kosmická loď (přijetí) a členský stát, ve kterém je usazen nový vlastník (odeslání).
4. Za předpokladu, že neexistuje žádný rozpor s národní legislativou či legislativou Společenství, vnitrostátní orgány odpovědné za Intrastat mají přístup k dodatečným zdrojům údajů kromě těch v systému Intrastat nebo v jednotném administrativním dokumentu pro celní či daňové účely, které mohou být potřebné pro aplikaci tohoto článku.
Článek 23
Elektrická energie
1. Statistika obchodu se zbožím mezi členskými státy zahrnuje odeslání a přijetí elektrické energie.
2. Za předpokladu, že není žádný rozpor s dalšími národními předpisy či legislativou Společenství, vnitrostátní orgány odpovědné za Intrastat mají přístup k dodatečným informačním zdrojům mimo ty ze systému Intrastat nebo z jednotného správního dokladu pro celní či daňové účely, které mohou potřebovat pro předávání údajů o obchodu s elektrickou energií mezi členskými státy Komisi (Eurostat).
3. Statistická hodnota předávaná Komisi (Eurostat) může být založena na odhadech.
Členské státy musí Komisi (Eurostat) informovat o metodice použité pro odhad před jejím použitím.
Článek 24
Vojenské zboží
1. Statistika obchodu se zbožím mezi členskými státy zahrnuje odeslání a přijetí zboží určeného pro vojenské použití.
2. Členské státy mohou předávat méně podrobné informace, než jsou uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. b) až h) nařízení (ES) č. 638/2004, spadají-li tyto informace do vojenského tajemství v souladu s platnými definicemi v členských státech. Ovšem Komisi (Eurostat) je nutno předávat nejméně údaje o celkové měsíční statistické hodnotě odeslání a přijetí.
KAPITOLA 6
PŘENOS DAT DO SYSTÉMU EUROSTAT
Článek 25
1. Souhrnné výsledky uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 638/2004 jsou pro každý tok definovány jako celková hodnota obchodu s ostatními členskými státy. Kromě toho členské státy náležející do oblasti euro předávají přehled jejich obchodu mimo oblast euro ve zboží podle kapitol Standardní klasifikace mezinárodního obchodu (SITC), revize 3.
2. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření pro zajištění důkladného shromažďování údajů o obchodu společností nad prahem 97 %.
3. Uspořádání učiněné při aplikaci článku 12 nařízení (ES) č. 638/2004 budou předány do systému Eurostat nejméně v rozdělení dle partnerské země a kódů komodit na úrovni dvou číslic dle klasifikace KN.
4. Pokud se týče statistických hodnot zboží, členské státy tuto hodnotu odhadnou v případě, že údaje nejsou sbírány.
5. Členské státy, které přijaly referenční období dle čl. 3 odst. 1 zajistí, aby byly Komisi (Eurostat) předávány měsíční výsledky, případně za použití odhadů, jestliže neodpovídá referenční období pro daňové účely s kalendářnímu měsíci.
6. Členské státy předávají údaje označené jako důvěrné Komisi (Eurostat) tak, aby mohly být zveřejněny alespoň dle původních prvních dvou číslic klasifikace KN, je-li tím zajištěna jejich důvěrnost.
7. Jestliže jsou měsíční výsledky předávané Komisi (Eurostat) revidovány, členské státy předají revidované výsledky ne později než v měsíci, který následuje po měsíci, ve kterém byly revidované údaje k dispozici.
KAPITOLA 7
ZPRÁVA O KVALITĚ
Článek 26
1. Členské státy poskytují Komisi (Eurostat) nejpozději deset měsíců po kalendářním roce zprávu o kvalitě, která obsahuje veškeré údaje, které si komise vyžádala pro vyhodnocení kvality předaných informací.
2. Zpráva o kvalitě se zaměří na zaručení kvality statistiky s ohledem na následující otázky:
- relevantnost statistických postupů,
- přesnost odhadů,
- včasnost předávání výsledků Komisi (Eurostat),
- dostupnost a srozumitelnost informací,
- porovnatelnost statistiky,
- shoda,
- úplnost.
3. Ukazatele kvality jsou definovány v příloze VI tohoto nařízení.
KAPITOLA 8
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 27
Tímto se s platností od 1. ledna 2005 ruší nařízení (ES) č. 1901/2000 a nařízení (EHS) č. 3590/92.
Článek 28
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátý den po jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2005.
Toto nařízení je ve své úplnosti závazné a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1983/2004
ze dne 18. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro ječmen v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1757/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1757/2004 [2] bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.
(2) V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [3], se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.
(3) Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek podaných 12. do 18. listopadu 2004 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1757/2004 se maximální vývozní náhrada pro ječmen stanovuje na 17,49 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1984/2004
ze dne 18. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro oves v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1565/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na článek 7,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 ze dne 3. září 2004 týkající se zvláštního intervenčního opatření pro oves ve Finsku a Švédsku pro hospodářský rok 2004/05 [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýcarska.
(2) Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 by měla být stanovena maximální náhrada.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek podaných v období od 12. do 18. listopadu 2004 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1565/2004 se maximální vývozní náhrada pro oves stanovuje na 29,99 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1985/2004
ze dne 18. listopadu 2004
týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení dle nařízení (ES) č. 238/2004 pro dovoz čiroku
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 238/2004 [2] bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro maximální snížení dovozního cla u čiroku dováženého do Španělska.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1839/95 [3] se Komise může rozhodnout, v souladu s postupem stanoveným v článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003, nevyhovět žádné nabídce.
(3) Zejména vzhledem ke kritériím uvedeným v článcích 6 a 7 nařízení (ES) č. 1839/95 se nedoporučuje stanovovat maximální snížení cla.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nabídkám podaným v období od 12. do 18. listopadu 2004 v rámci nabídkového řízení pro snížení dovozního cla dle nařízení (ES) č. 238/2004 pro čirok se nevyhovuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1986/2004
ze dne 19. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1987/2004
ze dne 19. listopadu 2004
o používání koeficientu snížení podle čl. 8 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 při vydávání osvědčení o náhradě pro zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad [2], a zejména na čl. 8 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Sdělení členských států podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1520/2000 ukazují, že celková částka obdržených žádostí dosahuje 248761823 EUR, zatímco částka, která je k dispozici pro osvědčení o náhradě podle čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 1520/2000, činí 78594136 EUR.
(2) Koeficient snížení bude vypočten podle čl. 8 odst. 3 a 4 nařízení (ES) č. 1520/2000. Tento koeficient by tudíž měl být použit na částky požadované ve formě osvědčení o náhradě použitelných od 1. prosince 2004 v souladu s čl. 8 odst. 6 nařízení Komise 1520/2000,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Na částky žádostí o osvědčení o náhradě použitelných od 1. prosince 2004 se použije koeficient snížení ve výši 0,685.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1988/2004
ze dne 18. listopadu 2004,
kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1501/2004 ze dne 24. srpna 2004 o zákazu rybolovu krevetky severní plavidly plujícími pod vlajkou Švédska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1501/2004 [2] stanoví zákaz rybolovu krevetky severní ve vodách Norska jižně od 62° 00' s. š. prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Švédska nebo registrovanými ve Švédsku.
(2) Vzhledem k převodu rybolovných práv již není kvóta pro Švédsko vyčerpána.
Proto by měl být povolen rybolov krevetky severní ve vodách Norska jižně od 62° 00' s. š. prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Švédska nebo registrovanými ve Švédsku.
Je proto třeba zrušit nařízení Komise (ES) č. 1501/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zrušuje se nařízení Komise (ES) č. 1501/2004.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1989/2004
ze dne 19. listopadu 2004
o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1], a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury přiložené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze k tomuto nařízení.
(2) Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla.
Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či z části založena, nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Společenství s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.
(3) Podle zmíněných všeobecných pravidel musí být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky v příloze zařazeno do kódů KN uvedených ve sloupci 2 vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3.
(4) Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [2].
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódů KN uvedených ve sloupci 2.
Článek 2
Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1990/2004
ze dne 19. listopadu 2004,
kterým se v důsledku přistoupení Maďarska k Evropské unii stanoví přechodná opatření v odvětví vína
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 41 první pododstavec tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 27 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem [1] stanoví, že fyzické či právnické osoby nebo seskupení osob, které prováděly vinifikaci, musejí nechat destilovat všechny vedlejší produkty vinifikace.
(2) Nařízení Komise č. 1623/2000 ze dne 25. července 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají mechanismů trhu [2], stanoví prováděcí pravidla pro tuto destilaci a článek 49 uvedeného nařízení stanoví určité výjimky z této povinnosti.
(3) Maďarsko přijalo nezbytná opatření pro provádění této destilace, avšak kapacity těchto palíren zpracovávajících vedlejší produkty ještě nejsou dostatečné.
Kromě toho se v hospodářském roce 2004/05 počítá s velkou úrodou.
Maďarsko by proto mělo mít možnost osvobodit některé kategorie producentů od povinnosti destilovat vedlejší produkty vinifikace.
(4) Aby se umožnilo použití výjimek udělených Maďarsku během celého hospodářského roku pro víno, je třeba, aby se nařízení použilo ode dne 1. srpna 2004.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Odchylně od čl. 49 odst. 4 písm. a) nařízení (ES) č. 1623/2000 může Maďarsko pro hospodářský rok 2004/05 stanovit, že producenti, kteří nepřekročí produkci o objemu 500 hl, kterou získali ze svých samostatných podniků, mohou být osvobozeni od povinnosti dodávky vedlejších produktů do palírny a tím i ztráty kontroly nad těmito produkty.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1991/2004
ze dne 19. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 753/2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro popis, označování, obchodní úpravu a ochranu některých vinařských produktů
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem [1], a zejména na článek 53 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES ze dne 20. března 2000 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se označování potravin, jejich obchodní úpravy a související reklamy [2], ve znění směrnice 2003/89/ES, pokud jde o uvádění složek přítomných v potravinách, stanoví v čl. 6 odst. 3a prvním pododstavci povinnost uvést na etiketách nápojů o obsahu alkoholu více než 1,2 % objemového každou složku uvedenou v příloze IIIa uvedené směrnice.
(2) Pokud jde o produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1493/1999, stanoví čl. 6 odst. 3a druhý pododstavec písm. a) směrnice 2000/13/ES, že pravidla pro způsob uvádění složek uvedená v příloze IIIa této směrnice mohou být přijata postupem podle v článku 75 tohoto nařízení.
(3) Podle přílohy VII části D bodu 1 a přílohy VIII části F bodu 1 nařízení (ES) č. 1493/1999 musí být údaje na etiketě uvedeny v úředním jazyce nebo v několika různých úředních jazycích Společenství, aby těmto údajům mohl snadno rozumět konečný spotřebitel.
(4) Nařízení Komise (ES) č. 753/2002 [3] by proto mělo být změněno.
(5) Toto nařízení by se mělo používat ode dne 25. listopadu 2004, tj. od uplynutí lhůty pro provedení směrnice 2003/89/ES.
(6) Řídící výbor pro víno nevydal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 753/2002 se mění takto:
1. Článek 3 se mění takto:
a) V odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
"Povinné údaje o dovozci, číslu šarže a složkách uvedených v čl. 6 odst. 3a směrnice 2000/13/ES však lze uvést mimo zorné pole, ve kterém se nacházejí ostatní povinné údaje."
b) Doplňuje se nový odstavec, který zní:
"3. Pokud jeden z produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1493/1999 obsahuje jednu nebo více složek uvedených v příloze IIIa směrnice 2000/13/ES, musí být tato složka uvedena na etiketě a musí jí předcházet výraz "obsahuje". V případě siřičitanů lze použít následující údaje: "siřičitany" nebo "oxid siřičitý"."
2. V článku 11 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Ustanovení čl. 3 odst. 1 a 3 se použijí obdobně na povinné údaje uvedené v článku 12."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1992/2004
ze dne 19. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2799/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo a pokud jde o prodej tohoto sušeného odstředěného mléka
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na články 10 a 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Znění čl. 7 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 2799/1999 [2] s přihlédnutím k faktorům stanoveným v čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanovuje výši podpory pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo. Vzhledem k vývoji tržní ceny a prodejních cen intervenčního sušeného odstředěného mléka je třeba snížit výši podpory.
(2) Nařízení (ES) č. 2799/1999 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(3) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 7 nařízení (ES) č. 2799/1999 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Výše podpory se stanoví na:
a) 3,23 EUR na 100 kg odstředěného mléka o obsahu bílkovin v tukuprosté sušině nejméně 35,6 %;
b) 2,85 EUR na 100 kg odstředěného mléka o obsahu bílkovin v tukuprosté sušině nejméně 31,4 %, avšak méně než 35,6 %;
c) 40,00 EUR na 100 kg sušeného odstředěného mléka o obsahu bílkovin v tukuprosté sušině nejméně 35,6 %;
d) 35,28 EUR na 100 kg sušeného odstředěného mléka o obsahu bílkovin v tukuprosté sušině nejméně 31,4 %, avšak méně než 35,6 &.;quot%.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1993/2004
ze dne 19. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o Portugalsko
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu [1], a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu [2], a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
s ohledem na nařízení (ES) č. 999/2001 Evropského parlamentu a Rady ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií [3], a zejména na čl. 23 první pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2001/376/ES ze dne 18. dubna 2001 o opatřeních nezbytných v důsledku výskytu bovinní spongiformní encefalopatie v Portugalsku a o zavedení vývozního režimu založeného na datu zákazu zkrmování některých materiálů [4], zakazuje odesílat z Portugalska živý skot a produkty z něj získané.
Uvedeným rozhodnutím bylo nahrazeno a zrušeno rozhodnutí Komise 98/653/ES [5], které bylo přijato, protože v té době v Portugalsku byla četnost výskytu bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) vysoká a opatření na ochranu proti této nemoci nedostatečná.
(2) Vědecký řídící výbor (VŘV) stanovil tři důležitá hlediska pro posuzování rizika BSE. Za prvé, riziko ohrožení lidí způsobené přímou spotřebou potencionálně infikovaného materiálu; za druhé, riziko pro člověka související s požitím zpracovaného potencionálně infikovaného materiálu nebo s vystavením takovému materiálu; za třetí, riziko šíření nákazy opětovným použitím infikovaného materiálu v krmivech.
Mezinárodní úřad pro nákazy zvířat (OIE) rovněž navrhl, aby posuzování rizika pro zdraví lidí a zvířat v jednotlivých zemích bylo založeno jak na rozšíření BSE, tak na uplatňování opatření zaměřených na tlumení rizika.
(3) Na valném shromáždění v květnu 2003 změnil OIE kapitolu zákoníku zdraví zvířat týkající se BSE a upravil podmínky vymezující země s mírným a vysokým rizikem.
Hranice je nyní pro země provádějící aktivní dohled stanovena na četnosti výskytu BSE na 200 případů na milion zvířat v rámci populace skotu staršího 24 měsíců, přičemž se tato četnost počítá za 12 předchozích měsíců.
(4) V Portugalsku bylo mezi 1. zářím 2003 a 31. srpnem 2004 oznámeno 103 případů BSE.
Četnost výskytu BSE počítaná za předchozích dvanáct měsíců činí tak 131,7. Kromě toho z výsledků aktivního sledování a pasivního dohledu vyplývá, že četnost výskytu BSE se v uvedeném členském státu snižuje.
(5) Četnost výskytu BSE nedosahuje v důsledku toho horní hranice pro země s mírným rizikem BSE, jak byla stanovena v zákoníku zdraví zvířat OIE.
Z příznivého vývoje četnosti výskytu BSE vyplývá, že opatření přijatá Portugalskem jsou účinná.
(6) Dne 4. prosince 1998 byl v Portugalsku zaveden jak zákaz krmení farmových zvířat bílkovinami získanými ze savců, tak zákaz krmení přežvýkavců tukem získaným ze savců.
Ve stejné době bylo zakázáno držet, skladovat a uvádět na trh bílkoviny získané ze savců a některé tuky a bylo zorganizováno stažení stávajících zásob z oběhu.
(7) Při kontrolní návštěvě v Portugalsku v červnu 1999 dospěl Potravinový a veterinární úřad (FVO) k závěru, že stažení uvedených stávajících zásob bylo dokončeno a že kontroly účinnosti zákazu daných krmiv byly řádně uplatňovány.
Zákaz byl považován za platný ode dne 1. července 1999.
(8) Dne 4. prosince 1998 byl v Portugalsku zaveden zákaz používání specifikovaného rizikového materiálu v potravinách nebo krmivech.
Tento zákaz byl v souladu s nařízením (ES) č. 999/2001 prodloužen.
(9) Od 1. července 1999 byl v Portugalsku zaveden centralizovaný vnitrostátní systém pro identifikaci a registraci skotu.
(10) Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví opatření, která jsou zaměřena na všechna rizika pro zdraví lidí nebo zvířat vyplývající ze všech přenosných spongiformních encefalopatií a která se vztahují na celý řetězec produkce živých zvířat a produktů živočišného původu a jejich uvádění na trh.
Stanoví zejména pravidla na úrovni Společenství, která se týkají systematického sledování BSE, odstraňování specifikovaných rizikových materiálů a zákazů vztahujících se na krmiva.
(11) Nařízení (ES) č. 999/2001 se používá ode dne 1. července 2001.
Provádění opatření stanovených v uvedeném nařízení a zaměřených na eradikaci, tlumení a prevenci přenosných spongiformních encefalopatií bylo hodnoceno v průběhu několika kontrolních návštěv FVO.
(12) Kontrolní návštěva FVO v únoru 2004 ukázala, že Portugalsko učinilo všechna nezbytná opatření a vyhovělo uspokojivým způsobem všem doporučením, pokud jde o provádění ochranných opatření proti BSE stanovených v nařízení (ES) č. 999/2001, zejména opatření souvisejících s dohledem nad BSE, odstraňováním specifikovaných rizikových materiálů a zákazem použití v krmivech.
(13) Je zřejmé, že tři důležitá hlediska pro posuzování rizika BSE uznaná Vědeckým řídícím výborem, tj. za prvé, riziko ohrožení lidí způsobené přímou spotřebou potencionálně infikovaného materiálu, za druhé, riziko pro člověka související s požitím zpracovaného potencionálně infikovaného materiálu nebo s vystavením takovému materiálu, za třetí, riziko šíření nákazy opětovným použitím infikovaného materiálu v krmivech, nyní Portugalsko přiměřeně zvládá.
(14) Rozhodnutí 2001/376/ES by proto mělo být zrušeno.
(15) Na základě nařízení (ES) č. 999/2001 se páteř skotu staršího 12 měsíců považuje za specifikovaný rizikový materiál.
Na Portugalsko se vztahuje odchylka, která mu umožňuje používat páteř skotu mladšího 30 měsíců.
Uvedené nařízení kromě toho zavádí pro Portugalsko rozšířený seznam specifikovaných rizikových materiálů.
(16) V zájmu harmonizace obchodu by se mělo věkové omezení pro odstraňování páteří skotu a seznam specifikovaných rizikových materiálů použitelné v ostatních členských státech používat rovněž v Portugalsku.
Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(17) Z důvodu srozumitelnosti a ucelenosti práva Společenství by mělo být zrušeno rozhodnutí Komise 2000/345/ES ze dne 22. května 2000, kterým se stanoví datum, od kterého může být na základě čl. 3 odst. 6. rozhodnutí 98/653/ES zahájeno odesílání určitých výrobků z Portugalska do Německa za účelem spálení [6], rozhodnutí Komise 2000/371/ES ze dne 6. června 2000, kterým se stanoví datum, od kterého může být na základě čl. 3 odst. 7. rozhodnutí 98/653/ES zahájeno odesílání býků pro zápasy z Portugalska do Francie [7], a rozhodnutí Komise 2000/372/ES ze dne 6. června 2000, kterým se stanoví datum, od kterého může být na základě čl. 3 odst. 7 rozhodnutí 98/653/ES zahájeno odesílání býků pro zápasy z Portugalska do Španělska [8].
(18) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha XI nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Zrušují se rozhodnutí 2000/345/ES, 2000/371/ES, 2000/372/ES a 2001/376/ES.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1994/2004
ze dne 19. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ohledně seznamů zemí a území
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ze dne 26. května 2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a o změně směrnice Rady 92/65/EHS [1], a zejména na články 10 a 21 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví veterinární podmínky pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a pravidla pro kontroly těchto přesunů.
Část C přílohy II tohoto nařízení obsahuje seznam třetích zemí, pro které se stanovilo, že riziko zavlečení vztekliny následkem přesunů zvířat v zájmovém chovu z jejich území do Společenství není vyšší než riziko spojené s přesuny mezi členskými státy.
(2) Podle nařízení (ES) č. 998/2003 měl být seznam třetích zemí vypracován do 3. července 2004.
Za tím účelem, aby mohla být třetí země zařazena do tohoto seznamu, musí nejprve prokázat svůj status, pokud jde o vzteklinu, a doložit, že splňuje některé podmínky týkající se oznamování, monitorování, veterinárních útvarů, prevence a kontroly vztekliny a že je v souladu s úpravou očkovacích látek.
(3) Za tím účelem, aby se předcházelo zbytečným překážkám v přesunech zvířat v zájmovém chovu a aby měly třetí země dostatek času k předložení nutných dodatečných záruk, je vhodné vytvořit přechodný seznam třetích zemí.
Tento seznam by měl vycházet z údajů dostupných prostřednictvím Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat (OIE - Světová organizace pro zdraví zvířat), výsledků inspekcí prováděných Potravinovým a veterinárním úřadem Komise v dotčených třetích zemích a informací od členských států.
(4) Tento seznam by se měl opírat rovněž o údaje poskytnuté Světovou zdravotnickou organizací (WHO) a centrem WHO pro monitorování a výzkum vztekliny ve Wusterhausenu (WHO Collaborating Centre for Rabies Surveillance and Research) a o údaje uvedené v Rabies Bulletin.
(5) Přechodný seznam třetích zemí by měl zahrnovat země, ve kterých se nevyskytuje vzteklina, a země, pro které se stanovilo, že riziko zavlečení vztekliny následkem přesunů zvířat v zájmovém chovu z jejich území do Společenství není vyšší než riziko spojené s přesuny mezi členskými státy.
(6) Po podání žádostí příslušných orgánů Chile, Hongkongu a Spojených arabských emirátů o zařazení do seznamu v části C přílohy II nařízení (ES) č. 998/2003 se zdá vhodné upravit přechodný seznam vypracovaný v souladu s článkem 10.
(7) Kromě toho byla rozhodnutím Rady 2004/650/ES ze dne 13. září 2004 o změně nařízení (ES) č. 998/2003 [2] zařazena do seznamu zemí v části A přílohy II nařízení Malta.
Na Maltu by proto měla být rozšířena zvláštní ustanovení týkající se převozů zvířat v zájmovém chovu do Irska, Švédska a Spojeného království.
(8) Opatření přijatá Španělskem v Ceutě a Mellile ohledně pronikání zaběhnutých psů z Maroka a jejich kontroly na těchto územích a přesunů zvířat v zájmovém chovu z těchto území do Maroka nyní dovolují, aby status těchto území, pokud jde o vzteklinu, byl považován za rovnocenný se statusem členských zemí v kontinentální Evropě.
Z toho důvodu je vhodné zařadit Ceutu a Mellilu do seznamu v oddílu I části B přílohy II nařízení (ES) č. 998/2003.
(9) V zájmu srozumitelnosti právních předpisů Společenství je vhodné, aby byla příloha II nařízení (ES) č. 998/2003 nahrazena v celém rozsahu.
(10) Nařízení (ES) č. 998/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(11) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha II nařízení (ES) č. 998/2003 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1995/2004
ze dne 19. listopadu 2004
o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů některých izotropních elektroplechů a pásů z křemíkové elektrooceli širších než 500 mm pocházející z Ruské federace a vedení záznamů o dovozech některých izotropních elektroplechů pocházejících z Ruské federace
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] ("základní nařízení"), a zejména na články 8 a 21 a čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
(1) Po prozatímním přezkoumání Rada nařízením (ES) 990/2004 [2] pozměnila nařízení (ES) 151/2003 [3] ("stávající antidumpingová opatření"), kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých izotropních elektroplechů širších než 500 mm ("dotčený výrobek") pocházejících z Ruské federace ("Rusko").
(2) V březnu 2004 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie [4] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkoumání stávajících antidumpingových opatření pro dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska, aby se zjistilo, zda není třeba je přizpůsobit tak, aby zohledňovala určité následky rozšíření Evropské unie na 25 členských států ("rozšíření").
(3) Rada došla k závěru, že je v zájmu Společenství stanovit dočasnou úpravu stávajících antidumpingových opatření, aby se bezprostředně po rozšíření zamezilo náhlému a nadměrně negativnímu dopadu na dovozce a uživatele v deseti nových členských státech přistupujících k Evropské unii ("EU10").
Bylo rozhodnuto, že nejlepším prostředkem, jak toho dosáhnout, je přijmout závazky nabídnuté spolupracujícími stranami, které obsahují prvky týkající se množstevních limitů.
(4) V souladu s tím Komise nařízením (ES) 1000/2004 [5] přijala jako zvláštní opatření krátkodobé závazky nabídnuté i) vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku v Rusku, společností Novolipetsk Iron & Steel Corporation společně se společností ve Švýcarsku (Stinol A.G.) a ii) druhým vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku v Rusku, společností OOO Viz Stal společně s její přidruženou společností ve Švýcarsku (Duferco S.A.).
(5) Aby bylo možné stanovit osvobození od antidumpingového cla umožněné přijetím závazků, bylo nařízení Rady (ES) č. 151/2003 pozměněno nařízením (ES) č. 989/2004 [6].
(6) Nařízení (ES) č. 1000/2004 stanovilo, že závazky budou přijaty na omezené období šesti měsíců ("původní období"), aniž by bylo dotčeno běžné trvání opatření a jejich uplynutí po tomto období, pokud nebude Komise považovat za vhodné prodloužit období jejich používání.
(7) V souladu s tím Komise přezkoumala, zda pro koncové uživatele, distributory a spotřebitele v EU10 stále existují výjimečné a negativní podmínky, které vedly k přijetí závazků.
Jako součást celkového hodnocení bylo hodnoceno plnění závazků ze strany dotčených společností.
B. HODNOCENÍ
1. Obsah stávajících závazků
(8) Stávajícími nabídnutými závazky se společnosti mimo jiné zavazují, že budou pro odběratele v EU10 vyvážet v souladu se svou tradiční strukturou obchodu a v rámci množstevních limitů stanovených na základě předchozích tradičních vývozních toků do EU10.
(9) Podmínky závazků signatářské společnosti zavazují poskytovat Komisi prostřednictvím měsíčních zpráv pravidelné a podrobné informace o prodeji do EU10 (nebo o dalším prodeji provedeném spřízněnými stranami ve Společenství) a přijmout ověřovací inspekce Komise.
V zájmu plného monitorování účinnosti závazků byl od tradičních odběratelů od vývozců v EU10 obdržen písemný souhlas, že ve svých prostorách umožní ověřovací inspekce.
2. Soulad se stávajícími závazky
(10) Ověřovací inspekce u vyvážejících výrobců a u některých jejich tradičních odběratelů v EU10 potvrdily, že objemy vyvážené do EU10 dotčenými společnostmi nepřesáhly hranici množstevních limitů stanovenou v závazcích.
Kromě toho se zjistilo, že společnosti všestranně dodržovaly svou tradiční strukturu obchodu s jednotlivými odběrateli v EU10.
Podle dostupných informací dále nebylo zjištěno žádné zřejmé "přetékání" dovážených dotčených výrobků, na které se vztahovalo osvobození od antidumpingového cla umožněného závazky, z EU10 do EU15.
3. Rozbor podmínek pro další přijetí závazků
(11) Rozbor měsíčních zpráv předložených dotčenými společnostmi Komisi, podepřený dostupnými oficiálními statistickými údaji a zjištěními ověřovacích inspekcí na místě ukázal, že objemy dotčeného výrobku vyváženého dotčenými společnostmi do EU10 po rozšíření klesly a že množství stanovená v závazcích nebyla využívána.
Toto nedostatečné "přijetí" množstevních limitů během několika prvních měsíců původního období používání závazků vzniklo částečně v důsledku toho, že jeden ze dvou vyvážejících výrobců reorganizoval své prodejní operace.
Tento vyvážející výrobce přesto uvedl, že má v úmyslu využívat vývozní objemy stanovené pro své množstevní limity později v původním období.
(12) Kromě toho, jak je uvedeno ve 23. bodu odůvodnění nařízení (ES) 989/2004, byl před rozšířením v roce 2003 a v prvních měsících roku 2004 zjištěn výjimečný růst vývozních objemů do EU10.
Má se za to, že tato skutečnost mohla rovněž přispět k poklesu množství vyvážených do EU10 po rozšíření.
C. ZÁVĚR
1. Přijetí závazků
(13) S ohledem na výše uvedené skutečnosti a na omezená množství vývozu do EU10 se má za to, že je příliš brzy činit závěry, že přechodná opatření vedla k zamýšleným výsledkům a že negativní podmínky, které si vynutily závazky, již neexistují.
Z tohoto důvodu, a protože podmínky závazků byly během počátečního období jejich používání dotčenými společnostmi dodržovány, se došlo k závěru, že přijetí závazků nabídnutých dotčenými společnostmi je pro další období odůvodněné.
(14) Pokud jde o délku dalšího období, má se za to, že období používání delší než šest měsíců by zrušilo přechodnou povahu závazků, a proto budou přijímány pouze od 21. listopadu 2004 do 20. května 2005 ("konečné období").
(15) S ohledem na úroveň množstevních limitů, která se bude uplatňovat v konečném období, je třeba podotknout, že úrovně byly vypočteny na základě stejné metodologie, která byla použita pro stanovení množstevních limitů pro původní období (nicméně oproti původnímu období, kdy byly provedeny odpočty z tradičních objemů, které zohledňovaly výjimečné vývozní objemy před rozšířením, nebyly tyto úpravy provedeny také pro stanovení množstevních limitů v konečném období).
(16) V souladu s nařízením (ES) č. 989/2004 se prostřednictvím závazků každý vyvážející výrobce zavazuje dodržovat vývozní limity a v zájmu sledovatelnosti závazků dotčení vyvážející výrobci také souhlasili, že budou při prodeji jednotlivým zákazníkům v EU10 všestranně dodržovat své tradiční prodejní postupy.
Vyvážející výrobci si jsou rovněž vědomi, že pokud se zjistí, že se tyto prodejní postupy výrazně změnily nebo že se sledování závazků stalo obtížné či nemožné, má Komise právo odstoupit od přijetí závazků společnosti, což vyústí v konečné uvalení antidumpingového cla, nebo smí upravit hranici limitu nebo přijmout jiná nápravná opatření.
(17) Podmínkou závazků je také to, že v případě jakéhokoli porušení má Komise právo odstoupit od přijímání těchto závazků, což povede ke konečnému uvalení antidumpingového cla.
(18) Společnosti budou také Komisi poskytovat pravidelné a podrobné informace týkající se jejich vývozů do Společenství, což znamená, že Komise může závazky účinně sledovat.
(19) Aby mohla Komise účinně sledovat plnění závazků společnostmi, bude podle závazku v případě předložení žádosti o uvolnění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu osvobození od cla záviset na předložení faktury obsahující přinejmenším informační položky uvedené v příloze nařízení Rady (ES) č. 989/2004.
Tento stupeň informací je nezbytný také proto, aby celní orgány mohly s dostatečnou jistotou stanovit, že dodávka odpovídá obchodním dokladům.
Pokud taková faktura není předložena nebo pokud neodpovídá výrobku předloženému k celnímu odbavení, bude místo toho splatné příslušné antidumpingové clo.
2. Zveřejnění zúčastněným stranám
(20) Všechny zúčastněné strany, které se předem ohlásily, byly o úmyslu přijmout závazky informovány.
Výrobní odvětví Společenství nevyjádřilo žádné negativní poznámky týkající se přijetí závazků.
Od zúčastněných stran nebyly obdrženy žádné poznámky, které by způsobily, že by Komise změnila svá stanoviska k této záležitosti.
D. VEDENÍ ZÁZNAMŮ O DOVOZECH
(21) Nařízení (ES) č. 1000/2004 uložilo celním orgánům vést záznamy o dovozech dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska vyváženého do Společenství společnostmi, jejichž závazky byly přijaty a jejichž výrobky jsou osvobozeny od antidumpingového cla uvaleného nařízením (ES) č. 151/2003.
(22) Protože přijetí závazků pro původní období začíná 21. května 2004 a přijetí závazků pro konečné období bude navazovat přímo na původní období, budou se obě tato období považovat za souvislé období. V souladu s čl.
14 odst. 5 základního nařízení je přesto nejdelší období pro vedení záznamů devět měsíců, proto by celní orgány měly vést záznamy o těchto dovozech až do 20. února 2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Přijímají se závazky nabídnuté vyvážejícími výrobci uvedenými níže v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů některých izotropních elektroplechů a pásů z křemíkové elektrooceli širších než 500 mm pocházejících z Ruské federace:
+++++ TABLE +++++
2. Celním orgánům se nařizuje, aby v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) 384/96 nadále přijímaly příslušná opatření a vedly záznamy o dovozech izotropních za studena válcovaných plechů a pásů z elektrooceli širších než 500 mm pocházejících z Ruské federace a spadajících pod kód KN 72251100 (plechy o šířce 600 mm a větší) a ex72261100 (plechy o šířce větší než 500 mm, ale menší než 600 mm) vyráběných a prodávaných společnostmi uvedenými v odstavci 1 do Společenství.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1996/2004
ze dne 19. listopadu 2004
o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů dusičnanu amonného pocházejícího z Ruské federace a Ukrajiny a o pokračování dovozů dusičnanu amonného pocházejícího z Ruské federace nebo Ukrajiny podléhajících registraci
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] ("základní nařízení"), a zejména na články 8 a 21 a čl. 22 písm. c) uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
(1) Nařízením (ES) č. 132/2001 [2] Rada uvalila konečné antidumpingové clo na dovozy dusičnanu amonného ("dotčený výrobek") pocházejícího z Ukrajiny.
Po přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímnímu přezkumu Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 658/2002 [3] uvalila konečné antidumpingové clo na dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Ruské federace ("Rusko").
(2) V březnu 2004 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie [4] oznámila zahájení částečného prozatímního přezkoumání stávajících opatření u dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny ("opatření"), aby se zjistilo, zda není třeba je přizpůsobit tak, aby zohledňovala určité následky rozšíření Evropské unie na 25 členských států ("rozšíření").
(3) Rada došla k závěru, že je v zájmu Společenství stanovit dočasnou úpravu stávajících antidumpingových opatření, aby se bezprostředně po rozšíření zamezilo náhlému a nadměrně negativnímu dopadu na dovozce a uživatele v deseti nových členských státech přistupujících k Evropské unii ("EU10").
Má se za to, že nejlepším prostředkem, jak toho dosáhnout, je přijmout závazky nabídnuté spolupracujícími stranami, které obsahují prvky týkající se minimálních vývozních cen a množstevních limitů.
(4) V souladu s tím Komise nařízením (ES) 1000/2004 [5] přijala jako zvláštní opatření krátkodobé závazky nabídnuté i) vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku na Ukrajině (OJSC "Azot"), ii) vyvážejícím výrobcem v Rusku (OJSC MCC Eurochem) v souvislosti se zbožím vyrobeným v jeho výrobních závodech (JSC Nak Azot, Rusko) a prodávaným spřízněnou společností (Cumberland Sound Ltd., Britské Panenské ostrovy), iii) společně dvěma spřízněnými ruskými vyvážejícími výrobci (akciová společnost "Acron" a akciová společnost "Dorogobuzh").
(5) Aby bylo možné stanovit osvobození od antidumpingového cla umožněné přijetím závazků, byla nařízení (ES) č. 658/2002 a nařízení (ES) č. 132/2001 ve znění nařízení Rady (ES) č. 993/2004.
(6) Nařízení (ES) č. 1001/2004 stanovilo, že závazky budou přijaty na omezené období šesti měsíců ("původní období"), aniž by bylo dotčeno běžné trvání stávajících opatření a jejich uplynutí po tomto období, pokud nebude Komise považovat za vhodné prodloužit období jejich používání.
(7) Jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1001/2004, další přijímání závazků bude podléhat vyhodnocení na konci tohoto šestiměsíčního období, které ověří, zda stále existují výjimečné a negativní podmínky pro konečné uživatele v EU10, které vedly k přijetí závazků.
Jako součást celkového hodnocení bylo hodnoceno plnění závazků ze strany dotčených společností.
B. HODNOCENÍ
1. Obsah stávajících závazků
(8) Stávajícími nabídnutými závazky se společnosti mimo jiné zavazují, že budou pro odběratele v EU10 vyvážet v souladu se svou tradiční strukturou obchodu alespoň za určité minimální dovozní ceny ("MDC").
Tyto MDC značně omezují dumping působící újmu, zjištěný při původních šetřeních.
Takové vývozy se mají provádět v rámci množstevních limitů stanovených na základě předchozích tradičních vývozních toků do EU10.
(9) Podmínky závazků signatářské společnosti zavazují poskytovat Komisi prostřednictvím měsíčních zpráv pravidelné a podrobné informace o prodeji do EU10 (nebo o dalším prodeji provedeném spřízněnými stranami ve Společenství) a přijmout ověřovací inspekce Komise.
V zájmu plného monitorování účinnosti závazků byl od tradičních odběratelů od vývozců v EU10 obdržen písemný souhlas, že ve svých prostorách umožní ověřovací inspekce.
2. Dodržování aktuálních závazků
(10) Ověřovací inspekce u vyvážejících výrobců prokázaly, že dotčené společnosti dodržovaly MDC a že objemy vyvážené do EU10 nepřesáhly úrovně množstevních limitů určených v závazcích.
Navíc se zjistilo, že společnosti všestranně dodržovaly svou tradiční strukturu obchodu s jednotlivými odběrateli v EU10.
Podle dostupných informací dále nebylo zjištěno žádné zřejmé "přetékání" dovážených dotčených výrobků, na které se vztahovalo osvobození od antidumpingového cla umožněného závazky, z EU 10 do EU15.
3. Rozbor podmínek pro další přijetí závazků
(11) Rozbor měsíčních zpráv o prodeji předložených dotčenými společnostmi Komisi, podepřený dostupnými oficiálními statistickými údaji, ukázal, že ačkoli docházelo k určitému sbližování cen, stále existoval značný rozdíl mezi cenami dotčeného výrobku v EU10 a EU15.
Navíc bylo zaznamenáno, že objemy dovozu z Ruska a z Ukrajiny do EU10 se po rozšíření snížily, avšak s ohledem na skutečnost, že prověřované období je pro dotčený výrobek "mimosezónou", objemy dovozu stále zůstávaly významné.
Navíc, jak je uvedeno ve 28. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 993/2004, byl před rozšířením v roce 2003 a v prvních měsících roku 2004 zjištěn výjimečný růst vývozních objemů do EU10.
Má se za to, že tato skutečnost mohla rovněž přispět k poklesu množství vyvážených do EU10 po rozšíření.
C ZÁVĚR
1. Přijetí závazků
(12) S ohledem na výjimečné a nepříznivé podmínky, které převládaly před rozšířením a které si vynutily, že závazky stále existují, a protože podmínky závazků byly během počátečního období jejich používání dotčenými společnostmi dodržovány, se má za to, že přijetí závazků nabídnutých dotčenými společnostmi je pro další období odůvodněné.
(13) Pokud jde o délku dalšího období, má se za to, že období používání delší než šest měsíců by zrušilo přechodnou povahu závazků, a proto budou přijímány pouze od 21. listopadu 2004 do 20. května 2005 ("konečné období").
(14) S ohledem na úroveň množstevních limitů, která se bude uplatňovat v konečném období, je třeba podotknout, že úrovně byly vypočteny na základě stejné metodologie, která byla použita pro stanovení množstevních limitů pro původní období (nicméně oproti původnímu období, kdy byly provedeny odpočty z tradičních objemů, které zohledňovaly výjimečné vývozní objemy před rozšířením, nebyly tyto úpravy provedeny také pro stanovení množstevních limitů v konečném období).
Nicméně s ohledem na zvyšující se spotřebu tohoto výrobku v EU10 se bral v úvahu růstový faktor při stanovování množstevních limitů pro konečné období pro každého vyvážejícího výrobce, na nějž se závazek vztahuje.
(15) V souladu s nařízením (ES) č. 993/2004 se prostřednictvím závazků každý vyvážející výrobce zavazuje dodržovat minimální dovozní ceny v rámci vývozních limitů a v zájmu sledovatelnosti závazků dotčení vyvážející výrobci také souhlasili, že budou při prodeji jednotlivým zákazníkům v EU10 všestranně dodržovat své tradiční prodejní postupy.
Vyvážející výrobci si jsou rovněž vědomi, že pokud se zjistí, že se tyto prodejní postupy výrazně změnily nebo že se sledování závazků stalo obtížné či nemožné, má Komise právo odstoupit od přijetí závazků společnosti, což vyústí v konečné uvalení antidumpingového cla, nebo smí upravit hranici limitu nebo přijmout jiná nápravná opatření.
(16) Podmínkou závazků je také to, že v případě jakéhokoli porušení má Komise právo odstoupit od přijímání těchto závazků, což povede ke konečnému uvalení antidumpingového cla.
(17) Společnosti budou také Komisi poskytovat pravidelné a podrobné informace týkající se jejich vývozů do Společenství, což znamená, že Komise může závazky účinně sledovat.
(18) Aby mohla Komise účinně sledovat plnění závazků společnostmi, bude podle závazku v případě předložení žádosti o uvolnění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu osvobození od cla záviset na předložení faktury obsahující přinejmenším informační položky uvedené v příloze nařízení (ES) č. 993/2004.
Tento stupeň informací je nezbytný také proto, aby celní orgány mohly s dostatečnou jistotou stanovit, že dodávka odpovídá obchodním dokladům.
Pokud taková faktura není předložena nebo pokud neodpovídá výrobku předloženému k celnímu odbavení, bude místo toho splatné příslušné antidumpingové clo.
2. Konzultace členských států
(19) Podle článku 15 nařízení (ES) č. 1001/2004 byl se členskými státy konzultován návrh na přijetí závazků na další období.
Určité členské státy se domnívaly, že by se měla zvýšit úroveň minimálních dovozních cen.
Mělo by se však připomenout, že se tyto závazky nerovnají antidumpingovému clu, neboť zjištěné MDC jsou na nižší úrovni, než by obvykle byly v takovém případě.
Slouží spíše jako "bezpečnostní síť", pod kterou by ceny v EU10 neměly klesnout.
S ohledem na tuto skutečnost a na krátkodobý charakter závazků společně s výjimečnými okolnostmi, za kterých byly závazky přijaty, se revize úrovní MDC v současné době nepovažuje za vhodnou.
3. Zveřejnění zúčastněným stranám
(20) Všechny zúčastněné strany, které se předem ohlásily, byly o úmyslu přijmout závazky informovány.
Sdružení výrobců ve výrobním odvětví Společenství uvedlo, že nemá námitky proti přijetí na další období, pokud se tím nepříznivě neovlivní jeho situace. Všechny zúčastněné strany, které se předem ohlásily, byly o úmyslu přijmout závazky informovány.
Vnitrostátní organizace producentů v Polsku však opakovala názory jistých členských států, že výše MDC by se měla zvýšit, neboť zjištěné výše cen neumožňovaly jejich producentům pokrýt náklady.
Z důvodu zmíněného ve výše uvedeném bodu odůvodnění se však revize MDC v současné době nepovažuje za vhodnou.
(21) Jeden vyvážející producent v Rusku oznámil Komisi, že hodlá vyvážet do Společenství prostřednictvím své nově zřízené spřízněné společnosti ve Švýcarsku.
(22) Nebyly získány žádné další připomínky, které by byly příčinou změny názoru Komise na věc.
D REGISTRACE DOVOZŮ
(23) Nařízení (ES) č. 1001/2004 uložilo celním orgánům registrovat dovozy do Společenství dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a z Ukrajiny a vyváženého společnostmi, od kterých byly přijaty závazky a jejichž výrobky jsou osvobozeny od antidumpingového cla uvaleného nařízením Rady (ES) č. 132/2001 a nařízením Rady (ES) č. 658/2002, ve znění nařízení Rady (ES) č. 993/2004.
(24) Protože přijetí závazků pro původní období začíná 21. května 2004 a přijetí závazků pro konečné období bude navazovat přímo na původní období, budou se obě tato období považovat za souvislé období. V souladu s čl.
14 odst. 5 základního nařízení je přesto nejdelší období pro registraci devět měsíců, proto by celní orgány měly vést záznamy o těchto dovozech až do 20. února 2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Přijímají se závazky nabídnuté níže uvedenými vyvážejícími výrobci v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny a z Ruské federace:
+++++ TABLE +++++
2. Celním orgánům se nařizuje, aby v souladu s čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) 384/96 do 20. února 2005 nadále přijímaly příslušná opatření a registrovaly dovozy do Společenství dusičnanu amonného pocházejícího z Ruské federace nebo Ukrajiny a spadajícího pod kódy KN 31023090 a 31024090, vyráběného a prodávaného nebo vyráběného a vyváženého společnostmi uvedenými v odstavci 1.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1997/2004
ze dne 19. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 14/2004, pokud jde o předběžný odhad zásobování Madeiry pro odvětví hovězího masa
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1453/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro Azory a Madeiru týkající se některých zemědělských produktů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 1600/92 (Poseima) [1], a zejména na čl. 3 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 14/2004 ze dne 30. prosince 2003 týkající se stanovení předběžných odhadů a podpor Společenství pro zásobování některými produkty, které jsou důležité pro lidskou spotřebu, zpracování a jako zemědělské vstupy [2], a pro dodávku živých zvířat a vajec do nejvzdálenějších regionů v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1453/2001 stanoví předběžnou bilanci zásobování a podporu Společenství pro produkty, na něž se vztahuje zvláštní režim zásobování, zejména pokud jde o souostroví Azor a Madeiry.
(2) Současná úroveň provádění ročních odhadů zásobování zmrazeným hovězím masem pro Madeiru ukazuje, že množství stanovená pro zásobování uvedeným produktem jsou nižší než požadavky z důvodu vyšší poptávky, než se předpokládalo.
(3) Je proto třeba upravit množství uvedeného produktu podle skutečných požadavků dotyčného nejvzdálenějšího regionu.
(4) Je proto třeba změnit nařízení (ES) č. 14/2004.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanovisky příslušných řídících výborů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V příloze III nařízení (ES) č. 14/2004 se část 7 nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 1998/2004
ze dne 19. listopadu 2004,
kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu [3]. Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.
(2) V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů.
Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní.
Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl.
2 nařízení (ES) č. 1591/2001.
(3) Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 16,930 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 1999/2004
ze dne 22. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2000/2004
ze dne 19. listopadu 2004,
kterým se povolují převody mezi množstevními limity textilních a oděvních výrobků pocházejících z Korejské republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí [1], a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Korejskou republikou o obchodu s textilními výrobky, parafovaná dne 7. srpna 1986 a schválená rozhodnutím Rady 87/471/EHS [2], naposledy pozměněná dohodou ve formě výměny dopisů, parafovanou dne 22. prosince 1994 a schválenou rozhodnutím Rady 95/131/ES [3], stanoví, že mohou být prováděny převody mezi kvótovými roky.
(2) Korejská republika předložila žádost o převody mezi kvótovými roky dne 6. září 2004.
(3) Převody požadované Korejskou republikou jsou v mezích ustanovení týkajících se flexibility, které jsou uvedeny v článku 7 nařízení (EHS) č. 3030/93 a stanoveny v příloze VIII sloupci 9 uvedeného nařízení.
(4) Žádosti je vhodné vyhovět.
(5) Je žádoucí, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení, aby z něho hospodářské subjekty mohly mít prospěch co nejdříve.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro textil zřízeného podle článku 17 nařízení (EHS) č. 3030/93,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Převody mezi množstevními limity pro textilní výrobky pocházející z Korejské republiky se povolují pro kvótový rok 2004 v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2001/2004
ze dne 22. listopadu 2004,
kterým se stanoví ceny producentů ve Společenství a dovozní ceny pro karafiáty a růže s ohledem na provádění režimu pro dovoz některých květin pocházejících z Izraele, Jordánska, Kypru, Maroka a západního břehu Jordánu a pásma Gazy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 4088/87 ze dne 21. prosince 1987, kterým se stanoví podmínky pro uplatňování preferenčních celních sazeb na dovoz některých květin pocházejících z Izraele, Jordánska, Kypru, Maroka a západního břehu Jordánu a pásma Gazy [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Ceny producentů ve Společenství a dovozní ceny pro jednokvěté karafiáty (Standard), vícekvěté karafiáty (Spray), velkokvěté růže a malokvěté růže podle článku 1b nařízení Komise (EHS) č. 700/88 se pro období dvou po sobě následujících týdnů stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. listopadu 2004.
Použije se od 24. listopadu do 7. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2002/2004
ze dne 22. listopadu 2004
o vydávání vývozních licencí v režimu A3 pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny a jablka)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1], a zejména na čl. 35 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1894/2004 [2] zahájením nabídkového řízení stanovilo směrné sazby náhrad a směrná množství pro vývozní licence v režimu A3, jež je možné vydat.
(2) S ohledem na předložené nabídky je třeba stanovit maximální sazby náhrad a procentní podíly pro množství, jež lze přidělit nabídkám s těmito maximálními sazbami.
(3) Pokud jde o rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny a jablka, maximální sazby potřebné k přidělení licencí na směrná množství až do výše množství udaných v nabídkách nepřekračují směrné sazby pro náhrady více než jedenapůlkrát,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Maximální sazby náhrad a procentní podíly pro snížení výše množství přidělovaných v rámci nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 1894/2004, pokud jde o rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny a jablka, se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2003/2004
ze dne 21. října 2004
o uzavření Protokolu, kterým se na období od 3. prosince 2003 do 2. prosince 2007 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a mauricijskou vládou o rybolovu v mauricijských vodách
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 a odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s čl. 12 odst. 3 Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a mauricijskou vládou o rybolovu v mauricijských vodách [2] vedly smluvní strany jednání před ukončením doby platnosti protokolu s cílem určit na základě společné dohody podmínky protokolu pro následující období a případně jakékoli nezbytné změny nebo doplňky k příloze.
(2) Dne 11. září 2003 byl jako výsledek těchto jednání parafován nový protokol, kterým se stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle uvedené dohody na období od 3. prosince 2003 do 2. prosince 2007.
(3) Schválení tohoto protokolu je v zájmu Společenství.
(4) Měl by být stanoven způsob rozdělování rybolovných práv mezi členské státy na základě tradičního rozdělení rybolovných práv v rámci dohody o rybolovu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Protokol, kterým se na období od 3. prosince 2003 do 2. prosince 2007 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a mauricijskou vládou o rybolovu v mauricijských vodách, se schvaluje jménem Společenství.
Znění protokolu se připojuje k tomuto nařízení [3].
Článek 2
Rybolovná práva stanovená v protokolu se rozdělují mezi členské státy takto:
- plavidla lovící tuňáka vlečnou sítí: Francie 16, Španělsko 22, Itálie 2, Spojené království 1,
- plavidla lovící na dlouhý vlasec s návazci: Španělsko 19, Francie 23, Portugalsko 7,
- plavidla lovící na prut: Francie 25 tun hrubé prostornosti (BRT) měsíčně v ročním průměru.
Jestliže žádosti o licence těchto členských států nevyčerpají rybolovná práva stanovená protokolem, může vzít Komise v úvahu žádosti o licence ostatních členských států.
Článek 3
Členské státy, jejichž plavidla provádějí rybolov podle této dohody, oznámí Komisi množství odlovů z jednotlivých populací v rybolovné oblasti Mauricia v souladu s nařízením Komise (ES) č. 500/2001 [4].
Článek 4
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osoby zmocněné podepsat protokol zavazující Společenství.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2004/2004
ze dne 23. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2005/2004
ze dne 23. listopadu 2004
o vydávání licencí na dovoz česneku ve čtvrtletí od 1. prosince 2004 do 28. února 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 565/2002 ze dne 2. dubna 2002, kterým se stanoví postup pro spravování celních kvót a kterým se zavádí systém osvědčení o původu česneku dováženého ze třetích zemí [2], a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Množství, na která byly podány žádosti o vydání licence tradičními i novými dovozci ve dnech 17., 18. a 19. listopadu 2004 podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 565/2002, překračují dostupná množství pro dovoz výrobků pocházejících z Argentiny.
(2) Je třeba stanovit, do jaké míry bude možné vyhovět žádostem o licence zaslaným Komisi dne 22. listopadu 2004, a pro každou kategorii dovozců a zemi původu produktu určit data, do kterých musí být vydávání osvědčení dočasně zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Na základě žádostí o vydání dovozní licence podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 565/2002 podaných ve dnech 17., 18. a 19. listopadu 2004 a zaslaných Komisi dne 22. listopadu 2004 budou licence na požadovaná množství přiděleny v procentních sazbách v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
Článek 2
Pro každou příslušnou kategorii dovozců a příslušnou zemi původu se zamítají žádosti o vydání dovozní licence podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 565/2002 vztahující se na čtvrtletí od 1. prosince 2004 do 28. února 2005 a podané po 19. listopadu 2004, ale ještě před datem uvedeným v příloze II tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Evropského parlamentu a rady (ES) č. 2006/2004
ze dne 27. října 2004
o spolupráci mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele ("nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele")
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [1],
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Usnesení Rady ze dne 8. července 1996 o spolupráci mezi správními orgány při vymáhání dodržování právních předpisů o vnitřním trhu [3] potvrdilo, že je třeba trvalého úsilí k prohloubení spolupráce mezi správními orgány, a vyzvalo členské státy a Komisi, aby přednostně posoudily možnost posílení správní spolupráce při vymáhání práva.
(2) Stávající vnitrostátní pravidla týkající se vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitelů nejsou přizpůsobena potřebám vymáhání práva v rámci vnitřního trhu a efektivní a účinná spolupráce při vymáhání práva není v těchto případech v současné době možná.
Tyto obtíže vyvolávají překážky spolupráce veřejných donucovacích orgánů při odhalování a vyšetřování případů porušení zákonů na ochranu zájmů spotřebitelů uvnitř Společenství a při dosahování ukončení nebo zákazu těchto porušení.
Výsledný nedostatek účinného vymáhání dodržování zákonů v přeshraničních případech umožňuje prodejcům a dodavatelům vyhýbat se pokusům o vymáhání dodržování zákonů přemisťováním svých obchodních činností v rámci Společenství.
Dochází tak k narušení hospodářské soutěže s místními nebo přeshraničními prodejci a dodavateli, kteří zákony dodržují.
Obtíže s vymáháním dodržování zákonů v přeshraničních případech rovněž podkopávají důvěru spotřebitelů ve využívání přeshraničních nabídek, a tím i jejich důvěru ve vnitřní trh.
(3) Je proto vhodné usnadnit spolupráci orgánů veřejné moci příslušných k vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele při řešení případů jejich porušení uvnitř Společenství a přispět k řádnému fungování vnitřního trhu, kvalitě a důslednosti vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele a sledování ochrany ekonomických zájmů spotřebitele.
(4) Právní předpisy Společenství obsahují sítě pro spolupráci při vymáhání práva, jež chrání spotřebitele nad rámec jejich ekonomických zájmů, v neposlední řadě tam, kde se jedná o jejich zdraví.
Mezi sítěmi zřízenými tímto nařízením a uvedenými jinými sítěmi by mělo docházet k výměně osvědčených postupů.
(5) Oblast působnosti ustanovení o vzájemné spolupráci obsažených v tomto nařízení by se měla omezit na porušení právních předpisů Společenství na ochranu zájmů spotřebitele, ke kterým dojde uvnitř Společenství.
Účinnost, s jakou je stíháno protiprávní jednání na vnitrostátní úrovni, by měla zajistit neexistenci diskriminace mezi vnitrostátními transakcemi a transakcemi v rámci Společenství.
Toto nařízení se nedotýká působnosti Komise, pokud jde o porušení právních předpisů Společenství členskými státy, ani Komisi neuděluje pravomoc ukončit protiprávní jednání uvnitř Společenství vymezená v tomto nařízení.
(6) Ochrana spotřebitelů před protiprávním jednáním uvnitř Společenství vyžaduje zřízení sítě veřejných donucovacích orgánů v celém Společenství a tyto orgány musí mít za účelem účinného uplatňování tohoto nařízení a odrazení prodejců nebo dodavatelů od protiprávního jednání uvnitř Společenství minimální společné vyšetřovací a donucovací pravomoci.
(7) Pro zajištění řádného fungování vnitřního trhu a ochrany spotřebitele je nezbytné, aby příslušné orgány byly schopny volně a na základě vzájemnosti spolupracovat při výměně informací, odhalování a vyšetřování protiprávních jednání uvnitř Společenství a v přijímání opatření za účelem ukončení nebo zákazu těchto protiprávních jednání.
(8) Příslušné orgány by případně též měly využít další pravomoci nebo opatření svěřené na vnitrostátní úrovni, včetně pravomoci neprodleně zahájit vyšetřování nebo předat věc k trestnímu stíhání, za účelem ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství, případně na základě žádosti o vzájemnou pomoc.
(9) Informace, které jsou předmětem výměny mezi příslušnými orgány, by měly podléhat nejpřísnějším zárukám důvěrnosti a služebního tajemství, aby nedošlo k ohrožení vyšetřování nebo nespravedlivému poškození pověsti prodejců nebo dodavatelů.
V souvislosti s tímto nařízením je třeba použít směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů [4] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů [5].
(10) Stávající výzvy v oblasti vymáhání práva překračují hranice Evropské unie a zájmy spotřebitelů Společenství je třeba chránit před nepoctivými obchodníky usazenými ve třetích zemích.
Proto je třeba sjednat se třetími zeměmi mezinárodní smlouvy o vzájemné pomoci při vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitelů.
Tyto mezinárodní smlouvy by měly být sjednány na úrovni Společenství v oblasti působnosti tohoto nařízení, aby byla zajištěna optimální ochrana spotřebitelů Společenství a řádné fungování spolupráce se třetími zeměmi při vymáhání práva.
(11) Je vhodné na úrovni Společenství koordinovat činnost členských států v oblasti vymáhání práva v případech protiprávních jednání uvnitř Společenství, aby bylo zdokonaleno uplatňování tohoto nařízení a zvýšena úroveň a důslednost vymáhání práva.
(12) Je vhodné na úrovni Společenství koordinovat správní spolupráci členských států v oblastech majících rozměr Společenství, aby se zdokonalilo uplatňování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele.
Tato koordinace již byla předvedena při zřízení evropské mimosoudní sítě.
(13) Vyžaduje-li spolupráce členských států v rámci tohoto nařízení finanční podporu Společenství, přijme se rozhodnutí o udělení takové podpory postupy stanovenými v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 20/2004/ES ze dne 8. prosince 2003 o vytvoření obecného rámce pro financování opatření Společenství na podporu politiky ochrany spotřebitele v letech 2004–2007 [6], a zejména v akcích 5 a 10 stanovených v příloze uvedeného rozhodnutí a budoucích rozhodnutích.
(14) Spotřebitelské organizace mají významnou úlohu při informování a vzdělávání spotřebitelů a ochraně jejich zájmů, včetně řešení sporů, a měly by být vybídnuty ke spolupráci s příslušnými orgány za účelem zdokonalení uplatňování tohoto nařízení.
(15) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze den 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [7].
(16) Účinné sledování uplatňování tohoto nařízení a účinnost ochrany spotřebitele vyžaduje pravidelné podávání zpráv členskými státy.
(17) Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady stanovené zejména Listinou základních práv Evropské unie [8].
Proto je třeba toto nařízení vykládat a uplatňovat s ohledem na tato práva a zásady.
(18) Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž spolupráce mezi vnitrostátními orgány příslušnými pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitele, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení uvedeného cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Cíl
Toto nařízení stanoví podmínky, za nichž orgány v členských státech určené jako příslušné pro vymáhání dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitelů spolupracují navzájem a s Komisí s cílem zajistit dodržování těchto zákonů a řádné fungování vnitřního trhu a s cílem posílit ochranu ekonomických zájmů spotřebitelů.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Ustanovení kapitol II a III o vzájemné pomoci se vztahují na protiprávní jednání uvnitř Společenství.
2. Tímto nařízením nejsou dotčena pravidla Společenství pro mezinárodní právo soukromé, zejména pravidla o soudní příslušnosti a rozhodném právu.
3. Tímto nařízením není dotčeno uplatňování opatření týkajících se soudní spolupráce v trestních a občanských věcech v členských státech, a zejména fungování Evropské soudní sítě.
4. Tímto nařízením není dotčeno plnění žádných dalších závazků týkajících se vzájemné pomoci v oblasti ochrany kolektivních ekonomických zájmů spotřebitelů, včetně pomoci v trestních věcech, vyplývajících z jiných právních aktů, včetně dvoustranných nebo mnohostranných smluv, členskými státy.
5. Tímto nařízením není dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/27/ES ze dne 19. května 1998 o žalobách na zdržení se jednání v oblasti ochrany zájmů spotřebitelů [9].
6. Tímto nařízením není dotčeno právo Společenství týkající se vnitřního trhu, zejména předpisy týkající se volného pohybu zboží a služeb.
7. Tímto nařízením není dotčeno právo Společenství týkající se televizního vysílání.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a) "zákony na ochranu zájmů spotřebitelů" směrnice, jak jsou provedeny ve vnitrostátním právu členských států, a nařízení uvedené v příloze;
b) "protiprávním jednáním uvnitř Společenství" každé jednání nebo opomenutí, které je v rozporu se zákony na ochranu zájmů spotřebitele ve smyslu písmene a) a které poškozuje nebo může poškodit společné zájmy spotřebitelů s bydlištěm v členském státě nebo členských státech jiných, než je členský stát, ve kterém má uvedené jednání nebo opomenutí původ nebo ve kterém k němu došlo; nebo ve kterém je usazen odpovědný prodejce nebo dodavatel; nebo ve kterém se nacházejí důkazy nebo aktiva týkající se tohoto jednání nebo opomenutí;
c) "příslušným orgánem" každý orgán veřejné moci zřízený na celostátní, regionální nebo místní úrovni zvlášť pověřený vymáhat dodržování zákonů na ochranu zájmů spotřebitelů;
d) "ústředním styčným úřadem" orgán veřejné moci v každém členském státě, který je určen jako příslušný pro koordinaci uplatňování tohoto nařízení v daném členském státě;
e) "příslušným úředníkem" úředník orgánu určeného jako příslušný pro uplatňování tohoto nařízení;
f) "dožadujícím orgánem" příslušný orgán, který podává žádost o vzájemnou pomoc;
g) "dožádaným orgánem" příslušný orgán, který obdrží žádost o vzájemnou pomoc;
h) "prodávajícím nebo dodavatelem" fyzická nebo právnická osoba, která z hlediska zákonů na ochranu zájmů spotřebitelů jedná za účelem provozování svého obchodu, živnosti nebo řemesla anebo výkonu svobodného povolání;
i) "činností dozoru nad trhem" činnost příslušného orgánu zaměřená na zjištění, zda v jeho místní působnosti došlo protiprávnímu jednání uvnitř Společenství;
j) "stížností spotřebitele" přiměřeně doložené prohlášení, že prodávající nebo dodavatel porušil nebo může porušit zákony na ochranu zájmů spotřebitelů;
k) "společnými zájmy spotřebitelů" zájmy více spotřebitelů, kteří jsou nebo mohou být poškozeni protiprávním jednáním.
Článek 4
Příslušné orgány
1. Každý členský stát určí příslušné orgány a ústřední styčný úřad příslušný pro uplatňování tohoto nařízení.
2. Každý členský stát může v případě potřeby, aby zajistil splnění svých povinností podle tohoto nařízení, určit další orgány veřejné moci. Může rovněž určit subjekty mající oprávněný zájem na ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství v souladu s čl. 8 odst. 3.
3. Aniž je dotčen odstavec 4, má každý příslušný orgán vyšetřovací a donucovací pravomoci nezbytné k uplatňování tohoto nařízení a vykonává je v souladu s vnitrostátním právem.
4. Příslušné orgány mohou vykonávat pravomoci uvedené v odstavci 3 v souladu s vnitrostátním právem buď
a) přímo v rámci vlastní pravomoci nebo pod dohledem soudních orgánů, nebo
b) prostřednictvím podání k soudům příslušným k přijetí nezbytného rozhodnutí, včetně případného odvolání, není-li žádosti o přijetí nezbytného rozhodnutí vyhověno.
5. Pokud příslušné orgány vykonávají svou pravomoc prostřednictvím podání k soudům v souladu s odst. 4 písm. b), jsou tyto soudy příslušné k vydání nezbytného rozhodnutí.
6. Pravomoci uvedené v odstavci 3 lze vykonávat pouze v případě důvodného podezření na protiprávní jednání uvnitř Společenství a zahrnují alespoň právo:
a) mít přístup ke každému důležitému dokumentu v jakékoli podobě, který se týká protiprávního jednání uvnitř Společenství;
b) požadovat od kohokoli důležité informace, které se týkají protiprávního jednání uvnitř Společenství;
c) provádět nezbytné kontroly na místě;
d) písemně požadovat po dotčeném prodejci nebo dodavateli ukončení protiprávního jednání uvnitř Společenství;
e) získat od prodejce nebo dodavatele odpovědného za protiprávní jednání uvnitř Společenství závazek takové jednání ukončit a ve vhodných případech výsledný závazek zveřejnit;
f) požadovat ukončení nebo zákaz jakéhokoli protiprávního jednání uvnitř Společenství a ve vhodných případech výsledná rozhodnutí zveřejnit;
g) požadovat po žalované straně, která neuspěla v soudním řízení, aby v případě neplnění rozhodnutí provedla platbu do veřejné poklady nebo příjemci určenému ve vnitrostátních právních předpisech nebo na jejich základě.
7. Členské státy zajistí, aby měly příslušné orgány k dispozici dostatečné prostředky k uplatňování tohoto nařízení.
Příslušní úředníci dodržují služební normy a podléhají odpovídajícím vnitřním kodexům nebo pravidlům chování zajišťujícím zejména ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů, nestrannost řízení a řádné dodržování ustanovení článku 13 o důvěrnosti a služebním tajemství.
8. Každý příslušný orgán seznámí širokou veřejnost s právy a povinnostmi, které mu jsou podle tohoto nařízení svěřeny, a určí příslušné úředníky.
Článek 5
Seznamy
1. Každý členský stát sdělí Komisi a ostatním členským státům údaje o příslušných orgánech, dalších orgánech veřejné moci a subjektech majících oprávněný zájem na ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství a o ústředním styčném úřadu.
2. Komise zveřejní a aktualizuje seznam ústředních styčných orgánů a příslušných orgánů v Úředním věstníku Evropské unie.
KAPITOLA II
VZÁJEMNÁ POMOC
Článek 6
Výměna informací na žádost
1. Dožádaný orgán poskytne na žádost dožadujícího orgánu v souladu s článkem 4 neprodleně veškeré důležité informace potřebné ke zjištění, zda došlo k protiprávnímu jednání uvnitř Společenství nebo zda existuje důvodné podezření, že k němu může dojít.
2. Dožádaný orgán, v případě potřeby s pomocí dalších orgánů veřejné moci, provede ke shromáždění požadovaných informací vhodná vyšetřování nebo přijme jakákoli jiná nezbytná nebo vhodná opatření v souladu s článkem 4.
3. Na žádost dožadujícího orgánu může dožádaný orgán povolit příslušnému úředníkovi dožadujícího orgánu, aby doprovázel úředníky dožádaného orgánu při jejich vyšetřování.
4. Opatření nezbytná k provedení tohoto článku budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 7
Výměna informací bez žádosti
1. Dozví-li se příslušný orgán o protiprávním jednání uvnitř Společenství nebo má důvodné podezření, že k němu může dojít, oznámí to neprodleně příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi a předá jim veškeré nezbytné informace.
2. Přijme-li příslušný orgán další donucovací opatření nebo obdrží-li žádost o vzájemnou pomoc ohledně protiprávního jednání uvnitř Společenství, oznámí to příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi.
3. Opatření nezbytná k provedení tohoto článku budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 8
Žádost o donucovací opatření
1. Dožádaný orgán na žádost dožadujícího orgánu neprodleně přijme veškerá nezbytná donucovací opatření k ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství.
2. Aby splnil své povinnosti podle odstavce 1, vykonává dožádaný orgán pravomoci stanovené v čl. 4 odst. 6 a veškeré další pravomoci svěřené mu vnitrostátním právem. Dožádaný orgán, v případě potřeby s pomocí dalších orgánů veřejné moci, určí donucovací opatření, jež je třeba přijmout k přiměřenému, účinnému a účelnému ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství.
3. Dožádaný orgán může rovněž splnit své povinnosti podle odstavců 1 a 2 vydáním pokynů subjektu určenému v souladu s čl. 4 odst. 2 druhou větou, který má oprávněný zájem na ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství, aby jménem dožádaného orgánu přijal veškerá nezbytná donucovací opatření k ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství, která mu umožňují vnitrostátní právní předpisy. Povinnosti dožádaného orgánu podle odstavců 1 a 2 nejsou dotčeny, nedosáhne-li dotyčný subjekt neprodleného ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství.
4. Dožádaný orgán smí přijmout opatření stanovená v odstavci 3 pouze, pokud po vzájemné konzultaci o použití těchto opatření dožadující i dožádaný orgán souhlasí, že:
- použití opatření podle článku 3 může přinést ukončení nebo zákaz protiprávního jednání uvnitř Společenství přinejmenším stejně účinně a účelně, jako kdyby jednal dožádaný orgán,
a
- při vydání pokynů subjektu určenému podle vnitrostátního práva nejsou předávány žádné informace chráněné podle článku 13.
5. Domnívá-li se dožadující orgán, že podmínky stanovené v odstavci 4 nejsou splněny, uvědomí písemně dožádaný orgán s odůvodněním svého názoru. Pokud spolu dožadující a dožádaný orgán nesouhlasí, může dožádaný orgán předložit věc Komisi, která vydá stanovisko postupem podle čl. 19 odst. 2.
6. Dožádaný orgán může při přijímání donucovacích opatření podle odstavců 1 a 2 konzultovat dožadující orgán.
Dožádaný orgán neprodleně oznámí dožadujícímu orgánu, příslušným orgánům ostatních členských států a Komisi přijatá opatření a jejich účinek na protiprávní jednání uvnitř Společenství, včetně toho, zda bylo ukončeno.
7. Opatření nezbytná k provedení tohoto článku budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 9
Koordinace dozoru nad trhem a vymáhání práva
1. Příslušné orgány koordinují svou činnost v oblasti dozoru nad trhem a vymáhání práva.
K tomuto účelu si vyměňují veškeré nezbytné informace.
2. Zjistí-li příslušné orgány, že protiprávní jednání uvnitř Společenství poškozuje zájmy spotřebitelů ve více než dvou členských státech, koordinují prostřednictvím ústředního styčného úřadu své donucovací činnosti a své žádosti o vzájemnou pomoc.
Zejména usilují o provádění souběžného vyšetřování a donucovacích opatření.
3. Příslušné orgány předem uvědomí Komisi o této koordinaci a mohou přizvat k účasti úředníky a jiné doprovázející osoby zmocněné Komisí.
4. Opatření nezbytná k provedení tohoto článku budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 10
Databáze
1. Komise vede elektronickou databázi, ve které ukládá a zpracovává informace obdržené podle článků 7, 8 a 9.
Databáze je přístupná ke konzultaci pouze příslušným orgánům.
Příslušné orgány jsou vzhledem ke svým povinnostem oznamovat údaje ukládané v databázi a s tím spojeným zpracováním osobních údajů považovány za správce ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES.
Komise je vzhledem ke své působnosti podle tohoto článku a s tím spojeným zpracováním osobních údajů považována za správce ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č.
2. Zjistí-li příslušný orgán, že se oznámení protiprávního jednání uvnitř Společenství, které provedl podle článku 7, ukázalo nepodloženým, vezme zpět své oznámení a Komise neprodleně vymaže tyto údaje z databáze. Oznámí-li dožádaný orgán Komisi podle čl. 8 odst. 6, že protiprávní jednání uvnitř Společenství bylo ukončeno, jsou uložené údaje o dotyčném protiprávním jednání uvnitř Společenství vymazány po pěti letech od tohoto oznámení.
3. Opatření nezbytná k provedení tohoto článku budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
KAPITOLA III
OBECNÉ PODMÍNKY PRO VZÁJEMNOU POMOC
Článek 11
Obecné povinnosti
1. Příslušné orgány plní své povinnosti podle tohoto nařízení, jako by jednaly jménem spotřebitelů z vlastní země a vlastním jménem nebo na žádost jiného příslušného orgánu ve vlastní zemi.
2. Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění účinné koordinace uplatňování tohoto nařízení příslušnými orgány, dalšími orgány veřejné moci, jimi určenými subjekty majícími oprávněný zájem na ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství a příslušnými soudy prostřednictvím ústředního styčného úřadu.
3. Členské státy podporují spolupráci mezi příslušnými orgány a všemi dalšími subjekty majícími podle vnitrostátního práva oprávněný zájem na ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství, aby zajistily neprodlené oznamování možných protiprávních jednání uvnitř Společenství příslušným orgánům.
Článek 12
Žádosti o vzájemnou pomoc a postupy pro výměnu informací
1. Dožadující orgán zajistí, že všechny žádosti o vzájemnou pomoc obsahují dostatečné informace umožňující dožádanému orgánu žádosti vyhovět, včetně nezbytných důkazů, které lze získat pouze v územní působnosti dožadujícího orgánu.
2. Dožadující orgán zasílá žádosti prostřednictvím ústředního styčného úřadu dožadujícího orgánu ústřednímu styčnému úřadu dožádaného orgánu.
Ústřední styčný úřad dožádaného orgánu postoupí žádosti neprodleně vhodnému příslušnému orgánu.
3. Žádosti o pomoc se podávají a veškeré informace se sdělují písemně na vzorových formulářích a zasílají se elektronicky prostřednictvím databáze vytvořené podle článku 10.
4. Před podáním žádostí se dotyčné příslušné orgány dohodnou na jazycích, ve kterých budou žádosti podávány a informace sdělovány.
Není-li dosaženo dohody, podávají se žádosti v úředním jazyce nebo jazycích členského státu dožadujícího orgánu a odpovědi se poskytují v úředním jazyce nebo jazycích členského státu dožadovaného orgánu.
5. Informace sdělované na základě podané žádosti se sdělují přímo dožadujícímu orgánu a současně ústředním styčným úřadům dožadujícího a dožádaného orgánu.
6. Opatření nezbytná k provedení tohoto článku budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 13
Použití informací a ochrana osobních údajů a služebního a obchodního tajemství
1. Sdělené informace lze použít pouze pro účely zajišťování souladu se zákony na ochranu zájmů spotřebitelů.
2. Příslušné orgány mohou jako důkazy použít veškeré sdělené informace, dokumenty, závěry, prohlášení, ověřené kopie nebo zprávy stejným způsobem jako obdobné dokumenty získané ve vlastní zemi.
3. Informace sdělené v jakékoli podobě osobám pracujícím pro příslušné orgány, soudy, jiné orgány veřejné moci a Komisi, včetně informací oznámených Komisi a uložených v databázi uvedené v článku 10, jejichž vyzrazení by ohrozilo:
- ochranu soukromí a integrity fyzické osoby, zejména podle právních předpisů Společenství o ochraně osobních údajů,
- obchodní zájmy fyzické nebo právnické osoby, včetně duševního vlastnictví,
- soudní řízení a právní pomoc
nebo
- účel kontrol nebo vyšetřování,
jsou důvěrné a vztahuje se na ně služební tajemství, pokud jejich vyzrazení není nezbytné k ukončení nebo zákazu protiprávního jednání uvnitř Společenství a orgán, který je sdělil, souhlasí s jejich vyzrazením.
4. Pro účely uplatňování tohoto nařízení přijmou členské státy právní předpisy nezbytné pro omezení práv a povinností podle článků 10, 11 a 12 směrnice 95/46/ES nezbytné k ochraně zájmů uvedených v čl. 13 odst. 1 písm. d) a f) uvedené směrnice. Komise může omezit práva a povinnosti podle čl. 4 odst. 1, článku 11, čl. 12 odst. 1, článků 13 až 17 a čl. 37 odst. 1 nařízení (ES) č. 45/2001, pokud toto omezení představuje nezbytné opatření na ochranu zájmů uvedených v čl. 20 odst. 1 písm. a) a e) uvedeného nařízení.
5. Opatření nezbytná k provedení tohoto článku budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 14
Výměna informací se třetími zeměmi
1. Obdrží-li příslušný orgán informace od orgánu třetí země, sdělí tyto informace dotčeným příslušným orgánům ostatních členských států v rozsahu, v jakém mu to dovolují dvoustranné smlouvy o spolupráci s danou třetí zemí, a v souladu s právními předpisy Společenství o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů.
2. Informace sdělené podle tohoto nařízení může příslušný orgán rovněž sdělit orgánu třetí země podle smlouvy o spolupráci s touto třetí zemí, dá-li k tomu souhlas příslušný orgán, který informace původně poskytl, a v souladu s právními předpisy Společenství o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů.
Článek 15
Podmínky
1. Členské státy se vzdávají nároků na náhradu nákladů vzniklých při uplatňování tohoto nařízení.
Avšak členský stát dožadujícího orgánu zůstává odpovědný členskému státu dožádaného orgánu za veškeré náklady a ztráty vzniklé v důsledku opatření prohlášených soudem za nedůvodné, pokud jde o skutkovou podstatu protiprávního jednání uvnitř Společenství.
2. Dožádaný orgán může odmítnout vyhovět žádosti o donucovací opatření podle článku 8, po konzultaci s dožadujícím orgánem, pokud:
a) již bylo před soudem členského státu dožádaného nebo dožadujícího orgánu zahájeno soudní řízení nebo již bylo vydáno pravomocné rozhodnutí ve věci téhož protiprávního jednání uvnitř Společenství proti týmž prodejcům nebo dodavatelům;
b) se na základě náležitého vyšetřování provedeného dožádaným orgánem domnívá, že nedošlo k žádnému protiprávnímu jednání uvnitř Společenství;
nebo
c) se domnívá, že dožadující orgán neposkytl dostatečné informace ve smyslu čl. 12 odst. 1, s výjimkou případů, kdy dožádaný orgán již odmítl vyhovět žádosti podle odst. 3 písm. c) ohledně stejného protiprávního jednání uvnitř Společenství.
3. Dožádaný orgán může odmítnout vyhovět žádosti o informace podle článku 6, pokud:
a) se po konzultaci s dožadujícím orgánem domnívá, že dožadující orgán nepotřebuje požadovanou informaci ke zjištění, zda došlo k protiprávnímu jednání uvnitř Společenství nebo zda existuje důvodné podezření, že k němu může dojít; nebo
b) dožadující orgán nesouhlasí tím, že se na informaci vztahují předpisy o důvěrnosti a služebním tajemství stanovené v čl. 12 odst. 3;
nebo
c) již bylo zahájeno trestní vyšetřování nebo soudní řízení nebo již bylo vydáno pravomocné rozhodnutí soudem členského státu dožádaného nebo dožadujícího orgánu ve věci téhož protiprávního jednání uvnitř Společenství proti týmž prodejcům nebo dodavatelům.
4. Dožádaný orgán může rozhodnout o nesplnění povinnosti podle článku 7, jestliže již bylo zahájeno trestní vyšetřování nebo soudní řízení nebo již bylo vydáno pravomocné rozhodnutí soudem členského státu dožádaného nebo dožadujícího orgánu ve věci stejného protiprávního jednání uvnitř Společenství proti totožným prodejcům nebo dodavatelům.
5. Dožádaný orgán uvědomí dožadující orgán a Komisi o důvodech odmítnutí vyhovět žádosti o pomoc. Dožadující orgán může věc předložit Komisi, která vydá stanovisko postupem podle čl. 19 odst. 2.
6. Opatření nezbytná k provedení tohoto článku budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
KAPITOLA IV
ČINNOSTI SPOLEČENSTVÍ
Článek 16
Koordinace vymáhání práva
1. Členské státy v míře nezbytné k dosažení cílů tohoto nařízení informují sebe navzájem a Komisi o svých činnostech týkajících se zájmů Společenství například v oblastech:
a) odborného vzdělávání úředníků působících v oblasti vymáhání dodržování ochrany spotřebitele, včetně jazykového vzdělávání a organizace odborného vzdělávání;
b) shromažďování a hodnocení stížností spotřebitelů;
c) tvorby odvětvových sítí příslušných úředníků;
d) tvorby informačních a komunikačních nástrojů;
e) tvorby norem, metodik a pokynů pro úředníky působící v oblasti vymáhání dodržování ochrany spotřebitele;
f) výměny úředníků.
Členské státy mohou ve spolupráci s Komisí provádět společné činnosti v oblastech uvedených v písmenech a) až f).
Členské státy ve spolupráci s Komisí vytvoří společný rámec pro hodnocení stížností spotřebitelů.
2. Příslušné orgány mohou pro zlepšení spolupráce provádět výměny příslušných úředníků.
Příslušné orgány přijmou nezbytná opatření umožňující účinné zapojení úředníků, kteří se účastní výměny, do činnosti příslušného orgánu.
Pro tento účel jsou takoví úředníci oprávněni plnit úkoly jim svěřené hostitelským příslušným orgánem v souladu s právními předpisy svého členského státu.
3. Občanskoprávní a trestní odpovědnost příslušného úředníka se po dobu výměny řídí stejnými pravidly jako odpovědnost úředníků hostitelského příslušného orgánu.
Příslušní úředníci, kteří se účastní výměny, dodržují profesní normy a vztahují se na ně odpovídající vnitřní pravidla chování hostitelského příslušného orgánu, která zajišťují zejména ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů, nestrannost řízení a řádné dodržování ustanovení článku 13 o důvěrnosti a služebním tajemství.
4. Opatření Společenství nezbytná k provedení tohoto článku, včetně opatření pro provádění společných činností, budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 17
Správní spolupráce
1. Členské státy v rozsahu nezbytném k dosažení cílů tohoto nařízení informují sebe navzájem a Komisi o svých činnostech týkajících se zájmů Společenství například v oblastech:
a) informování spotřebitelů a poradenství;
b) podpory činností zástupců spotřebitelů;
c) podpory činnosti subjektů příslušných pro mimosoudní řešení spotřebitelských sporů;
d) podpory přístupu spotřebitelů ke spravedlnosti;
e) shromažďování statistických údajů, výsledků výzkumů a dalších informací týkajících se chování spotřebitelů, jejich postojů a důsledků pro ně.
Členské státy mohou ve spolupráci s Komisí provádět společné činnosti v oblastech uvedených v písmenech a) až e).
Členské státy ve spolupráci s Komisí vytvoří společný rámec pro činnosti uvedené v písmenu e).
2. Opatření Společenství nezbytná k provedení tohoto článku, včetně opatření pro provádění společných činností, budou přijata postupem podle čl. 19 odst. 2.
Článek 18
Mezinárodní smlouvy
Společenství spolupracuje se třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti působnosti tohoto nařízení s cílem posílit ochranu ekonomických zájmů spotřebitelů.
Opatření pro spolupráci, včetně vypracování ujednání o vzájemné spolupráci, mohou být předmětem dohod mezi Společenstvím a dotyčnými třetími zeměmi.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 20
Úkoly výboru
1. Výbor může zkoumat jakékoli jiné otázky týkající se uplatňování tohoto nařízení, které mu přednese jeho předseda buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce členského státu.
2. Zejména zkoumá a hodnotí funkčnost opatření pro spolupráci stanovených v tomto nařízení.
Článek 21
Zprávy
1. Členské státy sdělí Komisi znění všech vnitrostátních právních předpisů, které přijmou, nebo dohod, kromě dohod týkajících se jednotlivých případů, které uzavřou v oblasti působnosti tohoto nařízení.
2. Každé dva roky od vstupu tohoto nařízení v platnost předloží členské státy Komisi zprávu o jeho uplatňování.
Komise tyto zprávy zveřejní.
3. Zprávy obsahují:
a) veškeré nové informace o organizaci, pravomoci, zdrojích nebo povinnostech příslušných orgánů;
b) veškeré informace o tendencích, způsobech nebo metodách páchání protiprávních jednání uvnitř Společenství, zejména těch, které odhalily nedostatky nebo mezery v tomto nařízení nebo v zákonech na ochranu zájmů spotřebitelů;
c) veškeré informace o způsobech vymáhání práva, které prokázaly svou účinnost;
d) souhrnné statistické údaje o činnosti příslušných orgánů, jako jsou opatření podle tohoto nařízení, přijaté stížnosti, žaloby na výkon a soudní rozhodnutí;
e) shrnutí významných vnitrostátních výkladových rozhodnutí soudů k zákonům na ochranu zájmů spotřebitelů;
f) veškeré další informace významné pro uplatňování tohoto nařízení.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení založenou na zprávách členských států.
Článek 22
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 29. prosince 2005.
Ustanovení kapitol II a III o vzájemné pomoci se použijí ode dne 29. prosince 2006.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. Ve Štrasburku dne 27. října 2004. Za Evropský parlament předseda J. P. Borrell Fontelles Za Radu předseda A. Nicolaï
Nařízení Rady (ES) č. 2007/2004
ze dne 26. října 2004
o zřízení Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) a článek 66 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Politika Společenství v oblasti vnějších hranic EU směřuje k vytvoření integrovaného systému řízení zajišťující jednotnou a vysokou úroveň kontroly a ostrahy, která nezbytně provází volný pohyb osob v rámci Evropské unie a je základní součástí prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
K tomuto účelu se předpokládá stanovení společných pravidel pro standardy a postupy pro kontrolu vnějších hranic.
(2) Účinné provádění společných pravidel vyžaduje zvýšenou koordinaci operativní spolupráce mezi členskými státy.
(3) Proto by měl být s ohledem na zkušenosti společné jednotky odborníků na vnější hranice, působící v rámci Rady, zřízen specializovaný odborný subjekt v podobě Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (dále jen "agentura"), jehož úkolem bude zlepšení koordinace operativní spolupráce mezi členskými státy v oblasti řízení vnějších hranic.
(4) Za kontrolu a ostrahu vnějších hranic odpovídají členské státy.
Agentura by měla usnadnit uplatňování stávajících a budoucích opatření Společenství týkajících se řízení vnějších hranic zajištěním koordinace činností členských států při provádění uvedených opatření.
(5) Účinná kontrola a ostraha vnějších hranic je pro členské státy nanejvýš důležitou otázkou, bez ohledu na jejich zeměpisnou polohu.
V souladu s tím je nutné podporovat solidaritu mezi členskými státy v oblasti řízení vnějších hranic.
Zřízení agentury nápomocné členským státům při provádění operativních stránek řízení vnějších hranic, včetně navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících v členských státech, představuje v tomto směru důležitý krok.
(6) Agentura by měla na základě modelu společné integrované analýzy rizik provádět analýzu rizik za účelem poskytnout Společenství a členským státům náležité informace, které by umožnily přijmout odpovídající opatření nebo řešit zjištěná ohrožení a rizika za účelem zdokonalení integrovaného řízení vnějších hranic.
(7) Agentura by měla zajistit na evropské úrovni odbornou přípravu pro vnitrostátní školitele pohraniční stráže a doplňková školení a semináře pro pracovníky příslušných vnitrostátních služeb týkající se kontroly a ostrahy na vnějších hranicích a navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících v členských státech.
Agentura může pořádat odbornou přípravu ve spolupráci s členskými státy na jejich území.
(8) Agentura sleduje výsledky vědeckého výzkumu v této oblasti a obeznamuje s nimi Komisi a členské státy.
(9) Agentura by měla spravovat seznamy technického vybavení poskytovaného členskými státy, a tím přispět ke "sdružování" materiálních zdrojů.
(10) Agentura by rovněž měla podporovat členské státy za okolností, které vyžadují zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích.
(11) Ve většině členských států spadají operativní stránky navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících v členských státech do pravomoci orgánů příslušných pro kontrolu vnějších hranic.
Protože provádění těchto úkolů na evropské úrovni je zřetelným přínosem, měla by agentura, při dodržení návratové politiky Společenství, poskytovat nezbytnou pomoc pro organizaci společných návratových operací prováděných členskými státy a určit osvědčenou praxi k získání cestovních dokladů a k vyhoštění státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících na území členských států.
(12) Agentura může za účelem plnění svého poslání a v míře nutné pro plnění svých úkolů spolupracovat s Europolem, příslušnými orgány třetích zemí a mezinárodními organizacemi příslušnými pro záležitosti upravované v tomto nařízení v rámci pracovních ujednání uzavřených v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy.
Agentura by měla usnadnit operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky vnějších vztahů Evropské unie.
(13) Na základě zkušeností společné jednotky odborníků na vnější hranice a operativních a vzdělávacích středisek specializovaných v různých aspektech kontroly a ostrahy pozemních, vzdušných a námořních hranic, které byly zřízeny členskými státy, může agentura sama vytvořit specializované pobočky příslušné pro správu pozemních, vzdušných a námořních hranic.
(14) Agentura by měla být nezávislá ve vztahu k technickým záležitostem a mít právní, správní a finanční samostatnost.
Proto je nezbytné a vhodné, aby byla subjektem Společenství majícím právní subjektivitu a vykonávající prováděcí pravomoci, které jí svěřuje toto nařízení.
(15) Komise a členské státy by měly být zastoupeny ve správní radě za účelem účinné kontroly činnosti agentury.
Správní rada by se měla podle možnosti skládat z operativních velitelů vnitrostátních služeb příslušných pro řízení ostrahy hranic nebo jejich zástupců.
Této správní radě by měly být svěřeny pravomoci nezbytné k sestavování rozpočtu, ověřování jeho plnění, přijímání vhodných finančních předpisů, vypracovávání průhledných pracovních postupů pro rozhodování agentury a jmenování výkonného ředitele a jeho náměstka.
(16) K zaručení plné samostatnosti a nezávislosti agentury by jí měl být přidělen samostatný rozpočet, jehož příjem tvoří zejména příspěvek Společenství.
Na příspěvek Společenství a každé další subvence ze souhrnného rozpočtu Evropské unie by se měl vztahovat rozpočtový proces Společenství.
Účetní audit by měl provádět Účetní dvůr.
(17) Na agenturu, která by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [3], by se mělo bez omezení vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) [4].
(18) Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise [5].
(19) Na zpracování osobních údajů agenturou by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů [6].
(20) Tvorba politiky a právních předpisů o kontrole a ostraze vnějších hranic zůstává v pravomoci orgánů EU, zejména Rady.
Měla by být zaručena úzká koordinace mezi agenturou a těmito orgány.
(21) Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž vytvoření integrovaného řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(22) Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané čl. 6 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii a obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(23) Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodu A rozhodnutí Rady 1999/437/ES [7] o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
V důsledku toho by se delegace Islandské republiky a Norského království měly účastnit správní rady agentury jako členové, i když s omezenými hlasovacími právy.
Pro určení dalších postupů umožňujících Islandské republice a Norskému království plnou účast na činnostech agentury by mělo být mezi Společenstvím a těmito státy uzavřeno další ujednání.
(24) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
Vzhledem k tomu, že toto nařízení doplňuje schengenské acquis podle ustanovení hlavy IV části třetí Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců poté, co Rada přijala toto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(25) Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [8].
Spojené království se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(26) Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [9], Irsko se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(27) Agentura by měla usnadnit organizaci operativních činností, ve kterých mohou členské státy využít odborné znalosti a nástroje, které jsou Irsko a Spojené království ochotny nabídnout v souladu s postupy, o kterých rozhodne pro jednotlivé případy správní rada.
K tomuto účelu by měli být zástupci Irska a Spojeného království vyzváni k účasti na všech schůzích správní rady, aby se mohli plně zúčastnit jednání pro přípravu takových operativních činností.
(28) Mezi Španělským královstvím a Spojeným královstvím existuje spor o vymezení hranic Gibraltaru.
(29) Pozastavení použitelnosti tohoto nařízení na hranice Gibraltaru neznamená změnu postojů dotyčných států,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT
Článek 1
Zřízení agentury
1. Zřizuje se Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (dále jen "agentura") za účelem zdokonalení integrovaného řízení vnějších hranic členských států Evropské unie.
2. Berouc v úvahu, že za kontrolu a ostrahu vnějších hranic odpovídají členské státy, agentura usnadňuje a zefektivňuje uplatňovaní stávajících a budoucích opatření Společenství týkajících se řízení vnějších hranic.
Činí tak zajištěním koordinace činností členských států při provádění těchto opatření, a tím přispívá k účinné, vysoké a jednotné úrovni kontroly osob a ostrahy na vnějších hranicích členských států.
3. Agentura rovněž poskytuje Komisi a členským státům nezbytnou technickou podporu a odborné znalosti v řízení vnějších hranic a podporuje solidaritu mezi členskými státy.
4. Pro účely tohoto nařízení se vnějšími hranicemi členských států rozumějí pozemní a námořní hranice členských států a jejich letiště a námořní přístavy, na které se vztahují právní předpisy Společenství o překračování vnějších hranic členských států osobami.
KAPITOLA II
ÚKOLY
Článek 2
Hlavní úkoly
1. Agentura plní tyto úkoly:
a) koordinuje operativní spolupráci mezi členskými státy v oblasti řízení vnějších hranic;
b) napomáhá členským státům při odborné přípravě vnitrostátní pohraniční stráže včetně vypracování společných standardů odborné přípravy;
c) provádí analýzu rizik;
d) pokračuje v rozvoji výzkumu významného pro kontrolu a ostrahu vnějších hranic;
e) napomáhá členským státům za okolností, které vyžadují zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích;
f) poskytuje členským státům nezbytnou podporu při organizaci společných návratových operací.
2. Aniž jsou dotčeny pravomoci agentury, mohou členské státy i nadále spolupracovat na operativní úrovni s ostatními členskými státy nebo třetími zeměmi na vnějších hranicích, doplňuje-li taková spolupráce činnost agentury.
Členské státy se zdrží jakékoli činnosti, která by mohla ohrozit fungování agentury nebo dosažení jejích cílů.
Členské státy podávají zprávy agentuře o těchto operativních otázkách na vnějších hranicích mimo rámec agentury.
Článek 3
Společné operace a pilotní projekty na vnějších hranicích
1. Agentura posuzuje, schvaluje a koordinuje návrhy na společné operace a pilotní projekty předložené členskými státy.
Agentura může sama a po dohodě s dotyčným členským státem nebo státy zahájit iniciativy pro společné operace a pilotní projekty ve spolupráci s členskými státy.
Může se rovněž rozhodnout dát členským státům, které se účastní společných operací nebo pilotních projektů, k dispozici své technické vybavení.
2. Agentura může za účelem praktické organizace společných operací a pilotních projektů vyvíjet svou činnost prostřednictvím specializovaných poboček podle článku 16.
3. Agentura vyhodnocuje výsledky společných operací a pilotních projektů a provádí komplexní srovnávací analýzu těchto výsledků, začleněnou do souhrnné zprávy uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. b), za účelem prohloubení kvality, ucelenosti a účinnosti budoucích operací a projektů.
4. Agentura může rozhodnout o spolufinancování operací a projektů uvedených v odstavci 1 prostřednictvím subvencí ze svého rozpočtu v souladu s finančními předpisy, které se na ni vztahují.
Článek 4
Analýza rizik
Agentura rozvíjí a uplatňuje model společné integrované analýzy rizik.
Připraví obecnou a cílenou analýzu rizik, která bude předložena Radě a Komisi.
Agentura začlení výsledky modelu společné integrované analýzy rizik do rozvoje společných hlavních osnov pro odbornou přípravu pohraniční stráže uvedenou v článku 5.
Článek 5
Odborná příprava
Agentura vypracuje a dále rozvíjí společné hlavní osnovy pro odbornou přípravu pohraniční stráže a poskytuje odbornou přípravu na evropské úrovni pro školitele vnitrostátní pohraniční stráže členských států.
Agentura rovněž nabízí doplňkové kursy odborné přípravy a semináře o oblastech, které se týkají kontroly a ostrahy vnějších hranic a navracení státních příslušníků třetích zemí, pro příslušníky příslušných vnitrostátních služeb členských států.
Agentura může organizovat odbornou přípravu ve spolupráci s členskými státy na jejich území.
Článek 6
Sledování výsledků výzkumu
Agentura sleduje výsledky výzkumu v oblasti kontroly a ostrahy vnějších hranic a obeznamuje s nimi Komisi a členské státy.
Článek 7
Správa technického vybavení
Agentura zřizuje a vede záznamy o technickém vybavení pro kontrolu a ostrahu vnějších hranic náležejícího členským státům, které jsou na dobrovolném základě a na žádost jiného členského státu ochotny dát tomuto členskému státu dočasně k dispozici na základě analýzy potřeb a rizik provedené agenturou.
Článek 8
Podpora poskytovaná členským státům za okolností vyžadujících zvýšenou technickou a operativní pomoc na vnějších hranicích
1. Aniž je dotčen čl. 64 odst. 2 Smlouvy, může agenturu požádat o pomoc jeden nebo více členských států, které čelí okolnostem vyžadujícím zvýšenou technickou a operativní pomoc při plnění svých závazků s ohledem na kontrolu a ostrahu vnějších hranic. Agentura může zorganizovat vhodnou technickou a operativní pomoc pro žádající členský stát nebo státy.
2. Za okolností uvedených v odstavci 1 může agentura:
a) napomáhat v otázkách koordinace mezi dvěma nebo více členskými státy za účelem vyřešení obtíží na vnějších hranicích;
b) vyslat své odborníky, aby po potřebnou dobu napomáhali příslušným vnitrostátním orgánům dotčeného členského státu nebo států.
3. Agentura může získávat technické vybavení pro kontrolu a ostrahu vnějších hranic, které bude používáno odborníky po dobu vyslání v dotyčném členském státě nebo státech.
Článek 9
Spolupráce v oblasti navracení
1. Při dodržení návratové politiky Společenství poskytuje agentura nezbytnou pomoc pro organizaci společných návratových operací prováděných členskými státy.
Agentura může používat finanční prostředky Společenství dostupné v oblasti navracení.
2. Agentura určí osvědčenou praxi v oblasti získávání cestovních dokladů a navracení státních příslušníků třetích zemí neoprávněně pobývajících na území členských států.
Článek 10
Výkon výkonných pravomocí
Výkon výkonných pravomocí zaměstnanců agentury a odborníků členských států působících na území jiného členského státu se řídí vnitrostátním právem dotyčného členského státu.
Článek 11
Systémy výměny informací
Agentura může přijmout veškerá opatření nezbytná k usnadnění výměny informací týkajících se jejích úkolů s Komisí a členskými státy.
Článek 12
Spolupráce s Irskem a Spojeným královstvím
1. Agentura usnadňuje operativní spolupráci členských států s Irskem a Spojeným královstvím v oblastech své činnosti a v míře potřebné pro plnění svých úkolů stanovených v čl. 2 odst. 1.
2. Podpora, kterou agentura poskytne podle čl. 2 odst. 1 písm. f), zahrnuje organizaci společných návratových operací prováděných členskými státy, kterých se účastní rovněž Irsko nebo Spojené království.
3. Uplatňování tohoto nařízení na hranice Gibraltaru se pozastavuje do dne, kdy bude dosaženo shody o oblasti působnosti opatření týkajících se překračování vnějších hranic členských států osobami.
Článek 13
Spolupráce s Europolem a mezinárodními organizacemi
Agentura může spolupracovat s Europolem a mezinárodními organizacemi příslušnými pro záležitosti upravované tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito subjekty v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy a s ustanoveními o pravomocích těchto subjektů.
Článek 14
Usnadnění operativní spolupráce se třetími zeměmi a spolupráce s příslušnými orgány třetích zemí
Agentura usnadňuje operativní spolupráci mezi členskými státy a třetími zeměmi v rámci politiky vnějších vztahů Evropské unie v oblastech své činnosti a v míře nezbytné pro plnění svých úkolů.
Agentura může spolupracovat s orgány třetích zemí příslušnými pro záležitosti upravované tímto nařízením v rámci pracovních ujednání uzavřených s těmito orgány v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy.
KAPITOLA III
STRUKTURA
Článek 15
Právní postavení a umístění
Agentura je subjektem Společenství.
Má právní subjektivitu.
Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou přiznává právnickým osobám jeho právo.
Zejména může nabývat a zcizovat movitý i nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
Je nezávislá ve vztahu k technickým záležitostem.
Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
O sídle agentury rozhodne Rada jednomyslně.
Článek 16
Specializované pobočky
Správní rada agentury posuzuje potřebu specializovaných poboček v členských státech a rozhoduje o jejich zřízení, s výhradou souhlasu těchto členských států, berouc v úvahu, že náležitá přednost by měla být dána již existujícím operativním a vzdělávacím střediskům specializovaným v různých aspektech kontroly a ostrahy pozemních, vzdušných a námořních hranic.
Specializované pobočky agentury vytvoří osvědčenou praxi pro jednotlivé druhy vnějších hranic, za které odpovídají.
Agentura zajišťuje ucelenost a jednotnost takové osvědčené praxe.
Každá specializovaná pobočka předkládá výkonnému řediteli agentury podrobnou výroční zprávu o své činnosti a poskytuje veškeré další druhy informací významné pro koordinaci operativní spolupráce.
Článek 17
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury se vztahuje služební řád úředníků Evropských společenství, pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a pravidla společně přijatá orgány Evropských společenství za účelem uplatňování služebního a pracovního řádu.
2. Agentura vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které služební řád a pracovní řád ostatních zaměstnanců svěřují orgánu oprávněnému ke jmenování.
3. Personál agentury sestává z dostatečného počtu úředníků a národních odborníků v oblasti kontroly a ostrahy vnějších hranic přidělených členskými státy k plnění řídících úkolů.
Zbývající personál sestává z jiných zaměstnanců zaměstnaných agenturou podle jejích potřeb k plnění jejích úkolů.
Článek 18
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství.
Článek 19
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropských společenství má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich funkce.
4. Soudní dvůr má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody podle odstavce 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem nebo pracovním řádem vztahujícím se na tyto zaměstnance.
Článek 20
Pravomoci správní rady
1. Agentura má správní radu.
2. Správní rada:
a) jmenuje výkonného ředitele na návrh Komise v souladu s článkem 26;
b) do 31. března každého roku schválí souhrnnou zprávu agentury za předchozí rok a předloží ji do 15. června Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Účetnímu dvoru.
Souhrnná zpráva se zveřejňuje;
c) do 30. září každého roku a po obdržení stanoviska Komise přijme dvoutřetinovou většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem pracovní program agentury na nadcházející rok a postupuje jej Evropskému parlamentu, Radě a Komisi; tento pracovní program je přijímán v souladu s ročním rozpočtovým procesem Společenství a legislativním programem Společenství v odpovídajících oblastech řízení vnějších hranic;
d) stanoví postupy, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se operativních úkolů agentury;
e) vykonává své funkce ve vztahu k rozpočtu agentury podle článku 28, čl. 29 odst. 5, 9 a 11, čl. 30 odst. 5 a článku 32;
f) vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem a po dohodě s výkonným ředitelem nad náměstkem ředitele;
g) přijímá svůj jednací řád;
h) stanoví organizační strukturu agentury a přijímá zaměstnaneckou politiku agentury.
3. K přijetí návrhů rozhodnutí o konkrétních činnostech prováděných na vnějších hranicích kteréhokoli členského státu nebo v jejich bezprostřední blízkosti je nezbytné, aby pro ně hlasoval člen správní rady zastupující tento členský stát.
4. Správní rada může výkonnému řediteli radit v jakékoli otázce, která se týká výlučně rozvoje operativního řízení na vnějších hranicích, včetně rozvoje výsledků výzkumu stanoveného v článku 6.
5. Správní rada rozhodne na žádost Irska nebo Spojeného království o jejich účasti na činnostech agentury.
Správní rada přijímá svá rozhodnutí v jednotlivých případech nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
Správní rada ve svém rozhodnutí zváží, zda účast Irska nebo Spojeného království přispěje k uskutečnění dané činnosti.
Rozhodnutí stanoví finanční příspěvek Irska nebo Spojeného království na činnost, o účast na které požádaly.
6. Správní rada předkládá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnoticích postupů.
7. Správní rada může zřídit výkonný úřad, který bude nápomocen jí a výkonnému řediteli při přípravě rozhodnutí, programů a činností, které přijímá správní rada, a který bude v nezbytných případech z důvodu naléhavosti přijímat některá prozatímní rozhodnutí jménem správní rady.
Článek 21
Složení správní rady
1. Aniž je dotčen odstavec 3, skládá se správní rada z jednoho zástupce každého členského státu a dvou zástupců Komise.
Každý členský stát za tímto účelem jmenuje člena správní rady a náhradníka, který člena zastupuje v jeho nepřítomnosti.
Komise jmenuje dva členy a jejich náhradníky.
Funkční období je čtyři roky.
Mohou být jmenováni jednou opětovně.
2. Členové správní rady jsou jmenováni na základě odpovídající zkušenosti a odbornosti na vysoké úrovni v oblasti operativní spolupráce při řízení hranic.
3. Země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis se účastní činnosti agentury.
Ve správní radě mají jednoho zástupce a jednoho náhradníka.
Podle odpovídajících ustanovení jejich dohod o přidružení budou vypracována ujednání, která mimo jiné určí povahu a rozsah účasti těchto zemí na práci agentury a podrobná pravidla pro tuto účast, včetně ustanovení o finančních příspěvcích a zaměstnancích.
Článek 22
Předsednictví správní rady
1. Správní rada volí ze svých členů předsedu a místopředsedu.
Nemůže-li předseda vykonávat své povinnosti, zaujme jeho místo z úřední moci místopředseda.
2. Funkční období předsedy a místopředsedy končí zároveň s členstvím ve správní radě.
S výhradou tohoto ustanovení činí funkční období předsedy a místopředsedy dva roky.
Tato funkční období mohou být jednou prodloužena.
Článek 23
Schůze
1. Schůze správní rady svolává její předseda.
2. Výkonný ředitel agentury se účastní jejího jednání.
3. Správní rada koná řádné schůze nejméně dvakrát ročně.
Kromě toho se schází z podnětu předsedy nebo na žádost alespoň jedné třetiny svých členů.
4. Irsko a Spojené království jsou přizvány k účasti na schůzích správní rady.
5. Správní rada může přizvat jakoukoli další osobu, jejíž stanovisko může být důležité, aby se zúčastnila jejích schůzí jako pozorovatel.
6. Členům správní rady mohou být nápomocni poradci nebo odborníci, nestanoví-li jednací řád jinak.
7. Sekretariát správní rady zabezpečuje agentura.
Článek 24
Hlasování
1. Aniž je dotčen čl. 20 odst. 2 písm. c) a čl. 26 odst. 2 a 4, přijímá správní rada rozhodnutí nadpoloviční většinou hlasů svých členů s hlasovacím právem.
2. Každý člen má jeden hlas.
Výkonný ředitel agentury nehlasuje.
V nepřítomnosti člena je k výkonu hlasovacího práva oprávněn jeho náhradník.
3. Jednací řád podrobněji upraví způsob hlasování, zejména podmínky pro jednání člena v zastoupení jiného člena, jakož i případné požadavky na usnášeníschopnost.
Článek 25
Funkce a pravomoci výkonného ředitele
1. Agenturu řídí výkonný ředitel, který je při výkonu svých povinností zcela nezávislý.
Aniž jsou dotčeny pravomoci Komise, správní rady a výkonného úřadu, výkonný ředitel nevyžaduje ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani jiného subjektu.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou výkonného ředitele agentury vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů.
3. Výkonný ředitel má tyto funkce a pravomoci:
a) připravovat a provádět rozhodnutí, programy a činnosti přijímané správní radou agentury v rámci pravomocí stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a dalšími použitelnými právními předpisy;
b) přijímat veškerá opatření nezbytná k zajištění chodu agentury v souladu s tímto nařízením, včetně přijímání vnitřních správních pokynů a zveřejňování oznámení;
c) připravovat každý rok návrh pracovního programu a zprávy o činnosti a předkládat je správní radě;
d) vykonávat ve vztahu k zaměstnancům pravomoci stanovené v čl. 17 odst. 2;
e) sestavovat odhady příjmů a výdajů agentury v souladu s článkem 29 a plnit rozpočet v souladu s článkem 30;
f) přenášet své pravomoci na jiné zaměstnance agentury s výhradou pravidel přijatých postupem podle čl. 20 odst. 2 písm. g).
4. Výkonný ředitel odpovídá za svou činnost správní radě.
Článek 26
Jmenování vyšších úředníků
1. Komise navrhuje kandidáty na místo výkonného ředitele na základě seznamu sestaveného po zveřejnění volného místa v Úředním věstníku Evropské unie a případně v jiném tisku nebo na internetových stránkách.
2. Výkonného ředitele agentury jmenuje správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících schopností, jakož i odpovídající zkušenosti v oblasti řízení vnějších hranic.
Správní rada přijímá rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
Správní rada může výkonného ředitele propustit stejným postupem.
3. Výkonnému řediteli je nápomocen náměstek výkonného ředitele.
Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo nezpůsobilý k výkonu funkce, zaujme náměstek výkonného ředitele jeho místo.
4. Náměstka výkonného ředitele agentury jmenuje na návrh výkonného ředitele správní rada na základě zásluh a doložených správních a řídících schopností, jakož i odpovídající zkušenosti v oblasti řízení vnějších hranic.
Správní rada přijímá rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
Správní rada může náměstka výkonného ředitele propustit stejným postupem.
5. Funkční období výkonného ředitele a náměstka výkonného ředitele je pět let.
Správní rada může jejich funkční období jednou prodloužit o nejdéle pět let.
Článek 27
Překlad
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství [10].
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá podle článku 290 Smlouvy, vypracovávají se souhrnná zpráva a pracovní program uvedené v čl. 20 odst. 2 písm. b) a c) ve všech úředních jazycích Společenství.
3. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 28
Průhlednost a poskytování informací
1. Po šesti měsících od vstupu nařízení v platnost se na agenturu při vyřizování žádostí o přístup k dokumentům, které má v držení, vztahuje nařízení (ES) č. 1049/2001.
2. Agentura může z vlastního podnětu poskytovat informace v oblastech v rámci svého poslání. Zejména zajišťuje, aby kromě zveřejnění podle čl. 20 odst. 2 písm. b) veřejnost a každá zúčastněná osoba rychle obdržela objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o práci agentury.
3. Správní rada stanoví nezbytná praktická opatření pro uplatňování odstavců 1 a 2.
4. Každá fyzická nebo právnická osoba má právo písemně se obrátit na agenturu v kterémkoli z jazyků uvedených v článku 314 Smlouvy.
Má právo obdržet odpověď ve stejném jazyce.
5. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropských společenství za podmínek stanovených v článcích 195 a 230 Smlouvy.
KAPITOLA IV
FINANČNÍ POŽADAVKY
Článek 29
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy agentury
- ze subvence Společenství uvedené v souhrnném rozpočtu Evropské unie (oddíl Komise),
- z příspěvku od zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis,
- z poplatků za poskytované služby,
- z jakéhokoli dobrovolného příspěvku členských států.
2. Výdaje agentury zahrnují výdaje na zaměstnance, správu, infrastrukturu a provoz.
3. Výkonný ředitel sestavuje odhad příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok a spolu s plánem pracovních míst je předává správní radě.
4. Příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
5. Správní rada schválí návrh odhadu včetně předběžného plánu pracovních míst s předběžným pracovním programem a předá jej do 31. března Komisi a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.
6. Komise předloží odhad spolu s předběžným návrhem rozpočtu Evropské unie Evropskému parlamentu a Radě (dále jen "rozpočtový orgán").
7. Komise na základě odhadu zanese do předběžného návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši subvence ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 272 Smlouvy.
8. Rozpočtový orgán schvaluje položky subvencí pro agenturu.
Rozpočtový orgán přijme plán pracovních míst agentury.
9. Rozpočet agentury schvaluje správní rada.
Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie.
V případě potřeby se upraví.
10. Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije stejný postup.
11. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov.
Uvědomí o tom Komisi a země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.
Pokud některá složka rozpočtového orgánu oznámí svůj záměr vydat stanovisko, předá toto stanovisko správní radě do šesti týdnů ode dne oznámení projektu.
Článek 30
Plnění a kontrola rozpočtu
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Nejpozději do 1. března po ukončení každého rozpočtového roku předá účetní agentury účetnímu Komise prozatímní účty spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.
Účetní Komise konsoliduje prozatímní účty orgánů a decentralizovaných institucí v souladu s článkem 128 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [11] (dále jen "obecné finanční nařízení").
3. Nejpozději do 31. března po ukončení každého rozpočtového roku předá účetní Komise prozatímní účty agentury Účetnímu dvoru spolu se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok se rovněž předává Evropskému parlamentu a Radě.
4. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímním účtům agentury podle článku 129 obecného finančního nařízení vypracuje ředitel na vlastní odpovědnost konečnou účetní závěrku a předloží ji správní radě k vyjádření.
5. Správní rada vydá stanovisko ke konečné účetní závěrce agentury.
6. Nejpozději do 1. července následujícího roku předá výkonný ředitel konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady Komisi, Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu, Radě a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.
7. Konečná účetní závěrka se zveřejňuje.
8. Ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření nejpozději do 30. září.
Zároveň zašle tuto odpověď správní radě.
9. Na doporučení rady udělí Evropský parlament do 30. dubna druhého roku po roku, za který se uděluje absolutorium, výkonnému řediteli agentury absolutorium za plnění rozpočtu za daný rozpočtový rok.
Článek 31
Boj proti podvodům
1. V zájmu boje proti podvodům, korupci a ostatním protiprávním činnostem se na agenturu bez omezení vztahuje nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 a neprodleně přijme vhodné předpisy vztahující se na veškeré zaměstnance agentury.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a činitelů odpovědných za přidělování těchto prostředků.
Článek 32
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční přepisy použitelné na agenturu.
Tyto předpisy se smějí odchylovat od nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 [12] o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 obecného finančního nařízení pouze, pokud je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury a s předchozím souhlasem Komise.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 33
Hodnocení
1. Do tří let ode dne, kdy agentura zahájí svou činnost, a každých pět let poté zadá správní rada nezávislé externí hodnocení uplatňování tohoto nařízení.
2. Hodnocení posoudí, jak účinně plní agentura své úkoly.
Posoudí rovněž dopad agentury a jejích pracovních postupů.
Hodnocení přihlédne k názorům všech zainteresovaných subjektů na evropské i vnitrostátní úrovni.
3. Správní rada obdrží hodnocení a podá Komisi doporučení týkající se změn tohoto nařízení, agentury a jejích pracovních postupů a Komise je postoupí Radě spolu s vlastním stanoviskem a vhodnými návrhy.
Podle potřeby připojí akční plán s časovým rozvrhem.
Nálezy i doporučení vyplývající z hodnocení se zveřejňují.
Článek 34
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2008/2004
ze dne 16. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1268/1999 o podpoře Společenství pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích střední a východní Evropy v předvstupním období
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 181a této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],
po konzultaci s Výborem regionů,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Možnosti podpory pro přípravu venkovských společenství na vytváření a provádění místních strategií rozvoje venkova v přijímajících zemích, které nepřistupují k Unii v roce 2004, tedy v Bulharsku a Rumunsku, by měly být uvedeny do souladu s možnostmi podpory v přijímajících zemích přistoupivších k Unii dnem 1. května 2004.
Mělo by se tedy přijmout vhodné opatření odpovídající článku 33f nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) [3].
(2) Měla by se vyjasnit ustanovení nařízení (ES) č. 1268/1999 [4], pokud jde o meze výše podpory.
Zároveň by se uvedená ustanovení měla změnit tak, aby se při uplatňování uvedených mezí podpory nebraly v úvahu takové podpory, které umožňují přístup k úvěrům poskytovaným na základě jiných nástrojů.
Jelikož by se tím odstranila případná nejednoznačnost, měla by se tato změna vztahovat se zpětným účinkem na všechny přijímající země.
Je však nutné zajistit, aby v každém případě byly dodrženy meze stanovené v evropských dohodách.
(3) Limity intenzity podpory v kopcovitých a horských oblastech Bulharska a Rumunska by se měly od 1. ledna 2004 uvést do souladu s limity pro znevýhodněné oblasti v zemích přistoupivších k Unii dnem 1. května 2004, a to u investic do zemědělských podniků a investic prováděných mladými zemědělci, jak je stanoveno v čl. 331 odst. 2 nařízení (ES) č. 1257/1999.
(4) Intenzita podpory a podíl příspěvku Společenství na celkových veřejných výdajích, na které lze poskytnout podporu, u opatření pro rozvoj venkova týkajících se infrastruktury a u některých dalších opatření v přijímajících zemích nepřistoupivších k Unii v roce 2004, tedy v Bulharsku a Rumunsku, by se měly uvést do souladu s intenzitou podpory a podílem příspěvku v zemích přistupujících k Unii dnem 1. května 2004.
(5) Nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 by proto mělo být změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1268/1999 se mění takto:
1. V článku 2 se doplňuje nová odrážka, která zní:
"— pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, příprava venkovských společenství na vytváření a provádění místních strategií rozvoje venkova a integrovaných územních strategií rozvoje venkova pilotní povahy, a to v mezích stanovených článkem 33f nařízení Rady (ES) 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) [5].
2. Článek 8 se nahrazuje tímto:
"Článek 8
Výše příspěvku Společenství a intenzita podpory
1. Příspěvek Společenství nesmí překročit mez 75 % z celkových veřejných výdajů, na které lze poskytnout podporu.
Tento strop však činí
a) 80 % u opatření uvedených v čl. 2 čtvrté, sedmé, jedenácté a šestnácté odrážce a u všech projektů týkajících se infrastruktury;
b) 85 % u příslušných projektů v rámci jakéhokoli opatření, pokud Komise určí, že došlo k mimořádné přírodní pohromě;
c) 100 % u opatření uvedených v čl. 2 patnácté odrážce a v čl. 7 odst. 4.
2. Veřejná podpora nesmí překročit mez 50 % z celkových nákladů investice, na které lze poskytnout podporu.
Tato mez však činí
a) 55 % u investic do zemědělských podniků prováděných mladými zemědělci;
b) 60 % u investic do zemědělských podniků v horských oblastech;
c) 65 % u investic do zemědělských podniků v horských oblastech prováděných mladými zemědělci;
d) 75 % u investic podle odst. 1 písm. b);
e) 100 % u investic do infrastruktury, které nepřinášejí podstatný čistý výnos;
f) 100 % u opatření podle čl. 2 šestnácté odrážky.
Při stanovení výše veřejné podpory pro účely tohoto odstavce se nebere v úvahu taková vnitrostátní podpora, která usnadňuje přístup k úvěrům poskytovaným bez využití příspěvku Společenství poskytovaného na základě tohoto nástroje.
V každém případě musí příspěvek Společenství dodržovat meze pro výši podpory a kumulaci stanovené pro státní podporu v evropských dohodách.
3. Výše příspěvku Společenství se uvádí v eurech."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2004.
Pokud však jde o nově vložený předposlední pododstavec čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1268/1999, použije se čl. 1 bod 2 ode dne 1. ledna 2000.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2009/2004
ze dne 24. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2010/2004
ze dne 24. listopadu 2004,
kterým se stanoví koeficient snížení použitelný v rámci celní subkvóty II otevřené nařízením (ES) č. 2375/2002 pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2375/2002 ze dne 27. prosince 2002 o otevření a správě celních kvót pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě původem z třetích zemí a o stanovení odchylky od nařízení Rady (EHS) č. 1766/92 [2], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením (ES) č. 2375/2002 byla otevřena roční celní kvóta o objemu 2981600 tun pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě.
Tato kvóta je rozdělena do tří subkvót.
(2) Čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2375/2002 stanovil množství subkvóty II na 38000 tun pro období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004.
(3) Množství požadovaná dne 22. listopadu 2004 dle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 2375/2002 přesahují množství, které je k dispozici. Je proto nutné stanovit, v jakém rozsahu mohou být licence vydávány, a určit koeficient snížení, který se použije na požadovaná množství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Každé žádosti o udělení dovozní licence v rámci subkvóty II pro pšenici obecnou o jiné než vysoké kvalitě, podané a předložené Komisi dne 22. listopadu 2004 dle čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 2375/2002, se vyhovuje do výše 16,1214 % požadovaného množství.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2011/2004
ze dne 25. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2012/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví reprezentativní ceny a dodatečná cla pro dovoz melasy v odvětví cukru použitelné od 26. listopadu 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 24 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1422/95 ze dne 23 června 1995 kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dovoz melasy v odvětví cukru a kterým se mění nařízení (EHS) č. 785/68 [2], stanoví, že dovozní cena CIF pro melasu stanovená v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 785/68 [3], je považována za "cenu reprezentativní"; Tato cena je stanovena pro standardní jakosti vymezené v čl. 1 nařízení (EHS) č. 785/68.
(2) Při stanovování reprezentativních cen musí být vzaty v úvahu všechny údaje uvedené v čl. 3 nařízení (EHS) č. 785/68, kromě případů uvedených v článku 4 uvedeného nařízení. Toto stanovování může být popřípadě provedeno postupem podle čl. 7 nařízení (EHS) č. 785/68.
(3) Při upravování cen nevztahujících se k standardní jakosti, je třeba v závislosti na jakosti nabízené melasy zvýšit či snížit ceny podle článku 6 nařízení (EHS) č. 785/68.
(4) Pokud existuje rozdíl mezi spouštěcí cenou dotyčného produktu a jeho reprezentativní cenou, dodatečná dovozní cla se stanoví v souladu s podmínkami uvedenými článkem 3 nařízení (ES) č. 1422/95.
Jsou-li dovozní cla podle článku 5 nařízení (ES) č. 1422/95 dočasně pozastavena, je třeba pro tato cla stanovit zvláštní částky.
(5) Je třeba stanovit reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro dotyčné produkty v souladu s čl. 1 odst. 2 a s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1422/95.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1422/95 se stanoví v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2013/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr v nezměněném stavu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi kurzy či cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení na světovém trhu a cenami těchto produktů ve Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou.
(2) Nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že při stanovení náhrad pro nedenaturovaný bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu je nutné vzít v úvahu situaci na trhu Společenství a na světovém trhu s cukrem, a to zejména faktor ceny a nákladů stanovený v článku 28 uvedeného nařízení.
Tento článek stanoví, že je třeba brát v úvahu také hospodářské aspekty zamýšlených vývozů.
(3) Náhrada pro surový cukr se musí stanovit podle standardní jakosti.
Ta je definována v příloze I bodu II nařízení (ES) č. 1260/2001.
Tuto náhradu je třeba dále stanovit podle čl. 28 odst.
Cukr kandys je definován v nařízení Komise (ES) č. 2135/95 ze dne 7. září 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro poskytování vývozních náhrad v odvětví cukru [2].
Takto vypočítaná částka náhrady pro cukr s přídavkem aromatických přípravků nebo barviv se musí vztahovat k jejich obsahu sacharosy a musí být proto stanovena pro 1 % uvedeného obsahu.
(4) Ve zvláštních případech může být částka náhrady stanovena právními akty jiné povahy.
(5) Náhrada musí být stanovena každé dva týdny.
Během této doby může být pozměněna.
(6) Čl. 27 odst. 5 první pododstavec nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky některých trhů, může být náhrada pro produkty uvedené v článku 1 zmíněného nařízení rozlišena podle místa určení.
(7) Významný a rychlý nárůst preferenčního dovozu cukru ze západobalkánských zemí od počátku roku 2001, jakož i vývoz cukru do těchto zemí se jeví jako velmi uměle vytvořený.
(8) S cílem zabránit zneužívání v souvislosti s produkty z odvětví cukru, u nichž byla čerpána vývozní náhrada a které byly zpětně dovezeny do Společenství, je třeba, aby náhrada pro produkty uvedené v tomto nařízení nebyla stanovena pro žádnou ze zemí západního Balkánu.
(9) Příslušné částky vývozních náhrad je třeba stanovit s ohledem na výše uvedené skutečnosti a na současnou situaci na trhu s cukrem, a zejména na kotace či ceny cukru ve Společenství a na světovém trhu.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Náhrady, které mají být poskytnuty při vývozu produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1260/2001, nedenaturovaných a v nezměněném stavu, se stanoví podle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2014/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro sirupy a některé další produkty z cukru vyvážené v nezměněném stavu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi kotacemi nebo cenami na světovém trhu s výrobky, jejichž seznam je obsažen v čl. 1 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, a cenami těchto výrobků ve Společenství, může být vyrovnán vývozní náhradou;
(2) Článek 3 nařízení Komise (ES) č. 2135/95 ze dne 7. září 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro poskytování vývozních náhrad v odvětví cukru [2], stanoví, že vývozní náhrada na 100 kilogramů výrobků, jejichž seznam je uveden v čl. 1 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1260/2001, se rovná základní částce násobené obsahem sacharosy, podle potřeby včetně ostatních cukrů vyjádřených jako sacharosa; obsah sacharosy v dotyčném výrobku se určuje v souladu s článkem 3 nařízení Komise (ES) č. 2135/95;
(3) Čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že základní výše náhrady pro sorbózu vyvezenou v nezměněném stavu se musí rovnat základní výši náhrady snížené o jednu setinu použitelné výrobní náhrady podle nařízení Rady (EHS) č. 1265/2001 ze dne 27. června 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/2001, pokud jde o poskytování výrobních náhrad pro cukr používaný v chemickém průmyslu [3] pro výrobky, jejichž seznam je zahrnut v příloze posledně uvedeného nařízení;
(4) V souladu s podmínkami čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 1260/2001 se základní výše náhrady za ostatní výrobky, jejichž seznam je uveden v čl. 1 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, vyvážené v nezměněném stavu, musí rovnat jedné setině částky, která na jedné straně bere v úvahu rozdíl mezi intervenční cenou pro bílý cukr pro oblasti Společenství bez deficitu v měsíci, pro který je stanovena základní výše, a cenovými nabídkami nebo cenami bílého cukru na světovém trhu, a na straně druhé z důvodu potřeby vytvořit rovnováhu mezi využitím základních produktů Společenství při výrobě zpracovaných výrobků na vývoz do třetích zemí a využitím produktů třetích zemí dovezených v rámci aktivního zušlechťovacího styku;
(5) V souladu s podmínkami čl. 30 odst. 4 nařízení (ES) č. 1260/2001 se použití základní výše může omezit na některé výrobky, jejichž seznam je obsažen v čl. 1 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení;
(6) Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 upravuje stanovení náhrad pro vývoz produktů v nezměněném stavu uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. f), g) a h) uvedeného nařízení; náhrada musí být stanovena na 100 kilogramů sušiny, přičemž se bere v úvahu vývozní náhrada pro produkty spadající pod kód KN 17023091 a pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1260/2001 a hospodářské aspekty předpokládaných vývozů; v případě produktů uvedených ve zmíněném čl. 1 písm. f) a g) se náhrada má poskytovat pro produkty, které splňují podmínky článku 5 nařízení (ES) č. 2135/95; pokud jde o produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. h) náhrada se poskytne pouze u těch, které splňují podmínky článku 6 nařízení (ES) č. 2135/95;
(7) Výše uvedených náhrad se musí stanovit každý měsíc, přičemž je lze měnit v intervenčním období;
(8) Čl. 27 odst. 5 první pododstavec nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky některých trhů, může být náhrada pro produkty uvedené v článku 1 zmíněného nařízení rozlišena podle místa určení;
(9) Významný a rychlý nárůst preferenčního dovozu cukru ze západobalkánských zemí od počátku roku 2001, jakož i vývoz cukru do těchto zemí se jeví jako velmi uměle vytvořený;
(10) S cílem zabránit zneužívání v souvislosti s produkty z odvětví cukru, u nichž byla čerpána vývozní náhrada a které byly zpětně dovezeny do Společenství, je třeba, aby náhrada pro produkty uvedené v tomto nařízení nebyla stanovena pro žádnou ze zemí západního Balkánu;
(11) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je třeba stanovit náhrady pro příslušné produkty v přiměřené výši;
(12) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek1
Náhrady, které mají být poskytnuty při vývozu produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. d), f), g) a h) nařízení (ES) č. 1260/2001, vyvážených v nezměněném stavu, se stanoví podle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2015/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 13. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1327/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1327/2004 ze dne 19. července 2004, kterým bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení ke stanovení vývozních dávek a/nebo vývozních náhrad pro bílý cukr [2], pro hospodářský rok 2004/05, vyžaduje, aby pro vývoz tohoto cukru do některých třetích zemí byla vyhlášena dílčí nabídková řízení.
(2) V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1327/2004 je případně třeba stanovit maximální výši náhrady pro příslušné dílčí nabídkové řízení, a to zejména s ohledem na současný stav a předpokládaný vývoj trhu s cukrem ve Společenství a světového trhu s cukrem.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 13. dílčí nabídkové řízení pro bílý cukr vyhlášené v souladu s nařízením (ES) č. 1327/2004 se maximální výše vývozní náhrady stanoví na 45,400 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2016/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 31 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 31 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanovuje, že rozdíl mezi cenami výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení v mezinárodním obchodě a cenami těchto výrobků v rámci Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou v rozmezí, které vyplývá z dohod uzavřených podle článku 300 smlouvy.
(2) V souladu s nařízením (ES) č. 1255/1999 se při určování náhrad u výrobků vyjmenovaných v článku 1 výše uvedeného nařízení, vyvážených v přirozeném stavu, musí brát v úvahu:
- stávající situace a budoucí vývoj cen a dostupnosti mléka a mléčných výrobků na trhu Společenství a cen mléka a mléčných výrobků v mezinárodním obchodě,
- marketingové náklady a nejvýhodnější náklady na přepravu z trhů Společenství do přístavů nebo jiných vývozních míst ve Společenství, jakož i náklady spojené s umístěním zboží na trhu v zemi určení,
- cíle společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, které mají zajistit stav rovnováhy a přirozený vývoj cen a obchodování na tomto trhu,
- rozmezí, která vyplývají z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy, a
- potřeba předcházet výkyvům na trhu Společenství, a
- hospodářský aspekt navrhovaných vývozů.
5 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měly při stanovování cen v rámci Společenství brát v úvahu skutečné ceny, které jsou pro vývoz nejvýhodnější, a při stanovování cen v mezinárodním obchodě by se měly brát v úvahu zejména:
a) ceny převládající na trzích třetích zemí;
b) nejvýhodnější ceny ve třetích zemích určení při dovozu ze třetích zemí;
c) ceny výrobce ve vyvážejících třetích zemích, případně s ohledem na dotace poskytované těmito zeměmi a
d) nabídkové ceny vyplaceně na hranici Evropského společenství.
(4) V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení (ES) č. 1255/1999 může být s ohledem na situaci na světových trzích nebo na konkrétní požadavky určitých trhů zapotřebí rozlišit náhradu u výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení podle místa určení.
3 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měl stanovit seznam výrobků, pro něž jsou poskytovány vývozní náhrady, a výše těchto náhrad alespoň jednou za čtyři týdny; výše náhrady však může zůstat na stejné úrovni déle než čtyři týdny.
(6) V souladu s článkem 16 nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č.
804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky [2], se náhrada pro slazené mléčné výrobky rovná součtu dvou složek; přičemž první je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství mléčných výrobků, a vypočítá se vynásobením základní výše náhrady obsahem mléčných výrobků v dotyčném produktu; druhá je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství přidané sacharózy, a vypočítá se tak, že se základní výše náhrady platná v den vývozu pro produkty, které jsou vyjmenované v čl. 1 odst.
1 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů s cukrem [3], vynásobí obsahem sacharózy v celém produktu, tato druhá složka se však použije pouze tehdy, pokud byla přidaná sacharóza vyrobena z cukrové řepy nebo cukrové třtiny sklizené ve Společenství.
(7) Nařízení Komise (EHS) č. 896/84 [4] obsahuje dodatečná ustanovení o poskytování náhrad při změnách hospodářského roku; tato ustanovení umožňují rozlišit náhrady podle data výroby produktů.
(8) Při výpočtu náhrady pro tavené sýry je nezbytné stanovit, že v případě přidání kaseinu a/nebo kaseinátů se takové přidané množství nebere v úvahu.
(9) Z použití výše uvedených pravidel na současnou situaci na trhu s mlékem, zejména na ceny mléčných výrobků ve Společenství a na světovém trhu, vyplývá, že náhrady by měly být stanoveny v příloze tohoto nařízení.
(10) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady, na něž se odkazuje v článku 31 nařízení (ES) č. 1255/1999 o výrobcích vyvážených v přirozeném stavu, se stanovují v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2017/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla [2], zavádí trvalé nabídkové řízení.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků [3], a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 24. listopadu 2004.
(3) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 581/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 24. listopadu 2004, platí maximální částky náhrad pro výrobky zmíněné v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2018/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka [2] zavádí trvalé nabídkové řízení.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků [3], a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 24. listopadu 2004.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 582/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 24. listopadu 2004, se maximální částky náhrad pro výrobky a místa určení uvedené v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví na 31,00 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2019/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví sazby náhrad použitelné na některé mléčné výrobky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 15. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 31 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Čl. 31 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 písm. a), b), c), d), e) a g) uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství lze pokrýt vývozní náhradou.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad [2], určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1255/1999.
(3) Podle čl. 4 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kg pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc.
(4) V případě některých mléčných výrobků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, však existuje nebezpečí, že pokud se vysoké sazby náhrad stanoví s předstihem, může to ohrozit závazky přijaté ohledně těchto náhrad.
Aby se tomuto nebezpečí předešlo, je nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by se tím však bránilo uzavírání dlouhodobých smluv.
Dosažení obou těchto cílů by mělo umožnit právě stanovení zvláštních sazeb náhrad pro účel stanovení náhrad předem.
(5) Podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1520/2000 je třeba při stanovení sazby náhrad přihlédnout v patřičných případech k produkčním náhradám, podporám a dalším opatřením s rovnocenným účinkem, použitelným ve všech členských státech podle nařízení o společné organizaci trhu s daným výrobkem, na základní produkty uvedené v příloze A k uvedenému nařízení nebo na výrobky postavené na roveň.
(6) Podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 se podpora poskytuje na odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein a kaseináty, pokud toto mléko a kasein nebo kaseináty z něho vyrobené splňují určité podmínky.
(7) Nařízení Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a o poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravin [3], stanoví, že máslo a smetanu za snížené ceny je třeba poskytnout k dispozici odvětvím, která vyrábějí určité zboží.
(8) V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1676/2004 ze dne 24. září 2004, kterým se pŕijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu určitých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Bulharska a vývozu určitých zpracovaných zemědělských produktů do Bulharska [4] s účinností od 1. října 2004, zpracované zemědělské produkty neuvedené na seznamu v přiloze I Smlouvy, které jsou vyváženy do Bulharska, nemají nárok na vývozní náhrady.
(9) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené v příloze A nařízení (ES) č. 1520/2000 a v článku 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 a vyvážené ve formě zboží uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1255/1999 se stanoví ve výši uvedené v příloze k tomuto nařízení.
Článek 2
Odchylně od článku 1 a s účinnosti od 1. října 2004, se sazby stanovené v příloze nepoužijí na zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, vyvážené do Bulharska.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2020/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro produkty zpracované z obilovin a rýže
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží [2], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.
(2) Na základě článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95 musí být náhrady stanoveny se zřetelem na situaci a na vývojové perspektivy, jednak co se týče dostupného množství obilovin, rýže a zlomkové rýže a jejich ceny na trhu Společenství, a také co se týče cen obilovin, rýže, zlomkové rýže a produktů z obilovin na světovém trhu.
Na základě týchž článků je rovněž důležité zajistit vyváženou situaci a přirozený vývoj cen a obchodu na trzích s obilovinami a rýží.
Zároveň je třeba vzít v úvahu ekonomický aspekt zamýšlených vývozů a potřebu vyhnout se narušení trhu Společenství.
(3) Nařízení Komise (ES) č. 1518/95 [3] o dovozním a vývozním režimu produktů zpracovaných z obilovin a rýže, stanovuje v článku 4 zvláštní kritéria, která je třeba vzít v úvahu pro výpočet náhrady pro tyto produkty.
(4) Přidělenou náhradu pro určité zpracované produkty je třeba odstupňovat podle obsahu popelovin, surových vláken, slupek, bílkovin, tuků nebo škrobu; tento obsah je dobrým ukazatelem množství základního produktu skutečně obsaženého ve zpracovaném produktu.
(5) U hlíz manioku a jiných kořenových plodin a tropických hlízovitých plodin, jakož i jejich mouček, nyní ekonomický aspekt případných vývozů, zejména vzhledem k povaze a původu těchto produktů, nevyžaduje stanovení vývozních náhrad.
U některých produktů zpracovaných z obilovin se nyní vzhledem k malému podílu Společenství na světovém trhu nevyžaduje stanovení vývozní náhrady.
(6) Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou mít za následek potřebu rozlišit náhradu poskytovanou pro určité produkty podle jejich místa určení.
(7) Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit.
(8) Některé produkty zpracované z kukuřice mohou projít tepelným zpracováním, což by mohlo vést k tomu, že by byla poskytnuta náhrada, která neodpovídá kvalitě produktu.
Je tedy nutné upřesnit, že se na tyto produkty, které obsahují předželatinovaný škrob, možnost poskytnutí vývozní náhrady nevztahuje.
(9) Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1784/2003 a v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 3072/95 podléhající nařízení (ES) č. 1518/95 se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2021/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro krmné směsi z obilovin
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. záři 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1517/95 ze dne 29. června 1995 o prováděcích pravidlech k nařízení (ES) č. 1784/2003, co se týče dovozního a vývozního režimu pro krmné směsi z obilovin a kterým se mění nařízení (ES) č. 1162/95 o zvláštních prováděcích pravidlech k režimu dovozních a vývozních licencí pro obiloviny a rýži [2], stanovuje v článku 2 zvláštní kritéria, která je třeba vzít v úvahu pro výpočet náhrady poskytované pro tyto produkty.
(3) Při tomto výpočtu musí být vzat v úvahu také obsah produktů z obilovin.
Za účelem zjednodušení by náhrada měla být vyplácena pro dvě kategorie "produktů z obilovin", totiž kukuřici, nejběžněji používanou obilovinu pro výrobu krmných směsí určených na vývoz, a produkty z kukuřice na jedné straně a pro jiné obiloviny na straně druhé; druhá kategorie zahrnuje libovolné produkty z obilovin kromě kukuřice a produkty vyrobené z kukuřice.
Náhrada musí být poskytnuta pro množství produktů obilovin obsažené v daném krmivu.
(4) Výše náhrady musí zohlednit možnosti a podmínky prodeje těchto produktů na světovém trhu, potřebu zamezit narušení trhu Společenství a ekonomický aspekt vývozu.
(5) S ohledem na současnou situaci na trhu s obilovinami, především na vyhlídky v oblasti dodávek, je třeba zrušit vývozní náhrady.
(6) Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro krmné směsi uvedené v nařízení (ES) č. 1784/2003 a podléhající nařízení (ES) č. 1517/95 se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2022/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži a kterým se pozastavuje vydávání vývozních licencí
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží [1], a zejména na čl. 14 odst. 3 a odst. 19 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003 lze u produktů, na něž odkazuje článek 1 uvedeného nařízení, rozdíl mezi kótacemi nebo cenami těchto produktů na světovém trhu a cenami ve Společenství vyrovnat vývozní náhradou.
14 nařízení (ES) č. 1785/2003 se při stanovování náhrad musí přihlížet ke stávající situaci a k budoucímu vývoji cen a dostupnosti rýže a zlomkové rýže na trhu Společenství na jedné straně a cen rýže a zlomkové rýže na světovém trhu na druhé straně.
Týž článek stanoví, že je také nutné zajistit rovnováhu a přirozený vývoj cen a obchodu na trhu s rýží a zároveň přihlédnout k hospodářskému aspektu zamýšlených vývozů, k nutnosti vyhnout se narušení trhu Společenství i k limitům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.
(3) Nařízení Komise (EHS) č. 1361/76 [2] stanoví maximální procentní podíl zlomkové rýže povolený v rýži, pro niž je stanovena vývozní náhrada, a stanoví procento snížení, které se na takovou náhradu použije, pokud procentní podíl zlomkové rýže ve vyvážené rýži překročí stanovené maximum.
(4) Stálé výběrové řízení na vývozní náhrady na rýži jsou ukončeny pro probíhající hospodářský rok, nemusí se tedy stanovovat vývozní náhrady dle obecného práva pro tento produkt.
Je třeba k tomu přihlédnout při stanovování vývozních náhrad.
(5) Čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1785/2003 vymezuje zvláštní kritéria, k nimž je nutné přihlížet při výpočtu vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži.
(6) Kvůli situaci na světovém trhu nebo zvláštním požadavkům některých trhů může být u určitých produktů nezbytné rozlišit náhrady podle místa určení.
(7) Je vhodné stanovit samostatnou vývozní náhradu pro balenou dlouhozrnnou rýži s cílem přihlédnout k existující poptávce po tomto produktu na některých trzích.
(8) Náhrada musí být stanovena nejméně jednou za měsíc a lze ji v průběhu této doby měnit.
(9) Použití těchto pravidel a kritérií na současnou situaci na trhu s rýží, zejména na kótace nebo ceny rýže a zlomkové rýže ve Společenství a na světovém trhu, vede k stanovení náhrad v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(10) Pro účely správy objemových omezení, která vyplývají ze závazků Společenství přijatých v rámci WTO, je třeba pozastavit vydávání vývozních licencí se stanovením náhrady předem.
(11) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro produkty v nezměněném stavu vyjmenované v článku 1 nařízení (ES) č. 1785/2003, s výjimkou produktů vyjmenovaných v odst. 1 písm. c) uvedeného článku, se stanovují v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Vydávání vývozních licencí s náhradami stanovenými předem je pozastaveno.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2023/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví procentní podíly snížení platné v roce 2005, jež se použijí pro žádosti o přidělení podané tradičními hospodářskými subjekty v rámci celních kvót A/B a C pro dovoz banánů
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 404/93 ze dne 13. února 1993 o společné organizaci trhu s banány [1], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 896/2001 ze dne 7. května 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 404/93, kterým se stanoví režim dovozu banánů do Společenství [2], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 896/2001 se stanovuje metoda výpočtu referenčního množství pro tradiční hospodářské subjekty A/B a C pro léta 2004 a 2005, a to s ohledem na využití dovozních licencí, které byly přidělené těmto hospodářským subjektům během referenčního roku.
(2) Dle oznámení členských států podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 896/2001 činí celkové množství na rok 2005, pro které byly podány žádosti, 2200897,786 tun pro všechny tradiční hospodářské subjekty A/B a 666870,980 tun pro všechny tradiční hospodářské subjekty C. Dle čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení Komise stanovila vyrovnávací koeficient, jenž se použije na referenční množství hospodářských subjektů pro každou z oněch dvou kategorií tradičních hospodářských subjektů v rámci celních kvót A/B a C.
(3) Toto nařízení musí vstoupit v platnost neodkladně s ohledem na termíny, které určuje nařízení (ES) č. 896/2001.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro banány,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pokud jde o celní kvóty A/B a C pro rok 2005 stanovené v článku 18 nařízení (EHS) č. 404/93, množství přidělené každému netradičnímu hospodářskému subjektu dle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001 na rok 2005 se rovná:
- 1,00049 pro každý tradiční hospodářský subjekt A/B
- 1 pro každý tradiční hospodářský subjekt C.
Příslušné orgány členských států musí nejpozději 30. listopadu 2004 oznámit dotyčným hospodářským subjektům jejich referenční množství upravená dle tohoto článku.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2024/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se mění sazby náhrad u některých produktů z obilovin a rýže vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 14 odst. 3,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží [2], a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízní,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 1784/2003 a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1785/2003 stanoví, že rozdíly mezi kurzy a cenami na světovém trhu a cenami uvnitř Společenství, produktů uvedených v čl. 1 každého z uvedených nařízení, mohou být pokryty vývozní náhradou.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad [3], určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze III nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v příloze IV nařízení (ES) č. 1785/2003.
(3) Podle čl. 4 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kilogramů každého z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc.
(4) Závazky přijaté ohledně náhrad, které mohou být poskytovány při vývozu zemědělských produktů obsažených ve zboží, na které se nevztahuje příloha I Smlouvy, by mohly být ohroženy předchozím stanovením vysokých sazeb náhrad.
V takových situacích je tudíž nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by tím však bylo znemožněno uzavírání dlouhodobých smluv.
Opatřením, které umožňuje splnit tyto různé cíle, je stanovení zvláštní sazby náhrady pro stanovení náhrad předem.
(5) V důsledku dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými ohledně vývozů těstovin ze Společenství do Spojených států, schválené rozhodnutím Rady 87/482/EHS [4] je nutné rozlišovat náhradu pro zboží kódů KN 19021100 a 190219 podle jejich místa určení.
(6) Podle čl. 4 odst. 3 a 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 musí být stanovena snížená sazba vývozní náhrady s ohledem na výši produkční náhrady podle nařízení Komise (EHS) č. 1722/93 [5], pro dotčený základní produkt, platnou během předpokládaného období výroby zboží.
(7) Lihoviny se považují za méně závislé na ceně obilovin používaných na jejich výrobu.
Protokol 19 aktu o přistoupení Spojeného království, Irska a Dánska však stanoví, že musí být přijata nezbytná opatření s cílem usnadnit používání obilovin Společenství při výrobě lihovin vyráběných z obilovin.
Je proto nezbytné přizpůsobit sazbu náhrady použitelnou pro obiloviny vyvážené ve formě lihovin.
(8) V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1676/2004 ze dne 24. září 2004, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření ze týkající se dovozu určitých zpracovaných zemědělsských produktů do Bulharska [6], nemají s účinností od 1. řijna 2004 zpracované zemědělské produkty neuvedené na seznamu v přiloze I Smlouvy, které jsou vyváženy do Bulharska, nárok na vývozní náhrady.
(9) Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené v příloze A nařízení (ES) č. 1520/2000 a článku 1 nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1785/2003 a vyvážené ve formě zboží uvedeného v příloze III nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v příloze IV nařízení (ES) č. 1785/2003, se stanoví v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Odchylně od článku 1 a s účinností od 1. řijna 2004 se sazby stanovené v příloze nepoužijí na zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, vyvážené do Bulharska.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2025/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví sazby náhrad použitelné u některých produktů v odvětví cukru vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 písm. a) a odst. 15,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Čl. 27 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a), c), d), f), g) a h) uvedeného nařízení v mezinárodním obchodě a ve Společenství lze pokrýt vývozní náhradou v případě, že se tyto produkty vyvážejí ve formě zboží uvedeného v příloze V uvedeného nařízení. Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad [2], určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze I nařízení (ES) č. 1260/2001.
(2) Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kg pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc.
(3) Čl. 27 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že vývozní náhrada pro produkt obsažený v určitém zboží nesmí být vyšší, než je náhrada použitelná pro daný produkt vyvážený bez dalšího zpracování.
(4) Náhrady stanovené tímto nařízením lze stanovit předem, neboť v současnosti není možné odhadnout situaci na trzích v příštích několika měsících.
(5) Závazky přijaté ohledně náhrad, které mohou být poskytovány při vývozu zemědělských produktů obsažených ve zboží, na které se nevztahuje příloha I Smlouvy, by mohly být ohroženy stanovením vysokých sazeb náhrad předem.
V takových situacích je tudíž nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by tím však bylo znemožněno uzavírání dlouhodobých smluv.
Opatřením, které umožňuje splnit tyto různé cíle, je stanovení zvláštní sazby náhrady pro stanovení náhrad předem.
(6) V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1676/2004 ze dne 24. září 2004, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu určitých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Bulharska a vývozu určitých zpracovaných zemědělských produktů do Bulharska [3], nemají s účinností od 1. října 2004 zpracované zemědělské produkty neuvedené na seznamu v příloze I Smlouvy, které jsou vyváženy do Bulharska, nárok na vývozní náhrady.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené v příloze A nařízení (ES) č. 1520/2000 a čl. 1 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1260/2001 a vyvážené ve formě zboží uvedeného v příloze V nařízení (ES) č. 1260/2001, se stanoví v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Odchylně od článku 1 a s účinností od 1. října 2004 se sazby stanovené v příloze nepoužijí na zboží, na které se nevztahuje příloha I Smlouvy, vyvážené do Bulharska.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2026/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro ječmen v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1757/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1757/2004 [2] bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.
(2) V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [3], se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.
(3) Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek podaných 19. do 25. listopadu 2004 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1757/2004 se maximální vývozní náhrada pro ječmen stanovuje na 16,75 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2027/2004
ze dne 25. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro oves v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1565/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na článek 7,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 ze dne 3. září 2004 týkající se zvláštního intervenčního opatření pro oves ve Finsku a Švédsku pro hospodářský rok 2004/05 [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýcarska.
(2) Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 by měla být stanovena maximální náhrada.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek podaných v období od 19. do 25. listopadu 2004 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1565/2004 se maximální vývozní náhrada pro oves stanovuje na 31,40 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 26. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2028/2004
ze dne 16. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 279 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 183 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Společenství [1], a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Účetního dvora [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropská rada na zasedání v Berlíně v březnu 1999 vydala řadu závěrů o systému vlastních zdrojů Společenství, které vedly k přijetí rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom.
(2) Podle čl. 2 odst. 3 a čl. 10 odst. 2 písm. c) rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom by procentní částka, kterou si členské státy ponechávají jako náklady na výběr, měla být stanovena ve výši 25 % z částek uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného rozhodnutí stanovených po 31. prosinci 2000, kromě částek, které měly být poskytnuty Společenství do 28. února 2001 v souladu s právními předpisy Společenství o vlastních zdrojích a u kterých by se měla nadále použít sazba 10 %.
(3) Evropská rada v Berlíně rozhodla, že při rozdělení finanční zátěže, kterou nesou ostatní členské státy za účelem opravy rozpočtových nevyvážeností ve prospěch Spojeného království, by se podíl Německa, Nizozemska, Rakouska a Švédska měl upravit tak, aby jejich finanční příspěvek byl omezen na jednu čtvrtinu jejich běžného příspěvku.
(4) V souladu s Amsterodamskou smlouvou a protokoly 4 a 5 připojenými k této smlouvě se Dánsko, Spojené království a Irsko nemusí účastnit opatření uvedených v hlavě IV Smlouvy o ES, a kromě správních nákladů nejsou tedy povinny podílet se na finančních nákladech vyplývajících z přijatých opatření.
Z tohoto důvodu se na ně může vztahovat úprava vlastních zdrojů uhrazených za každý rok neúčasti.
(5) Vzhledem k tomu, že členské státy mají stejnou povinnost hradit úroky v případě prodlení s připsáním vlastních zdrojů na účty a že v současné době se objevují potíže se stanovením použitelných úrokových sazeb, což v praxi vede k obtížně odůvodnitelným rozdílům mezi sazbami, které oznamují členské státy účastnící se hospodářské a měnové unie, je třeba standardizovat pro tyto státy referenční sazbu na základě sazby, již používá Evropská centrální banka pro své refinanční operace a která je srovnatelná se sazbami navrhovanými jako referenční sazby pro členské státy mimo eurozónu.
(6) Účelem systému dvojího účetnictví zavedeného v roce 1989 bylo oddělení vybraných nároků od dosud neuhrazených nároků.
Tento systém splnil své cíle pouze částečně, pokud jde o mechanismus používaný k ověření správnosti položek zvláštního účtu.
Kontroly Evropského účetního dvora a Komise ukázaly, že ve vedení zvláštního účtu se pravidelně opakují určité anomálie, které znemožňují, aby tento účet odrážel skutečný stav vybírání.
Zvláštní účet je zejména třeba očistit od částek, jejichž vybrání je na konci daného období nepravděpodobné a jejichž ponechání zkresluje zůstatek.
Kromě toho členským státům nebudou z hlediska efektivity nákladů již vznikat v souvislosti se sledováním těchto částek správní náklady.
(7) Komise by měla jednat v úzké spolupráci s členskými státy.
Zejména by měla mít možnost sdělit dotyčnému členskému státu své připomínky.
(8) Vzhledem k nezbytnosti nalézt dočasné řešení určitých administrativních potíží je třeba stanovit některá přechodná ustanovení.
(9) Na základě žádosti Účetního dvora a s cílem zajistit, aby zvláštní účet lépe odrážel skutečný stav rozpočtu, by měly členské státy poskytovat Komisi spolu s posledním čtvrtletním výkazem za daný rozpočtový rok také odhad celkové částky nároků vedených na zvláštním účtu na konci každého rozpočtového roku, jejichž vybrání je nepravděpodobné.
(10) Podle čl. 2 odst. 7 rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom se pro účely uvedeného rozhodnutí hrubým národním produktem rozumí hrubý národní důchod za rok v tržních cenách, stanovený Komisí při použití ESA 95 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství [4]. Kromě toho nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 [5] stanoví pravidla pro harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách.
(11) V souladu s rozhodnutím Rady 2000/597/ES, Euratom provede Komise do 1. ledna 2006 souhrnnou revizi systému vlastních zdrojů.
Nové návrhy Komise vypracované na základě této revize by se měly zejména týkat čl. 2 odst.
(12) Nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 [6] by proto mělo být změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 se mění takto:
1. V názvu a v článcích 1, 2 a 5:
a) se slova "rozhodnutí 94/728/ES, Euratom" nahrazují slovy "rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom";
b) v článku 1 se k novému odkazu na rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom připojuje tato poznámka pod čarou: "(*) Úr. věst.
L 130, 31.5.2000, s. 1."
2. V článku 6:
a) v odstavci 3 se písmeno c) nahrazuje tímto:
"c) Zdroje z DPH a dodatečný zdroj se však s přihlédnutím k účinku, který má na tyto zdroje oprava poskytovaná Spojenému království z důvodu rozpočtových nevyvážeností, zapisují na účty uvedené v písmenu a) takto:
- vždy první pracovní den každého měsíce se zapíše jedna dvanáctina podle čl. 10 odst. 3,
- zůstatky zmíněné v čl. 10 odst. 4 a 7 a opravné položky zmíněné v čl. 10 odst. 6 a 8 se zapisují jednou ročně, s výjimkou zvláštních opravných položek uvedených v čl. 10 odst. 6 první odrážce, které se zapisují na účty v první pracovní den měsíce následujícího po měsíci, v němž bylo dosaženo dohody mezi daným členským státem a Komisí.";
b) v odst. 4 písm. b) se doplňuje nová věta, která zní:
"Spolu s posledním čtvrtletním výkazem za daný rozpočtový rok předloží členské státy odhad celkové částky nároků vedených na zvláštním účtu k 31. prosinci daného rozpočtového roku, jejichž vybrání je nepravděpodobné."
3. Článek 7 se nahrazuje tímto:
"Článek 7
Po 31. prosinci třetího roku následujícího po daném rozpočtovém roce již nelze provádět žádné další opravy částky měsíčních výkazů předložených členskými státy podle čl. 6 odst. 4 písm. a) za daný rozpočtový rok, s výjimkou bodů, na které buď Komise, nebo daný členský stát upozorní ještě před tímto dnem."
4. V článku 9:
a) za odstavec 1 se vkládá nový odstavec, který zní:
"1a. Členské státy nebo orgány určené členskými státy předají Komisi vhodným způsobem, nejlépe elektronickou cestou, výpis z účtu jako doklad připsání vlastních zdrojů na účet, zpravidla v den připsání, nejpozději však do tří pracovních dnů.";
b) odstavec 2 se nahrazuje se tímto:
"2. Připsané částky jsou vedeny v eurech v souladu s finančním nařízením [7] o souhrnném rozpočtu Evropských společenství a s prováděcími pravidly k němu.
5. V článku 10:
a) v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
"1. Po odečtení nákladů spojených s vybíráním vlastních zdrojů podle čl. 2 odst. 3 a čl. 10 odst. 2 písm. c) rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství [*] Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42."; se vlastní zdroje uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. a) a b) zmíněného rozhodnutí připisují na příslušné účty nejpozději v první pracovní den po 19. dni druhého měsíce následujícího po měsíci, v němž byl nárok stanoven podle článku 2 tohoto nařízení.
b) v odstavci 3 se první a druhý pododstavec nahrazují tímto:
"3. Zdroje z DPH a dodatečný zdroj se s přihlédnutím k účinku, který má na tyto zdroje oprava poskytovaná Spojenému království z důvodu rozpočtových nevyvážeností, s výjimkou rezervy na úvěry a záruky za úvěry a rezervy na pomoc při mimořádných událostech, připisují na příslušné účty v první pracovní den každého měsíce v částkách rovnajících se jedné dvanáctině odpovídajících celkových částek v rozpočtu, přepočtených na národní měny za použití směnných kursů platných posledního dne, kdy jsou směnné kursy vyhlašovány, kalendářního roku předcházejícího danému rozpočtovému roku, jak byly zveřejněny v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
Pro zvláštní potřeby vyplácení ze záruční sekce EZOZF podle nařízení (EHS) č. 1765/92 a v závislosti na finanční situaci Společenství může Komise vyzvat členské státy, aby v prvním čtvrtletí rozpočtového roku zaúčtovaly v předstihu o jeden nebo dva měsíce jednu dvanáctinu nebo určitý zlomek jedné dvanáctiny částek určených v rozpočtu na tento účel, které pocházejí ze zdrojů z DPH nebo z dodatečného zdroje, s přihlédnutím k účinku, který má na tyto zdroje oprava poskytovaná Spojenému království z důvodu rozpočtových nevyvážeností, avšak s výjimkou vlastních zdrojů sloužících k pokrytí rezervy na záruky za úvěry a rezervy na pomoc při mimořádných událostech.";
c) v odstavci 3 se šestý pododstavec nahrazuje tímto:
"Částky týkající se měnové rezervy EZOZF uvedené v článku 6 rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom, rezervy na úvěry a záruky za úvěry a rezervy na pomoc při mimořádných událostech, vytvořené rozhodnutím 94/729/ES [*] Rozhodnutí zrušené a nahrazené nařízením (ES) č. 2040/2000 (Úř. věst.
L 244, 29.9.2000, s. 27).";, se zaúčtují v první pracovní den měsíce následujícího po měsíci, v němž byl rozpočet zatížen daným výdajem, a jen do výše uvedeného výdaje, je-li zatížení rozpočtu provedeno před 16. dnem v měsíci.
V opačném případě se zaúčtování provede v první pracovní den druhého měsíce po zatížení rozpočtu daným výdajem.
d) v odst. 3 sedmém pododstavci se slova "od článku 6 finančního nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (dále jen "finanční nařízení")" nahrazují slovy "od článku 8 finančního nařízení";
e) v odstavci 3 se devátý, desátý, jedenáctý a dvanáctý pododstavec nahrazují tímto:
"Každá změna jednotné sazby pro zdroje z DPH, sazby pro dodatečný zdroj a opravy poskytované Spojenému království z důvodu rozpočtových nevyvážeností a jejího financování podle článků 4 a 5 rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom vyžaduje konečné přijetí opravného rozpočtu a v jeho důsledku je nutné znovu upravit dvanáctiny, jež byly zaúčtovány od počátku rozpočtového roku.
Tyto úpravy se provedou při zaúčtování první částky po konečném přijetí opravného rozpočtu, je-li přijat před 16. dnem v měsíci.
V opačném případě se provedou při zaúčtování druhé částky po konečném přijetí opravného rozpočtu.
Odchylně od článku 8 finančního nařízení se tyto opravné položky zapisují na účty rozpočtového roku, pro nějž byl opravný rozpočet přijat.
Dvanáctiny pro zaúčtování částky za měsíc leden každého rozpočtového roku se vypočítávají na základě částek uvedených v návrhu rozpočtu zmíněném v čl. 272 odst. 3 Smlouvy o ES a v čl. 177 odst. 3 Smlouvy o ESAE a přepočtených na národní měny členských států za použití směnných kursů platných prvního dne, kdy jsou směnné kursy vyhlašovány, po 15. prosinci kalendářního roku předcházejícího danému rozpočtovému roku; úprava se provede při zaúčtování částky za následující měsíc.
Není-li do začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností přijat, zaúčtují členské státy první pracovní den každého měsíce, včetně ledna, jednu dvanáctinu částky zdrojů z DPH a z dodatečného zdroje, s přihlédnutím k účinku, který má na tyto zdroje oprava poskytovaná Spojenému království z důvodu rozpočtových nevyvážeností, zaúčtovaných v posledním rozpočtu, který byl přijat s konečnou platností; úprava se provede ke dni prvního odvodu vlastních zdrojů po konečném přijetí rozpočtu, je-li přijat před 16. dnem v měsíci.
V opačném případě se provede ke dni, kdy má být zaúčtována druhá částka po konečném přijetí rozpočtu.";
f) odstavec 4 se nahrazuje tímto:
"4. Každý členský stát je podle ročního výkazu, v němž je uveden základ pro výpočet zdrojů z DPH podle čl. 7 odst. 1 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89, zatížen částkou vypočtenou na základě údajů obsažených v uvedeném výkazu uplatněním jednotné sazby přijaté pro předchozí rozpočtový rok, a zároveň se mu připíše k dobru dvanáct plateb provedených během daného rozpočtového roku. Nicméně základ každého členského státu pro výpočet vlastních zdrojů z DPH, na který se uplatní zmíněná jednotná sazba, nesmí překročit procentní hodnoty jeho HNP stanovené v čl. 2 odst. 1 rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom a zmíněné v první větě odstavce 7 tohoto článku. Komise vypočte zůstatek a sdělí jej členským státům včas, aby jej v první prosincový pracovní den téhož roku mohly zapsat na účet uvedený v čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení.";
g) odstavec 5 se zrušuje;
h) v odstavci 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:
"6. V případě jakýchkoli oprav základu pro výpočet vlastních zdrojů z DPH podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 se u každého dotyčného členského státu, jehož základ nepřesahuje s ohledem na tyto opravy procentní hodnoty stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. c) a čl. 10 odst. 2 písm. b) rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom … " (zbývající část beze změny);
i) v odst. 6 druhém pododstavci se první věta nahrazuje tímto:
"Také změny HNP zmíněné v odstavci 8 tohoto článku vyžadují úpravu zůstatku každého členského státu, jehož základ je s ohledem na tyto opravy limitován procentními hodnotami stanovenými v čl. 2 odst. 1 písm. c) a čl. 10 odst. 2 písm. b) rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom.";
j) doplňuje se nový odstavec, který zní:
"10. V souladu s čl. 2 odst. 7 rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom se pro účely tohoto rozhodnutí hrubým národním produktem rozumí hrubý národní důchod za rok v tržních cenách, definovaný v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách [10].
6. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 10a
1. Pokud se podle Amsterodamské smlouvy a jejích protokolů 4 a 5 některý členský stát neúčastní financování určité akce nebo politiky Unie, má nárok na to, aby částka, kterou uhradil jako vlastní zdroje na každý rozpočtový rok neúčasti, byla upravena na základě výpočtu podle odstavce 2.
Tato úprava se provádí pouze jednou a v případě následné změny výše HNP je konečná.
2. Komise vypočítá úpravu během roku následujícího po dotyčném rozpočtovém roce a současně stanoví zůstatky HNP podle článku 10 tohoto nařízení.
Výpočet se provede na základě těchto údajů za daný rozpočtový rok:
- údajů o agregovaném HNP v tržních cenách a o jeho složkách,
- údajů o rozpočtovém objemu operativních výdajů odpovídajících danému opatření nebo politice.
Úprava se vypočítá tak, že se celková částka daných výdajů, kromě výdajů financovaných zúčastněnými třetími zeměmi, vynásobí procentní hodnotou, kterou v poměru k HNP všech členských států představuje HNP členského státu, který má na úpravu nárok.
Úpravu financují zúčastněné členské státy podle stupnice stanovené tak, že jejich HNP se vydělí HNP všech zúčastněných členských států.
Pro účely výpočtu úpravy se převod částek mezi národní měnou a eurem provádí za použití směnného kursu platného posledního dne, kdy jsou směnné kursy vyhlašovány, kalendářního roku předcházejícího danému rozpočtovému roku.
V případě následné změny výše HNP se neprovádí žádná další revize této úpravy.
3. Komise sdělí členským státům částku úpravy včas, aby ji v první prosincový pracovní den mohly zapsat na účet uvedený v čl. 9 odst. 1 tohoto nařízení."
7. Článek 11 se nahrazuje tímto:
"Článek 11
1. V případě jakéhokoli zpoždění v připisování částek na účet uvedený v čl. 9 odst. 1 zaplatí dotyčný členský stát úroky.
2. V případě členských států, které se účastní hospodářské a měnové unie, se úroková sazba rovná sazbě zveřejněné v řadě C Úředního věstníku Evropské unie, kterou Evropská centrální banka používala pro své refinanční operace prvního dne měsíce splatnosti, zvýšenou o dva procentní body.
Tato úroková sazba se zvyšuje o 0,25 procentního bodu za každý měsíc prodlení.
Takto zvýšená sazba se použije na celou dobu prodlení.
3. V případě členských států, které se neúčastní hospodářské a měnové unie, se sazba rovná sazbě, kterou centrální banky používaly prvního dne daného měsíce pro své hlavní refinanční operace, zvýšené o dva procentní body, nebo v případě členských států, u nichž sazba centrální banky není k dispozici, se uvedená sazba rovná nejvíce rovnocenné sazbě používané prvního dne daného měsíce na peněžním trhu dotyčných členských států zvýšené o dva procentní body.
Tato úroková sazba se zvyšuje o 0,25 procentního bodu za každý měsíc prodlení.
Takto zvýšená sazba se použije na celou dobu prodlení.
4. Na úhradu úroků uvedených v odstavci 1 se obdobně použije čl. 9 odst. 2 a 3."
8. V článku 12 se odstavec 5 nahrazuje tímto:
"5. Členské státy nebo subjekt, který určí podle čl. 9 odst. 1, provádějí platební příkazy Komise co nejrychleji, nejpozději do pěti pracovních dnů od jejich obdržení, a vhodným způsobem, nejlépe elektronickou cestou, zasílají Komisi výpis z účtu nejpozději do tří pracovních dnů od provedení každé transakce. Nicméně v případě převodů peněžních prostředků provádějí členské státy platební příkazy ve lhůtě požadované Komisí."
9. Hlava V se zrušuje.
10. Nadpis hlavy IV se nahrazuje tímto:
"Prováděcí pravidla k článku 7 rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom".
11. Článek 15 se nahrazuje tímto:
"Článek 15
Pro účely článku 7 rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom se zůstatek daného rozpočtového roku vypočte jako rozdíl mezi
- veškerými příjmy vybranými v souvislosti s daným rozpočtovým rokem
a
- souhrnem plateb provedených z rozpočtových položek pro daný rozpočtový rok zvýšeným o rozpočtové položky pro týž rozpočtový rok přenesené podle článku 9 finančního nařízení.
Tento rozdíl se zvýší nebo sníží jednak o čistou výši rozpočtových položek přenesených z předchozích rozpočtových roků, jež byly zrušeny, a jednak, odchylně od čl. 5 odst.
- platby provedené nad rámec časově nerozlišených rozpočtových položek přenesených z předchozích rozpočtových roku podle čl. 9 odst. 1 a 4 finančního nařízení v důsledku změn směnných kursů eura
a
- zůstatku vyplývajícího z kursových zisků a ztrát v průběhu daného rozpočtového roku."
12. V článku 16 se druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
"2. Případné závažnější rozdíly oproti původním odhadům mohou vyžadovat úpravu předběžného návrhu rozpočtu na následující rozpočtový rok nebo přijetí opravného rozpočtu na běžný rozpočtový rok."
13. V článku 17:
a) odstavec 2 se nahrazuje tímto:
"2. Členské státy nejsou povinny poskytnout Komisi částky odpovídající stanoveným nárokům, které nemohou být vybrány
a) z důvodu vyšší moci nebo
b) z jiných důvodů, které jim nemohou být přičítány.
Částky stanovených nároků prohlásí za částky, které nelze vybrat, rozhodnutím příslušný správní orgán, který tuto skutečnost zjistí.
Částky stanovených nároků se považují za částky, které nelze vybrat, nejpozději po uplynutí pěti let ode dne, kdy byla částka stanovena podle článku 2, nebo v případě správního nebo soudního odvolání ode dne vydání, oznámení nebo vyhlášení konečného rozhodnutí.
V případě částečné úhrady nebo částečných úhrad se maximální pětileté období počítá ode dne provedení poslední platby, pokud jí není dluh uhrazen.
Částky, jejichž vybrání bylo prohlášeno nebo je považováno za nemožné, se s konečnou platností odepíší ze zvláštního účtu uvedeného v čl. 6 odst. 3 písm. b). Vykáží se v příloze čtvrtletního výkazu uvedeného v čl. 6 odst. 4 písm. b) a případně ve čtvrtletním výkazu uvedeném v čl. 6 odst. 5.";
b) vkládají se nové odstavce, které znějí:
"3. Do tří měsíců od správního rozhodnutí uvedeného v odstavci 2 nebo ve lhůtách uvedených v tomtéž odstavci předají členské státy Komisi informace o případech použití odstavce 2, pokud je částka dotyčných stanovených nároků vyšší než 50000 EUR.
Tento časový rámec mohou členské státy prodloužit až o tři roky v případě stanovených nároků, jejichž vybrání bylo prohlášeno nebo je považováno za nemožné před 1. červencem 2006.
Tato zpráva, vyhotovená na tiskopise, který připraví Komise po konzultaci s výborem uvedeným v článku 20, musí obsahovat veškeré údaje nezbytné pro posouzení důvodů uvedených v odst. 2 písm. a) a b), které dotyčnému členskému státu znemožnily poskytnout dotyčné částky, a opatření, která v daném případě nebo daných případech členský stát přijal k zajištění vybrání částek.
4. Komise může do šesti měsíců od obdržení zprávy uvedené v odstavci 3 sdělit danému členskému státu své připomínky.
Pokud Komise považuje za nezbytné vyžádat si doplňující informace, počítá se šestiměsíční lhůta ode dne obdržení požadovaných doplňujících informací.";
c) dosavadní odstavec 3 se označuje jako odstavec 5 a nahrazuje se tímto:
"5. Členské státy prostřednictvím výročních zpráv informují Komisi o průběhu a výsledcích svých kontrol a o celkových údajích a zásadních otázkách týkajících se nejdůležitějších obtíží vyplývajících z uplatňování tohoto nařízení, a zejména o sporných záležitostech.
Zprávy podají Komisi do 1. března roku následujícího po daném rozpočtovém roce.
Souhrnná zpráva o oznámeních členských států podle tohoto článku je součástí zprávy Komise uvedené v čl. 280 odst.
5 Smlouvy. Komise po konzultaci s výborem uvedeným v článku 20 vypracuje zprávu a řádně odůvodněné změny této zprávy.
Případně též stanoví přiměřené prováděcí lhůty."
14. V čl. 18 odst. 1 se slova "rozhodnutí 94/728/ES, Euratom" nahrazují slovy "rozhodnutí 2000/597/ES, Euratom".
15. V čl. 21 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:
"c) kontrol a šetření stanovených v čl. 18 odst. 2 a 3."
16. Vkládá se nová hlava, která zní:
"HLAVA IX
Přechodná ustanovení
Článek 21a
Sazba stanovená v článku 11 tohoto nařízení se nadále použije pro výpočet úroku z prodlení v případě, kdy den splatnosti nastane před koncem měsíce, v němž vstoupí v platnost nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2028/2004 ze dne 16. listopadu 2004, kterým se mění nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství [11].
17. Dosavadní hlava IX se označuje jako hlava X.
Článek 2
Ostatní ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 zůstávají v platnosti, pokud je toto nařízení výslovně nemění.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2029/2004
ze dne 26. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 27. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2030/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se stanoví některá směrná množství a individuální stropy pro žádosti o licence pro dovoz banánů do Společenství pro první čtvrtletí roku 2005 v rámci celních kvót A/B a C
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 404/93 ze dne 13. února 1993 o společné organizaci trhu s banány [1], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 14 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 896/2001 ze dne 7. května 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 404/93, co se týče režimu dovozu banánů do Společenství [2], uvádí možnost stanovit směrné množství vyjádřené jako procentní podíl množství dostupných v rámci každé celní kvóty A, B a C dle čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 404/93 za účelem vydávání dovozních licencí pro první tři čtvrtletí roku.
(2) Údaje týkající se jednak množství banánů uváděných na trh Společenství v roce 2004, a zejména skutečných dovozů realizovaných především během prvního čtvrtletí, a také vyhlídek ohledně dodávky a spotřeby na trhu Společenství ve stejném prvním čtvrtletí roku 2005 vyžadují, aby se stanovila směrná množství pro kvóty A a B a C, čímž se zajistí uspokojující dodávka do Společenství jako celku a kontinuita obchodních toků mezi odvětvím výroby a odbytu.
(3) Na základě stejných údajů je třeba stanovit maximální množství, pro která mohou jednotlivé hospodářské subjekty podávat žádosti o licence vztahující se na první čtvrtletí roku 2005, v souladu s čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 896/2001.
(4) Toto nařízení musí být použitelné před začátkem období pro podávání žádostí o licence vztahující se na první čtvrtletí roku 2005, je proto třeba, aby vstoupilo v platnost okamžitě.
(5) Toto nařízení se musí vztahovat na hospodářské subjekty stanovené v Evropském společenství ve složení ze dne 30. dubna 2004; nařízení Komise (ES) č.
1892/2004 [3] stanovilo přechodná opatření pro dovoz banánů do Společenství z důvodu vstupu České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro banány,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro první čtvrtletí roku 2005 se směrné množství uvedené v čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 896/2001 pro vydávání dovozních licencí pro banány v rámci celních kvót uvedených v článku 18 nařízení (EHS) č. 404/93 stanoví na:
- 27 % množství dostupných pro tradiční i netradiční hospodářské subjekty stanovené ve Společenství ve složení ze dne 30. dubna 2004 v rámci celních kvót A/B,
- 27 % množství dostupných pro tradiční i netradiční hospodářské subjekty stanovené ve Společenství ve složení ze dne 30. dubna 2004 v rámci celní kvóty C.
Článek 2
V prvním čtvrtletí roku 2005 se maximální množství uvedené v čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 896/2001, které může být povoleno v souvislosti s vydáváním dovozních licencí pro banány v rámci celních kvót uvedených v čl. 18 odst. 1 nařízení (EHS) č. 404/93 stanoví na:
a) 27 % referenčního množství stanoveného a oznámeného dle článků 4 a 5 nařízení (ES) č. 896/2001 pro tradiční hospodářské subjekty stanovené ve Společenství ve složení ze dne 30. dubna 2004 v rámci celních kvót A/B;
b) 27 % referenčního množství stanoveného a oznámeného dle čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001 pro netradiční hospodářské subjekty stanovené ve Společenství ve složení ze dne 30. dubna 2004 v rámci celních kvót A/B;
c) 27 % referenčního množství stanoveného a oznámeného dle článků 4 a 5 nařízení (ES) č. 896/2001 pro tradiční hospodářské subjekty stanovené ve Společenství ve složení ze dne 30. dubna 2004 v rámci celních kvóty C;
d) 27 % referenčního množství stanoveného a oznámeného dle čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001 pro netradiční hospodářské subjekty stanovené ve Společenství ve složení ze dne 30. dubna 2004 v rámci celní kvóty C.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2031/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se zahajuje nabídkové řízení na stanovení náhrady při vývozu celoomleté kulatozrnné, střednězrnné a dlouhozrnné rýže A do určitých třetích zemí
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží [1], a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Z prostudování nabídky vyplývá, že producenti mají v současné době k dispozici množství rýže, která lze vyvézt.
Tato situace by mohla ovlivnit normální vývoj cen u producentů rýže v hospodářském roce 2004/2005.
(2) K nápravě této situace je vhodné použít náhrady na vývozy do oblastí, které může Společenství zásobovat.
Kvůli zvláštní situaci na trhu rýže je vhodné omezit množství rýže, na něž se udělí náhrady, a je proto vhodné stanovit výši náhrady na vývozy nabídkovým řízením.
(3) Je nutné uvést, že pro toto nabídkové řízení platí ustanovení nařízení Komise (EHS) č. 584/75 ze dne 6. března 1975, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro zařazování vývozních náhrad v odvětví rýže do nabídkového řízení [2].
(4) Pro účinné řízení trhů je vhodné nabídkové řízení omezit na některé oblasti vymezené v příloze nařízení Komise (EHS) č. 2145/92 [3].
(5) Podle článku 14 nařízení Komise (ES) č. 2808/98 ze dne 22. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k agromonetární úpravě pro euro v zemědělství [4] výše nabídek předložených v rámci nabídkových řízení organizovaných podle předpisu, který se vztahuje ke společné zemědělské politice, se vyjadřují v eurech.
5 odst. 1 téhož nařízení stanoví, že v takovém případě se za rozhodnou událost pro změnu zemědělského směnného kursu považuje poslední den lhůty pro předkládání nabídek.
Odstavce 3 a 4 výše uvedeného článku upřesňují rozhodné události, které jsou použitelné pro zálohy a jistoty.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zahajuje se nabídkové řízení na stanovení vývozní náhrady podle článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003 pro celoomletou kulatozrnnou, střednězrnnou a dlouhozrnnou rýži A spadající pod kódy KN 10063061, 10063063, 10063065, 10063092, 10063094 a 10063096.
Nabídkové řízení je určené pro následující cílové oblasti:
a) zóny I až VI podle přílohy nařízení (EHS) č. 2145/92, s výjimkou Malty, Kypru, Polska, České republiky, Slovenska, Maďarska, Estonska, Lotyšska, Litvy, Slovinska, Rumunska a Turecka;
b) zóny VIII podle přílohy nařízení (EHS) č. 2145/92, s výjimkou Guyany, Madagaskaru, Surinamu, Nizozemských Antil, Aruby a ostrovů Turks a Caicos.
2. Toto nabídkové řízení je otevřeno do dne 23. června 2005.
Během tohoto období se zahajují pravidelná nabídková řízení, pro něž jsou lhůty pro předkládání nabídek stanoveny v oznámení o nabídkovém řízení.
3. Nabídkové řízení se uskuteční v souladu s nařízením (EHS) č. 584/75 a tímto nařízením.
Článek 2
Nabídky jsou přijatelné pouze za předpokladu, že se nabídka vztahuje na vývozní množství nejméně 50 tun a nejvíce 3000 tun.
Článek 3
Jistota uvedená v článku 3 nařízení (EHS) č. 584/75 činí 30 EUR na tunu.
Článek 4
1. Bez ohledu na čl. 23 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 [5] se vývozní licence vydané v rámci tohoto nabídkového řízení považují pro účely určení jejich doby platnosti za licence vydané v den předložení nabídky.
2. Tyto licence jsou platné ode dne vydání ve smyslu odstavce 1 až do konce čtvrtého následujícího měsíce.
Článek 5
Předložené nabídky musejí být Komisi doručeny prostřednictvím členských států nejpozději hodinu a půl po uplynutí lhůty pro podávání nabídek v nabídkovém řízení, která je stanovena v oznámení o nabídkovém řízení.
Musejí být předány podle vzoru uvedeného v příloze.
Pokud nejsou předloženy žádné nabídky, členské státy o tom informují Komisi v téže lhůtě jako v případě prvního pododstavce.
Článek 6
1. Na základě předložených nabídek a v souladu s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 Komise rozhodne:
- stanovit maximální vývozní náhradu s ohledem zejména na kritéria stanovená v článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003,
- nepokračovat v nabídkovém řízení.
2. Pokud je stanovena maximální vývozní náhrada, vybere se nabídka účastníka nebo nabídky účastníků, které se nacházejí na úrovni maximální vývozní náhrady nebo jsou nižší.
Článek 7
Lhůta pro předkládání nabídek v prvním pravidelném nabídkovém řízení končí dne 16. prosince 2004 v 10.00 hodin (bruselského času).
Poslední datum pro předkládání nabídek je stanoveno na den 23. června 2005.
Článek 8
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2032/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se zahajuje nabídkové řízení na stanovení náhrady při vývozu celoomleté dlouhozrnné rýže B do určitých třetích zemí
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží [1], a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Z prostudování nabídky vyplývá, že producenti mají v současné době k dispozici množství rýže, která lze vyvézt.
Tato situace by mohla ovlivnit normální vývoj cen u producentů rýže v hospodářském roce 2004/05.
(2) K nápravě této situace je vhodné použít náhrady na vývozy do oblastí, které může Společenství zásobovat.
Kvůli zvláštní situaci na trhu rýže je vhodné omezit množství rýže, na něž se udělí náhrady, a je proto vhodné stanovit výši náhrady na vývozy nabídkovým řízením.
(3) Je nutné uvést, že pro toto nabídkové řízení platí ustanovení nařízení Komise (EHS) č. 584/75 ze dne 6. března 1975, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro zařazování vývozních náhrad v odvětví rýže do nabídkového řízení [2].
(4) Pro účinné řízení trhů je vhodné nabídkové řízení omezit na některé oblasti vymezené v příloze nařízení Komise (EHS) č. 2145/92 [3].
(5) Podle článku 14 nařízení Komise (ES) č. 2808/98 ze dne 22. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k agromonetární úpravě pro euro v zemědělství [4] výše nabídek předložených v rámci nabídkových řízení organizovaných podle předpisu, který se vztahuje ke společné zemědělské politice, se vyjadřují v eurech.
5 odst. 1 téhož nařízení stanoví, že v takovém případě se za rozhodnou událost pro změnu zemědělského směnného kursu považuje poslední den lhůty pro předkládání nabídek.
Odstavce 3 a 4 výše uvedeného článku upřesňují rozhodné události, které jsou použitelné pro zálohy a jistoty.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Zahajuje se nabídkové řízení na stanovení vývozní náhrady podle článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003 pro celoomletou dlouhozrnnou rýži B spadající pod kód KN 10063067.
Nabídkové řízení je určené pro následující cílové oblasti:
a) zóny I až VI podle přílohy nařízení (EHS) č. 2145/92, s výjimkou Malty, Kypru, Polska, České republiky, Slovenska, Maďarska, Estonska, Lotyšska, Litvy, Slovinska, Rumunska a Turecka;
b) zóny VIII podle přílohy nařízení (EHS) č. 2145/92, s výjimkou Guyany, Madagaskaru, Surinamu, Nizozemských Antil, Aruby a ostrovů Turks a Caicos.
2. Toto nabídkové řízení je otevřeno do dne 23. června 2005.
Během tohoho období se zahajují pravidelná nabídková řízení, pro něž jsou lhůty pro předkládání nabídek uvedeny v oznámení o nabídkovém řízení.
3. Nabídkové řízení se uskuteční v souladu s nařízením (EHS) č. 584/75 a tímto nařízením.
Článek 2
Nabídka je přijatelná pouze za předpokladu, že se vztahuje na vývozní množství nejméně 50 tun a nejvíce 3000 tun.
Článek 3
Jistota uvedená v článku 3 nařízení (EHS) č. 584/75 činí 30 EUR na tunu.
Článek 4
1. Bez ohledu na čl. 23 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 [5] se vývozní licence vydané v rámci tohoto nabídkového řízení považují pro účely určení jejich doby platnosti za licence vydané v den předložení nabídky.
2. Tyto licence jsou platné ode dne vydání ve smyslu odstavce 1 až do konce čtvrtého následujícího měsíce.
Článek 5
Předložené nabídky musejí být Komisi doručeny prostřednictvím členských států nejpozději hodinu a půl po uplynutí lhůty pro podávání nabídek v nabídkovém řízení, která je stanovena v oznámení o nabídkovém řízení.
Musejí být předány podle vzoru uvedeného v příloze.
Pokud nejsou předloženy žádné nabídky, členské státy o tom informují Komisi v téže lhůtě jako v případě prvního pododstavce.
Článek 6
1. Na základě předložených nabídek a v souladu s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 Komise rozhodne:
- stanovit maximální vývozní náhradu s ohledem na kritéria stanovená v článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003,
- nepokračovat v nabídkovém řízení.
2. Pokud je stanovena maximální vývozní náhrada, vybere se nabídka účastníka nebo nabídky účastníků, které se nacházejí na úrovni maximální vývozní náhrady nebo jsou nižší.
Článek 7
Lhůta pro předkládání nabídek v prvním pravidelném nabídkovém řízení končí dne 16. prosince 2004 v 10.00 hodin (bruselského času).
Poslední datum pro předkládání nabídek je stanoveno na den 23. června 2005.
Článek 8
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2033/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se zahajuje nabídkové řízení na stanovení subvence při vývozu loupané dlouhozrnné rýže B na ostrov Réunion
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýže [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Analýza situace zásobování na ostrově Réunion poukazuje nedostatek rýže.
Vzhledem k tomu, že je rýže dostupná na trhu Společenství, Réunion je schopný se zásobovat na tomto trhu prostřednictvím poskytnutím subvencí na dodávky rýže určené ke spotřebě.
S ohledem na zvláštní situaci Réunionu je vhodné omezit množství určená k odeslání, a proto je vhodné stanovit výši subvence nabídkovým řízením.
(2) Je nutné uvést, že pro toto nabídkové řízení platí ustanovení nařízení Komise (EHS) č. 2692/ ze dne 6. září 1989, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro vývozy rýže na Réunion [2].
(3) Podle článku 14 nařízení Komise (ES) č. 2808/98 ze dne 22. prosince 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k agromonetární úpravě pro euro v zemědělství [3], výše nabídek předložených v rámci nabídkových řízení organizovaných podle předpisu, který se vztahuje ke společné zemědělské politice, se vyjadřují v eurech.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1785/2003 se zahajuje nabídkové řízení na stanovení výše subvence při vývozu loupané dlouhozrnné rýže B kódu KN 10062098 na ostrov Réunion.
2. Toto nabídkové řízení je otevřeno do dne 23. června 2005.
Během tohoto období se zahajují pravidelná nabídková řízení, pro něž jsou lhůty pro předkládání nabídek uvedeny v oznámení o nabídkovém řízení.
3. Nabídkové řízení se uskuteční v souladu s nařízením (EHS) č. 2692/89 a tímto nařízení.
Článek 2
Nabídka je přijatelná pouze za předpokladu, že se dodávka vztahuje na množství nejméně 50 tun a nejvíce 3000 tun.
Článek 3
Jistota uvedená v čl. 7 odst. 3 písm. a) nařízení (EHS) č. 2692/89 činí 30 EUR na tunu.
Článek 4
Doklady o subvenci vydané v rámci tohoto nabídkového řízení se pro účely určení jejich doby platnosti považují za vydané v den předložení nabídky.
Článek 5
Předložené nabídky musejí být Komisi doručeny prostřednictvím členských států nejpozději hodinu a půl po uplynutí lhůty pro podávání nabídek v nabídkovém řízení, která je stanovena v oznámení o nabídkovém řízení.
Musejí být předány podle vzoru uvedeného v příloze.
Pokud nejsou předloženy žádné nabídky, členské státy o tom informují Komisi v téže lhůtě jako v případě prvního pododstavce.
Článek 6
1. Na základě předložených nabídek a v souladu s postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 Komise rozhodne:
- stanovit maximální vývozní náhradu,
- nepokračovat v nabídkovém řízení.
2. Pokud je stanovena maximální subvence, vybere se nabídka účastníka nebo nabídky účastníků, které nepřesahují úroveň maximální subvence.
Článek 7
Lhůta pro předkládání nabídek v prvním pravidelném nabídkovém řízení končí dne 16. prosince 2004 v 10.00 hodin (bruselského času).
Poslední datum pro předkládání nabídek je stanoveno na den 23. června 2005.
Článek 8
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2034/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se počtyřicáté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 467/2001
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 467/2001, kterým se zakazuje vývoz určitého zboží a služeb do Afghánistánu, zesiluje zákaz letů a rozšiřuje zmrazení prostředků a jiných finančních zdrojů afghánského Talibanu [1], a zejména na čl. 7 odst. 1 první odrážku uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.
(2) Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 22. listopadu 2004 rozhodl o změně seznamu osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I by proto měla odpovídajícím způsobem změněna.
(3) Aby se zajistilo, že opatření tohoto nařízení jsou účinná, musí toto nařízení vstoupit okamžitě v platnost,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2035/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 153. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků [2] přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení.
Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování.
(2) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Minimální prodejní ceny intervenčního másla i výše jistot za zpracování pro 153. dílčí nabídkové řízení probíhající v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 jsou stanoveny v tabulce uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 27. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2036/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo ve 153. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků [2] přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení.
Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování.
(2) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Maximální podpory i částky jistot za zpracování jsou pro 153. dílčí nabídkové řízení probíhající v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 stanoveny v tabulce uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 27. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech
Nařízení Komise (ES) č. 2037/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se stanoví minimální prodejní cena sušeného odstředěného mléka v 72. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2799/1999
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) č. 2799/1999 ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo a pokud jde o prodej tohoto sušeného odstředěného mléka [2], intervenční orgány nabídly k prodeji pomocí stálého nabídkového řízení určitá množství sušeného odstředěného mléka ve svém vlastnictví.
(2) Podle článku 30 uvedeného nařízení se s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci jednotlivých nabídkových řízení stanoví minimální prodejní cena nebo se rozhodne nepokračovat v nabídkovém řízení.
Výše jistoty složené na zpracování se určuje s ohledem na rozdíl mezi tržní cenou sušeného odstředěného mléka a minimální prodejní cenou.
(3) S přihlédnutím k podaným nabídkám by měla být minimální prodejní cena stanovena na níže určené úrovni a měla by být stanovena příslušná jistota za zpracování.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Minimální prodejní cena a jistota za zpracování pro 72. dílčí nabídkové řízení prováděné podle nařízení (ES) č. 2799/1999, jehož lhůta pro podávání nabídek skončila dnem 23. listopadu 2004, se stanovují takto:
+++++ TABLE +++++
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 27. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2038/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se stanoví maximální podpora na zahuštěné máslo ve 325. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č. 429/90
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s nařízením Komise (EHS) č. 429/90 ze dne 20. února 1990 o poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení pro zahuštěné máslo určené k přímé spotřebě ve Společenství [2] intervenční orgány přistoupí ke stálému nabídkovému řízení na poskytování podpory na zahuštěné máslo.
Článek 6 uvedeného rozhodnutí stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se určí maximální výše podpory na zahuštěné máslo s minimálním obsahem tuku 96 % nebo se přijme rozhodnutí nepokračovat v nabídkovém řízení; je tudíž nutné stanovit jistotu za konečné využití.
(2) S přihlédnutím k podaným nabídkám by měla být stanovena maximální částka podpory na níže uvedené úrovni a podle ní určena jistota za konečné využití.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V 325. dílčím nabídkovém řízení provedeném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č.
429/90 se maximální podpora a jistota za konečné využití stanovují takto:
+++++ TABLE +++++
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 27. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2039/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se stanovuje minimální prodejní cena másla pro 9. individuální veřejné nabídkové řízení, vyhlášené podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 2771/1999
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 10 písm. c) tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanovují prováděcí pravidla pro nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou [2], prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství másla, kterým disponovaly.
(2) Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 2771/1999.
(3) Ve světle obdržených nabídek bude stanovena minimální prodejní cena.
(4) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 9. individuální veřejné nabídkové řízení v souladu s nařízením (ES) č. 2771/1999, pro které vypršela časová lhůta na předložení nabídek dne 23. listopadu 2004, se stanovuje minimální prodejní cena másla ve výši 270 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 27. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2040/2004
ze dne 26. listopadu 2004,
kterým se stanovuje minimální prodejní cena sušeného odstředěného mléka pro 8. individuální veřejné nabídkové řízení, vyhlášené podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 214/2001
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 10 písm. c) tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 214/2001 ze dne 12. ledna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem [2], prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství sušeného odstředěného mléka, kterým disponovaly.
(2) Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 214/2001.
(3) Ve světle obdržených nabídek bude stanovena minimální prodejní cena.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 8. individuální veřejné nabídkové řízení v souladu s nařízením (ES) č. 214/2001, pro které vypršela časová lhůta na předložení nabídek dne 23. listopadu 2004, se stanovuje minimální prodejní cena odstředěného mléka ve výši 210,00 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 27. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2041/2004
ze dne 15. listopadu 2004
o dovozu některých výrobků z oceli pocházejících z Ruské federace
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropské společenství uhlí a oceli (ESUO) a vláda Ruské federace uzavřely dne 9. července 2002 dohodu o obchodu s některými výrobky z oceli [1] (dále jen "dohoda").
Nezbytná prováděcí opatření byla přijata rozhodnutím Komise 2002/602/ESUO ze dne 8. července 2002 o správě některých omezení dovozu některých výrobků z oceli z Ruské federace [2].
Po uplynutí platnosti Smlouvy o ESUO převzalo Evropské společenství veškerá práva a závazky plynoucí z dohody.
(2) Rozhodnutí Komise 2002/602/ESUO stanoví množstevní limity na dovoz do Společenství.
(3) S ohledem na značný nárůst světové poptávky po určitých výrobcích z oceli a na následné obtíže s hledáním dodavatelů těchto výrobků na trh Společenství je nutné povolit více dovozu do Společenství, než bylo původně sjednáno v dohodě.
Tyto výrobky z oceli (svitky válcované za tepla určené k dalšímu válcování) spadají pod kódy TARIC 7208370010, 7208380010 a 7208390010.
(4) Je důležité, aby dodatečná množství byla k dispozici co nejdříve.
Opětovné jednání o dohodě a následující provedení jejích změn by vyžadovalo příliš mnoho času.
Proto je vhodnější přijmout jednostranné opatření.
(5) Pro dotvoření vnitřního trhu je nutné, aby byly formality, které musí dovozci Společenství plnit, totožné všude, kde má být zboží celně odbaveno.
(6) Výrobky umístěné ve svobodném pásmu nebo dovezené v režimech uskladňování v celním skladu, dočasného dovozu nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém) by neměly být započítávány do limitů stanovených pro tyto výrobky.
(7) Pro účinné uplatňování tohoto nařízení je nezbytné, aby byla pro propuštění dotyčných výrobků do volného oběhu ve Společenství požadována dovozní licence Společenství a aby byl zaveden systém správy vydávání těchto dovozních licencí.
(8) Aby se zajistilo, že množstevní limity stanovené tímto nařízením nebudou překročeny, je nutné řídit se postupem, při němž příslušné orgány členských států nevydají dovozní licenci, dokud neobdrží od Komise předchozí potvrzení, že daná množství nepřekračují odpovídající limity,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Aniž je dotčeno rozhodnutí 2002/602/ESUO, povoluje dovoz dodatečných množství výrobků z oceli uvedených v druhém pododstavci a pocházejících z Ruské federace do Společenství až do výše 200000 tun.
Výrobky z oceli spadají pod kódy TARIC 7208370010, 7208380010 a 7208390010.
Klasifikace výrobků je založena na celní a statistické nomenklatuře Společenství (dále jen "kombinovaná nomenklatura" nebo zkratkou "KN").
Původ výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, se určuje v souladu s pravidly platnými ve Společenství.
Článek 2
1. Propuštění výrobků z oceli uvedených v článku 1 a pocházejících z Ruské federace do volného oběhu ve Společenství je podmíněno předložením dovozní licence vydané orgány členských států v souladu s článkem 4.
2. Aby se zaručilo, že množství, pro která jsou dovozní licence vydány, v žádném okamžiku nepřekročí celkové množstevní limity, vydávají příslušné orgány členských států uvedené v příloze II dovozní licence pouze na základě potvrzení Komise, že jsou v rámci daného množstevního limitu stále dostupná určitá množství.
3. Pro účely tohoto nařízení a počínaje dnem jeho použitelnosti je za datum odeslání výrobků považováno datum, kdy byly naloženy na dopravní prostředky sloužící k vývozu.
Odeslání se musí uskutečnit nejpozději 31. prosince 2004.
Článek 3
1. Množstevní limity uvedené v článku 1 se nevztahují na výrobky umístěné ve svobodném pásmu nebo svobodném skladu nebo dovezené v režimech uskladňování v celním skladu, dočasného dovozu nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém).
2. Pokud jsou výrobky uvedené v odstavci 1 dodatečně propuštěny do volného oběhu, a to buď v nezměněném stavu nebo po úpravě nebo zpracování, použije se čl. 2 odst. 2 a takto propuštěné výrobky se započtou do množstevních limitů stanovených v článku 1.
Článek 4
2 odst. 2 oznámí příslušné orgány členských států uvedené v příloze II před vydáním dovozních licencí Komisi počet žádostí o dovozní licence, které obdržely.
Komise obratem oznámí, zda jsou požadovaná množství pro dovoz k dispozici, a to v chronologickém pořadí, v jakém obdrží oznámení členských států (podle zásady "kdo dřív přijde, je dřív na řadě").
Dovozní licence je poté vydána do pěti dnů od kladného potvrzení Komisí.
2. Žádosti zahrnuté v oznámení Komisi jsou platné, pokud v každém případě jasně uvádějí vyvážející zemi, množství, která se mají dovézt, kvótové období, členský stát, ve kterém mají být výrobky propuštěny do volného oběhu, a zvláštní kód pro identifikaci výrobků uvedených v článku 1.
Potřebné technické postupy pro řádnou správu těchto množstevních limitů budou sjednány v rámci Styčného výboru pro ocel.
3. Oznámení podle odstavců 1 a 2 budou sdělována elektronicky v rámci integrované sítě zřízené pro tento účel, pokud nebude nutné z naléhavých technických důvodů používat na přechodnou dobu jiné komunikační prostředky.
4. Pokud je to možné, potvrdí Komise orgánům celé množství uvedené v oznámených žádostech.
5. Dovozní licence nebo rovnocenné doklady jsou vydávány v souladu s přílohou I.
6. Dovozní licence vydané v souladu s tímto nařízením platí na celním území Společenství.
Dovozce Společenství může o dovozní licenci požádat kterýkoliv příslušný orgán.
7. Žádost o dovoz musí být podána nejpozději 31. prosince 2004 a musí obsahovat:
a) jméno a úplnou adresu žadatele (včetně telefonního a faxového čísla a případně identifikačního čísla používaného příslušným vnitrostátním orgánem) a identifikační číslo pro DPH, je-li dovozce plátcem;
b) případně jméno a úplnou adresu deklaranta nebo zástupce žadatele (včetně telefonního a faxového čísla);
c) celé jméno a adresu vývozce;
d) přesný popis zboží, včetně
- obchodního názvu,
- kódu (kódů) kombinované nomenklatury (KN),
- země původu,
- země odeslání;
e) čistou hmotnost vyjádřenou v kilogramech a množství v předepsaných měrných jednotkách, pokud jsou jiné než čistá hmotnost, podle položek kombinované nomenklatury;
f) hodnotu CIF zboží na hranici Společenství v eurech podle položek kombinované nomenklatury;
g) informaci, zda jsou dotčené výrobky snížené nebo podprůměrné jakosti [3];
h) navrhované období a místo celního odbavení;
i) informaci, zda je žádost opakováním předcházející žádosti týkající se téže smlouvy;
j) kopii prodejní nebo kupní smlouvy a kopii proforma faktury;
k) následující prohlášení, opatřené datem a podepsané žadatelem, společně s přepisem jeho jména velkými písmeny:
"Já, níže podepsaný, potvrzuji, že údaje uvedené v této žádosti jsou pravdivé a byly uvedeny v dobré víře a že jsem usazen ve Společenství."
8. Doba platnosti dovozní licence stanovena na čtyři měsíce.
Na řádně odůvodněnou žádost dovozce mohou příslušné orgány členského státu dobu platnosti prodloužit o dva měsíce.
9. Příslušné vnitrostátní orgány mohou povolit, aby předkládaná prohlášení nebo žádosti byly předávány nebo tištěny elektronickými prostředky za podmínek, které stanoví.
Všechny doklady a důkazy však musí být pro příslušné vnitrostátní orgány dostupné.
10. Dovozní licence může být vydána elektronicky, pokud mají zúčastněné celní úřady k dokladu přístup prostřednictvím počítačové sítě.
11. Dovozci nejsou povinni dovézt v jedné zásilce celé množství uvedené v dovozní licenci.
Článek 5
1. Zjištění, že jednotková cena, za kterou se transakce uskutečňuje, se odchyluje od ceny uvedené v dovozní licenci o méně než 5 % nebo že celkové množství výrobků předložených pro dovoz překračuje množství uvedené v dovozní licenci o méně než 5 %, nebrání propuštění těchto výrobků do volného oběhu.
2. Žádosti o dovozní licenci a dokumenty samotné jsou důvěrné.
Jsou určeny výlučně pro příslušné vnitrostátní orgány a pro žadatele.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2042/2004
ze dne 29. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 30. listopadu 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2043/2004
ze dne 26. listopadu 2004
o zákazu rybolovu stříbrnice atlantské plavidly plujícími pod vlajkou Irska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2340/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se pro roky 2003 a 2004 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb [2], určuje kvóty pro stříbrnici atlantskou na rok 2004.
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky stříbrnice atlantské odlovené ve vodách oblasti ICES III, IV (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými v Irsku naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Irsko zakázalo rybolov této populace od 1. srpna 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky stříbrnice atlantské odlovené ve vodách oblasti ICES III, IV (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými v Irsku vyčerpaly kvótu přidělenou Irsku na rok 2004.
Zakazuje se rybolov stříbrnice atlantské ve vodách oblasti ICES III, IV (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Irska nebo registrovanými
Nařízení Komise (ES) č. 2044/2004
ze dne 29 listopadu 2004,
kterým se stanoví koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro všechny tradiční hospodářske subjekty v rámci celních kvót A/B a C pro dovoz banánů v roce 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 404/93 ze dne 13. února 1993 o společné organizaci trhu s banány [1], a zejména na čl. 20 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 896/2001 ze dne 7. května 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 404/93, kterým se stanoví režim dovozu banánů do Společenství [2], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 896/2001 ze 7. května 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 404/93 v oblasti režimu dovozu banánů do Společenství, se stanovuje metoda výpočtu referenčního množství pro tradiční hospodářské subjekty A/B a C pro léta 2004 a 2005, a to s ohledem na využití dovozních licencí, které byl přidělené těmto hospodářským subjektům přes referenční rok.
(2) Dle oznámení členských států podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 896/2001 činí celkové množství v roce 2004, pro které byly podány žádosti, 2197147,342 tun pro všechny tradiční hospodářské subjekty A/B a 630713,105 tun pro všechny tradiční hospodářské subjekty C.
(3) Nehledě na článek 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001, nařízení Komise (ES) č. 2036/2003 ze dne 19. listopadu 2003 [3], které nestanovilo koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro tradiční hospodářské subjekty v rámci celních kvót A/B a C pro rok 2004. Z důvodů, aby bylo možné přijmout vhodná opatření opodstatněná ve výjimečně těžkých situacích, a aby se zohlednil probíhající právní procesy.
(4) Množství 5731,658 tun pro kvótu A/B a 5642,248 tun pro kvótu C by mělo být k dispozici v roce 2004. Podle článku 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001 je proto žádoucí stanovit koeficienty úprav, jež se použijí pro specifická směrná množství pro každý tradiční hospodářsky subjekt v rámci obou kategorií subjektů, A/B a C, a zároveň zrušit nařízení (ES) č. 2036/2003.
(5) Doporučuje se vydat povolení k dovozu do výše množství, jež je k dispozici.
(6) Opatření tohoto nařízení musí vstoupit v platnost okamžitě, aby bylo možné vydat dovozní licence v co nejkratší době.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro banány,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pokud jde o celní kvóty A/B a C pro rok 2004 stanovené v článku 18 nařízení (EHS) č. 404/93, množství přidělené každému netradičnímu hospodářskému subjektu dle čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 896/2001 se rovná následujícímu procentnímu podílu množství, které je předmětem žádosti:
- 1,00261 pro každý tradiční hospodářský subjekt A/B
- 1,00894 pro každý tradiční hospodářský subjekt C.
Příslušné orgány členských států musí nejpozději 3. prosince 2004 oznámit dotyčným hospodářským subjektům jejich referenční množství upravená dle tohoto článku.
Článek 2
Subjekty mohou předložit žádosti o licence ve dnech 7. a 8. prosince 2004.
K akceptování žádostí je třeba, aby žádosti o dovozní licenci předložené tradičním hospodářským subjektem nepožadoval množství vyšší než rozdíl mezi referenčním množstvím, které bylo oznámeno podle článku 1, a celkovým množstvím podle dovozních licencí, které mu bylo přiděleno pro rok 2004.
Národní úřady vydají dovozní licence v co nejkratší době.
Článek 3
Ruší se nařízení (ES) č. 2036/2003.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2045/2004
ze dne 29. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 2131/93, kterým se stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (EHS) č. 2131/93 [2] stanoví postupy a podmínky pro uvedení do prodeje obilovin ze zásob intervenčních agentur.
(2) Pro informování všech zúčastněných stran v celém Společenství o prodejích intervenčních zásob by měly být používány nové moderní komunikační prostředky.
V důsledku toho mohou být intervenční agentury oprávněny, aby s přihlédnutím k situaci na trhu ve svých členských státech prodávaly v nabídkových řízeních vyšší množství bez předchozího rozhodnutí Komise.
Za účelem zjednodušení prodejů na vývoz by nemělo být v rozhodnutí o zahájení nabídkového řízení vyžadováno uvedení místa skladování.
(3) V členských státech, které nemají námořní přístavy, jsou účastníci nabídkového řízení pro prodej obilovin znevýhodněni zvýšenými náklady na přepravu.
Kvůli těmto dodatečným nákladům je vývoz obilovin z dotyčných členských států ztížen, což vede zejména k delší době intervenčního skladování a dodatečným nákladům z rozpočtu Společenství.
Proto by mělo být v určitých případech umožněno financovat nejnižší náklady na přepravu mezi místem skladování a místem výjezdu, aby byly nabídky srovnatelné.
Rumunský přístav Constanta byl před přistoupením zemí střední Evropy k Unii tradičním vývozním přístavem pro uvedené země.
Proto je nezbytné považovat přístav Constanta za místo pro výpočet nákladů na přepravu, které mohou být v případě vývozu hrazeny.
(4) Aby byl zjednodušen postup pro prodej obilovin, měly by být sjednoceny jistoty vztahující se k nabídkovým řízením pro prodej na vývoz, jakož i pro prodej na trhu Společenství.
(5) Nařízení (EHS) č. 2131/93 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EHS) č. 2131/93 se mění takto:
1. V čl. 2 odst. 2 se slova "2000 tun" nahrazují slovy "5000 tun".
2. V čl. 3 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto:
"Intervenční agentury vypracují oznámení o nabídkovém řízení podle článku 12 a zajistí jejich publicitu zejména tím, že je vystaví ve svém sídle a zveřejní je na svých internetových stránkách nebo na internetových stránkách příslušného ministerstva."
3. Článek 7 se mění takto:
a) v odstavci 1 se zrušuje písmeno b);
b) v odstavci 2a se doplňuje nová věta, která zní:
"Pro účely tohoto odstavce lze rumunský přísta
Nařízení Komise (ES) č. 2046/2004
ze dne 29. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/20032 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.
(2) Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2].
(3) Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů.
Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95.
(4) Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení.
(5) Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit.
(6) Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu, vyvážené v nezměněném stavu, se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2047/2004
ze dne 29. listopadu 2004,
kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci, uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena.
(2) Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], je možné pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 1766/92 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95.
(3) Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle jejich místa určení.
(4) Opravnou částku je třeba stanovit zároveň s náhradou a dle stejného postupu, přičemž je možné ji v období mezi dvěma stanoveními změnit.
(5) Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Opravná částka použitelná pro předem stanovené vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu se stanovuje dle přílohy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2048/2004
ze dne 29. listopadu 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. záři 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.
(2) Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory stanovené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995 o určitých prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2].
(3) Náhradu použitelnou pro slad je třeba vypočítat s ohledem na množství obilovin nezbytné k výrobě uvažovaných produktů.
Tato množství byla stanovena nařízením (ES) č. 1501/95.
(4) Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle země jejich určení.
(5) Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit.
(6) Použití těchto předpisů v současné situaci na trzích s obilovinami, zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad ve výši uvedené v příloze tohoto nařízení.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro slad uvedený v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1784/2003 se stanovují ve výši uvedené v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2049/2004
ze dne 29. listopadu 2004,
kterým se stanoví opravná částka pro poskytnutí náhrady u sladu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena.
(2) Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], je možné pro slad uvedený v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 1766/92 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95.
(3) Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Opravnou částku uvedenou v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003, použitelnou pro předem stanovené vývozní náhrady pro slad, je třeba stanovit dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2050/2004
ze dne 29. listopadu 2004,
kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1] a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží [2], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 2 nařízení Rady (EHS) č. 2681/74 ze dne 21. října 1974, týkající se financování výdajů vzniklých v souvislosti s dodávkou zemědělských produktů jako potravinové pomoci [3] ze strany Společenství, stanoví, že část výdajů odpovídající dle pravidel Společenství vývozním náhradám pro dané produkty je třeba naúčtovat Evropskému zemědělskému orientačnímu a záručnímu fondu, oddělení záruk.
(2) Za účelem jednoduššího stanovení a řízení rozpočtu pro opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci a ve snaze informovat členské státy o míře účasti Společenství na financování vnitrostátních opatření potravinové pomoci je třeba určit výši náhrad poskytovaných pro tato opatření.
(3) Obecná a prováděcí pravidla stanovená článkem 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článkem 13 nařízení (ES) č. 3072/95 pro vývozní náhrady jsou přiměřeně použitelná pro výše uvedená opatření.
(4) Specifická kritéria, která je třeba vzít v úvahu při výpočtu vývozní náhrady pro rýži, jsou definována v článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
U vnitrostátních opatření a opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci prováděných v rámci mezinárodních dohod nebo jiných doplňkových programů, jakož i v rámci ostatních opatření Společenství ve formě bezplatných dodávek, se náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže stanovují podle přílohy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2051/2004
ze dne 25. října 2004,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],
s ohledem na stanovisku Výboru regionů,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání [3] obsahuje ustanovení o organizaci střediska, zejména jeho správní rady.
Tato ustanovení byla několikrát změněna, když po každém přistoupení nového členského státu bylo zapotřebí začlenit do správní rady nové členy.
(2) V roce 2001 bylo provedeno externí hodnocení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (dále jen "středisko").
V reakci Komise na toto hodnocení i v akčním plánu vypracovaném správní radou na základě této reakce se zdůrazňuje, že k udržení účinnosti a efektivity střediska a jeho řídících struktur je zapotřebí upravit ustanovení nařízení (EHS) č. 337/75.
(3) Evropský parlament vyzval Komisi, aby přezkoumala složení a pracovní metody rad jednotlivých agentur a předložila odpovídající návrhy.
(4) Správní rady Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, střediska a Evropské nadace pro zlepšování životních a pracovních podmínek předložily Komisi společné stanovisko k budoucí správě a fungování těchto rad.
(5) Tripartitní správa Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, střediska i Evropské nadace pro zlepšování životních a pracovních podmínek, vykonávaná zástupci vlád, organizací zaměstnavatelů a organizací zaměstnanců, má pro úspěch těchto subjektů zásadní význam.
(6) Účast sociálních partnerů na správě těchto tří orgánů Společenství vytváří zvláštní situaci, jež vyžaduje, aby tyto subjekty fungovaly na základě společných pravidel.
(7) Ukázalo se, že nejdůležitější je, aby byly v tripartitní radě zastoupeny všechny tři skupiny, tj. zástupci vlády, zaměstnavatelů a zaměstnanců, a aby byl jmenován koordinátor pro skupiny zaměstnavatelů a zaměstnanců.
Toto uspořádání by proto mělo být formálně schváleno a rozšířeno i na skupinu zástupců vlád.
(8) Zachování tripartitního zastoupení z každého členského státu zajistí zapojení všech představitelů hlavních zájmů i to, že bude zohledněna různost systémů a přístupů, které jsou charakteristické pro odborné vzdělávání.
(9) Je zapotřebí počítat s praktickými důsledky, které bude pro středisko mít nadcházející rozšíření Unie.
Složení i činnost rady střediska by měly být upraveny s přihlédnutím k přistoupení nových členských států.
(10) Je nutno posílit předsednictvo předpokládané v jednacím řádu správní rady, čímž se posílí kontinuita fungování střediska i účinnost jeho rozhodování.
Složení předsednictva by mělo nadále odrážet tripartitní strukturu rady.
(11) V souladu s článkem 3 Smlouvy usiluje Společenství v celé své činnosti o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy.
Je tedy vhodné, aby byla přijata opatření k podpoře vyrovnaného zastoupení mužů a žen ve složení řídící rady a předsednictva.
(12) Nařízení (EHS) č. 337/75 by proto mělo být změněno.
(13) Smlouva nestanoví pro přijetí tohoto nařízení jiné pravomoci než pravomoci uvedené v článku 308,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EHS) č. 337/75 se mění takto:
1. V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Při plnění svých úkolů si středisko vytváří vhodné styky, zejména se specializovanými subjekty, veřejnými nebo soukromými, vnitrostátními nebo mezinárodními, s orgány veřejné moci a vzdělávacími zařízeními a s organizacemi zaměstnanců a zaměstnavatelů.
Středisko zejména zajistí vhodnou spolupráci s Evropskou nadací odborného vzdělávání, aniž tím jsou dotčeny jeho vlastní cíle."
2. Článek 4 se nahrazuje tímto:
"Článek 4
1. Středisko tvoří
a) řídící rada;
b) předsednictvo;
c) ředitel.
2. Řídící rada se skládá z
a) jednoho člena zastupujícího vládu každého členského státu;
b) jednoho člena zastupujícího organizace zaměstnavatelů z každého členského státu;
c) jednoho člena zastupujícího organizace zaměstnanců z každého členského státu;
d) tří členů zastupujících Komisi.
Členy uvedené v prvním pododstavci písm. a), b) a c) jmenuje Rada ze seznamů kandidátů předložených členskými státy, organizacemi zaměstnavatelů a organizacemi zaměstnanců.
Komise jmenuje sama členy, kteří ji zastupují.
Seznam členů řídící rady Rada zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a na internetové stránce střediska.
3. Funkční období členů je tříleté.
Mohou být jmenováni opakovaně.
Po uplynutí funkčního období nebo v případě odstoupení zůstávají členové ve funkci, dokud nejsou jmenováni znovu nebo nahrazeni.
4. Řídící rada volí svého předsedu a tři místopředsedy ze všech tří skupin uvedených v odstavci 5 a z Komise, a sice na dobu dvou let s možností opětovného zvolení.
5. V řídící radě tvoří zástupci vlád, organizací zaměstnavatelů a organizací zaměstnanců vždy jednu skupinu.
Každá skupina jmenuje svého koordinátora.
Koordinátory skupin zaměstnavatelů a zaměstnanců musí být zástupci svých organizací na evropské úrovni a schůzí rady se účastní bez práva hlasovat.
6. Předseda svolává řídící radu jednou ročně.
Předseda svolává další zasedání na žádost nejméně třetiny členů řídící rady.
7. Rozhodnutí řídící rady jsou přijímána nadpoloviční většinou jejích členů.
8. Řídící rada zřídí předsednictvo.
Předsednictvo se skládá z předsedy a tří místopředsedů řídící rady, jednoho koordinátora za každou skupinu uvedenou v odstavci 5 a dalšího zástupce útvarů Komise.
9. Členské státy, organizace uvedené v odstavci 2, Rada, Komise a řídící rada se každý podle svých pravomocí snaží zajišťovat vyrovnané zastoupení mužů a žen na kandidátkách a při jmenováních podle odstavce 2, ve volbách podle odstavce 4 a při jmenováních podle odstavce 8.
10. Aniž je dotčena odpovědnost ředitele podle článků 7 a 8, sleduje předsednictvo z pověření řídící rady provádění rozhodnutí rady a přijímá veškerá nezbytná opatření k řízení střediska mezi schůzemi řídící rady s výjimkou opatření podle čl. 6 odst. 1, čl. 8 odst. 1 a čl. 11 odst. 1.
11. O celoročním rozvrhu schůzí předsednictva rozhodne řídící rada.
Předseda svolává další schůze předsednictva na žádost jeho členů.
12. Předsednictvo přijímá rozhodnutí na základě obecné shody.
Nelze-li dosáhnout obecné shody, předloží předsednictvo věc řídící radě k rozhodnutí."
3. V článku 7 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:
"1. Ředitel odpovídá za řízení střediska a provádí rozhodnutí řídící rady a předsednictva.
Je právním zástupcem střediska.
2. Připravuje a organizuje práci řídící rady a předsednictva a zajišťuje sekretariát pro jejich zasedání."
4. V článku 8 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Na základě návrhu předloženého ředitelem přijme řídící rada po dohodě s útvary Komise střednědobé priority a roční pracovní program.
Program vezme v úvahu priority požadované orgány Společenství."
5. Pokaždé, když se v článcích uvádějí slova "správní rada", nahrazují se slovy "řídící rada" v odpovídajícím mluvnickém tvaru.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2052/2004
ze dne 22. listopadu 2004
o rozšíření konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných z Indonésie, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Indonésie či nikoliv
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Stávající opatření
(1) Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 964/2003 [2] (dále jen "původní nařízení") mimo jiné konečná antidumpingová cla ve výši 58,6 % na dovoz potrubních tvarovek (kromě litých tvarovek, přírub a tvarovek se závity) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) s vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, používaných ke svařování natupo a jiným účelům, spadajících pod kódy KN ex73079311 (kód TARIC 7307931199), ex73079319 (kód TARIC 7307931999), ex73079930 (kód TARIC 7307993098) a ex73079990 (kód TARIC 7307999098) a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR").
2. Zahájení
(2) Komise měla k dispozici dostatečné zřetelné důkazy, že antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek z ČLR jsou obcházena překládkou a nesprávným prohlášením o původu přes Indonésii.
Dostatečné důkazy pro zahájení šetření týkající se Indonésie se Komisi podařilo získat na základě informací získaných od celních orgánů jednoho členského státu, které prokázaly, že zboží nepocházelo z Indonésie.
Proto se Komise rozhodla zahájit z vlastního podnětu šetření podle článku 13 základního nařízení.
(3) Na základě několika šetření provedených během roku 2003 celními orgány jednoho členského státu byly získány zřetelné důkazy zejména o tom, že pokud jde o dovoz do tohoto členského státu, byly odhaleny praktiky prohlašování zásilek za pocházející z Indonésie, ačkoliv byly tyto zásilky ve skutečnosti zaslány a pocházely z ČLR.
Podle údajů Eurostatu představoval v roce 2003 dovoz do tohoto členského státu prohlášený za pocházející z Indonésie dvě třetiny dovozu do Společenství prohlášeného za pocházející z Indonésie.
Tento značný nárůst dovozu následující po uložení antidumpingových opatření na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z ČLR se jevil jako změna obchodních toků, pro kterou neexistovalo jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod než existence antidumpingových cel na potrubní tvarovky z ČLR.
(4) V neposlední řadě se zdálo, že nápravné účinky stávajících antidumpingových cel na dovoz potrubních tvarovek z ČLR jsou mařeny, pokud se jedná o množství a ceny, a že dochází k dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty stanovené dříve pro potrubní tvarovky pocházející z ČLR.
(5) Proto Komise zahájila z vlastního podnětu nařízením (ES) č. 396/2004 [3] (dále jen "zahajovací nařízení") šetření údajného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z ČLR dovozem potrubních tvarovek odesílaných z Indonésie, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Indonésie či nikoliv, a podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení vydala pokyn celním orgánům, aby ode dne 4. března 2004 vedly evidenci dovozu potrubních tvarovek odesílaných z Indonésie, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Indonésie či nikoliv, spadajících pod kódy KN ex73079311 (kód TARIC 7307931193), ex73079319 (kód TARIC 7307931993), ex73079930 (kód TARIC 7307993093) a ex73079990 (kód TARIC 7307999093). Komise o zahájení šetření uvědomila orgány ČLR a Indonésie.
3. Šetření
(6) Komise rozeslala dotazníky výrobcům a vývozcům v ČLR (v Indonésii nebyl žádný výrobce znám) i dovozcům ve Společenství, kteří byli Komisi známi ze šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření na dovoz potrubních tvarovek z ČLR (dále jen "předchozí šetření").
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost předložit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.
(7) Žádný z výrobců ani vývozců z ČLR nepředložil odpověď na dotazník a žádný z výrobců ani vývozců z Indonésie se nepřihlásil ani nepředložil odpověď na dotazník.
Tři odpovědi na dotazník byly předloženy nezávislými dovozci ze Společenství.
Jeden z těchto dovozců již dále nespolupracoval.
4. Období šetření
(8) Období šetření pokrývalo období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003.
Pro šetření změny obchodních toků byly použity údaje z roku 2000 až do období šetření.
B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Obecné úvahy/úroveň spolupráce
a) Indonésie
(9) Při šetření nespolupracovali žádní výrobci ani vývozci potrubních tvarovek z Indonésie.
Orgány Indonésie nepředložily žádné doplňující informace.
Orgány Indonésie byly jasně vyrozuměny, že nespolupráce může vést k použití článku 18 základního nařízení.
Tři nezávislí dovozci předložili odpověď na dotazník.
Jeden dovozce, který předložil odpověď na dotazník, v níž chyběly informace potřebné pro zjištění skutečnosti, zda dochází k obcházení, tento nedostatek, na který jej Komise upozornila dopisem v reakci na jeho původní odpověď na dotazník nevysvětlil, a proto byl prohlášen za nespolupracujícího.
Dovoz ostatních dvou dovozců představoval 5,5 % celkového dovozu prohlášeného za pocházející z Indonésie během období šetření.
Celkově je tedy možné konstatovat, že nedošlo k žádné spolupráci ze strany výrobců a k pouze malé spolupráci ze strany dovozců.
b) ČLR
(10) Při šetření nespolupracovali žádní čínští výrobci ani vývozci.
(11) Komise jasně oznámila nespolupracujícím společnostem, že nespolupráce může vést k použití článku 18 základního nařízení.
2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(12) Dotčeným výrobkem údajného obcházení jsou potrubní tvarovky (kromě litých tvarovek, přírub a tvarovek se závity) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) s vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti zařaditelné do kódů KN ex73079311 (kód TARIC 7307931193), ex73079319 (kód TARIC 7307931993), ex73079930 (kód TARIC 7307993093) a ex73079990 (kód TARIC 7307999093).
(13) Vzhledem k velmi nízké úrovni spolupráce je nutné předpokládat, že potrubní tvarovky vyvážené do Společenství z ČLR a potrubní tvarovky odesílané z Indonésie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná použití. Jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl.
1 odst. 4 základního nařízení.
3. Změna obchodních toků
(14) Jak je uvedeno výše, evidentní důkazy naznačily, že změna obchodních toků pramenila z překládky a nesprávného prohlášení o původu výrobku, protože dovoz byl prohlašován za pocházející z Indonésie, ačkoliv existovaly důkazy, že zboží pochází z ČLR.
(15) Jelikož při šetření nespolupracovala žádná indonéská společnost, musel být vývoz z Indonésie do Společenství stanoven na základě dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
Z tohoto důvodu byly pro stanovení cen a množství vývozu z Indonésie do Společenství použity údaje Eurostatu, které byly za těchto okolností nejspolehlivějšími dostupnými informacemi.
(16) Dovoz potrubních tvarovek prohlášených za pocházející z Indonésie se zvýšil z 0 tun v roce 2000 na 866 tun v období šetření.
Tento dovoz z Indonésie byl zahájen v lednu 2002, tedy v době, kdy probíhalo předchozí šetření.
Dovoz potrubních tvarovek z ČLR do Společenství se zvýšil ze 44 tun v roce 2000 na 287 tun v období šetření.
Na toto zvýšení vývozu z ČLR však musí být posuzováno společně s úrovní vývozu dosaženou v posuzovaném období původního šetření [4].
Objem čínského vývozu v období šetření totiž činil méně než 10 % objemu vývozu v posuzovaném období původního šetření.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem k nepřítomnosti důkazu o opaku bylo zjištěno, že dovoz odesílaný z Indonésie nahrazoval část předchozího dovozu z ČLR.
4. Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod
(17) Při nespolupráci stran z Indonésie a ČLR a při nepřítomnosti jakéhokoliv důkazu o opaku byl přijat závěr, že vhledem k časové shodě s předchozím šetřením, které vedlo k uložení stávajících opatření, pramenila změna obchodních toků z existence antidumpingového cla spíše než z jakéhokoliv jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 druhé věty základního nařízení.
(18) Byl tudíž přijat závěr, že pro pozorovanou změnu obchodních toků nelze stanovit žádný jiný rozumný důvod, než je snaha vyhnout se stávajícím antidumpingovým clům na dovoz potrubních tvarovek z ČLR.
5. Maření nápravných účinků cla, pokud se jedná o ceny nebo množství obdobných výrobků
(19) Na základě výše uvedené analýzy obchodních toků bylo zjištěno, že změna ve struktuře dovozu do Společenství souvisí s existencí antidumpingových opatření.
Dovoz prohlášený za pocházející z Indonésie se před lednem 2002 na trhu Společenství nevyskytoval.
Po tomto datu dovoz prohlášený za pocházející z Indonésie podstatně stoupl a během období šetření činil 866 tun.
Tento objem představuje 1,7 % spotřeby Společenství během období šetření předchozího šetření.
(20) S ohledem na ceny výrobků odesílaných z Indonésie a na nespolupráci ze strany vývozců a nepřítomnost jakéhokoliv důkazu o opaku údaje Eurostatu odhalily, že průměrné vývozní ceny z Indonésie během období šetření byly dokonce nižší než průměrné vývozní ceny stanovené pro ČLR v předchozím šetření, a tudíž nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
Bylo zjištěno, že během období šetření byly průměrné vývozní ceny z Indonésie přibližně o 34 % nižší než průměrné vývozní ceny z ČLR.
(21) Na základě výše uvedených skutečností byl přijat závěr, že změna obchodních toků společně s neobvykle nízkými cenami vývozu z Indonésie maří nápravné účinky antidumpingových opatření, pokud se jedná o ceny a množství obdobných výrobků.
6. Důkazy o dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty stanovené dříve pro stejné nebo obdobné výrobky
(22) Pro stanovení, zda lze nalézt důkazy o dumpingu v souvislosti s dotčeným výrobkem vyváženým v období šetření z Indonésie do Společenství, byly použity vývozní ceny stanovené na základě údajů Eurostatu podle článku 18 základního nařízení.
13 odst. 1 základního nařízení požaduje důkazy o dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty stanovené dříve pro stejné nebo obdobné výrobky.
V předchozím šetření bylo pro ČLR za vhodnou analogickou zemi s tržní ekonomikou pro účely stanovení běžné hodnoty shledáno Thajsko.
(24) Pro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden řádný zápočet rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
Tyto úpravy byly provedeny ve vztahu k dopravním a pojistným nákladům v souladu s čl. 2 odst.
10 základního nařízení. Při nepřítomnosti dalších údajů týkajících se těchto faktorů byly použity údaje, které byly použity v předchozím šetření.
(25) V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení ukázalo srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanoveného v předchozím šetření s váženým průměrem vývozních cen během období šetření tohoto šetření, vyjádřených jako procentní podíl ceny CIF na hranici Společenství před proclením, na dumping u dovozu potrubních tvarovek odesílaných z Indonésie. Zjištěné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici Společenství před proclením, činilo 60,5 %.
C. OPATŘENÍ
(26) S ohledem na výše uvedené zjištění o obcházení ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření na dovoz dotyčného výrobku pocházejícího z ČLR rozšířena na stejný výrobek odesílaný z Indonésie, bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Indonésie či nikoliv.
(27) Rozšířené clo by mělo být stejné jako clo stanovené v čl. 1 odst. 2 původního nařízení.
(28) V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že jakákoliv rozšířená opatření budou použita proti evidovanému dovozu ode dne celní evidence, by měl o být antidumpingové clo vybíráno z dovozu potrubních tvarovek odesílaných z Indonésie, které překročily hranice Společenství podle evidence uložené zahajovacím nařízením.
(29) K obcházení dochází mimo Společenství.
Článek 13 základního nařízení má za cíl potírat obcházení bez dopadu na hospodářské subjekty, které mohou prokázat, že takové praktiky neprovádějí, ale neobsahuje určité ustanovení stanovící zacházení s výrobci, kteří mohou prokázat, že neobcházejí žádná opatření.
Z tohoto důvodu se zdá nezbytné umožnit, aby výrobci, kteří neprodávali dotyčný výrobek na vývoz během období šetření a nejsou ve spojení s žádnými vývozci ani výrobci, na které se vztahuje rozšířené antidumpingové clo, požádali o osvobození od opatření na tento dovoz.
Dotčení výrobci, kteří by uvažovali o podání žádosti o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla, by museli vyplnit dotazník, aby umožnili Komisi stanovit, zda může být osvobození uděleno.
Toto osvobození může být uděleno například po zhodnocení situace na trhu s dotčeným výrobkem, výrobní kapacity a využívání výrobní kapacity, poptávky a odbytu a pravděpodobnosti výskytu praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, a důkazů o dumpingu.
Komise by zpravidla také provedla ověření na místě.
Tato žádost by musela být Komisi podána bezodkladně, společně se všemi významnými údaji, zejména o veškerých změnách v činnosti společnosti souvisejících s výrobou a prodejem.
(30) Na dovozce by se stále mohlo vztahovat vynětí z celní evidence nebo osvobození od opatření, pokud jejich dovoz pochází od vývozců, kterým bylo toto osvobození uděleno, a v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení.
(31) Je-li osvobození uděleno, navrhne Komise po konzultaci s poradním výborem odpovídající změnu tohoto nařízení.
Každé udělené osvobození bude následně sledováno, aby bylo zajištěno plnění podmínek stanovených v tomto nařízení.
D. ŘÍZENÍ
(32) Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má Rada v úmyslu rozšířit platná konečná antidumpingová cla, a byla jim poskytnuta příležitost vyjádřit se k nim.
Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by byly takové povahy, aby výše uvedené závěry změnily,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek (kromě litých tvarovek, přírub a tvarovek se závity) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) s vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, používaných ke svařování natupo a jiným účelům, spadajících pod kódy KN ex73079311 (kód TARIC 7307931199), ex73079319 (kód TARIC 7307931999), ex73079930 (kód TARIC 7307993098) a ex73079990 (kód TARIC 7307999098) a pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR), se rozšiřuje na dovoz potrubních tvarovek (kromě litých tvarovek, přírub a tvarovek se závity) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) s vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, používaných ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti zařaditelných do kódů KN ex73079311 (kód TARIC 7307931193), ex73079319 (kód TARIC 7307931993), ex73079930 (kód TARIC 7307993093) a ex73079990 (kód TARIC 7307999093), odesílaných z Indonésie, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Indonésie či nikoliv.
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 se vybírá z dovozu evidovaného podle článku 2 nařízení (ES) č. 396/2004 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96.
3. Použijí se platné předpisy o clech.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v některém z úředních jazyků Společenství a musí být podepsány osobou pověřenou zastupováním žadatele.
Žádost musí být zaslána Evropské komisi, generálnímu ředitelství pro obchod, ředitelství B na tuto adresu:
Evropská komise
Generální ředitelství pro obchod
Ředitelství B
J-79 5/16
B-1049 Brusel
Fax (32-2) 295 65 05
Telex COMEU B 21877.
2. Komise může po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím povolit osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 pro dovoz, který neobchází antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 964/2003, a navrhnout odpovídající změnu tohoto nařízení.
Článek 3
Celním orgánům se ukládá, aby přerušily evidenci dovozu podle článku 2 nařízení (ES) č. 396/2004.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2053/2004
ze dne 22. listopadu 2004
o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných ze Srí Lanky, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející ze Srí Lanky či nikoliv
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Stávající opatření
(1) Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 964/2003 [2] (dále jen "původní nařízení") mimo jiné konečná antidumpingová cla ve výši 58,6 % na dovoz potrubních tvarovek (kromě litých tvarovek, přírub a tvarovek se závity) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) s vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, používaných ke svařování natupo a jiným účelům, spadajících pod kódy KN ex73079311 (kód TARIC 7307931199), ex73079319 (kód TARIC 7307931999), ex73079930 (kód TARIC 7307993098) a ex73079990 (kód TARIC 7307999098) a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR").
2. Žádost
13 odst. 3 základního nařízení o prošetření údajného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z ČLR.
Žádost byla předložena Obranným výborem pro výrobní odvětví Evropské unie vyrábějící potrubní tvarovky ke svařování natupo, zastupujícím čtyři výrobce ze Společenství.
(3) V žádosti byla vyjádřena domněnka, že po uložení opatření na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z ČLR došlo ke změně obchodních toků, jak to ukazuje značný nárůst dovozu stejného výrobku ze Srí Lanky.
(4) Žadatel se domnívá, že tato změna obchodních toků pramenila z překládky potrubních tvarovek pocházejících z ČLR přes Srí Lanku.
Dále se domnívá, že mimo uložení antidumpingového cla na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z ČLR neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod pro výše uvedené změny.
(5) Žadatel se konečně domnívá, že nápravné účinky stávajících antidumpingových cel na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z ČLR jsou mařeny, pokud se jedná o množství a ceny, a že dochází k dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty stanovené dříve pro potrubní tvarovky pocházející z ČLR.
3. Zahájení
(6) Komise zahájila nařízením (ES) č. 395/2004 [3] ("zahajovací nařízení") šetření údajného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z ČLR dovozem potrubních tvarovek odesílaných ze Srí Lanky, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející ze Srí Lanky či nikoliv, a podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení vydala pokyn celním orgánům, aby od 4. března 2004 vedly evidenci dovozu potrubních tvarovek odesílaných ze Srí Lanky, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející ze Srí Lanky či nikoliv, spadajících pod kódy KN ex73079311 (kód TARIC 7307931194), ex73079319 (kód TARIC 7307931994), ex73079930 (kód TARIC 7307993094) a ex73079990 (kód TARIC 7307999094). Komise o zahájení šetření uvědomila orgány ČLR a Srí Lanky.
4. Šetření
(7) Komise rozeslala dotazníky výrobcům a vývozcům v ČLR (na Srí Lance nebyl žádný výrobce znám) i dovozcům ve Společenství, kteří byly uvedeni v žádosti nebo byli Komisi známi, šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření na dovoz potrubních tvarovek z ČLR (dále jen "předchozí šetření").
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost předložit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.
(8) Žádný z výrobců ani vývozců z ČLR nepředložil odpověď na dotazník a žádná odpověď na dotazník nebyla obdržena od dovozců ve Společenství.
Žádný z výrobců ani vývozců ze Srí Lanky se nepřihlásil ani nepředložil odpověď na dotazník.
5. Období šetření
(9) Období šetření pokrývalo období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003.
Pro šetření změny obchodních toků byly použity údaje z roku 2000 až do období šetření.
B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Obecné úvahy/úroveň spolupráce
a) Srí Lanka
(10) Při šetření nespolupracovali žádní výrobci ani vývozci potrubních tvarovek ze Srí Lanky.
Orgány Srí Lanky dokonce Komisi informovaly, že žádná společnost na Srí Lance není zaregistrována jako výrobce potrubních tvarovek podle definice v zahajovacím nařízení.
Jedinou odezvou, která byla obdržena od dovozců, je prohlášení, že ze Srí Lanky nedováželi potrubní tvarovky.
Dovozci a orgány Srí Lanky byli jasně vyrozuměni, že nespolupráce může vést k použití článku 18 základního nařízení.
Těmto stranám byly také oznámeny důsledky nespolupráce.
b) ČLR
(11) Při šetření nespolupracovali žádní čínští výrobci ani vývozci.
(12) Komise jasně oznámila nespolupracujícím společnostem, že nespolupráce může vést k použití článku 18 základního nařízení.
Těmto stranám byly také oznámeny důsledky nespolupráce.
2. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(13) Dotčeným výrobkem údajného obcházení jsou potrubní tvarovky (kromě litých tvarovek, přírub a tvarovek se závity) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) s vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti zařaditelné do kódů KN ex73079311 (kód TARIC 7307931194), ex73079319 (kód TARIC 7307931994), ex73079930 (kód TARIC 7307993094) a ex73079990 (kód TARIC 7307999094).
(14) Při nespolupráci ze strany Srí Lanky a s uvážením změny obchodních toků popsané v následující části je za neexistence důkazů o opaku nutné předpokládat, že potrubní tvarovky vyvážené do Společenství z ČLR a potrubní tvarovky odesílané ze Srí Lanky mají stejné základní chemické a fyzikální vlastnosti a stejná použití. Jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl.
1 odst. 4 základního nařízení.
3. Změna obchodních toků
(15) Jak to bylo uvedeno ve čtvrtém bodě odůvodnění, vznikla domněnka, že změna obchodních toků pramenila z překládky přes Srí Lanku.
(16) Jelikož při šetření nespolupracovala žádná srílanská společnost, musel být vývoz ze Srí Lanky do Společenství stanoven na základě dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
Z tohoto důvodu byly pro stanovení cen a množství vývozu ze Srí Lanky do Společenství použity údaje Eurostatu, které byly za těchto okolností nejspolehlivějšími dostupnými informacemi.
(17) Dovoz potrubních tvarovek prohlášených za pocházející ze Srí Lanky se zvýšil z 0 tun v roce 2000 na 302 tun v období šetření.
Tento dovoz ze Srí Lanky byl zahájen v červnu 2002, tedy v době, kdy probíhalo předchozí šetření.
Dovoz potrubních tvarovek do Společenství z ČLR se zvýšil ze 44 tun v roce 2000 na 287 tun v období šetření.
Toto zvýšení vývozu z ČLR však musí být posuzováno společně s úrovní vývozu dosaženou v posuzovaném období původního šetření podle nařízení (ES) č. 584/96 [4].
Objem čínského vývozu v období šetření totiž činil méně než 10 % objemu vývozu v posuzovaném období původního šetření.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem k nepřítomnosti důkazu o opaku bylo zjištěno, že dovoz odesílaný ze Srí Lanky nahrazoval část předchozího dovozu z ČLR.
(18) Na základě výše uvedených číselných údajů bylo dosaženo závěru, že došlo k jasné změně obchodních toků, která začala s předchozím šetřením, jež vedlo k uložení stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a rychle se vyvíjela po uložení těchto opatření.
4. Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod
(19) Při nespolupráci stran ze Srí Lanky a ČLR a při nepřítomnosti jakéhokoli důkazu o opaku byl přijat závěr, že vzhledem k časové shodě s předchozím šetřením, které vedlo k uložení stávajících opatření, pramenila změna obchodních toků z existence antidumpingového cla uloženého na dotčený výrobek pocházející z ČLR spíše než z jakéhokoliv jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 druhé věty základního nařízení.
(20) Byl tudíž přijat závěr, že pro pozorovanou změnu obchodních toků nelze stanovit žádný jiný rozumný důvod, než je snaha vyhnout se stávajícím antidumpingovým clům na dovoz potrubních tvarovek z ČLR.
5. Maření nápravných účinků cla, pokud se jedná o ceny nebo množství obdobných výrobků
(21) Na základě výše uvedené analýzy obchodních toků bylo zjištěno, že změna ve struktuře dovozu do Společenství souvisí s existencí antidumpingových opatření.
Dovoz prohlášený za pocházející ze Srí Lanky se před lednem 2002 na trhu Společenství nevyskytoval.
Po tomto datu dovoz prohlášený za pocházející ze Srí Lanky podstatně stoupl a během období šetření činil 302 tun.
Tento objem představuje 0,6 % spotřeby Společenství během období šetření předchozího šetření.
Je potřeba věnovat pozornost skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Společenství je ve velké míře rozdělen mezi několik různých vyvážejících zemí.
V období šetření Srí Lanka dosáhla 2,5 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku do Společenství, kdežto nejvýznamnější vyvážející země během uvedeného roku (Slovenská republika) dosáhla 12 %.
Navíc je Srí Lanka dvanáctým nejvýznamnějším dovozcem dotčeného výrobku do Společenství ze seznamu 36 vyvážejících zemí.
(22) S ohledem na ceny výrobků odesílaných ze Srí Lanky a na nespolupráci a nepřítomnost jakéhokoli důkazu o opaku údaje Eurostatu odhalily, že průměrné vývozní ceny ze Srí Lanky během období šetření byly dokonce i) nižší než průměrné vývozní ceny stanovené pro ČLR v předchozím šetření a ii) nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
Bylo zjištěno, že během období šetření byly vývozní ceny ze Srí Lanky o více než 12 % nižší než vývozní ceny z ČLR.
(23) Na základě výše uvedených skutečností byl přijat závěr, že změna obchodních toků společně s neobvykle nízkými cenami vývozu ze Srí Lanky maří nápravné účinky antidumpingových opatření, pokud se jedná o ceny a množství obdobných výrobků.
6. Důkazy o dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty stanovené dříve pro stejné nebo obdobné výrobky
(24) Pro stanovení, zda lze nalézt důkazy o dumpingu v souvislosti s dotčeným výrobkem vyváženým v období šetření ze Srí Lanky do Společenství, byly použity vývozní ceny stanovené na základě údajů Eurostatu podle článku 18 základního nařízení.
13 odst. 1 základního nařízení požaduje důkazy o dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty stanovené dříve pro stejné nebo obdobné výrobky.
V předchozím šetření bylo pro ČLR za vhodnou analogickou zemi s tržní ekonomikou pro účely stanovení běžné hodnoty shledáno Thajsko.
(26) Pro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden řádný zápočet rozdílů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
Tyto úpravy byly provedeny ve vztahu k dopravním a pojistným nákladům v souladu s čl. 2 odst.
10 základního nařízení. Při nepřítomnosti dalších údajů týkajících se těchto faktorů byly použity údaje, které byly použity v předchozím šetření.
(27) V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení ukázalo srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanoveného v předchozím šetření s váženým průměrem vývozních cen během období šetření tohoto šetření, vyjádřených jako procentní podíl ceny CIF na hranici Společenství před proclením, na dumping u dovozu potrubních tvarovek odesílaných ze Srí Lanky. Zjištěné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici Společenství před proclením, činilo 34,3 %.
C. OPATŘENÍ
(28) S ohledem na výše uvedená zjištění o obcházení ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR rozšířena na stejný výrobek odesílaný ze Srí Lanky, bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející ze Srí Lanky či nikoliv.
(29) Rozšířené clo by mělo být stejné jako clo stanovené v čl. 1 odst. 2 původního nařízení.
(30) V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že jakákoli rozšířená opatření budou použita proti evidovanému dovozu ode dne celní evidence, by mělo být antidumpingové clo vybíráno z dovozu potrubních tvarovek odeslaných ze Srí Lanky, které překročily hranice Společenství podle evidence uložené článkem 2 zahajovacího nařízení.
(31) K obcházení dochází mimo Společenství.
Článek 13 základního nařízení má za cíl potírat obcházení bez dopadu na hospodářské subjekty, které mohou prokázat, že takovéto praktiky neprovádějí, ale neobsahuje určité ustanovení stanovící zacházení s výrobci, kteří mohou prokázat, že neobcházejí žádná opatření.
Z tohoto důvodu se zdá nezbytné umožnit, aby výrobci, kteří neprodávali dotčený výrobek na vývoz během období šetření a nejsou ve spojení s žádnými výrobci ani vývozci, na které se vztahuje rozšířené antidumpingové clo, požádali o osvobození od opatření na tento dovoz.
Dotčení výrobci, kteří by uvažovali o podání žádosti o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla, by museli vyplnit dotazník, aby umožnili Komisi stanovit, zda může být osvobození uděleno.
Toto osvobození může být uděleno například po zhodnocení situace na trhu s dotčeným výrobkem, výrobní kapacity a využívání výrobní kapacity, poptávky a odbytu a pravděpodobnosti výskytu praktik, pro něž není dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, a důkazů o dumpingu.
Komise by zpravidla také provedla ověření na místě.
Tato žádost by musela být Komisi podána bezodkladně společně se všemi významnými údaji, zejména o veškerých změnách v činnosti společnosti souvisejících s výrobou a prodejem.
(32) Na dovozce by se stále mohlo vztahovat vynětí z celní evidence nebo osvobození od opatření, pokud jejich dovoz pochází od vývozců, kterým bylo toto osvobození uděleno, a v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení.
(33) Je-li osvobození uděleno, navrhne Komise po konzultaci s poradním výborem odpovídající změnu tohoto nařízení.
Každé udělené osvobození bude následně sledováno, aby bylo zajištěno plnění podmínek stanovených v tomto nařízení.
(34) Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě má Rada v úmyslu rozšířit platná konečná antidumpingová cla, a byla jim poskytnuta příležitost vyjádřit se k nim.
Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by byly takové povahy, aby výše uvedené závěry změnily,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek (kromě litých tvarovek, přírub a tvarovek se závity) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) s vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, používaných ke svařování natupo a jiným účelům, spadajících pod kódy KN ex73079311 (kód TARIC 7307931199), ex73079319 (kód TARIC 7307931999), ex73079930 (kód TARIC 7307993098) a ex73079990 (kód TARIC 7307999098) a pocházejících z Čínské lidové republiky, se rozšiřuje na dovoz potrubních tvarovek (kromě litých tvarovek, přírub a tvarovek se závity) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) s vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, používaných ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti zařaditelných do kódů KN ex73079311 (kód TARIC 7307931194), ex73079319 (kód TARIC 7307931994), ex73079930 (kód TARIC 7307993094) a ex73079990 (kód TARIC 7307999094), odesílaných ze Srí Lanky, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející ze Srí Lanky či nikoliv.
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 se vybírá z dovozu evidovaného podle článku 2 nařízení (ES) č. 395/2004 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96.
3. Použijí se platné předpisy o clech.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v některém z úředních jazyků Společenství a musí být podepsány osobou pověřenou zastupováním žadatele.
Žádost musí být zaslána na tuto adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
J-79 5/16
B-1049 Brussels
Fax: (32-2) 295 65 05
Telex: COMEU B 21877.
2. Komise může po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím povolit osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 pro dovoz, který neobchází antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 964/2003.
Článek 3
Celním orgánům se ukládá, aby přerušily celní evidenci dovozu podle článku 2 nařízení (ES) č. 395/2004.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2054/2004
ze dne 29. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ohledně seznamů zemí a území
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ze dne 26. května 2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a o změně směrnice Rady 92/65/EHS [1], a zejména na články 10 a 21 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví veterinární podmínky pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a pravidla pro kontroly těchto přesunů.
Část C přílohy II tohoto nařízení obsahuje seznam třetích zemí, pro které se stanovilo, že riziko zavlečení vztekliny následkem přesunů zvířat v zájmovém chovu z jejich území do Společenství není vyšší než riziko spojené s přesuny mezi členskými státy.
(2) Podle nařízení (ES) č. 998/2003 měl být seznam třetích zemí vypracován do 3. července 2004.
Za tím účelem, aby mohla být třetí země zařazena do tohoto seznamu, musí nejprve prokázat svůj status, pokud jde o vzteklinu, a doložit, že splňuje některé podmínky týkající se oznamování, monitorování, veterinárních útvarů, prevence a kontroly vztekliny a že je v souladu s úpravou očkovacích látek.
(3) Za tím účelem, aby se předcházelo zbytečným překážkám v přesunech zvířat v zájmovém chovu a aby měly třetí země dostatek času k předložení nutných dodatečných záruk, je vhodné vytvořit přechodný seznam třetích zemí.
Tento seznam by měl vycházet z údajů dostupných prostřednictvím Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat (OIE – Světová organizace pro zdraví zvířat), výsledků inspekcí prováděných Potravinovým a veterinárním úřadem Komise v dotčených třetích zemích a informací od členských států.
(4) Tento seznam by se měl opírat rovněž o údaje poskytnuté Světovou zdravotnickou organizací (WHO) a centrem WHO pro monitorování a výzkum vztekliny ve Wusterhausenu (WHO Collaborating Centre for Rabies Surveillance and Research) a o údaje uvedené v Rabies Bulletin.
(5) Přechodný seznam třetích zemí by měl zahrnovat země, ve kterých se nevyskytuje vzteklina, a země, pro které se stanovilo, že riziko zavlečení vztekliny následkem přesunů zvířat v zájmovém chovu z jejich území do Společenství není vyšší než riziko spojené s přesuny mezi členskými státy.
(6) Po podání žádostí příslušných orgánů Ruské federace o zařazení do seznamu v části C přílohy II nařízení (ES) č. 998/2003 se zdá vhodné upravit přechodný seznam vypracovaný v souladu s článkem 10.
(7) V zájmu srozumitelnosti právních předpisů Společenství je vhodné, aby byla příloha II nařízení (ES) č. 998/2003 nahrazena v celém rozsahu.
(8) Nařízení (ES) č. 998/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(9) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha II nařízení (ES) č. 998/2003 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 3. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2055/2004
ze dne 30. listopadu 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2056/2004
ze dne 30. listopadu 2004,
kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 1. prosince 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin [2], a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku.
Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku.
Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku.
(2) Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu.
(3) Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin.
(4) Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby.
(5) S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období.
(6) Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2057/2004
ze dne 30. listopadu 2004,
kterým se pro období od 1. do 31. prosince 2004 stanoví produkční náhrada pro bílý cukr používaný v chemickém průmyslu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 7 odst. 5 pátou odrážku uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že může být rozhodnuto poskytnout produkční náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a) a písm. f) uvedeného nařízení, pro sirupy uvedené v písm. d) uvedeného odstavce, jakož i pro chemicky čistou fruktózu (levulózu) kódu KN 17025000 jako meziprodukt, pokud se tyto produkty nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 23 odst. 2 Smlouvy a používají se k výrobě určitých výrobků chemického průmyslu;
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1265/2001 ze dne 27. června 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/2001, pokud jde o poskytování produkční náhrady pro některé výrobky z odvětví cukru používané v chemickém průmyslu [2], stanoví, že tyto náhrady jsou určovány v závislosti na náhradě stanovené pro bílý cukr.
(3) Článek 9 nařízení (ES) č. 1265/2001 stanoví, že produkční náhrada pro bílý cukr se stanovuje měsíčně na období od prvního dne každého měsíce.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Produkční náhrada pro bílý cukr uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1265/2001 se stanoví ve výši 39,481 EUR/100 kg netto na období od 1. do 31. prosince 2004.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2058/2004
ze dne 30. listopadu 2004,
kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu [3]. Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.
(2) V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů.
Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní.
Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl.
2 nařízení (ES) č. 1591/2001.
(3) Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 16,679 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2059/2004
ze dne 4. října 2004,
kterým se mění rozhodnutí Komise č. 1469/2002/ESUO o uplatňování některých omezení dovozu určitých výrobků z oceli z Kazachstánu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Republikou Kazachstán [1] vstoupila v platnost dnem 1. července 1999.
(2) Ustanovení čl. 17 odst. 1 dohody o partnerství a spolupráci stanoví, že obchod s výrobky Evropského společenství uhlí a oceli (dále jen "ESUO") se řídí hlavou III uvedené dohody, s výjimkou článku 11 uvedené dohody, a ustanoveními dohody o množstevních ujednáních pro obchod s výrobky ESUO z oceli.
(3) Dne 22. července 2002 ESUO a vláda Republiky Kazachstán uzavřely dohodu o obchodu s některými výrobky z oceli [2] (dále jen "dohoda"), která bylá jménem ESUO schválena rozhodnutím Komise 2002/654/ESUO [3].
(4) Platnost Smlouvy o ESUO uplynula dnem 23. července 2002 a Evropské společenství převzalo všechna práva a povinnosti sjednané ESUO.
(5) V souladu s čl. 11 odst. 2 dohody se strany dohodly, že by se v dohodě mělo pokračovat a měla by být zachována všechna práva a povinnosti stran i po tomto skončení platnosti.
2 odst. 6 dohody zahájily strany konzultace a dohodly se zvýšit množstevní limity stanovené dohodou, aby se přihlédlo k rozšíření Evropské unie.
Tato zvýšení se stala předmětem nové dohody, která vstoupila v platnost dnem podpisu [4].
(7) Rozhodnutí Komise č. 1469/2002/ESUO ze dne 8. července 2002 o uplatňování některých omezení dovozu určitých výrobků z oceli z Kazachstánu [5] by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V příloze IV rozhodnutí č. 1469/2002/ESUO se množstevní limity stanovené pro rok 2004 nahrazují množstevními limity uvedenými v příloze tohoto nařízení.
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2060/2004
ze dne 22. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2702/1999 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů ve třetích zemích a nařízení (ES) č. 2826/2000 o informačních a propagačních opatřeních pro zemědělské produkty na vnitřním trhu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě zkušeností získaných při provádění nařízení (ES) č. 2702/1999 [3] a (ES) č. 2826/2000 [4] analyzovaných ve zprávě, kterou Komise předložila Evropskému parlamentu a Radě v dubnu 2004, je vhodné revidovat některá ustanovení uvedených nařízení.
(2) Harmonizace ustanovení o předkládání a výběru návrhů, monitorování programů a konzultacích a technické pomoci, uplatňovaných v souvislosti s nařízeními (ES) č. 2702/1999 a (ES) č. 2826/2000, by měla vést ke zjednodušení řízení těchto dvou režimů; zejména by měla být navrhujícím organizacím dána možnost provádět některé části programů a vybírat prováděcí subjekty v pozdější fázi postupu.
(3) Mělo by se zabránit roztříštění finančních zdrojů do menších a neúčinných programů a stanovením horní a dolní hranice skutečných nákladů pro předkládané programy by mělo být zajištěno vyvážené rozdělení dostupných rozpočtových zdrojů.
(4) Možnost Komise zahájit podpůrná a informační opatření ve třetích zemích by měla být rozšířena v případech, kdy jsou tato opatření v zájmu celého Společenství nebo kdy oborové nebo mezioborové organizace nepředložily žádná vhodná opatření.
Komise by měla mít možnost na vnitřním trhu zahájit informační opatření ve vztahu k režimům Společenství týkajícím se kvality a označování zemědělských produktů a potravin.
(5) Na základě zkušeností získaných při uplatňování příspěvků klesajících v případě víceletých programů z 60 % na 40 % by měla být ustanovení o příspěvku Společenství k těmto programům zjednodušena při zachování úrovně příspěvku Společenství ve výši 50 % skutečných nákladů každého programu.
(6) Podíl příspěvků členských států a navrhujících organizací by měl být pružnější při zachování minimálního povinného podílu na financování, který ponese navrhující organizace.
(7) Je velmi důležité, aby materiály použité v informačních a propagačních kampaních byly ověřeny, pokud jde o jejich soulad s právními předpisy Společenství.
Je proto nezbytné vyjasnit stávající monitorovací povinnosti členských států v tomto ohledu.
(8) Příspěvky členských států k programům jsou činěny v rámci zvláštního postupu.
Členské státy by proto měly být osvobozeny od povinnosti oznamovat takové vnitrostátní příspěvky jako státní podporu za účelem zjednodušení daných správních postupů, neboť tyto příspěvky by neměly být považovány za státní podporu ve smyslu článků 87, 88 a 89 Smlouvy.
(9) Při vývoji strategie a provádění opatření režimu mohou Komisi účinně radit pracovní skupiny "ad hoc" zástupců členských států nebo odborníků se zvláštní odborností ve věcech propagace a informování veřejnosti.
Možnost konzultací s takovými skupinami by proto měla být upravena.
(10) Nařízení (ES) č. 2702/1999 by se mělo nadále používat po 31. prosinci 2004.
(11) Za účelem umožnění nezbytných úprav pro provedení navrhovaných opatření by se mělo toto nařízení používat od 1. ledna 2005.
(12) Nařízení (ES) č. 2702/1999 a (ES) č. 2826/2000 by proto měla být změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 2702/1999 se mění takto:
1. V článku 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
"c) informační kampaně, zejména o systémech Společenství pro chráněná označení původu (CHOP), chráněná zeměpisná označení (CHZO), zaručené tradiční speciality (ZTS) a ekologické zemědělství, jakož i jiných režimech Společenství týkajících se kvality a označování zemědělských produktů a potravin a grafických symbolech stanovených v odpovídajících právních předpisech Společenství;"
2. Článek 5 se nahrazuje tímto:
"Článek 5
1. Postupem podle čl. 12 odst. 2 sestaví Komise každé dva roky seznam produktů a trhů podle článků 3 a 4.
V případě potřeby však může být tento seznam průběžně měněn.
2. Postupem podle čl. 12 odst. 2 může Komise přijmout hlavní směry s detaily strategie, kterým mají odpovídat návrhy informačních a propagačních programů pro určité nebo veškeré produkty uvedené v odstavci 1."
3. Článek 7 se nahrazuje tímto:
"Článek 7
1. Při uskutečňování opatření podle čl. 2 písm. a), b), c), d) a e) a s výhradou článku 6 sestaví jedna nebo více oborových nebo mezioborových organizací zastupující jedno nebo více odvětví v jednom nebo více členských státech nebo na úrovni Společenství návrhy na propagační a informační programy, které netrvají déle než tři roky.
Členské státy vypracují specifikace, které stanoví požadavky a kritéria pro hodnocení programů.
2. Zúčastněné členské státy prověří vhodnost jednotlivých navrhovaných programů, jejich soulad s tímto nařízením, hlavními směry přijatými podle čl. 5 odst. 2 a souvisejícími specifikacemi. Rovněž ověří, zda je program nákladově efektivní.
Po prověření programu nebo programů sestaví členský stát nebo státy seznam programů v rámci dostupných finančních zdrojů a zaváží se přispívat k jejich financování.
3. Členské státy zašlou Komisi seznam programů a jejich kopie.
Shledá-li Komise, že předložený program nebo některá jeho část není v souladu s právními předpisy Společenství nebo že není nákladově efektivní, uvědomí ve lhůtě stanovené postupem podle čl. 12 odst.
2 dané členské státy o nezpůsobilosti programu nebo jeho části. Po uplynutí stanovené lhůty se program považuje za způsobilý.
Členské státy zohlední veškeré připomínky Komise a ve lhůtě stanovené postupem podle čl. 12 odst. 2 zašlou Komisi programy revidované po dohodě s navrhující organizací.
4. Komise rozhodne postupem podle čl. 12 odst. 2 o přijetí programů a jejich rozpočtech. Přednost dává programům předloženým více než jedním členským státem nebo programům činnosti ve více než jedné třetí zemi.
5. Po vyhlášení výzvy k podávání nabídek všemi dostupnými prostředky vybere navrhující organizace subjekty, které programy provedou. Za určitých podmínek, které budou stanoveny postupem podle čl. 12 odst. 2, však mohou být navrhující organizace oprávněny provést některé části programu.
6. Postupem podle čl. 12 odst. 2 může Komise stanovit horní a dolní hranici skutečných nákladů pro programy předkládané podle tohoto článku. Tyto meze nákladů se mohou lišit podle povahy daných programů. Související kritéria mohou být stanovena postupem podle čl. 12 odst. 2."
4. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 7a
Poté, co byl informován řídící výbor uvedený v čl. 12 odst. 1 nebo případně regulativní výbory uvedené v nařízeních Rady (EHS) č. 2092/91 [5], (EHS) č. 2081/92 [6] nebo (EHS) č. 2082/92 [7], rozhodne Komise o:
a) opatřeních uvedených v čl. 2 písm. f) a g) tohoto nařízení;
b) opatřeních uvedených v čl. 2 písm. a), b), c), d) a e) tohoto nařízení, pokud jsou v zájmu celého Společenství nebo nebyly předloženy žádné vhodné návrhy postupem podle článku 7 tohoto nařízení;
c) opatřeních prováděných mezinárodní organizací podle článku 6 tohoto nařízení.
5. Článek 8 se mění takto:
a) v odstavci 1 se druhá a třetí odrážka nahrazují tímto:
"— jeden nebo více subjektů pověřených prováděním opatření uvedených v článku 7a,"
b) odstavec 4 se nahrazuje tímto:
"4. Zúčastněné členské státy jsou příslušné pro monitorování programů uvedených v článku 7 a provádění souvisejících plateb.
Členské státy zajistí, aby veškeré informační a propagační materiály vzniklé na základě přijatého programu byly v souladu s právem Společenství."
6. Článek 9 se mění takto:
a) odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:
"1. Aniž je dotčen odstavec 4, financuje Společenství zcela opatření uvedená v článku 7a. Společenství rovněž zcela financuje náklady na technické asistenty vybrané v souladu s čl. 8 odst. 1 první odrážkou.
2. Příspěvek Společenství na program podle článku 7 nepřesahuje 50 % skutečných nákladů programu.
V případě propagačního programu trvajícího dva nebo tři roky nepřesahuje příspěvek na jednotlivé roky uvedenou horní hranici.
3. Jedna nebo více navrhujících organizací financuje nejméně 20 % skutečných nákladů programů podle článku 7, přičemž zbytek nákladů nese zúčastněný členský stát nebo státy, s ohledem na příspěvek Společenství podle odstavce 2.
Podíly členských států a navrhujících organizací jsou stanoveny při předložení programu Komisi v souladu s čl. 7 odst.
3. Platby učiněné členskými státy nebo navrhujícími organizacemi mohou pocházet z odvodů nebo povinných příspěvků."
b) doplňuje se nový odstavec, který zní:
"5. Články 87, 88 a 89 Smlouvy se nevztahují na finanční příspěvky poskytnuté členskými státy a na finanční příspěvky z odvodů nebo povinných příspěvků poskytnutých členskými státy nebo navrhujícími organizacemi na programy, na něž je poskytována podpora Společenství v rámci článku 36 Smlouvy a které se Komise rozhodla přijmout v souladu s čl. 7 odst. 4."
7. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 12a
Před sestavením seznamu a hlavních směrů podle článku 5, před přijetím programů podle článku 7 nebo před rozhodnutím o opatřeních podle článku 11 může Komise konzultovat:
a) stálou skupinu pro propagaci zemědělských produktů Poradního výboru pro zdravotní nezávadnost a bezpečnost zemědělských produktů;
b) technické pracovní skupiny "ad hoc" složené ze členů řídícího výboru podle čl. 12 odst. 1 nebo odborníků se zvláštní odborností ve věcech propagace a informování veřejnosti."
8. V článku 13 se slova "před 31. prosincem 2003" nahrazují slovy "před 31. prosincem 2006".
9. V článku 15 se zrušuje druhý pododstavec.
Článek 2
Nařízení (ES) č. 2826/2000 se mění takto:
1. V článku 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:
"c) informační kampaně, zejména o systémech Společenství pro chráněná označení původu (CHOP), chráněná zeměpisná označení (CHZO), zaručené tradiční speciality (ZTS) a ekologické zemědělství, jakož i jiných režimech Společenství týkajících se kvality a označování zemědělských produktů a potravin a grafických symbolech stanovených v odpovídajících právních předpisech Společenství, včetně grafických symbolů pro velmi vzdálené regiony;"
2. V článku 4 se zrušuje odstavec 2.
3. V článku 5 se zrušuje odstavec 2.
4. Článek 6 se nahrazuje tímto:
"Článek 6
1. Při uskutečňování opatření podle čl. 2 písm. a), b), c), a d) a v souladu s hlavními směry podle článku 5 sestaví jedna nebo více oborových nebo mezioborových organizací zastupující jedno nebo více odvětví v jednom nebo více členských státech nebo na úrovni Společenství návrhy na propagační a informační programy, které netrvají déle než tři roky.
Členské státy vypracují specifikace, kterými stanoví požadavky a kritéria pro hodnocení programů.
2. Zúčastněné členské státy prověří vhodnost jednotlivých navrhovaných programů a jejich soulad s tímto nařízením, hlavními směry přijatými podle článku 5 a souvisejícími specifikacemi.
Rovněž ověří, zda je program nákladově efektivní.
Po prověření programu nebo programů sestaví členský stát nebo státy seznam programů v mezích dostupných finančních zdrojů a zaváží se přispívat k jejich financování.
3. Členské státy zašlou Komisi seznam programů a jejich kopie.
Shledá-li Komise, že předložený program nebo některá jeho část není v souladu s právními předpisy Společenství nebo s hlavními směry přijatými podle článku 5 nebo že není nákladově efektivní, uvědomí ve lhůtě stanovené postupem podle čl. 13 odst.
2 dané členské státy o nezpůsobilosti programu nebo jeho části. Po uplynutí stanovené lhůty se program považuje za způsobilý.
Členské státy zohlední veškeré připomínky Komise a ve lhůtě stanovené postupem podle čl. 13 odst. 2 zašlou Komisi programy revidované po dohodě s navrhující organizací.
4. Komise rozhodne postupem podle čl. 13 odst. 2 o přijetí programů a jejich rozpočtech. Přednost dává programům předloženým více než jedním členským státem nebo programům činnosti ve více než jednom členském státě.
5. Po vyhlášení výzvy k podávání nabídek všemi dostupnými prostředky vybere navrhující organizace subjekty, které programy provedou. Za určitých podmínek, které budou stanoveny postupem podle čl. 13 odst. 2, však mohou být navrhující organizace oprávněny provést některé části programu.
6. Postupem podle čl. 13 odst. 2 může Komise stanovit dolní a horní hranici skutečných nákladů pro programy předkládané podle tohoto článku. Tyto meze nákladů se mohou lišit podle povahy daných programů. Související kritéria mohou být stanovena postupem podle čl. 13 odst. 2."
5. Článek 7 se mění takto:
a) odstavec 3 se nahrazuje tímto:
"3. Pro účely přezkumu programů Komisí se použije čl. 6 odst. 3 a 4."
b) Doplňuje se nový odstavec, který zní:
"4. Postupem podle čl. 13 odst. 2 může Komise stanovit dolní a horní hranici skutečných nákladů pro programy předkládané podle tohoto článku. Tyto meze nákladů se mohou lišit podle povahy daných programů. Související kritéria mohou být stanovena postupem podle čl. 13 odst. 2."
6. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 7a
Poté, co byl informován řídící výbor uvedený v čl. 13 odst. 1 nebo případně regulativní výbory uvedené v nařízeních Rady (EHS) č. 2092/91 [8], (EHS) č. 2081/92 [9] nebo (EHS) č. 2082/92 [10], rozhodne Komise o:
a) opatřeních uvedených v čl. 2 písm. e) tohoto nařízení;
b) opatřeních uvedených v čl. 2 písm. b), c), a d) tohoto nařízení, pokud jsou v zájmu celého Společenství nebo nebyly předloženy žádné vhodné návrhy postupem podle článků 6 nebo 7 tohoto nařízení.
7. Článek 8 se nahrazuje tímto:
"Článek 8
Komise v otevřené nebo omezené veřejné soutěži vybere:
a) případné technické asistenty pro vyhodnocení navrhovaných programů, včetně navrhovaných prováděcích subjektů;
b) jeden nebo více subjektů pověřené prováděním opatření uvedených v článku 7a."
8. Článek 9 se mění takto:
a) odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:
"1. Společenství zcela financuje opatření uvedená v článku 7a.
Společenství rovněž zcela financuje náklady na technické asistenty vybrané v souladu s čl. 8 písm. a).
2. Příspěvek Společenství na program podle článků 6 a 7 nepřesahuje 50 % skutečných nákladů programu.
V případě propagačního programu trvajícího dva nebo tři roky nepřesahuje příspěvek na jednotlivé roky uvedenou horní hranici.
3. Jedna nebo více navrhujících organizací financuje nejméně 20 % skutečných nákladů programů podle článku 6, přičemž zbytek nákladů nese zúčastněný členský stát nebo státy, s ohledem na příspěvek Společenství podle odstavce 2.
Podíly členských států a navrhujících organizací jsou stanoveny při předložení programu Komisi v souladu s čl. 6 odst.
3. Platby učiněné členskými státy nebo navrhujícími organizacemi mohou pocházet z odvodů nebo povinných příspěvků."
b) doplňuje se nový odstavec, který zní:
"5. Články 87, 88 a 89 Smlouvy se nevztahují na finanční příspěvky poskytnuté členskými státy a na finanční příspěvky z odvodů nebo povinných příspěvků poskytnutých členskými státy nebo navrhujícími organizacemi na programy, na něž je poskytována podpora Společenství v rámci článku 36 Smlouvy a které se Komise rozhodla přijmout v souladu s čl. 6 odst. 4 nebo čl. 7 odst. 3."
9. V článku 10 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Monitorovací skupina složená ze zástupců Komise, zúčastněných členských států a zúčastněných navrhujících organizací dohlíží na řádné provádění programu podle článků 6 a 7.
3. Zúčastněné členské státy jsou příslušné pro monitorování programů uvedených v článku 6 a 7 a provádění souvisejících plateb.
Členské státy zajistí, aby veškeré informační a propagační materiály vzniklé na základě přijatého programu byly v souladu s právem Společenství."
10. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 13a
Před sestavením seznamu podle článku 4 nebo hlavních směrů podle článku 5, před schválením programů podle článků 6 a 7, před rozhodnutím o opatřeních podle článku 7a nebo před provedením opatření podle článku 12 může Komise konzultovat:
a) stálou skupinu pro propagaci zemědělských produktů Poradního výboru pro zdravotní nezávadnost a bezpečnost zemědělských produktů;
b) technické pracovní skupiny "ad hoc" složené ze členů řídícího výboru podle čl. 13 odst. 1 nebo odborníků se zvláštní odborností ve věcech propagace a informování veřejnosti."
11. Článek 14 se nahrazuje tímto:
"Článek 14
Komise do 31. prosince 2006 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení spolu s případnými vhodnými návrhy."
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2061/2004
ze dne 1. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 2. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2062/2004
ze dne 30. listopadu 2004,
kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [1],
s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993 [2], kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92, a zejména na čl. 173 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Články 173 až 177 nařízení (EHS) č. 2454/93 stanoví, že Komise pravidelně stanoví jednotkové hodnoty zboží uvedeného v klasifikaci obsažené v příloze 26 uvedeného nařízení.
(2) Použití těchto pravidel a kritérií stanovených ve výše uvedených článcích na skutečnosti, které byly sděleny Komisi v souladu s čl. 173 odst. 2 uvedeného nařízení, vedou ke stanovení jednotkových hodnot pro dotyčné zboží, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Jednotkové hodnoty stanovené v čl. 173 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93 se stanoví podle tabulky uvedené v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 3. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2063/2004
ze dne 30. listopadu 2004
o zákazu rybolovu tresky obecné plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů [2], určuje kvóty pro tresku obecnou na rok 2004.
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky tresky obecné odlovené ve vodách oblasti ICES I, IIb plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska nebo registrovanými v Portugalsku naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Portugalsko zakázalo rybolov této populace od 27. října 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky tresky obecné odlovené ve vodách oblasti ICES I, IIb plavidly plujícími pod vlajkou Portugalska nebo registrovanými
Nařízení Komise (ES) č. 2064/2004
ze dne 30. listopadu 2004
o zákazu rybolovu tkaničnice tmavé plavidly plujícími pod vlajkou Španělska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2340/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se pro roky 2003 a 2004 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb [2] určuje kvóty pro tkaničnici tmavou na rok 2004.
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky tkaničnice tmavé odlovené ve vodách oblasti ICES V, VI, VII, XII (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Španělska nebo registrovanými ve Španělsku naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Španělsko zakázalo rybolov této populace od 3. listopadu 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky tkaničnice tmavé odlovené ve vodách oblasti ICES V, VI, VII, XII (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) plavidly plujícími pod vlajkou Španělska nebo registrovanými ve Španělsku vyčerpaly kvótu přidělenou Španělsku na rok 2004.
Zakazuje se rybolov tkaničnice tmavé ve vodách oblasti ICES V, VI, VII, XII (vody Společenství a vody nespadající do svrchovanosti nebo jurisdikce třetích zemí) prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Španělska nebo registrovanými ve Španělsku, jakož i uchovávání této populace odlovené těmito plavidly na palubě, její překládka nebo vykládka od data, od kterého se použije toto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2065/2004
ze dne 30. listopadu 2004
o zákazu rybolovu tresky obecné plavidly plujícími pod vlajkou Německa
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů [2], určuje kvóty pro tresku obecnou na rok 2004.
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky tresky obecné odlovené ve vodách oblasti ICES I, IIb plavidly plujícími pod vlajkou Německa nebo registrovanými v Německu naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Německo zakázalo rybolov této populace od 22. října 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky tresky obecné odlovené ve vodách oblasti ICES I, IIb plavidly plujícími pod vlajkou Německa nebo registrovanými
Nařízení Komise (ES) č. 2066/2004
ze dne 1. prosince 2004,
kterým se stanoví konečná sazba náhrad a procentní podíl pro vývozní licence v režimu B vydávané pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, stolní hrozny a jablka)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1961/2001 ze dne 8. října 2001 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES) č. 2200/96 týkajícímu se vývozních náhrad pro ovoce a zeleninu [2], a zejména na čl. 6 odst. 7 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1425/2004 [3] stanovilo směrná množství pro vydávání vývozních licencí v režimu B.
(2) Pro žádosti o vydání licencí v režimu B pro rajčata, pomeranče, stolní hrozny a jablka podsné mezi 17. zářím a 15. listopadem 2004 je třeba stanovit konečnou sazbu ve výši směrné sazby a je třeba stanovit i procentní podíl pro požadovaná množství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro žádosti o vydání licence v režimu B podané podle článku 1 nařízení (ES) č. 1425/2004 mezi 17. zářím a 15. listopadem 2004 se procentní podíl pro požadovaná množství, na která mají být licence vydány, a sazba příslušných náhrad stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 2. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2067/2004
ze dne 22. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 527/2003, kterým se povoluje nabízení nebo dodávání některých vín dovážených z Argentiny, u nichž mohlo být použito enologických postupů nestanovených v nařízení (ES) č. 1493/1999, k přímé lidské spotřebě
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem [1], a zejména na čl. 45 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Odchylně od čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 1493/1999 povoluje nařízení (ES) č. 527/2003 [2] dovoz do Společenství vín pocházejících z Argentiny, u nichž bylo použito enologických postupů nestanovených právními předpisy Společenství. Platnost tohoto povolení uplyne dne 30. září 2004.
(2) V současné době jedná Společenství, zastoupené Komisí, a Argentina o uzavření dohody o obchodu vínem.
Tato jednání se týkají zejména příslušných enologických postupů obou smluvních stran a ochrany zeměpisných označení.
(3) Pro usnadnění průběhu těchto jednání by měla být povolena výjimka umožňující přidávání kyseliny jablečné do vín vyráběných na území Argentiny a dovážených do Společenství, a to na přechodnou dobu do vstupu v platnost dohody uzavřené na základě tohoto jednání, nejpozději však do 30. září 2005.
(4) Nařízení (ES) č. 527/2003 by proto mělo být změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V čl. 1 odst. 1 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 527/2003 se datum " 30. září 2004" nahrazuje datem " 30. září 2005".
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2068/2004
ze dne 29. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na první větu čl. 181a odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropská agentura pro obnovu provádí pomoc Společenství podle nařízení (ES) č. 2666/2000 [2] v Srbsku a Černé Hoře včetně Kosova, jak bylo vymezeno rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1244 ze dne 10. června 1999, a v Bývalé jugoslávské republice Makedonii.
(2) Nařízení (ES) č. 2667/2000 [3] se použije do 31. prosince 2004.
(3) Podle nařízení (ES) č. 2667/2000 předloží Komise Radě hodnotící zprávu o používání uvedeného nařízení spolu s návrhem postavení agentury.
(4) Komise uvedenou zprávu zveřejnila dne 4. června 2004.
(5) Pomoc Společenství Srbsku a Černé Hoře včetně Kosova, jak bylo vymezeno rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů 1244 ze dne 10. června 1999, a Bývalé jugoslávské republice Makedonii je pro období 2002 až 2006 naplánována v strategických plánech pro zemi, a to v souladu s finančními výhledy Společenství.
Komise v současné době připravuje návrh víceletých orientačních programů pro uvedené země a území na období 2005–2006.
(6) Vzhledem ke kladnému hodnocení působení agentury a ke skutečnosti, že rámec pomoci Společenství zahrnuje období do roku 2006, je důležité zajistit nepřetržité provádění pomoci Společenství.
Proto by měl být mandát Evropské agentury pro obnovu prodloužen do 31. prosince 2006.
(7) Ve Svazové republice Jugoslávii byla dne 4. února 2003 přijata ústavní listina, podle níž se název země mění na "Srbsko a Černá Hora" [4].
Tato změna názvu by se měla zohlednit.
(8) Nařízení (ES) č. 2667/2000 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 2667/2000 se mění takto:
1. v článku 1 se slova "pro Svazovou republiku Jugoslávii" nahrazují slovy "pro Srbsko a Černou Horu";
2. v čl. 2 odst. 1 písm. b) se slova "Svazové republiky Jugoslávie" nahrazují slovy "Srbska a Černé Hory";
3. v čl. 4 odst. 10 se slova "pro Svazovou republiku Jugoslávii" nahrazují slovy "pro Srbsko a Černou Horu";
4. článek 14 se nahrazuje tímto:
"Článek 14
Do 31. prosince 2005 Komise předloží Radě zprávu o budoucnosti mandátu Evropské agentury pro obnovu.
Případný návrh na prodloužení mandátu agentury déle než do 31. prosince 2006 by měla Komise předložit Radě do 31. března 2006.";
5. článek 15 se nahrazuje tímto:
"Článek 15
Komise může agenturu pověřit prováděním pomoci Společenství, o níž bylo pro Srbsko a Černou Horu a pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii rozhodnuto podle nařízení (ES) č. 1628/96.";
6. v článku 16 se datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2006".
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2069/2004
ze dne 2. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 3. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2070/2004
ze dne 1. prosince 2004,
kterým se povolují převody mezi množstevními limity textilních a oděvních výrobků pocházejících z Indické republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí [1], a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Memorandum o porozumění mezi Evropským společenstvím a Indickou republikou o opatřeních k přístupu textilních výrobků na trh parafované 31. prosince 1994 [2] stanoví, že některé žádosti Indie o tzv. "výjimečnou flexibilitu" mají být posuzovány vstřícně.
(2) Indická republika podala žádost o převody mezi kategoriemi dne 13. října 2004.
(3) Převody požadované Indickou republikou jsou v mezích ustanovení týkajících se flexibility, které jsou uvedeny v článku 7 a stanoveny v příloze VIII, sloupci 9 nařízení (EHS) č. 3030/93.
(4) Žádosti je vhodné vyhovět.
(5) Je žádoucí, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení, aby bylo hospodářským subjektům umožněno využívat jeho výhod co nejdříve.
(6) Opatření obsažená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro textil podle článku 17 nařízení (EHS) č. 3030/93,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Převody mezi množstevními limity textilního zboží pocházejícího z Indické republiky se pro kvótový rok 2004 schvalují podle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2071/2004
ze dne 2. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro ječmen v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1757/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1757/2004 [2] bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.
(2) V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [3], se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.
(3) Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek podaných 26. listopadu do 2. prosince 2004 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1757/2004 se maximální vývozní náhrada pro ječmen stanovuje na 17,99 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 3. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2072/2004
ze dne 2. prosince 2004
týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ovsa dle nařízení (ES) č. 1565/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na článek 7,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 ze dne 3. září 2004 týkající se zvláštního intervenčního opatření pro obiloviny ve Finsku a Švédsku pro hospodářský rok 2004/2005 [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 bylo vyhlášeno veřejné nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýearska.
(2) Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nabídkám podaným v období od 26. listopadu do 2. prosince 2004 v rámci veřejného nabídkového řízení pro vývozní náhradu pro žito dle nařízení (ES) č. 1565/2004 se nevyhovuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 3. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2073/2004
ze dne 16. listopadu 2004
o správní spolupráci v oblasti spotřebních daní
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 93 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podvody v Evropské unii mají vážné důsledky pro státní rozpočty a mohou vést k narušení hospodářské soutěže při pohybech výrobků podléhajících spotřební dani.
Tudíž mají dopad i na fungování vnitřního trhu.
(2) V boji s podvody, týkajícími se spotřebních daní, je zapotřebí úzké spolupráce mezi správními orgány, které jsou v jednotlivých členských státech odpovědné za provádění opatření přijatých v této oblasti.
(3) Je proto nezbytné vymezit pravidla, podle kterých si správní orgány členských států musí navzájem poskytovat pomoc a spolupracovat s Komisí pro zajištění toho, aby byla správně používána pravidla o pohybu výrobků podléhajících spotřební dani a o výběru spotřebních daní.
(4) Vzájemná pomoc a správní spolupráce v oblasti spotřebních daní se řídí směrnicí Rady 77/799/EHS ze dne 19. prosince 1977 o vzájemné pomoci mezi příslušnými orgány členských států v oblasti přímých daní, některých spotřebních daní a daní z pojistného [3].
Vzájemná pomoc a správní spolupráce v oblasti DPH se řídí nařízením Rady (ES) č. 1798/2003 [4].
(5) Přestože tento právní nástroj prokázal svoji účinnost, nebude schopen zvládnout nové požadavky na správní spolupráci, vyplývající z rostoucí hospodářské integrace v rámci vnitřního trhu.
(6) Směrnice Rady 92/12/EHS ze dne 25. února 1992 o obecné úpravě, držení, pohybu a sledování výrobků podléhajících spotřební dani [5] rovněž zavedla řadu nástrojů pro výměnu informací.
Jejich postupy by měly být vymezeny v obecném právním rámci správní spolupráce v oblasti spotřebních daní.
(7) Je rovněž potřeba zavést jasnější a závaznější pravidla spolupráce mezi členskými státy, jelikož práva a povinnosti všech dotčených stran nejsou dostatečně vymezeny.
(8) Chybí dostatečně přímý kontakt mezi místními nebo celostátními úřady pro boj proti podvodům, jelikož běžnou praxí je, že komunikace se uskutečňuje mezi ústředními kontaktními orgány.
To vede k nedostatku výkonnosti, nedostatečnému využívání nástrojů správní spolupráce a přílišným prodlevám v předávání informací.
Pro zlepšení a zrychlení spolupráce by měla být přijata ustanovení k přímějším kontaktům mezi správními odděleními.
(9) Bližší spolupráce je zapotřebí i proto, že s výjimkou ověřování pohybu podle článku 15b směrnice 92/12/EHS dochází k automatickým nebo spontánním výměnám informací mezi členskými státy jen zřídka.
Má-li se účinně bojovat proti podvodům, měla by být výměna informací mezi vnitrostátními orgány a mezi nimi a Komisí intenzivnější a rychlejší.
(10) V oblasti spotřebních daní je tedy třeba zvláštního aktu, v němž by byla zahrnuta ustanovení směrnice 77/799/EHS v této oblasti.
Tento akt by se také měl zaměřit na oblasti, kde lze spolupráci mezi členskými státy zdokonalit zavedením a vylepšením systémů předávání informací o pohybu výrobků podléhajících spotřební dani.
Tento akt se nedotýká používání Úmluvy ze dne 18. prosince 1997 o vzájemné pomoci a spolupráci mezi správami [6].
(11) Toto nařízení by nemělo narušovat jiná opatření Společenství pro boj proti podvodům v oblasti spotřebních daní.
(12) Toto nařízení by mělo zahrnout a vymezit opatření obsažená v směrnici 92/12/EHS s cílem usnadnit správní spolupráci mezi členskými státy.
Tato opatření obsahují rejstřík dotyčných hospodářských subjektů a prostor a systém ověřování pohybu.
Toto nařízení by rovněž mělo zavést systém včasného varování mezi členskými státy.
(13) Pro účely tohoto nařízení je vhodné omezit některá práva a povinnosti stanovené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů [7], aby byly chráněny zájmy uvedené v čl. 13 odst. 1 písm. e) uvedené směrnice.
(14) Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [8].
(15) Protože cíle tohoto nařízení, tedy zjednodušení a posílení správní spolupráce mezi členskými státy, což vyžaduje harmonizovaný přístup, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy a může jej být z důvodu požadované jednotnosti a účinnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.
(16) Toto nařízení ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
1. Toto nařízení stanoví podmínky, za kterých správní orgány členských států příslušné pro provádění právních předpisů o spotřebních daních spolupracují mezi sebou navzájem a s Komisí za účelem zajištění dodržování těchto předpisů.
Za tímto účelem stanoví toto nařízení pravidla a postupy, které umožní příslušným orgánům členských států spolupráci a výměnu veškerých informací, které jim mohou pomoci správně vyměřit spotřební daně.
Toto nařízení rovněž stanoví pravidla a postupy pro výměnu některých druhů informací elektronickými prostředky, zejména pokud jde o obchod s výrobky podléhajícími spotřební dani uvnitř Společenství.
2. Tímto nařízením není v členských státech dotčeno uplatnění pravidel vzájemné pomoci v trestních věcech.
Není jím dotčeno ani plnění jakýchkoli povinností týkajících se vzájemné pomoci, které vyplývají z jiných právních aktů, včetně dvoustranných či mnohostranných dohod.
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1. "příslušným orgánem" orgán určený v souladu s čl. 3 odst. 1;
2. "dožadujícím orgánem" ústřední kontaktní orgán, kontaktní útvar nebo jakýkoli příslušný úředník členského státu, který podává žádost o pomoc jménem příslušného orgánu;
3. "dožádaným orgánem" ústřední kontaktní orgán členského státu nebo kterýkoli kontaktní útvar nebo příslušný úředník členského státu, kterému je podána žádost o pomoc jménem příslušného orgánu;
4. "ústředním kontaktním orgánem" úřad, na nějž byla podle čl. 3 odst. 3 přenesena hlavní odpovědnost za kontakty s ostatními členskými státy v oblasti správní spolupráce;
5. "kontaktním útvarem" jakýkoli úřad jiný než ústřední kontaktní orgán, s konkrétní místní příslušností nebo zvláštní funkční odpovědností, který byl určen příslušným orgánem podle čl. 3 odst.
6. "příslušným úředníkem" jakýkoli úředník, který může uskutečňovat přímou výměnu informací na základě tohoto nařízení a je k tomu pověřen podle čl. 3 odst. 5;
7. "úřadem pro spotřební daně" jakýkoli úřad, u něhož lze splnit některé náležitosti stanovené předpisy o spotřební dani;
8. "občasnou automatickou výměnou" soustavné sdělování předem určených informací jinému členskému státu, a to bez předchozí žádosti a jakmile je daná informace k dispozici;
9. "pravidelnou automatickou výměnou" soustavné sdělování předem určených informací jinému členskému státu, a to bez předchozí žádosti a v předem stanovených pravidelných intervalech;
10. "spontánní výměnou" nepravidelné sdělování informací jinému členskému státu bez předchozí žádosti;
11. "elektronickým systémem" elektronický systém pro sledování pohybu výrobků podléhajících spotřební dani, zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1152/2003/ES [9];
12. "osobou":
a) fyzická osoba;
b) právnická osoba nebo
c) pokud tak stanoví platné právní předpisy, sdružení osob uznané jako způsobilé k právním úkonům, ačkoli nemá právní subjektivitu právnických osob;
13. "elektronickými prostředky" použití elektronických zařízení pro zpracování (včetně digitální komprese) a uchovávání dat a využití přenosu po drátě, rádiového přenosu, optických technologií nebo jiných elektromagnetických prostředků;
14. "identifikačním číslem" číslo stanovené v čl. 22 odst.
15. "identifikačním číslem pro účely DPH" číslo stanovené v čl.
22 odst. 1 písm. c), d) a e) šesté směrnice Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizací právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu - Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně [10];
16. "pohybem výrobků podléhajících spotřební dani uvnitř Společenství" pohyb výrobků podléhajících spotřební dani v režimu podmíněného osvobození od spotřební daně ve smyslu hlavy III směrnice 92/12/EHS nebo výrobků podléhajících spotřební dani, jež byly propuštěny pro domácí spotřebu ve smyslu článků 7 až 10 směrnice 92/12/EHS, mezi dvěma nebo více členskými státy;
17. "správním šetřením" všechny kontroly, prověrky a jiné kroky, které provádějí úředníci nebo příslušné orgány členských států při výkonu svých funkcí, aby zajistily správné použití právních předpisů týkajících se spotřební daně;
18. "sítí CCN/CSI" společná platforma založená na společné komunikační síti (Common Communication Network – CCN) a společném systémovém rozhraní (Common System Interface – CSI), kterou vyvinulo Společenství k zajištění všech přenosů dat elektronickými prostředky mezi příslušnými orgány v oblasti daní a cel;
19. "spotřebními daněmi" daně, na které se vztahují právní předpisy Společenství o spotřebních daních, včetně daní na energetické výrobky a elektrickou energii podle směrnice 2003/96/ES [11];
20. "PSD" doklad uvedený v čl.
18 odst. 1 směrnice 92/12/EHS;
21. "ZPSD" doklad uvedený v čl.
7 odst. 4 směrnice 92/12/EHS.
Článek 3
1. Každý členský stát sdělí ostatním členským státům a Komisi příslušný orgán, který určil jako orgán, jehož jménem se toto nařízení použije, a to buď přímo, nebo na základě pověření.
2. Každý členský stát určí jediný ústřední kontaktní orgán, na nějž se přenese hlavní odpovědnost za kontakty s ostatními členskými státy v oblasti správní spolupráce.
Uvědomí o tom Komisi a příslušné orgány ostatních členských států.
3. Ústřední kontaktní orgán ponese hlavní odpovědnost za výměnu informací o pohybech zboží podléhajícího spotřební dani, a zejména ponese hlavní odpovědnost za:
a) výměnu dat uložených v elektronickém rejstříku podle článku 22;
b) systém včasného varování podle článku 23;
c) žádosti o ověření odeslané ostatním členským státům nebo od nich obdržené podle článku 24.
4. Příslušný orgán každého členského státu může dále ustanovit kontaktní útvary jiné než ústřední kontaktní orgán za účelem přímé výměny informací v souladu s tímto nařízením.
Příslušné orgány zajistí, aby seznam těchto útvarů byl průběžně aktualizován a zpřístupněn ústředním kontaktním orgánům ostatních dotčených členských států.
5. Kromě toho může příslušný orgán každého členského státu za podmínek, které sám stanoví, jmenovat příslušné úředníky, kteří mohou uskutečňovat přímou výměnu informací na základě tohoto nařízení.
Pokud tak učiní, může rozsah takového pověření omezit.
Ústřední kontaktní orgán odpovídá za průběžnou aktualizaci seznamu těchto úředníků a za jeho zpřístupnění ústředním kontaktním orgánům ostatních dotčených členských států.
6. Úředníci uskutečňující výměnu informací podle článků 11 a 13 se v každém případě považují pro tento účel za příslušné úředníky v souladu s podmínkami, které stanoví příslušné orgány.
7. Pokud kontaktní útvary nebo příslušní úředníci odešlou nebo obdrží žádosti o pomoc či odpovědi na takové žádosti o pomoc, informují ústřední kontaktní orgán svého členského státu, a to za podmínek stanovených ústředním kontaktním orgánem.
8. Pokud kontaktní útvar nebo příslušný úředník obdrží žádost o pomoc vyžadující zásah mimo jeho územní či funkční působnost, předá takovou žádost neprodleně ústřednímu kontaktnímu orgánu svého členského státu a informuje o tom dožadující orgán.
V takovém případě začíná lhůta stanovená v článku 8 dnem následujícím po dni předání žádosti o pomoc ústřednímu kontaktnímu orgánu.
Článek 4
1. Povinnost poskytnout pomoc stanovená tímto nařízením se nevztahuje na poskytování informací nebo dokumentů získaných správními orgány uvedenými v článku 1 na základě povolení či žádosti soudního orgánu.
2. Pokud však má příslušný orgán v souladu s vnitrostátními právními předpisy pravomoc sdělit informace uvedené v prvním odstavci, mohou být tyto informace sděleny v rámci správní spolupráce podle tohoto nařízení.
Takové sdělení ovšem nejprve povolí soudní orgán, pokud je takové povolení nutné podle vnitrostátních právních předpisů.
KAPITOLA II
SPOLUPRÁCE NA ZÁKLADĚ ŽÁDOSTI
ODDÍL 1
Žádost o informace a správní šetření
Článek 5
1. Na žádost dožadujícího orgánu sdělí dožádaný orgán informace uvedené v článku 1 včetně informací týkajících se konkrétního případu či konkrétních případů.
2. Pro účely sdělení informací podle odstavce 1 zajistí dožádaný orgán provedení jakýchkoli správních šetření nezbytných pro získání těchto informací.
3. Žádost podle odstavce 1 může obsahovat odůvodněnou žádost o zvláštní správní šetření.
Jestliže členský stát rozhodne, že žádné správní šetření není nutné, sdělí okamžitě dožadujícímu orgánu důvody svého rozhodnutí.
4. Za účelem získání požadovaných informací nebo provedení požadovaného správního šetření postupují dožádaný orgán nebo správní orgán, na který se dožádaný orgán obrátí, jako kdyby jednaly samy za sebe nebo na žádost jiného úřadu svého členského státu.
Článek 6
Žádosti o informace a o správní šetření podle článku 5 se předávají, pokud je to možné, na vzorovém formuláři schváleném postupem podle čl. 34 odst. 2. Avšak za okolností uvedených v článku 24 je standardním osvědčením o ověření pohybu výrobků podléhajících spotřební dani podle čl. 24 odst. 2 žádost o informace ve zjednodušené formě.
Článek 7
1. Na žádost dožadujícího orgánu sdělí dožádaný orgán veškeré příslušné informace, které má k dispozici ve formě zpráv, výkazů a jakýchkoli jiných dokumentů nebo ověřených opisů či výpisů z nich, jakož i výsledky správních šetření.
2. Prvopisy dokumentů se poskytnou pouze tehdy, není-li to v rozporu s platnými právními předpisy členského státu, v němž má dožádaný orgán sídlo.
ODDÍL 2
Lhůta pro poskytnutí informací
Článek 8
Dožádaný orgán poskytne informace podle článků 5 a 7 co nejrychleji, nejpozději však do tří měsíců ode dne přijetí žádosti.
Článek 9
V určitých zvláštních skupinách případů se mohou dožádaný orgán a dožadující orgán dohodnout na lhůtách odlišných od lhůt stanovených v článku 8.
Článek 10
Pokud není dožádaný orgán schopen odpovědět na žádost ve stanovené lhůtě, uvědomí bez odkladu dožadující orgán o důvodech, které brání včasné odpovědi, a o datu, kdy bude moci odpovědět.
ODDÍL 3
Přítomnost v prostorách správních orgánů a účast na správních šetřeních
Článek 11
1. Na základě dohody mezi dožadujícím orgánem a dožádaným orgánem a v souladu s podmínkami stanovenými dožádaným orgánem mohou být úředníci zmocnění dožadujícím orgánem přítomni za účelem výměny informací podle článku 1 v prostorách, kde správní orgány členského státu, v němž má dožádaný orgán sídlo, plní své úkoly.
Pokud jsou požadované informace obsaženy v dokumentech, k nimž mají úředníci dožádaného orgánu přístup, budou úředníkům dožadujícího orgánu poskytnuty kopie dokumentů obsahujících požadované informace.
2. Na základě dohody mezi dožadujícím orgánem a dožádaným orgánem a v souladu s podmínkami stanovenými dožádaným orgánem mohou být úředníci ustanovení dožadujícím orgánem přítomni při správních šetřeních za účelem výměny informací podle článku 1.
Správní šetření provádějí výhradně úředníci dožádaného orgánu.
Úředníci dožadujícího orgánu neuplatňují kontrolní pravomoci svěřené úředníkům dožádaného orgánu.
Mohou však mít přes svého zprostředkovatele a výhradně pro účely prováděného správního šetření přístup do týchž prostor a k týmž dokumentům jako úředníci dožádaného orgánu.
3. Úředníci dožadujícího orgánu, kteří jsou přítomni v jiném členském státě v souladu s odstavci 1 a 2, jsou vždy schopni předložit písemné zmocnění, v němž je uvedena jejich totožnost a jejich úřední způsobilost.
ODDÍL 4
Souběžné kontroly
Článek 12
Za účelem výměny informací podle článku 1 se mohou dva či více členských států dohodnout, že na svých územích provedou souběžné kontroly odvodu spotřební daně u jedné či více osob, o něž mají společný či doplňující zájem, kdykoli se takové kontroly jeví účinnějšími než kontroly provedené pouze jedním členským státem.
Článek 13
1. Členský stát sám označí osoby, které hodlá navrhnout pro souběžnou kontrolu.
Příslušný orgán tohoto členského státu uvědomí o případech navržených pro souběžnou kontrolu příslušné orgány ostatních dotčených členských států.
Svou volbu zdůvodní v rámci možností tím, že poskytne informace, které ho přiměly k jeho rozhodnutí.
Stanoví lhůtu, během níž by měly být tyto kontroly provedeny.
2. Dotčené členské státy se poté rozhodnou, zda se souběžných kontrol chtějí zúčastnit.
Po přijetí návrhu na souběžnou kontrolu potvrdí příslušný orgán členského státu svému protějšku svůj souhlas nebo mu sdělí své odůvodněné odmítnutí.
3. Každý příslušný orgán jmenuje zástupce, který odpovídá za dohled nad kontrolami a za jejich koordinaci.
4. Po souběžné kontrole příslušné orgány neprodleně informují kontaktní úřady pro spotřební daně ostatních členských států o podvodných praktikách zjištěných během této souběžné kontroly, pokud se tato informace považuje za zvlášť významnou pro ostatní členské státy.
Příslušné orgány mohou také informovat Komisi.
ODDÍL 5
Žádost o doručení správních rozhodnutí a opatření
Článek 14
Na žádost dožadujícího orgánu a v souladu s právními předpisy platnými pro doručování obdobných aktů v členském státě, ve kterém má dožádaný orgán sídlo, doručí dožádaný orgán osobě, které jsou určena, veškerá správní rozhodnutí a opatření vydaná správními orgány dožadujícího členského státu a jež se týkají používání právních předpisů o spotřebních daních, kromě správních rozhodnutí a opatření uvedených v článku 5 směrnice Rady 76/308/EHS ze dne 15. března 1976 o vzájemné pomoci při vymáhání pohledávek vyplývajících z některých dávek, cel, daní a jiných opatření [12].
Článek 15
Žádosti o doručení obsahují předmět doručovaného rozhodnutí nebo opatření a dále jméno, adresu a všechny ostatní informace využitelné k identifikaci osoby, které je určeno.
Článek 16
Dožádaný orgán neprodleně uvědomí dožadující orgán o úkonech učiněných k vyřízení žádosti o doručení a zejména o dni doručení rozhodnutí nebo opatření osobě, které je určeno, nebo případně o důvodu, proč nelze doručení uskutečnit.
Žádost nelze zamítnout z důvodu obsahu rozhodnutí nebo opatření, které má být doručeno.
KAPITOLA III
VÝMĚNA INFORMACÍ BEZ PŘEDCHOZÍ ŽÁDOSTI
Článek 17
Aniž je dotčena kapitola IV, předá příslušný orgán každého členského státu informace podle článku 1 prostřednictvím občasné automatické či pravidelné automatické výměny příslušnému orgánu jiného dotčeného členského státu, pokud:
1. v jiném členském státě došlo k nesrovnalosti nebo porušení právních předpisů o spotřební dani, nebo pokud existuje podezření, že k nim došlo;
2. nesrovnalost nebo porušení právních předpisů o spotřební dani, ke kterým došlo nebo o nichž existuje podezření, že k nim došlo, na území jednoho členského státu může mít následky v jiném členském státě;
3. existuje nebezpečí podvodu nebo ztráty spotřební daně v jiném členském státě.
Článek 18
Postupem podle čl. 34 odst. 2 se určí:
1. přesné kategorie informací, které mají být vyměňovány;
2. frekvence výměn;
3. praktická opatření pro výměnu informací.
Každý členský stát určí, zda se zapojí do výměny konkrétní kategorie informací a zda tak učiní s použitím pravidelné automatické nebo občasné automatické výměny.
Článek 19
Příslušné orgány členských států si mohou v každém případě bez předchozí žádosti a prostřednictvím spontánní výměny předávat navzájem informace podle článku 1, které jsou jim známy.
Článek 20
Členské státy přijmou nezbytná správní a organizační opatření, aby umožnily výměny uvedené v této kapitole.
Článek 21
V rámci provádění této kapitoly nesmí být členský stát nucen ukládat osobám za účelem shromažďování informací nové povinnosti, ani být vystavován nepřiměřené administrativní zátěži.
KAPITOLA IV
UCHOVÁVÁNÍ A VÝMĚNA INFORMACÍ SPECIFICKÝCH PRO OBCHODNÍ OPERACE UVNITŘ SPOLEČENSTVÍ
Článek 22
1. Příslušný orgán každého členského státu provozuje elektronickou databázi s těmito rejstříky:
a) rejstřík osob, které jsou oprávněnými skladovateli nebo registrovanými hospodářskými subjekty pro účely spotřební daně ve smyslu čl. 4 odst. a) a d) směrnice 92/12/EHS;
b) rejstřík prostor schválených k užívání jako sklady s daňovým dozorem.
2. Rejstřík obsahuje tyto informace zpřístupněné ostatním členským státům:
a) identifikační číslo vydané příslušným orgánem ve vztahu k dané osobě nebo prostorám;
b) jméno nebo název a adresu osoby nebo prostor;
c) kategorii a kombinovanou nomenklaturu, která se týká výrobků podléhajících spotřební dani, výrobků, jež může daná osoba skladovat nebo přijímat nebo jež mohou být skladovány nebo přijímány v daných prostorách;
d) označení ústředního kontaktního orgánu nebo úřadu pro spotřební daně, od něhož lze získat další informace;
e) den vydání, změny a případně pozbytí platnosti oprávnění jako oprávněnému skladovateli nebo registrovanému hospodářskému subjektu;
f) informace požadované k identifikaci osob, které převzaly povinnosti ve smyslu čl. 15 odst. 3 směrnice 92/12/EHS;
g) informace požadované k identifikaci osob, které se příležitostně účastní na pohybu výrobků podléhajících spotřební dani, pokud jsou takové informace dostupné.
3. Každý národní rejstřík bude zpřístupněn, a to pouze pro účely spotřební daně, příslušným orgánům ostatních členských států.
4. Ústřední kontaktní orgán nebo kontaktní útvar každého členského státu zajistí, aby osobám účastnícím se na pohybu výrobků podléhajících spotřební dani v rámci Společenství bylo dovoleno získat potvrzení informací uchovávaných podle tohoto článku.
5. Podrobné informace uvedené v odstavci 2, podrobné podmínky pro zavádění a aktualizaci rejstříků, harmonizované normy pro zapisování identifikačních čísel a sběr informací potřebných k identifikaci osob a prostor uvedených v odstavci 2 a podmínky pro zpřístupnění rejstříků všem členským státům podle odstavce 3 se stanoví postupem podle čl. 34 odst. 2.
6. Pokud lze identifikovat hospodářský subjekt pouze identifikačním číslem pro účely DPH, použije se pro tento účel článek 27 nařízení (ES) č. 1798/2003.
Článek 23
1. Členské státy zavedou elektronický systém včasného varování, kterým může ústřední kontaktní orgán nebo kontaktní útvar členského státu, z něhož jsou výrobky podléhající spotřební dani odesílány, zaslat informaci nebo varovnou zprávu kontaktnímu orgánu členského státu určení, a to jakmile uvedený kontaktní orgán nebo kontaktní útvar získá informaci obsaženou v PSD a nejpozději v okamžiku odeslání výrobků.
V rámci této výměny informací se před odesláním zprávy a, je-li to nezbytné, po jejím obdržení provede analýza rizik na základě informací obsažených v PSD.
2. Vyměňované informace a příslušné podmínky se určí postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 24
1. Během pohybu výrobků podléhajících spotřební dani anebo po něm může ústřední kontaktní orgán členského státu požádat v souladu s článkem 5 o informace ústřední kontaktní orgán nebo kontaktní útvar jiného členského státu.
Za účelem této výměny informací se před odesláním zprávy a, je-li to nezbytné, po jejím obdržení provede analýza rizik na základě informací obsažených v PSD nebo ZPSD.
2. Výměna informací podle odstavce 1 se provádí na základě standardního osvědčení o ověření daných pohybů. Forma a obsah tohoto osvědčení a pravidla pro výměnu informací se stanoví postupem podle čl. 34 odst. 2.
3. Příslušné orgány členského státu, ve kterém je usazen odesílatel výrobků podléhajících spotřební dani, mohou poskytnout pomoc s použitím osvědčení uvedeného v odstavci 2, pokud tento odesílatel neobdrží třetí vyhotovení PSD nebo ZPSD a pokud takový odesílatel vyčerpá veškeré jemu dostupné prostředky pro získání důkazu o tom, že zboží bylo odbaveno za účelem pohybu.
Poskytnutí této pomoci v žádném smyslu neosvobozuje odesílatele od jeho daňových povinností.
Příslušné orgány členského státu určení vyvinou veškeré úsilí, aby vyhověly jakékoli žádosti příslušných orgánů členského státu odesílatele při poskytování této pomoci.
Článek 25
1. Pokud se sledování pohybu a výrobků podléhajících spotřební dani a dohled nad ním provádí prostřednictvím elektronického systému, příslušný orgán každého členského státu uchovává a zpracovává informace v tomto systému.
Informace se uchovávají po dobu nejméně tří let po skončení kalendářního roku, ve kterém byl pohyb zahájen, aby mohly být použity pro postupy podle tohoto nařízení.
2. Členské státy zajistí, aby se informace uložené v systému průběžně aktualizovaly a aby byly úplné a přesné.
KAPITOLA V
VZTAHY S KOMISÍ
Článek 26
1. Členské státy a Komise prověří a vyhodnotí fungování úpravy správní spolupráce obsažené v tomto nařízení.
Pro použití tohoto článku Komise shromáždí zkušenosti členských států, aby se zlepšilo fungování této úpravy.
Za tímto účelem nebudou informace poskytované členskými státy obsahovat údaje o jednotlivcích, ani osobní údaje.
2. Členské státy sdělí Komisi veškeré dostupné informace týkající se toho, jak používají toto nařízení, včetně jakýchkoli statistických údajů potřebných pro vyhodnocení jeho provádění. Příslušné statistické údaje se určí postupem podle čl. 34 odst. 2 a sdělují se, pokud jsou k dispozici a pokud jejich sdělení nepředstavuje nepřiměřenou administrativní zátěž.
3. Členské státy sdělí Komisi veškeré dostupné informace o metodách či praktikách použitých nebo u kterých je podezření, že byly použity, pro obcházení právních předpisů o spotřební dani a jež odhalily nedostatky nebo mezery ve fungování opatření pro správní spolupráci stanovených tímto nařízením, pokud jsou tyto informace považovány za zvlášť významné pro ostatní členské státy.
4. Pro vyhodnocení účinnosti tohoto systému správní spolupráce v boji proti daňovým únikům a daňovým podvodům mohou členské státy sdělit Komisi jakékoli další dostupné informace podle článku 1.
5. Komise předá ostatním dotčeným členským státům informace podle odstavců 2, 3 a 4.
KAPITOLA VI
VZTAHY SE TŘETÍMI ZEMĚMI
Článek 27
1. Pokud příslušný orgán členského státu obdrží informace od třetí země, může je předat dále příslušným orgánům těch členských států, které by mohly mít o tyto informace zájem, v každém případě však všem členským státům, které o tyto informace požádají, pokud to platná ujednání o pomoci uzavřená s konkrétní třetí zemí povolují.
Takové informace mohou rovněž být předány Komisi, kdykoli je to v zájmu Společenství.
2. Pokud se dotčená třetí země zavázala poskytnout pomoc nezbytnou ke shromáždění důkazů o protiprávní povaze operací, které se jeví být v rozporu s právními předpisy týkajícími se spotřební daně, mohou být informace získané podle tohoto nařízení třetí zemi sděleny, a to se souhlasem příslušných orgánů, které informace poskytly, a v souladu s jejich vnitrostátními předpisy o předávání osobních údajů třetím zemím.
KAPITOLA VII
PODMÍNKY VÝMĚNY INFORMACÍ
Článek 28
Informace sdělené podle tohoto nařízení se poskytují pokud možno elektronickými prostředky na základě úpravy přijaté postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 29
Žádosti o pomoc včetně žádostí o doručení a připojené dokumenty mohou být vyhotoveny v jakémkoli jazyce, na němž se dožádaný a dožadující orgán dohodnou.
K uvedeným žádostem se přikládá překlad do úředního jazyka nebo jednoho z úředních jazyků členského státu, v němž má dožádaný orgán sídlo, pouze ve zvláštních případech, kdy dožádaný orgán svoji žádost o překlad odůvodní.
Článek 30
1. Dožádaný orgán jednoho členském státu poskytne dožadujícímu orgánu jiného členského státu informace uvedené v článku 1 za předpokladu, že:
a) počet a povaha žádostí o informace, které během určitého období podal dožadující orgán, nepředstavují pro dožádaný orgán nepřiměřenou administrativní zátěž;
b) dožadující orgán vyčerpal obvyklé zdroje informací, které mohl podle okolností použít k získání požadovaných informací, aniž by se vystavoval nebezpečí nedosažení požadovaného cíle.
2. Pokud vzájemná pomoc obnáší zvláštní obtíže vedoucí k nadměrným nákladům, mohou se dožadující a dožádané orgány v daných případech dohodnout na zvláštních podmínkách úhrady těchto nákladů.
3. Toto nařízení neukládá povinnost provést šetření či poskytnout informace, pokud právní předpisy či správní praxe neopravňují příslušné orgány členského státu, který má informace poskytnout, k provedení takového šetření nebo k shromažďování či používání takových údajů pro vlastní účely členského státu.
4. Příslušný orgán členského státu může odmítnout informace předat, pokud dožadující členský stát nemůže z právních důvodů poskytnout podobné informace.
5. Poskytnutí informací může být odmítnuto, pokud by vedlo k prozrazení obchodního, průmyslového či profesního tajemství či obchodního postupu nebo pokud by poskytnutí daných informací odporovalo veřejnému pořádku.
6. Dožádaný orgán sdělí dožadujícímu orgánu důvody odmítnutí žádosti o pomoc.
Komisi se rovněž jednou ročně sdělují kategorie důvodů takovýchto odmítnutí pro statistické účely.
7. Postupem podle čl. 34 odst. 2 může být pro žádost o pomoc stanovena minimální přípustná částka.
Článek 31
1. Informace sdělené podle tohoto nařízení podléhají služebnímu tajemství a požívají stejné ochrany jako obdobné informace podle práva členského státu, který je obdržel, a odpovídajících předpisů platných pro orgány Společenství.
Tyto informace lze použít pro účely stanovení vyměřovacího základu, výběr nebo správní kontrolu spotřebních daní, sledování pohybů výrobků podléhajícího spotřební dani, analýzu rizika a pro šetření.
Lze je použít v soudních nebo správních řízeních, která mohou vést k uložení sankcí za porušení daňových předpisů, aniž jsou dotčena obecná pravidla a právní předpisy upravující práva žalované strany a svědků v takových řízeních.
Lze je dále použít k stanovení dalších daní, cel a poplatků, na něž se vztahuje článek 2 směrnice Rady 76/308/EHS.
Osoby řádně zmocněné Bezpečnostním akreditačním úřadem Komise mohou mít přístup k těmto informacím pouze tehdy, je-li to nezbytné pro péči o sítě CCN/CSI a pro jejich údržbu a rozvoj.
2. Odchylně od odstavce 1 povolí příslušný orgán členského státu, který poskytuje informace, jejich použití pro jiné účely v členském státě dožadujícího orgánu, jestliže právní předpisy členského státu dožádaného orgánu umožňují použití informací pro obdobné účely.
3. Má-li dožadující orgán zato, že by informace, které získal od dožádaného orgánu, mohly být užitečné pro příslušný orgán třetího členského státu, může je tomuto orgánu předat.
Dožádanému orgánu potvrdí, že tak učinil.
Dožádaný orgán může sdělení informací třetímu členskému státu podmínit svým předchozím souhlasem.
4. Členské státy omezí rozsah povinností a práv uvedených v článku 10, čl. 11 odst. 1 a článcích 12 a 21 směrnice 95/46/ES, je-li to nezbytné pro ochranu zájmů stanovených v čl. 13 písm. e) uvedené směrnice.
Článek 32
Zprávy, výkazy a všechny ostatní dokumenty nebo jejich ověřené opisy či výpisy získané pracovníky dožádaného orgánu a poskytnuté dožadujícímu orgánu v rámci pomoci podle tohoto nařízení mohou být příslušnými orgány členského státu dožadujícího orgánu použity jako důkazy stejným způsobem jako obdobné dokumenty, které poskytl jiný orgán této země.
Článek 33
1. Pro účely používání tohoto nařízení učiní členské státy všechna nezbytná opatření, aby:
a) zajistily účinnou vnitřní koordinaci mezi příslušnými orgány podle článku 3;
b) vytvořily přímou spolupráci mezi orgány zmocněnými pro účely této koordinace;
c) zajistily hladký provoz systému výměny informací stanoveného tímto nařízením.
2. Komise neprodleně sdělí příslušnému orgánu každého členského státu všechny informace, které obdrží a které je schopna poskytnout.
KAPITOLA VIII
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 34
1. Komisi je nápomocen Výbor pro spotřební daně zřízený čl. 24 odst. 1 směrnice 92/12/ES.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 35
1. Každých pět let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost, a zejména na základě informací poskytnutých členskými státy, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o používání tohoto nařízení.
2. Členské státy sdělí Komisi znění vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti tohoto nařízení.
Článek 36
Pokud příslušné orgány uzavřou ujednání o dvoustranných záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení, s výjimkou ujednání týkajících se jednotlivých případů, uvědomí o tom neprodleně Komisi.
Komise o tom následně uvědomí příslušné orgány ostatních členských států.
Článek 37
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. července 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2074/2004
ze dne 29. listopadu 2004
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1) V lednu 1997 uložila Rada svým nařízením (ES) č. 119/97 [2] konečné antidumpingové clo z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů (dále jen "MKP") pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR" nebo "dotčená země").
Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, byla stanovena na 32,5 % pro společnost World Wide Stationery Mfg (dále jen "WWS"), které bylo uděleno individuální zacházení, a 39,4 % pro všechny ostatní společnosti v ČLR.
Tyto sazby cla byly použitelné na jiné MKP než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků (kódy TARIC 8305100011, 8305100012 a 8305100019), zatímco MKP se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021, 8305100022 a 8305100029) podléhaly clu rovnajícímu se rozdílu mezi minimální dovozní cenou (dále jen "MDC") ve výši 325 EUR za 1000 kusů a čistou cenou franko hranice Společenství před proclením, vždy, když byla posledně jmenovaná cena nižší než MDC.
(2) V září 2000, po požadavku na antiabsorpční přezkum výše zmíněných opatření, který byl podán podle článku 12 základního nařízení, byly celní sazby použitelné na jiné MKP, než ty se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011, 8305100012 a 8305100019), nařízením Rady (ES) č. 2100/2000 [3] upraveny směrem nahoru, a to na 51,2 % pro WWS a na 78,8 % pro všechny ostatní společnosti v ČLR.
(3) Antidumpingová a vyrovnávací opatření jsou od června 2002 v platnosti na dovoz MKP pocházející z Indonésie.
Tato opatření, která nejsou předmětem současného přezkumu, byla uložena nařízením Rady (ES) č. 976/2002 a nařízením Rady (ES) č.
(4) Po šetření, které se týkalo údajného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 119/97 dovozem MKP odesílaným z Vietnamu, byla nařízením Rady (ES) č. 1208/2004 [5] opatření rozšířena na dovoz odesílaný z Vietnamu.
(5) Šetření týkající se údajného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 119/97 dovozem MKP odesílaným z Thajska, bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Thajska či nikoliv, bylo zahájeno v dubnu 2004 [6].
(6) Obě šetření zmíněná v předchozích dvou bodech odůvodnění byla nezávislá na výsledcích současného šetření.
2. Žádost o přezkum
(7) Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých MKP pocházejících z ČLR [7] obdržela Komise dne 23. října 2001 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(8) Žádost podali dva výrobci ve Společenství, Koloman Handler AG a Krause Ringbuchtechnik GmbH (dále jen "žadatelé"), představující zásadní podíl výroby MKP ve Společenství.
Žádost vycházela z toho, že pokud opatření pozbudou platnosti, dojde pravděpodobně ke zvýšení objemů dumpingového dovozu působícího újmu pocházejícího z ČLR.
(9) Po konzultaci s poradním výborem Komise zjistila, že existuje dostatek důkazů pro zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, a zahájila přezkum [8].
3. Šetření
a) Řízení
(10) Komise oficiálně informovala vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž jí bylo známo, že se jich to týká, zástupce vyvážející země, žádající výrobce ve Společenství a dalšího známého výrobce ve Společenství o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému předložení jejich stanovisek a žádostí o vyslechnutí ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(11) Všechny strany, které o to ve výše uvedené lhůtě požádaly a prokázaly, že existují zvláštní důvody pro to, aby byly vyslechnuty, dostaly příležitost k vyslechnutí.
(12) Všem stranám, které byly oficiálně informovány o zahájení přezkumu, a těm, které si je vyžádaly, byly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení rozeslány dotazníky.
Navíc byl osloven jeden výrobce v Indii (srovnatelná země), který rovněž obdržel dotazník.
(13) Byly získány odpovědi od obou žádajících výrobců ve Společenství a od jednoho vyvážejícího výrobce v dotčené zemi, jakož i od jednoho výrobce ve srovnatelné zemi a dvou nezávislých dovozců ve Společenství.
(14) Všechny dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečných antidumpingových cel.
Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly v reakci na toto oznámení podat námitku.
Připomínky předložené těmito stranami byly zváženy a závěry byly případně příslušně změněny.
b) Zúčastněné strany a ověřovací návštěvy
(15) Byly vyžádány a ověřeny všechny informace považované za nezbytné k určení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Společenství.
Ověřovací návštěvy proběhly v prostorách těchto společností:
i) žádající výrobci ve Společenství
- Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Německo,
- SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (do listopadu 2001 byly MKP vyráběny společností Koloman Handler AG), Vídeň, Rakousko (viz 50. bod odůvodnění),
ii) výrobce ve vyvážející zemi
- World Wide Stationery Mfg, Hongkong, ČLR,
iii) výrobce ve srovnatelné zemi
- Tocheunglee Stationery Manufacturing Co, Čennai, Indie,
iv) nezávislý dovozce ve Společenství
- Bensons International Systems B.V., Utrecht, Nizozemsko.
c) Období šetření
(16) Šetření pravděpodobnosti pokračování či opakování dumpingu pokrývalo období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 (dále jen "období šetření").
Posuzování trendů důležitých pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy pokrývalo období od 1. ledna 1998 do konce období šetření (dále jen "sledované období").
B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(17) Dotyčný výrobek je tentýž jako v původním šetření, tj. některé mechanismy kroužkových pořadačů, tvořené dvěma obdélníkovými ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka.
Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na MKP.
Kroužky mohou být různého tvaru, nejobvyklejší jsou však kruhové a ve tvaru D. MKP spadají v současné době pod kód KN ex83051000 (kódy TARIC 8305100011, 8305100012 a 8305100019 pro jiné mechanismy než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků, a kódy TARIC 8305100021, 8305100022 a 8305100029 pro mechanismy se 17 a 23 kroužky).
Pákové mechanismy (dále jen "PM") spadající pod tentýž kód nejsou předmětem tohoto šetření.
(18) MKP se používají k výrobě papírových, lepenkových a plastem potažených kancelářských šanonů, předváděcích a dalších vázaných šanonů.
(19) Během období šetření bylo ve Společenství prodáno velké množství různých typů MKP.
Rozdíly mezi těmito jednotlivými typy byly stanoveny pomocí šířky základní desky, typu mechanismu, počtu kroužků, systému rozevírání kroužků, objemové kapacity pro standardní velikost papíru, průměru kroužků, tvaru kroužků, délky a rozestupu kroužků.
Vzhledem ke skutečnosti, že všechny MKP mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a že mohou být v určitém rozsahu vzájemně zaměnitelné, bylo pro účely současného řízení stanoveno, že všechny MKP představují jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(20) Bylo zjištěno, že MKP vyráběné a prodávané na domácím trhu v srovnatelné zemi (Indie) a MKP vyvážené do Společenství z ČLR mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a užití.
(21) Bylo rovněž zjištěno, že není žádný rozdíl v základních fyzikálních a technických vlastnostech a užití mezi MKP pocházejícími z ČLR dováženými do Společenství a MKP vyráběnými výrobním odvětvím Společenství a prodávanými na trhu Společenství.
(22) Došlo se tedy k závěru, že MKP vyráběné a prodávané na domácím trhu v srovnatelné zemi, MKP pocházející z ČLR a vyvážené do Společenství a MKP vyráběné výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství jsou veskrze obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ČI OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(23) V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Úvodní poznámky
(24) Pouze jeden ze tří čínských vyvážejících výrobců uvedených ve stížnosti, WWS, kterému bylo uděleno individuální zacházení jak v původním, tak i v antiabsorpčním šetření, spolupracoval.
Druhé dvě vyvážející společnosti tvrdily, že během období šetření do Společenství dotyčný výrobek nevyvážely.
Zdá se ovšem, že jedna z těchto společností je zapojena do praktik obcházení opatření přes Thajsko, což vyšetřoval Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) (viz 42. a 43. bod odůvodnění).
2. Pokračování dumpingu
(25) Objem exportního prodeje jediné spolupracující společnosti představoval podle Eurostatu během období šetření veškerý dovoz pocházející z ČLR.
Tento objem představuje 1,9 % celkové spotřeby Společenství během období šetření současného šetření, ve srovnání se 45 % celkové spotřeby Společenství během období šetření původního šetření, tj. od 1. října 1994 do 30. září 1995.
a) Metodika
(26) Ve srovnání s původním šetřením se změnila pouze volba srovnatelné země, jinak zůstala metodika výpočtu dumpingového rozpětí stejná.
b) Srovnatelná země
(27) Vzhledem k tomu, že ekonomika ČLR se nachází v období transformace, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných z vhodné třetí země s tržním hospodářstvím (dále jen "srovnatelná země"), vybrané v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(28) V původním šetření byla jako srovnatelná země vybrána Malajsie.
Vzhledem ke skutečnosti, že byla výroba v Malajsii zastavena a převedena mimo jiné do Indie, bylo nutné vybrat jinou reprezentativní zemi.
V žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti byla pro stanovení běžné hodnoty navržena jako srovnatelná země Indie.
Tato volba nebyla zpochybněna.
Bylo také zjištěno, že důvody pro výběr Indie, tj. velikost jejího domácího trhu, otevřenost jejího trhu a stupeň přístupu k surovinám, zajišťovaly běžné podmínky hospodářské soutěže.
Indický výrobce, který byl kontaktován, souhlasil se spoluprací a měl reprezentativní domácí prodeje.
Tato společnost byla ve spojení se spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, nebyly však nalezeny důvody k úvahám, že by to mohlo mít dopad na určení běžné hodnoty. Proto tedy byla Indie v souladu s čl.
2 odst. 7 písm. a) základního nařízení považována za vhodnou srovnatelnou zemi pro stanovení běžné hodnoty.
c) Běžná hodnota
(29) Během období šetření byly domácí prodeje obdobného výrobku ve srovnatelné zemi shledány za ziskové a reprezentativní.
Proto se běžná hodnota zakládá na ceně, která je skutečně zaplacena nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli ve srovnatelné zemi, tj. v Indii, v běžném obchodním styku.
d) Vývozní cena
(30) Vzhledem k tomu, že dotyčný výrobek byl vyvážen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě skutečně zaplacené vývozní ceny, nebo vývozní ceny, kterou je třeba zaplatit.
e) Srovnání
(31) Pro účely spravedlivého srovnání a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byla stanovena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen s ohledem na ceny vnitrostátní dopravy, slevy z cen a dodatečné rabaty, náklady na manipulaci a nakládku, náklady na dopravu a na úvěry, a rovněž s ohledem na provize a náklady na pojištění.
(32) V této souvislosti je však třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření objem a různorodost typů MKP vyvážených do Společenství prudce klesly.
Z tohoto důvodu byly typy obdobných výrobků prodávané během období šetření na domácím trhu srovnatelné země srovnatelné pouze s 10 % typů přímo vyvážených z ČLR jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
Naproti tomu v původním šetření bylo srovnání založeno na 75 % celkového prodaného množství.
Ve skutečnosti většina přímého vývozu z ČLR během období šetření současného šetření pokrývala méně běžné segmenty, jako např. mechanismy se 17 a 23 kroužky podléhající MDC.
f) Dumpingové rozpětí
2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny na stejné obchodní úrovni.
Srovnání ukázalo na neexistenci dumpingu.
g) Závěr týkající se dumpingu
(34) Pokud jde o dumpingové praktiky, nebyl u WWS, spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, zjištěn žádný dumping.
Objem exportního prodeje WWS přímo do Společenství během období šetření současného šetření byl však značně nižší než ten, který byl zjištěn v původním šetření.
Přímý vývoz WWS z ČLR byl také soustředěn na horní hranici rozsahu MKP, zejména na modely se 17 a 23 kroužky podléhající clu ve formě MDC (viz 32. bod odůvodnění výše).
To v podstatě znamená, že z tohoto vývozu nebyla zaplacena téměř žádná antidumpingová cla.
Tento výsledek nelze srovnat s dumpingovým rozpětím vypočítaným v původním šetření vzhledem k tomu, že nebylo možné vypočítat dumpingové rozpětí pro modely MKP podléhající antidumpingovému clu, které byly nejvíce prodávané na trhu Společenství a které nebyly během období šetření současného šetření vyváženy přímo z ČLR.
S ohledem na prodané množství lze srovnání provést také pouze mezi prodeji obdobného výrobku na domácím trhu srovnatelné země a modely, které tvořily 10 % prodejů z ČLR do Společenství.
Ve světle výše uvedených skutečností bylo konstatováno, že nelze učinit jasný závěr o pokračování dumpingu.
3. Opakování dumpingu
(35) Vzhledem k tomu, že není možné učinit jasný závěr o pokračování dumpingu, byla šetřena otázka pravděpodobnosti opakování dumpingu.
(36) V této souvislosti byly analyzovány následující prvky: a) volná kapacita a investice vyvážejících čínských výrobců; b) chování spolupracujících čínských vyvážejících výrobců na trzích třetích zemí; c) struktura objemu a cen vývozu dotyčného výrobku do třetích zemí nespolupracujícími společnostmi.
a) Volná kapacita a investice
(37) Stojí za to připomenout, že při neexistenci spolupráce jiných vyvážejících výrobců s výjimkou WWS nebyly kromě informací týkajících se spolupracujícího výrobce k dispozici žádné informace o výrobě v ČLR, volné výrobní kapacitě a o prodejích na čínském trhu.
(38) Výrobní kapacita spolupracující společnosti zůstala stabilní od roku 1999 až do období šetření.
Protože však výroba dotyčného výrobku mezi rokem 1999 a obdobím šetření klesla o 28 %, má spolupracující vyvážející výrobce pravděpodobně značnou nevyužitou výrobní kapacitu, tj. jednu třetinu své celkové kapacity.
V důsledku toho by tento výrobce mohl rychle zvýšit výrobu a orientovat ji na kterýkoliv vývozní trh, včetně trhu Společenství, pokud by bylo umožněno, aby opatření pozbyla platnosti.
Je třeba také připomenout, že nevyužitá výrobní kapacita jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce je schopna uspokojit zhruba polovinu spotřeby Společenství.
Lze také přiměřeně předpokládat, že ostatní čínští výrobci také mají značné volné kapacity, neboť veškerý čínský vývoz se snížil a neexistují žádné informace o tom, že by se kapacita v ČLR snížila.
(39) Je třeba poznamenat, že spolupracující společnost od roku 1999 do období šetření udržovala vysokou úroveň investic do strojů a zařízení, ačkoliv jejich objem postupně klesal.
b) Chování spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce na trzích třetích zemí
(40) Exportní prodeje třetím zemím (s výjimkou Společenství) spolupracující společností se od roku 2000 do období šetření snížily o 8 %.
Během stejného období se její průměrná vývozní cena do třetích zemí snížila o 12 %.
c) Chování nespolupracujících čínských společností (objem a ceny)
(41) Pokud jde o společnosti, které v současném šetření nespolupracovaly, musí být zjištění založena v souladu s článkem 18 základního nařízení na dostupných údajích.
Při neexistenci jakékoliv spolupráce byly ke zjištění objemů a cen čínského vývozu do dalších zemí použity statistiky USA a čínské statistiky.
Přestože se absolutní objem čínského vývozu v závislosti na zdroji informací lišil, obě statistiky potvrdily, že v období mezi rokem 1999 a obdobím šetření došlo celosvětově k významnému snížení vývozu MKP z Číny.
Podle čínských statistik činil objem MKP vyvezených na světový trh v roce 1999 kolem 662 miliónů kusů, přičemž tento objem klesl během období šetření na 523 miliónů kusů.
Průměrná vývozní cena, ačkoliv zahrnovala různé typy výrobků s velmi odlišnými cenami, zůstávala během téhož období více méně stabilní.
Jak bylo uvedeno v 38. bodu odůvodnění, při neexistenci informací o hypotetickém snížení výrobní kapacity nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců mají tito výrobci pravděpodobně stále značné nevyužité kapacity.
Za těchto okolností je přiměřené usuzovat, že pokud by bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stal by se trh Společenství velmi atraktivním cílem pro tyto čínské vývozce, kteří by pak obnovili vývoz na trh Společenství ve značně velkých množstvích.
(42) Dále je nutné poznamenat, že OLAF provedl šetření za účelem určení, zda dovážené MKP, prohlášené za pocházející z Thajska, skutečně pocházejí z této země, nebo, jak se tvrdí, byly ve skutečnosti původem z ČLR.
(43) Šetření provedené úřadem OLAF a dotčenými členskými státy dospělo k závěru, že MKP nebyly thajského původu.
Šetření dále prokázalo, že podstatný díl tohoto obchodu byl nepreferenčního čínského původu, a tedy podléhal antidumpingovému clu.
(44) V této souvislosti je třeba poznamenat, že typy výrobků, vyvážené přes Thajsko, zahrnovaly spíše modely MKP, které byly během období šetření na trhu Společenství nejvíce prodávány, než modely se 17 a 23 kroužky, prodávané přímo z ČLR.
Díky tomu bylo možné provést srovnání pomocí nejprodávanějších modelů na trhu Společenství.
Bylo provedeno srovnání jako takové mezi MKP vyváženými z Thajska do Společenství s řadou srovnatelných typů výrobků prodávaných na domácím trhu srovnatelné země.
Na výsledek je třeba pohlížet opatrně, neboť při neexistenci úplného šetření o dovozu MKP z Thajska mohl být výpočet založen pouze na cenové nabídce FOB Bangkok poskytnuté výrobním odvětvím Společenství pro typy výrobků dovážené z Thajska do Společenství během a po skončení období šetření.
Zdá se však, že výpočet ukazuje na to, že vývozní ceny MKP vyvážených z Thajska byly nižší než ceny na domácím trhu Indie, a nelze proto vyloučit, že tyto MKP byly na trh Společenství prodávány za dumpingové ceny.
d) Antiabsorpční šetření
(45) Navíc je třeba připomenout, že v říjnu 2000, po původním šetření, kdy bylo uloženo clo ve výši 32,5 % pro WWS a 39,4 % pro všechny ostatní čínské společnosti, vedlo antiabsorpční šetření ke zvýšení úrovně cla na 51,2 % pro WWS a 78,8 % pro všechny ostatní společnosti.
e) Opatření na ochranu obchodu uplatněná třetími zeměmi
(46) Na dovoz MKP z ČLR neuplatnila žádná ze třetích zemí opatření na ochranu obchodu.
4. Závěr
(47) Šetření ukázalo, že spolupracující vyvážející výrobce a s největší pravděpodobností také druzí dva čínští vyvážející výrobci mají značnou volnou kapacitu vzhledem k významnému snížení jejich vývozu od roku 1999 do období šetření.
Navíc je nevyužitá výrobní kapacita jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce schopna pokrýt zhruba polovinu spotřeby Společenství.
(48) Patrná spotřeba Společenství v období šetření byla přibližně 270 miliónů kusů, z čehož pouze 5 miliónů kusů bylo prohlášeno za pocházející z ČLR.
V období šetření původního šetření (od 1. října 1994 do 30. září 1995) vyváželi čínští vyvážející výrobci do Společenství 126 miliónů kusů.
Proto tedy a s ohledem na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců je pravděpodobné, že tento dovoz z ČLR na trh Společenství by mohly být obnoven ve značných množstvích, pokud by bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
Kromě toho, že jsou čínské společnosti nuceny vzhledem ke své obrovské volné kapacitě vyvážet, bude tento vývoz s největší pravděpodobností za dumpingové ceny.
Ačkoliv srovnání pro spolupracující společnost ve skutečnosti nepotvrdilo dumping, bylo toto srovnání založeno na malém vzorku, neporovnatelném s výpočtem dumpingu v původním šetření.
Na druhé straně jedna z čínských společností, která při tomto šetření nespolupracovala, vyvážela MKP na trh Společenství přes společnost se sídlem v Thajsku, která je s ní ve spojení.
Výpočty poukázaly na možnost, že tyto prodeje proběhly za dumpingové ceny.
Proto nelze vyloučit, že pouhý jeden rok po antiabsorpčním šetření dumpingové praktiky pokračovaly.
(49) Na základě těchto zjištění a událostí je pravděpodobné, že v případě obnovení dovozu do EU čínskými dovozci by byly ceny tohoto dovozu pod běžnou hodnotou.
Proto je třeba počítat s tím, že při neexistenci současných cel by se dumping z Číny opakoval.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(50) Během období šetření vyráběli MKP ve Společenství tito výrobci:
- Krause Ringbuchtechnik GmbH, Espelkamp, Německo,
- SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH (do listopadu 2001 vyráběl MKP Koloman Handler AG), Vídeň, Rakousko,
- Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(51) První dva výrobci jsou žadatelé a spolupracovali při šetření.
Spolupracující výrobci ve Společenství představovali během období šetření více než 90 % celkové výroby MKP ve Společenství.
Proto se vycházelo z toho, že tito výrobci představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst.
4 základního nařízení. Budou dále nazýváni "výrobním odvětvím Společenství".
Po období šetření se tyto společnosti staly součástí stejné skupiny společností, avšak jejich výroba ve Společenství byla zachována.
Tato skupina společností není ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci.
E. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba na trhu Společenství
(52) Odpovědi na dotazníky poskytnuté spolupracujícími výrobci ve Společenství byly použity ke zjištění prodejů MKP výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství.
Další dostupné informace byly také použity k výpočtu prodejů výrobce ve Společenství, nezahrnutého do definice výrobního odvětví Společenství.
(53) Pro dovoz pocházející z ČLR a dovoz prohlášený za pocházející z Thajska byly použity údaje Eurostatu s výjimkou údajů týkajících se dovozu prohlášeného za pocházející z ČLR v období šetření, pro které byly použity informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem.
(54) Co se týká dovozu pocházejícího z dalších třetích zemí, údaje o dovozu pocházejícím z Indie a Indonésie, s výjimkou těch, které se vztahují k období šetření, byly získány z antidumpingového řízení týkajícího se těchto dvou zemí.
Informace Eurostatu byly použity k výpočtu objemu dovozu, který nebylo možno zjistit z odpovědí na dotazníky nebo z předchozích řízení.
Pro dovoz pocházející z Maďarska byla použity odpovědi na dotazníky poskytnuté jedním spolupracujícím výrobcem ve Společenství.
Pro jiné třetí země než Maďarsko a pro země, uvedené v tomto bodu odůvodnění, byly použity informace Eurostatu.
Je třeba také připomenout, že údaje Eurostatu bylo nutné převést z tun na kusy.
(55) Na tomto základě se patrná spotřeba Společenství během sledovaného období snížila o 9 %, a to z 297 miliónů kusů (čísla zaokrouhlena na milión) v roce 1998 na 270 miliónů kusů v období šetření.
V roce 1999 činila 306 miliónů kusů a v roce 2000 pak 316 miliónů kusů.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu a podíl na trhu
(56) Dovoz prohlášený za pocházející z ČLR se prudce snížil, a to ze 44 miliónů kusů v roce 1998 na 24 miliónů kusů v roce 1999, na 10 miliónů kusů v roce 2000 a na 5 miliónů kusů v období šetření.
Podíl na trhu u dovozu prohlášeného za pocházející z ČLR klesal v každém roce sledovaného období, a to ze 14,8 % v roce 1998 na 7,8 % v roce 1999, na 3 % v roce 2000 a na 1,9 % v období šetření.
b) Vývoj ceny dovozu dotyčného výrobku
(57) Průměrná cena dovozu prohlášeného za pocházející z ČLR se zvýšila o 96 % mezi roky 1998 (141 EUR) a obdobím šetření (278 EUR).
Vzestupný vývoj cen dovozu prohlášeného za pocházející z ČLR odráží spíše rostoucí význam dražších typů výrobků, které podléhají MDC (MKP se 17 a 23 kroužky), než reálné zvýšení ceny.
3. Dovoz prohlášený za pocházející z Thajska
(58) Jak již bylo uvedeno výše, šetření OLAF ukázalo, že podstatná část dovozu prohlášeného za pocházející z Thajska ve skutečnosti pocházela z Číny.
Dovoz prohlášený za pocházející z Thajska se zvýšil z jednoho miliónu kusů v roce 1998 na 16 miliónů kusů v roce 1999, na 17 miliónů kusů v roce 2000 a na 20 miliónů kusů v období šetření.
Podíl na trhu u dovozu prohlášeného za pocházející z Thajska se zvyšoval každý rok sledovaného období, a to z 0,3 % v roce 1998 na 5,2 % v roce 1999, na 5,3 % v roce 2000 a na 7,4 % v období šetření.
Průměrná cena dovozu prohlášeného za pocházející z Thajska v témže období klesla o 9 %, a to ze 100 EUR na 91 EUR.
Podrobnější informace o cenách, dostupné pro dovoz prohlášený za pocházející z Thajska, se týkají cen dalšího prodeje evropského distributora MKP vyvážených přes Thajsko.
Bylo zjištěno, že tyto ceny dalšího prodeje byly průměrně přibližně o 12 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství [9]
a) Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacit
(59) Výroba výrobního odvětví Společenství se během sledovaného období snížila o 17 %, a to ze 100 (indexové číslo) v roce 1998 na 91 v roce 1999, na 89 v roce 2000 a na 83 v období šetření.
Rozhodnutí firmy Koloman Handler AG převést část své výroby do Maďarska v roce 2000 vysvětluje snížení výroby v uvedeném roce.
V období šetření firma Koloman Handler AG vyhlásila konkurs a její výroba se v druhé polovině roku 2001 značně snížila.
(60) Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období snížila o 7 %.
V roce 1999 se zvýšila na 107 (indexové číslo) a pak klesla na 93 v roce 2000 jako výsledek rozhodnutí firmy Koloman Handler AG převést část výroby do Maďarska.
V období šetření se výrobní kapacita stabilizovala.
(61) Vytížení kapacity kleslo z více než 80 % v roce 1998 na 70–75 % v roce 1999, pak se zvýšilo na 76–80 % v roce 2000 a v období šetření se opět snížilo na 70–75 %.
b) Stav zásob
(62) Konečné zásoby výrobního odvětví Společenství klesly ve sledovaném období o 37 %, přičemž klesaly v každém roce tohoto období.
Hlavním faktorem přispívajícím k tomuto snížení bylo zpomalení výroby firmy Koloman Handler AG po vyhlášení konkursu.
Období, po které byly zásoby skladovány před jejich prodejem, se ve sledovaném období snížilo o 10 dnů.
c) Prodaná množství, podíl na trhu a růst
(63) Během sledovaného období se prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství snížily o 8 %, a to ze 119 miliónů kusů v roce 1998 na 109 miliónů kusů v období šetření.
Prodeje také klesly v roce 1999, a to na 115 miliónů kusů, a v roce 2000 zůstaly téměř na stejné úrovni.
(64) Podíl na trhu, který výrobní odvětví Společenství zaujímalo, během sledovaného období mírně rostl, a to ze 40,1 % v roce 1998 na 40,4 % v období šetření, ačkoliv v letech 1999 a 2000 výrazně klesl, a to na 37,6 % v roce 1999 a na 36,2 % v roce 2000.
(65) Zatímco se spotřeba Společenství ve sledovaném období snížila o 9 %, množství prodané výrobním odvětvím Společenství se snížilo o 8 %.
Na druhé straně celkový objem dovozu prohlášeného za pocházející z ČLR a z Thajska ve sledovaném období klesl o 44 %.
Výrobní odvětví Společenství tak mírně zvýšilo svůj podíl na trhu, zatímco dovoz prohlášený za pocházející z ČLR podíl na trhu ztratil a dovoz prohlášený za pocházející z Thajska svůj podíl na trhu zvýšil.
d) Prodejní ceny a náklady
(66) Vážená průměrná prodejní cena MKP prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství nezávislým odběratelům se snižovala v každém roce sledovaného období, a to z 206 EUR za tisíc kusů v roce 1998 na 190 EUR v roce 1999, na 177 EUR v roce 2000 a na 174 EUR v období šetření, tj. o 16 % ve sledovaném období.
Antidumpingová opatření proti dovozu z Indonésie byla zavedena až v červnu 2002, tj. nelze vyloučit, že dumpingové MKP z Indonésie mohly mít dopad na vývoj cen ve sledovaném období.
(67) Prodejní ceny hlavních surovin (ocelový pásek a ocelový drát) nenásledovaly sestupný vývoj.
Na druhé straně jednicové pracovní náklady, které tvoří více než dvě pětiny celkových nákladů na jednotku produkce, se po sledované období značně snížily.
e) Výnosnost
(68) Protože byl zaznamenán významný vliv určitých položek, které neodráží obvyklý výkon podniku (zvláště odpis nehmotné hodnoty podniku – goodwill – po akvizici), bylo rozpětí provozního zisku před odpisem nehmotné hodnoty podniku považováno za lepší ukazatel pro zhodnocení výnosnosti výrobního odvětví Společenství než ziskové rozpětí před zdaněním.
Výrobní odvětví Společenství trvale zaznamenávalo slabé rozpětí provozního zisku u svých prodejů nezávislým odběratelům ve Společenství.
Výnosnost se zlepšila z 0–3 % v roce 1998 na 3,1 %–6 % v roce 1999, a poté prudce poklesla na hodnotu mezi 0 % a –3 % v roce 2000 a v období šetření činila méně než –3 %.
Tento záporný výkon nepochybně přispěl ke skutečnosti, že dvě dotčené společnosti vyhlásily konkurs: Koloman Handler AG v červenci 2001 a Krause Ringbuchtechnik GmbH v dubnu 2002 (tj. krátce po skončení období šetření).
f) Investice a schopnost opatřit si kapitál
(69) Analýza investic se zaměřila na investice do technických zařízení a strojů, které představovaly více než 90 % celkových investic v období šetření.
Investice do nehmotné hodnoty podniku nebyla vzata v úvahu, protože neodráží obvyklý výkon výrobního odvětví Společenství po několik roků, protože tato investice byla výsledkem akvizice, což byla jednorázová událost.
Investice do technických zařízení a strojů se ve sledovaném období snížily o 65 %.
V roce 1999 poklesly na 52 (indexové číslo), v roce 2000 na 48 a v období šetření na 35.
(70) Schopnost výrobního odvětví Společenství opatřit si kapitál byla vzhledem k trvale nízké výnosnosti značně omezená.
g) Návratnost investic
(71) Vzhledem k tomu, že hodnota majetku v roce 2000 nabyla záporných hodnot a oba výrobci Společenství postupně vyhlásili konkurs, byla ke stanovení návratnosti investic použita hodnota "ROTA" (return on total assets, návratnost celkových aktiv).
ROTA byla v roce 1998 a 1999 stabilní a pohybovala se mezi 0 a 3 %, poté prudce poklesla na hodnotu mezi 0 % a –5 % v roce 2000 a v období šetření byla nižší než –10 %.
h) Peněžní tok
(72) Analýza zjednodušeného čistého provozního peněžního toku, tj. provozní výnos plus odpis (vyjma odpisu nehmotné hodnoty podniku), ukazuje, že trend je podobný trendu rozpětí provozního zisku.
Peněžní tok se zvýšil ze 100 (indexové číslo) v roce 1998 na 126 v roce 1999, a pak se prudce snížil na 62 v roce 2000 a na –65 v období šetření.
i) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(73) Zaměstnanost (jednotky na plný úvazek) klesala v každém roce sledovaného období, a to ze 100 (indexové číslo) v roce 1998 na 86 v roce 1999, na 82 v roce 2000 a na 77 v období šetření.
(74) Produktivita, měřená v tisících kusů na zaměstnance, se ve sledovaném období zvýšila o 8 %, zatímco mzdové náklady na jednotku výroby, měřené v EUR na kg, se ve stejném období snížily o 12 %.
j) Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(75) Nebylo učiněno žádné zjištění o skutečném dumpingu během období šetření pro dovoz prohlášený za pocházející z ČLR, neboť zjištění o tomto dovozu se vztahují na malý a nereprezentativní rozsah MKP.
Nemohlo být dále provedeno úplné určení dumpingu dovozu prohlášeného za pocházející z Thajska v důsledku toho, že chybělo šetření o dumpingu (šetření OLAF se týkalo určení původu a nevztahovalo se na otázku dumpingu).
Proto nebylo možné dosáhnout závěru o rozsahu skutečného dumpingového rozpětí.
5. Závěr
(76) Ve výrobním odvětví Společenství pokračovala během sledovaného období složitá situace.
Dokladem toho je snižování výnosnosti (nebo, jinými slovy, rostoucí ztráty po roce 1999) při nižších prodaných množstvích a při snižování jednotkových cen.
(77) Vážná situace výrobního odvětví Společenství v období šetření vyplývala z různých událostí v minulosti, jakými byly např.: i) dumping dovozu pocházejícího z ČLR do zavedení opatření v lednu 1997; ii) absorpce těchto opatření, jak bylo zjištěno v říjnu 2000; iii) dumping dovozu pocházejícího z Indonésie do zavedení antidumpingových opatření v červnu 2002; iv) obcházení opatření přes Thajsko (šetření OLAF).
Po šetření o obcházení byla navíc antidumpingová opatření zavedená nařízením Rady (ES) č. 119/97 rozšířena na dovoz odesílaný z Vietnamu (viz 4. bod odůvodnění).
To ukazuje, že během sledovaného období výrobní odvětví Společenství vždy trpělo dumpingem a nemělo možnost se zotavit.
Snížení spotřeby na trhu Společenství bylo omezené, a nemůže tedy samo o sobě vysvětlit vážnou situaci výrobního odvětví Společenství.
F. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného zvýšení dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství
(78) V období šetření původního šetření (tj. v období mezi 1. říjnem 1994 a 30. zářím 1995) prodali čínští vyvážející výrobci na trhu Společenství 126 miliónů kusů (prodej společnosti WWS činil více než dvě pětiny tohoto množství).
V roce 2001, období šetření současného šetření, prodali 5 miliónů kusů prohlášených za pocházející z ČLR.
Skutečnost, že v ČLR je významná volná kapacita (zatímco objem čínského vývozu do třetích zemí klesá) a že chování čínských vyvážejících výrobců trvale svědčí o tom, že jsou ochotni prodávat za dumpingové a újmu působící ceny, aby získali podíl na trhu, jasně ukazuje, že existuje pravděpodobnost opakování újmu působícího dumpingu dovozem pocházejícím z ČLR, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(79) Společenství je jediným trhem, kde by čínští vyvážející výrobci mohli ještě zvyšovat podíl na trhu, neboť ostatní trhy jsou již zásobovány čínskými výrobci nebo výrobci ve třetích zemích ovládanými čínskými výrobci.
Přítomnost výrobního odvětví Společenství je zanedbatelná na nejdůležitějších trzích mimo Společenství, na nichž jsou téměř všechny prodávané MKP vyráběny v ČLR nebo společnostmi ovládanými čínskými vyvážejícími výrobci.
Pokud by bylo umožněno, aby stávající opatření pozbyla platnosti, dotčený dovoz by s největší pravděpodobností významně zvýšil cenový tlak, jak ukázala analýza antiabsorpčního šetření.
Jestliže byla společnost WWS schopna absorbovat významnou část z 32,5 % antidumpingového cla a ostatní čínské společnosti byly schopny absorbovat významnou část z 39,4 % cla, pak je nanejvýš pravděpodobné, že při neexistenci antidumpingových opatření by tyto společnosti byly schopny ještě více stlačit ceny MKP prodávaných ve Společenství.
(80) Je třeba připomenout, že průměrná cena MKP prohlášených za pocházející z Thajska v průběhu sledovaného období klesla o 9 % a srovnání mezi průměrnou prodejní cenou evropského distributora MKP prohlášených za pocházející z Thajska a váženou průměrnou prodejní cenou výrobního odvětví Společenství ukázalo, že prvně uvedená cena byla přibližně o 12 % nižší než druhá.
(81) Co se týká dovozu z dalších třetích zemí, je Maďarsko od 1. května 2004 součástí Společenství.
Pokud jde o Indii a Indonésii, jsou vyvážející výrobci v obou těchto zemích ovládáni čínskými vyvážejícími výrobci.
Pokud by opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR pozbyla platnosti, snížila by se atraktivita vývozu MKP z Indie a Indonésie do Společenství, neboť je pravděpodobné, že v tomto případě by došlo k prudkému zvýšení dumpingového dovozu přímo z ČLR.
(82) Vzhledem k již tak špatné situaci výrobního odvětví Společenství by výše uvedené podstatné zvýšení dovozu z ČLR za dumpingové ceny ve spojení s podstatným cenovým podbízením mělo nepochybně vážné důsledky pro výrobní odvětví Společenství.
Také s ohledem na zkušenosti týkající se minulých antidumpingových a antisubvenčních šetření ohledně MKP by pozbytí platnosti opatření týkajících se dovozu MKP pocházejícího z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k dalšímu a značnému zhoršení situace výrobního odvětví Společenství.
2. Závěr o pravděpodobnosti opakování újmy
(83) Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření na dovoz MKP pocházející z ČLR by mělo za následek prudké zvýšení objemu tohoto dovozu do Společenství, spojené s významným snížením prodejních cen.
Je třeba poznamenat, že většina výrobků na trhu MKP je vysoce standardizována a hospodářská soutěž probíhá ve většině případů v oblasti cen.
(84) V této souvislosti je vzhledem k šetření týkajících se situaci na trhu Společenství pravděpodobné, že zvýšení objemu dovozu za nízké, dumpingové ceny stlačí ceny výrobního odvětví Společenství.
To pak povede k dalšímu zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství.
Pro výrobní odvětví Společenství by to s největší pravděpodobností znamenalo konkurs a uzavření zbývajících výrobních závodů.
(85) Pozbytí platnosti opatření by odstranilo nejdůležitější bariéru, která brání čínským vyvážejícím výrobcům v prodeji za újmu působící dumpingové ceny na trhu Společenství.
(86) To tedy vede k závěru, že existuje pravděpodobnost opakování újmy působené dumpingovým dovozem pocházejícím z ČLR.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Úvod
(87) Bylo zkoumáno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Společenství.
Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě poskytnutých důkazů zkoumáno, jaký dopad by mělo obnovení opatření na všechny strany, kterých se toto šetření týká, a také jaké důsledky by mělo pozbytí platnosti takových opatření.
(88) Aby bylo možné určit dopad možného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost vyjádřit názor podle čl. 21 odst.
2 základního nařízení. Vyplněný dotazník vrátili pouze spolupracující výrobci ve Společenství a dva nezávislí dovozci.
Tři uživatelé sdělili svá stanoviska, aniž by vrátili vyplněný dotazník či poskytli jakýkoliv důkaz dokládající jejich stanoviska.
21 odst. 7 základního nařízení stanoví, že k informacím se přihlédne pouze tehdy, jsou-li podloženy konkrétními důkazy, které potvrzují jejich správnost.
V této souvislosti nemohl být učiněn ze stanovisek uživatelů žádný závěr poukazující na to, že by nebylo v zájmu Společenství zachovat antidumpingová opatření, neboť tato stanoviska nebyla doložena.
(90) Pokud se jedná o účinek předtím zavedených antidumpingových opatření, došlo k prudkému snížení dovozu prohlášeného za pocházející z ČLR, zejména po zesílení opatření následujícím po výsledcích šetření absorpce, spojenému s prudkým zvýšením dovozu pocházejícího nebo prohlášeného za pocházející z dalších třetích zemí.
2. Zájmy výrobního odvětví Společenství
(91) Skupina společností, ke kterým náleží žadatelé, je jediným výrobcem MKP ve Společenství s významnou výrobou.
Potýkají se s obtížným prostředím, kde zůstávají hrozbou levné, často dumpingové a subvencované, újmu působící dovoz ze třetích zemí.
Po vyhlášení konkursu provedli restrukturalizaci svých provozů, ani tak se však nevyhnuli dalším konkursním krokům v posledním čtvrtletí roku 2003.
Výrobní odvětví Společenství vyvíjí úsilí o vytvoření zdravého segmentu, který by byl celosvětově schopen soutěžit s čínskými vyvážejícími výrobci.
Ukončení platnosti antidumpingových opatření na dovoz pocházející z ČLR by tuto strategii mohlo vážně narušit, neboť čínští vyvážející výrobci v minulosti prokázali, že k získání podílu na trhu by stlačili ceny na dumpingovou úroveň.
Vzhledem k tomu, že účinky opatření byly částečně narušeny absorpčními praktikami a dumpingovým nebo subvencovaným dovozem MKP z Indonésie, možné pozbytí platnosti takovýchto opatření by s největší pravděpodobností znemožnilo současné restrukturalizační úsilí výrobního odvětví Společenství.
(92) Výrobní odvětví Společenství má dlouhou tradici, je však velmi pravděpodobné, že by přestalo existovat, pokud by se současné restrukturalizační úsilí nezdařilo.
Společnost Robert Krause GmbH & Co. KG vyhlásila konkurs v lednu 1998.
Její právní nástupce, společnost Krause Ringbuchtechnik GmbH, kterou od června 1998 vlastní společnost Wilhelm vom Hoffe Drahtwerke GmbH, vyhlásila konkurs v dubnu 2002.
Poté, co společnost Ringbuchtechnik Produktionsgesellschaft GmbH získala majetek a převzala zaměstnance posledně jmenované firmy, nebude patrně po své žádosti o zahájení konkursního řízení pokračovat ve výrobě.
SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH pokračuje v tradici firmy Koloman Handler AG.
Další konkurs by patrně znamenal konec výrobního odvětví Společenství.
Pokud by výrobní odvětví Společenství zastavilo výrobu MKP, došlo by ke ztrátě zkušeností nashromážděných za více než století a zbývajících pracovních příležitostí.
(93) Obnovení opatření by s největší pravděpodobností umožnilo výrobnímu odvětví Společenství zvýšit podíl na trhu, snížit jednotkové výrobní náklady a zvýšit výnosnost.
Ceny by se patrně významně nezměnily, avšak prodaná množství by mohla výrazně růst.
Restrukturalizace výrobního odvětví Společenství se zaměřuje na posílení jeho konkurenceschopnosti umožňující lepší plánování prodávaných typů MKP, posílení jeho vyjednávací pozice vůči dodavatelům, a racionalizaci prodeje.
Všechna tato opatření by přispěla ke snížení nákladů.
Výrobní odvětví Společenství je životaschopné, neboť dokonce i po několika konkursech je stále schopné zásobovat důležitou část trhu Společenství, zejména ve spojení s výrobním provozem umístěným v Maďarsku, který se stal 1. května 2004 součástí výroby Společenství.
(94) Akvizice firmy Bensons, která již dlouho obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a ve Spojených státech amerických, společností SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH jasně ukazuje vůli výrobního odvětví Společenství ke zvýšení přístupu na světový trh a vážnost jeho restrukturalizačního úsilí.
(95) Po oznámení vyvstaly dva hlavní problémy.
Tím prvním je možné zneužití dominantního postavení výrobním odvětvím Společenství.
V tomto ohledu si Komise není vědoma žádného antitrustového řízení týkajícího se dotčených společností.
(96) Za druhé, existovalo tvrzení, že výrobní odvětví Společenství je v současnosti ve spojení s čínským vývozcem a že Bensons, dovozce, který je nyní součástí skupiny výrobního odvětví Společenství, je výhradním distributorem výrobků prodávaných firmou WWS, čínským vývozcem, který ovládá také výrobu v Indii.
(97) Bylo zjištěno, že existuje dohoda o dodávkách mezi Bensons a WWS, která původně předpokládala převod práv k duševnímu vlastnictví z WWS na Bensons a převod některých podílů na společnosti Bensons na WWS.
Tyto převody se však neuskutečnily.
Dohoda o dodávkách nepředpokládá mezi Bensons a WWS žádnou exkluzivitu, avšak stanoví, že Bensons má přednostní právo stát se výhradním distributorem, pokud daný dodavatel ukončí svou činnost.
Uváděný vztah proto nemohl být potvrzen.
3. Zájmy dovozců
(98) Firma SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH koupila v srpnu 2002 jediné dva spolupracující nezávislé dovozce, kteří se po skončení období šetření takto dostali do spojení s výrobním odvětvím Společenství.
Události, které nastanou po skončení období šetření, nejsou obvykle brány v úvahu.
Protože je však tato akvizice významnou a trvalou událostí, měla by být, v tomto zvláštním případě, vzata v úvahu.
Zájmy těchto dovozců jsou nyní stejné jako zájmy výrobního odvětví Společenství, protože jsou společnostmi ve spojení.
(99) Při šetření nespolupracoval žádný další nezávislý dovozce.
To nasvědčuje tomu, že ačkoliv byla opatření v účinnosti, ostatní nezávislí dovozci nebyli těmito opatřeními postiženi.
4. Zájmy uživatelů
(100) Při šetření nespolupracovali žádní uživatelé.
To nasvědčuje tomu, že, ačkoliv byla opatření v účinnosti, uživatelé nebyli těmito opatřeními postiženi.
Výsledkem zachování antidumpingových opatření pravděpodobně nebude zhoršení situace uživatelů.
(101) Ve sledovaném období někteří výrobci pořadačů omezili svou výrobu nebo uzavřeli své výrobní provozy ve Společenství.
V některých případech se přestěhovali nebo rozšířili svou výrobní kapacitu mimo Společenství, hlavně do východoevropských zemí.
Rozhodnutí těchto uživatelů byla motivována hlavně nižšími mzdovými náklady a blízkostí těchto zemí k trhu Společenství, spojená s perspektivou, že se tyto země 1. května 2004 stanou členy Evropské unie.
Ceny MKP prodávaných výrobním odvětvím Společenství sledovaly klesající trend a dovoz levných MKP dopravovaných z Indie, Indonésie a Thajska, který nepodléhal antidumpingovým clům, byly během sledovaného období k dispozici.
(102) Je třeba zdůraznit, že pokud by výrobní odvětví Společenství přestalo existovat, uživatelé by se stali zcela závislými na dovozu pocházejícím z ČLR nebo na dovozu čínských dceřiných společností v jiných zemích.
V tom okamžiku by čínští vyvážející výrobci měli motiv k podstatnému zvýšení cen na trzích mimo ČLR, což by mohlo vážně ohrozit konkurenceschopnost odběratelského průmyslu.
Výrobní odvětví Společenství nemá zájem na takové cenové politice, která by přispívala k uzavírání výrobních závodů na pořadače ve Společenství, neboť by to znamenalo výrazné oslabení jejich pozice při soutěžení mimo Společenství s čínskými vyvážejícími výrobci a jejich dceřinými společnostmi.
(103) Pokud budou opatření obnovena, budou zde alternativní zdroje dodávek.
Stojí za to poznamenat, že současná antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR nevedla k nedostatku dovážených MKP na trhu Společenství.
5. Zájmy dodavatelského průmyslu
(104) Dodavatelé ocelového drátu a ocelového pásku prodávají jen zanedbatelné procento své výroby výrobnímu odvětví Společenství, a proto nejsou ovlivněni výsledkem tohoto řízení.
Žádný z nich se nepřihlásil jako zúčastněná strana.
6. Hospodářská soutěž a účinky vedoucí k narušení obchodu
(105) S ohledem na účinky možného pozbytí platnosti opatření na hospodářskou soutěž ve Společenství je třeba poznamenat, že na celém světě je jen několik výrobců MKP, přičemž většinou se jedná o výrobce v Číně nebo výrobce ovládané čínskými vyvážejícími výrobci.
Zánik několika zbývajících výrobců, kteří nejsou ovládáni čínskými společnostmi, by tak mělo negativní účinky na hospodářskou soutěž ve Společenství.
7. Závěr o zájmu Společenství
(106) Zohledněním výše uvedených faktorů a úvah se dospělo k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(107) Ve světle výše uvedených skutečností se má za to, že podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 6 základního nařízení by antidumpingová opatření na dovoz MKP pocházející z ČLR zavedená nařízením Rady (ES) č. 119/97, naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 2100/2000, měla být zachována.
(108) Vzhledem k dlouhé době trvání šetření se pokládá za vhodné, aby byla opatření omezena na dobu čtyř let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů, které v současné době spadají pod kód KN ex83051000 a pocházejí z Čínské lidové republiky.
Pro účely tohoto nařízení sestávají mechanismy kroužkových pořadačů ze dvou obdélníkových ocelových destiček nebo drátů s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka.
Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým rozevíracím ocelovým mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, je tato:
a) pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021, 8305100022 a 8305100029) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1000 kusů a čistou cenou franko hranice Společenství před proclením;
b) pro jiné mechanismy, než jsou mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011, 8305100012 a 8305100019)
_BAR_ Výše cla _BAR_ Doplňkový kód TARIC _BAR_
Čínská lidová republika:
–World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Čínská lidová republika _BAR_ 51,2 % _BAR_ 8934 _BAR_
–všechny ostatní společnosti _BAR_ 78,8 % _BAR_ 8900 _BAR_
Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto antidumpingové clo se ukládá na dobu čtyř let ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2075/2004
ze dne 3. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 4. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2076/2004
ze dne 3. prosince 2004,
kterým se poprvé mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech (EDDHSA a trojitý superfosfát)
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech [1], a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako "HNOJIVO ES".
(2) Mezi fosforečnými hnojivy uvedenými v tabulce A.2 přílohy I nařízení (ES) č. 2003/2003 je trojitý superfosfát (TSP) a jedním z kritérií pro jeho označení je "fosfor vyjádřený jako P2O5 rozpustný v neutrálním citronanu amonném, minimálně 93 % deklarovaného obsahu P2O5 ve vodorozpustné formě".
(3) Čím vyšší je rozpustnost hnojiva TSP ve vodě, tím lepší je jeho agronomická účinnost.
V minulosti měly evropské půdy nedostatek fosforu, a v důsledku toho byla oprávněná vysoká minimální hodnota rozpustnosti ve vodě ve výši 93 %, aby se tento nedostatek napravil.
(4) Dnes se situace změnila v tom smyslu, že mnohé půdy již nedostatkem fosforu netrpí, a zatímco v určitých půdních podmínkách nebo u určitých plodin je stále žádoucí minimální hodnota pro rozpustnost ve vodě 93 %, v případě mnohých půd a plodin by minimální hodnota 85 % byla stejně účinná.
(5) Uživatelé trojitého superfosfátu by tudíž měli mít možnost volby mezi hodnotou pro rozpustnost ve vodě ve výši 85 %, nebo vyšší rozpustností, podle potřeb místní půdy a plodin.
Položka týkající se trojitého superfosfátu v tabulce A.2 přílohy I nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(6) Sodná sůl EDDHSA a její kondenzační produkty (EDDHSA) se používají, zejména ve Španělsku, Francii a Itálii, už 15 let jako organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny.
Zkušenosti ukazují, že se jedná o účinné hnojivo, které nepředstavuje žádné riziko pro životní prostředí.
(7) Zejména železo v chelátu s EDDHSA se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy.
Doporučuje se pro nejrůznější rostlinné druhy, obzvláště pro ovocné stromy, jako např. citrusovníky, meruňky, avokádo, švestky a broskvoně; používá se také pro hrozny, malé keře a jahody.
(8) Odstranění chlorózy a jejích příznaků zajišťuje zelené listí a dobrý růst a vývoj plodů pro sběr.
(9) Pokud jde o účinek na půdu a životní prostředí, EDDHSA podléhá v půdě chemickému rozkladnému procesu, který je sice poměrně pomalý, avšak nevznikají při něm žádné nebezpečné látky.
Nezpůsobuje ani problémy ohledně slanosti půdy.
(10) EDDHSA by proto měla být přidána do seznamu povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003.
(11) Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(12) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2077/2004
ze dne 3. prosince 2004,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000, pokud jde o používání technologických činidel
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 ze dne 29. června 2000 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu [1], a zejména na třetí větu patnácté odrážky článku 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) S ohledem na nové informace a technologický vývoj, o kterých informovala skupina pro technologické a hospodářské hodnocení ve zprávě o pokroku z března 2002 [2] o regulovaných látkách používaných jako chemická technologická činidla, by měla být pozměněna příloha IV nařízení (ES) č. 2037/2000 v důsledku rozhodnutí X/14 [3] a rozhodnutí XV/6 [4] přijatých při desátém (1998) a patnáctém (2003) zasedání smluvních stran Montrealského protokolu.
(2) Přesněji řečeno, rozhodnutí XV/6 doplňuje technologické činidlo tetrachlormethan na výrobu cyklodimu (rozpouštědlo) a ruší použití CFC-113 jako technologického činidla ve výrobě vinorelbinu (farmaceutický přípravek) a použití tetrachlormethanu jako technologického činidla ve výrobě tralomethrinu (insekticid).
(3) Nařízení (ES) č. 2037/2000 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 2037/2000,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha VI nařízení (ES) č. 2037/2000 se nahrazuje pozměněným zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2078/2004
ze dne 6. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 7. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2079/2004
ze dne 6. prosince 2004
o stanovení koeficientů úpravy, které budou přizpůsobeny specifickým směrným množstvím tradičních dodavatelů a zvláštním povolením nových dodavatelů v rámci dodatkového množství při dovozu banánů do nových členských států na rok 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1892/2004 ze dne 29. října 2004, které se týká přechodných opatření při dovozu banánů do společenství z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska [1], a zejména na čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 1892/2004 stanovilo 460000 tun jako dodatkové množství, které je uvolněno k dovozu banánů do nových členských států v roce 2005, z čehož je 381800 tun určeno pro tradiční dovozce a 78200 tun pro nové dovozce.
(2) Aplikací článků 5 a 6 výše uvedeného nařízení musí být stanoveny nezbytné koeficienty úpravy, aby oprávněné národní úřady určily specifická směrná množství pro tradiční dodavatele a zvláštní povolení pro nové dodavatele na rok 2005.
(3) Podle oznámení provedených národními úřady se celková částka specifického směrného množství tradičních dodavatelů zvyšuje na 579810,262 tun; celková částka žádostí o zvláštní povolení nových dodavatelů se zvyšuje na 365777,714 tun.
(4) Podle toho je třeba určit ve vztahu k dodatkovému množství a sdělení členských států výše uvedené koeficienty úpravy.
Aby dodavatelé mohli včas předkládat žádosti o certifikáty, musí předpisy tohoto nařízení vstoupit v platnost okamžitě,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V rámci dodatkového množství, uvolněného k dovozu banánů do nových členských států v roce 2005, stanoveného v čl. 3 nařízení (ES) č. 1892/2004:
a) koeficient úpravy, který bude přizpůsoben specifickému směrnému množství každého tradičního dodavatele podle čl. 5 odst. 4 výše uvedeného nařízení, je 0,65849;
b) koeficient úpravy, který bude přizpůsoben žádosti o zvláštní povolení každého nového dodavatele podle čl. 6 odst. 5, je 0,21379.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem uveřejnění
Nařízení Komise (ES) č. 2081/2004
ze dne 6. prosince 2004,
kterým se stanoví pravidla pro sdělování údajů nezbytných k provádění nařízení Rady (EHS) č. 2358/71 o společné organizaci trhu s osivem
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2358/71 ze dne 26. října 1971 o společné organizaci trhu s osivem [1], a zejména na čl. 4 odst. 2 a článek 9 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) S ohledem na reformu semenářského odvětví zavedenou nařízením Rady (ES) č. 1782/2003 [2] je třeba přezkoumat a zjednodušit údaje, které členské státy mají sdělovat Komisi podle článku 9 nařízení (EHS) č. 2358/71. Kromě toho bylo nařízení Komise (EHS) č. 3083/73 ze dne 14. listopadu 1973 o sdělování údajů nezbytných k provádění nařízení (EHS) č. 2358/71 o společné organizaci trhu s osivem [3] několikrát změněno. Z důvodu srozumitelnosti je třeba nahradit toto nařízení novým zněním. Nařízení (EHS) č. 3083/73 by proto mělo být zrušeno.
(2) V důsledku změny situace na trhu s hybridní kukuřicí a hybridním čirokem k setí již není nezbytné nepřetržitě sledovat obchodní vztahy s třetími zeměmi. Na dovoz hybridní kukuřice a hybridního čiroku k setí by se již neměl vztahovat režim dovozních licencí podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2358/71. Proto je vhodné zrušit nařízení Komise (EHS) č. 1117/79 ze dne 6. června 1979, kterým se stanoví produkty v semenářském odvětví, na které se vztahuje režim dovozních licencí [4], a dále již nevyžadovat sdělování příslušných údajů.
(3) Řídící výbor pro osivo nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro každý druh nebo skupinu odrůd uvedenou v příloze nařízení (EHS) č. 2358/71 sdělují členské státy Komisi elektronickou cestou údaje vyjmenované v příloze uvedeného nařízení ve lhůtách, které jsou v uvedeném nařízení stanoveny.
Článek 2
Zrušují se nařízení (EHS) č. 3083/73 a nařízení (EHS) č. 1117/79.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2082/2004
ze dne 6. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 216/96 o jednacím řádu odvolacích senátů Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (známky a vzory)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení (ES) č. 40/94 Rady ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství [1] a zejména na čl. 157 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením (ES) č. 422/2004 bylo změněno nařízení (ES) č. 40/94, mimo jiné pokud se týká organizace a postupu odvolacích senátů uvedených v jeho článcích 130 a 131.
(2) Nařízení (ES) č. 422/2004 zavedlo zejména novou funkci prezidenta odvolacích senátů, vytvořilo rozšířený odvolací senát a předpokládá, za jistých podmínek, že rozhodnutí odvolacího senátu mohou být přijata jediným členem.
Proto je nutné podrobně stanovit pravomoci prezidenta odvolacích senátů, složení a pravomoci odvolacích senátů, přidělování případů odvolacím senátům stejně jako složení rozšířeného senátu, případy, které mají být předány rozšířenému senátu, a případy, ve kterých je rozhodnutí přijímáno jedním členem.
(3) Praxe fungování odvolacích senátů ukázala potřebu provedení některých úprav v organizaci a jednání odvolacích senátů, zvláště těch, které se týkají úlohy spisovny a některých aspektů toho, jak se jednání odvíjí.
Centralizace služeb spisovny a přeměna jejích kompetencí, stejně jako pravidel o výměně podání mezi stranami, vedou k zajištění vyšší efektivnosti při vyřizování případů odvolacími senáty.
Aby nedošlo k narušení jednání, která již budou zahájena v okamžiku vstoupení v platnost tohoto nařízení, musí být určena přechodná doba pro opatření týkající se výměny podání stran.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem [Committee on fees, Implementation Rules and the Procedure of the Boards of Appeal of the Office for Harmonization in the Internal Market (trade mark and designs)],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 216/96 se mění takto:
1. Článek 1 je nahrazen následujícím textem :
"Článek 1
Prezidium odvolacích senátů
1. Instance, uvedená v článcích 130 a 131 nařízení, je prezidium odvolacích senátů (dále jen prezidium).
2. Prezidium je složeno z prezidenta odvolacích senátů, který mu předsedá, z předsedů senátů a členů senátů zvolených v jejich rámci pro každý kalendářní rok všemi členy senátů kromě prezidenta senátů a předsedů senátů.
Počet takto zvolených členů je stanoven na čtvrtinu členů senátů kromě prezidenta senátů a předsedů senátů, zaokrouhleno v případě potřeby směrem nahoru.
3. V případě, že prezident odvolacích senátů nemůže vykonávat funkci nebo v případě, že jeho pozice není obsazena, pak prezidiu předsedá:
a) předseda senátu, který je ze všech odvolacích senátů služebně nejstarší, nebo
b) v případě stejného služebního stáří, předseda senátu, který je starší.
4. Prezidium je usnášeníschopné pouze, pokud jsou přítomny nejméně dvě třetiny jeho členů, včetně jeho prezidenta a dvou předsedů senátů.
Rozhodnutí prezidia jsou přijímána na základě většiny hlasů; v případě rovnosti hlasů převažuje hlas předsedy.
5. Před začátkem každého kalendářního roku, aniž by bylo porušeno ustanovení druhého odstavce článku 1, stanoví prezidium objektivní kritéria pro rozdělení případů mezi senáty pro zvažovaný kalendářní rok a určí řádné a zastupující členy pro každý ze senátů pro zmíněný rok.
Každý člen odvolacího senátu může být přidělen do více senátů jako řádný nebo zastupující člen.
Tato opatření mohou být během daného kalendářního roku případně změněna.
Rozhodnutí přijatá prezidiem dle tohoto odstavce jsou zveřejněna v Úředním věstníku Úřadu.
6. Prezidium je rovněž oprávněno:
a) stanovit pravidla procesní povahy potřebná k vedení případů, které byly senátům přiděleny, a pravidla potřebná k organizaci práce senátů;
b) rozhodovat každý spor, který pochází z rozdělení případů mezi odvolacími senáty;
c) přijmout svá interní pravidla;
d) vydávat praktické pokyny procesní povahy pro strany jednání před odvolacím senátem, zvláště ohledně uložení spisů a písemných poznámek a průběhu ústních jednání;
e) vykonávat všechny ostatní pravomoci, které mu toto nařízení přiděluje.
7. Prezident odvolacích senátů konzultuje s prezidiem stanovení potřeb výdajů senátů, které předává prezidentovi Úřadu pro vypracování předběžného rozpočtu výdajů, a pokud to uzná za vhodné, všechny ostatní otázky související se správou odvolacích senátů."
2. Vkládají se následující články 1a až 1d takto:
"Článek 1a
Velký senát
1. Velký senát je rozšířený senát ustanovený čl. 130 odst. 3 nařízení.
2. Velký senát je složen z devíti členů, mezi nimiž jsou prezident odvolacích senátů jako předsedající, předsedové senátů, zapisovatel určený před předáním případu velkému senátu, pokud takový případ nastane, a členové vybraní na principu rotace ze seznamu obsahujícího jména všech členů odvolacích senátů kromě prezidenta odvolacích senátů a předsedů senátů.
Prezidium sestaví na základě objektivních kritérií seznam uvedený v prvním odstavci a stanoví pravidla pro výběr členů z tohoto seznamu.
Tento seznam, stejně jako tato pravidla, se zveřejní v Úředním věstníku Úřadu.
Pokud není zapisovatel určen před předáním případu velkému senátu, pak prezident velkého senátu jmenuje zapisovatele z členů velkého senátu.
3. V případě, že prezident odvolacích senátů nemůže vykonávat svou funkci, nebo při neobsazení tohoto místa, nebo jeho vyloučení nebo protestu proti němu dle článku 132 nařízení předsedá velkému senátu:
a) předseda senátu, který působí v odvolacích senátech nejdéle, nebo
b) v případě stejného služebního stáří, předseda senátu, který je nejstarší z těch, kteří jsou oprávněni podle předchozího pododstavce.
4. V případě, že jsou překážky pro výkon funkce jiného člena velkého senátu, nebo v případě jeho vyloučení nebo protestu dle článku 132 nařízení je nahrazen osobou, která je nejvýše na seznamu uvedeném v odstavci 2 tohoto článku.
5. Velký senát může jednat ve věci a ústní jednání před ním se mohou konat pouze, pokud je přítomno nejméně sedm jeho členů, včetně předsedy a zapisovatele.
Pokud velký senát projednává případ za přítomnosti pouze osmi svých členů, potom se člen, který je z hlediska členství v odvolacích senátech služebně nejmladší, hlasování neúčastní, kromě případu, kdy je tento člen předsedou nebo zapisovatelem. V takovém případě se hlasování neúčastní člen služebně nejblíže starší než předseda nebo zapisovatel.
Článek 1b
Postoupení velkému senátu
1. Senát může přidělený případ postoupit velkému senátu, pokud shledá, že je to odůvodněno právní složitostí, důležitostí věci nebo zvláštními okolnostmi, například tehdy, když odvolací senáty vydaly rozdílná rozhodnutí týkající se právní otázky tohoto případu.
2. Senát postoupí přidělený případ velkému senátu, když se domnívá, že se musí odchýlit od interpretace platné legislativy dané některým dřívějším rozhodnutím velkého senátu.
3. Prezidium může, na návrh prezidenta odvolacích senátů z jeho vlastní iniciativy nebo na základě žádosti některého ze členů prezidia, postoupit velkému senátu případ přidělený některému senátu, pokud je to odůvodněno právní složitostí, důležitostí věci nebo zvláštními okolnostmi, zvláště pak tehdy, když odvolací senáty vydaly rozdílná rozhodnutí týkající se právní otázky tohoto případu.
4. Velký senát vrací bezodkladně případ senátu, který jím byl původně pověřen, pokud se domnívá, že nejsou splněny podmínky pro postoupení případu.
5. Všechna rozhodnutí týkající se postoupení případu velkému senátu musí být odůvodněna a předána všem stranám.
Článek 1c
Rozhodnutí provedené jedním členem
1. Prezidium vyhotoví informativní seznam typů případů, které, kromě zvláštních okolností, mohou senáty přidělit pouze jednomu členovi, jako jsou rozhodnutí, která uzavírají jednání na základě dohody mezi stranami, a rozhodnutí o náhradě nákladů, nebo přípustnosti odvolání.
Prezidium může také vypracovat seznam typů případů, které nemohou být přiděleny pouze jednomu členovi.
2. Rozhodování o přidělení případů, které odpovídají typu případů stanovených prezidiem podle odstavce 1, pouze jednomu členovi, může být senátem delegováno na jeho předsedu.
3. Rozhodnutí o přidělení případu jednomu členovi je sděleno všem stranám.
Člen, kterému byl případ přidělen, jej postoupí senátu, pokud shledá, že podmínky pro přidělení již nejsou splněny.
Článek 1d
Vrácení případu na základě rozhodnutí Soudního dvora
1. Pokud podle čl. 63 odst. 6 nařízení opatření, nezbytná k tomu, aby se vyhovělo rozhodnutí Soudního dvora rušícího zcela nebo částečně rozhodnutí odvolacího senátu nebo velkého senátu, zahrnují nové přezkoumání případu, který byl předmětem daného rozhodnutí, odvolacím senátem, rozhodne prezidium, zda je případ přidělen tomu senátu, který vydal rozhodnutí, jinému senátu, nebo velkému senátu.
2. Pokud je případ postoupen jinému senátu, je tento senát složen tak, aby v něm nebyli žádní ze členů, kteří přijali napadené rozhodnutí.
Toto poslední ustanovení neplatí, pokud je případ postoupen velkému senátu."
3. V článku 4 je odstavec 3 zrušen a z odstavce 4 je odstavec 3.
4. Článek 5 se nahrazuje tímto:
"Článek 5
Spisovna
1. Spisovna se zřizuje u odvolacích senátů a je pověřena mimo jiné, na základě pravomoci prezidenta odvolacích senátů, přijímáním, převáděním, uchováváním a sdělováním všech dokumentů souvisejících s jednáními před odvolacími senáty a vytvářením příslušných spisů.
2. Spisovnu řídí tajemník.
Prezident odvolacích senátů stanoví úředníka spisovny, který plní úkoly tajemníka, je-li tajemník nepřítomen, nemůže jednat nebo jeho pozice není obsazena.
3. Tajemník dohlíží zejména na dodržení lhůt a ostatních formálních podmínek pro podávání odvolání a spisů dokládajících důvody odvolání.
Pokud je shledána nesprávnost, která může způsobit nepřijatelnost odvolání, zašle tajemník bezodkladně odůvodněné sdělení předsedovi příslušného odvolacího senátu.
4. Protokoly z ústních jednání a dokazování vyhotovuje tajemník nebo, pokud předseda senátu souhlasí, ten úředník odvolacího senátu, kterého určí předseda senátu.
5. Prezident odvolacích komor může svěřit tajemníkovi přidělování případů odvolacím komorám podle kritérií přidělování, které stanovilo prezidium.
Prezidium může, na návrh prezidenta odvolacích senátů, svěřit spisovně další úkoly týkající se vedení jednání před odvolacími senáty."
5. Článek 8 se nahrazuje tímto:
"Článek 8
Průběh jednání
1. Jakmile tajemník zašle předsedovi odvolacího senátu oznámení o přípustnosti odvolání v souladu s druhý pododstavcem čl. 5 odst. 3, předseda příslušného senátu může buď pozastavit řízení a vyzvat senát, aby se vyslovil k přípustnosti odvolání, nebo přenechat posouzení přípustnosti odvolání na konec projednání věci před odvolacím senátem.
2. V jednáních inter partes a bez újmy čl. 61 odst. 2 nařízení může být sdělení uvádějící důvody odvolání a připomínky v odpovědi doplněno odpovědí odvolatele, předloženou ve lhůtě dvou měsíců od oznámení o připomínkách v odpovědi, a replikou strany obhajoby, předložené ve lhůtě dvou měsíců od oznámení o odpovědi.
3. V jednáních inter partes může strana obhajoby ve své odpovědi žádat o rozhodnutí, kterým se ruší nebo mění napadené rozhodnutí na základě bodu neuvedeného v odvolání.
Taková podání se stávají bezpředmětnými v případě, kdy odvolatel v řízení nepokračuje."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátý den od jeho zveřejnění
Nařízení Komise (ES) č. 2083/2004
ze dne 6. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1432/94 a (ES) č. 1458/2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu dovozních licencí v odvětví vepřového masa
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vepřovým masem [1], a zejména na čl. 8 odst. 2 a čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1095/96 ze dne 18. června 1996 o zavedení koncesí stanovených v seznamu CXL sestaveném na základě závěrů jednání o čl. XXIV odst. 6 GATT [2], a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ve snaze zjednodušit správu dovozních kvót a umožnit jejich elektronické zpracování by nařízení Komise (ES) č. 1432/94 ze dne 22. června 1994, kterým se stanoví prováděcí pravidla k dovoznímu režimu v odvětví vepřového masa podle nařízení Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty [3], a nařízení Komise (ES) č. 1458/2003 o otevření a správě celní kvóty v odvětví vepřového masa [4], měla stanovit odkaz ve formě pořadového čísla pro každou kvótu.
(2) Nařízení (ES) č. 1432/94 a (ES) č. 1458/2003 by proto měla být změněna.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1432/94 se mění takto:
1. V čl. 3 písm. b) se první věta nahrazuje tímto:
"b) v žádosti o licenci musí být uvedeno pořadové číslo a smí se vztahovat ke dvěma různým kódům kombinované nomenklatury (KN) a dvěma různým produktům pocházejícím z jedné země;".
2. Přílohy se nahrazují zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.
Článek 2
Přílohy I a IV nařízení (ES) č. 1458/2003 se nahrazují zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2084/2004
ze dne 6. prosince 2004,
kterým se stanoví odchylka od nařízení (EHS) č. 2837/93, pokud jde o lhůtu pro vyplacení podpory pro udržování olivových hájů v tradičních oblastech pěstování oliv na menších ostrovech v Egejském moři
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2019/93 ze dne 19. července 1993, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro menší ostrovy v Egejském moři týkající se některých zemědělských produktů [1], a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 2 odst. 1 třetího pododstavce nařízení Komise (EHS) č. 2837/93 ze dne 18. října 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2019/93, pokud jde o udržování olivových hájů v tradičních oblastech pěstování oliv [2], stanoví, že paušální podpora na hektar pro udržování olivových hájů v tradičních oblastech pěstování oliv na menších ostrovech v Egejském moři se každoročně vyplácí v období od 16. října do 30. listopadu.
(2) Vyplácení podpory na ostrovech v Egejském moři lze provádět na základě počítačového programu, který pokryje celou dotyčnou oblast.
Tento počítačový program byl zaveden v rámci pilotního projektu v roce 2003 a v současné době je třeba u něj provést určité úpravy.
Proto by pro rok 2004 mělo být Řecku umožněno prodloužit lhůtu pro vyplacení paušální podpory na hektar, která se běžně vyplácí v období od 16. října do 30. listopadu, na období od 16. října do 31. ledna 2005.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro oleje a tuky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Odchylně od čl. 2 odst. 1 třetího pododstavce nařízení (EHS) č. 2837/93 je Řecko oprávněno vyplácet pro rok 2004 paušální podporu na hektar pro udržování olivových hájů podle čl. 11 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2019/93 v období od 16. října 2004 do 31. ledna 2005.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2085/2004
ze dne 6. prosince 2004,
kterým se stanoví ceny producentů ve Společenství a dovozní ceny pro karafiáty a růže s ohledem na provádění režimu pro dovoz některých květin pocházejících z Izraele, Jordánska, Kypru, Maroka a západního břehu Jordánu a pásma Gazy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 4088/87 ze dne 21. prosince 1987, kterým se stanoví podmínky pro uplatňování preferenčních celních sazeb na dovoz některých květin pocházejících z Izraele, Jordánska, Kypru, Maroka a západního břehu Jordánu a pásma Gazy [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Ceny producentů ve Společenství a dovozní ceny pro jednokvěté karafiáty (Standard), vícekvěté karafiáty (Spray), velkokvěté růže a malokvěté růže podle článku 1b nařízení Komise (EHS) č. 700/88 se pro období dvou po sobě následujících týdnů stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 7. prosince 2004.
Použije se od 8. do 21. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2086/2004
ze dne 19. listopadu 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 přijímají některé mezinárodní účetní standardy, pokud jde o vložení IAS 39
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů [1], a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením Komise (ES) č. 1725/2003 [2] byly přijaty některé mezinárodní standardy a interpretace existující k 1. září 2002.
(2) Dne 17. prosince 2003 Rada pro mezinárodní účetní standardy (IASB) zveřejnila revidované mezinárodní účetní standardy (IAS) 39 Finanční nástroje: účtování a oceňování v rámci své iniciativy zlepšit včas patnáct standardů tak, aby mohly být použity společnostmi, které přijmou IAS poprvé v roce 2005.
Účelem této revize bylo další zlepšení kvality a soudržnosti soustavy stávajících mezinárodních účetních standardů.
(3) Dne 31. března 2004 IASB vydala změnu IAS 39 Finanční nástroje: účtování a oceňování týkající se zajišťovacího účetnictví v reálných hodnotách pro zajištění portfolia rizika úrokových sazeb.
Hlavním cílem změny je zjednodušit zavedení IAS 39 umožněním zajišťovacího účetnictví v reálných hodnotách („fair value hedge accounting“) pro zajištění portfolia („portfolio hedge“) rizika úrokových sazeb.
(4) Podle nařízení (ES) č. 1606/2002 je cílem Komise vytvořit "stabilní platformu" mezinárodních účetních standardů od 1. ledna 2005.
Nicméně, některá důležitá ustanovení IAS 39 jsou i nadále předmětem probíhajících diskusí mezi IASB, Evropskou centrální bankou, finančními kontrolory a bankovním sektorem.
Tato ustanovení se týkají možnosti oceňování reálnou hodnotou všech finančních aktiv a pasiv a zajišťovacího účetnictví.
Každé z těchto ustanovení se vztahuje na oblasti, které jsou zcela samostatné, jasně rozlišené a oddělené od jiných částí standardu.
Aby se dodrželo datum 1. ledna 2005, je nezbytné zavést IAS 39 s výjimkou takových ustanovení.
(5) IAS 39 zavádí možnost oceňování reálnou hodnotou veškerých finančních aktiv a pasiv bez jakýchkoliv omezení.
IASB však nedávno publikovala "Exposure Draft" (konzultativní dokument), kterým navrhuje změnu IAS 39 ve smyslu omezení možnosti oceňování reálnou hodnotou obsažené ve standardu.
Navrhovaná změna je přímou odezvou na připomínky Evropské centrální banky, finančních kontrolorů sdružených v Basilejském výboru i na připomínky regulátorů cenných papírů členských států, kteří se obávají, že by možnost oceňování reálnou hodnotou mohla být použita nepatřičně, zvláště v případě vlastních pasiv společnosti.
Komise považuje tyto otázky za důležité a hodné dalšího přezkoumání.
IASB k této navrhované změně obdržela mnoho připomínek a očekává se, že konečné rozhodnutí v této věci se učiní do konce roku 2004.
Nařízení povoluje, aby se možnost oceňování reálnou hodnotou uplatňovala na veškerá finanční aktiva.
Nicméně v případě finančních aktiv, s kterými není obchodováno na aktivním a likvidním trhu, by se společnosti měly postarat, aby na finanční aktiva uplatňovaly možnost oceňování reálnou hodnotou způsobem, který povede k spolehlivému ocenění.
(6) Možnost oceňování reálnou hodnotou by se neměla uplatňovat do doby, než IASB nalezne řešení této otázky a než Komise uzná toto řešení odpovídajícím.
Protože je možnost oceňování reálnou hodnotou pouze možností, ustanovení, která se jí týkají, jsou jasně rozšlitelná a oddělitelná od jiných částí standardu.
(7) Pokud jde o zajišťovací účetnictví, probíhá diskuse, zda IAS 39 dostatečně zohledňuje způsob jakým evropské banky řídí svá pasiva/aktiva, zejména v oblasti pevné úrokové sazby.
Sporná je otázka omezení zajišťovacího účetnictví a to buď na zajištění peněžními toky nebo na zajištění reálnou hodnotou a otázka přísných požadavků týkajících se účinnosti těchto zajištění.
(8) Mnoho evropských bank argumentuje, že jim IAS 39 nedovoluje používat zajišťovací účetnictví jejich jistých vkladů na portfoliovém základě a nutil by je k provedení důležitých a nákladných změn jak v řízení aktiv/pasiv, tak v jejich účetních systémech.
Zajištění portfolia je díky vnitřním interakcím a vysokému počtu právních předpisů odlišné od zajištění jednotlivého aktiva či pasiva, existují zde i argumenty, že umožnění portfolia zajišťovacího účetnictví jistých vkladů na základě oceňování reálnou hodnotou se shoduje se zásadou uvedenou v IAS 39, podle níž reálná hodnota finančního pasiva s charakterem pohledávky nemůže být menší než částka splatná na požádání.
(9) Otázku, zda a jak má být utvářeno účetní ošetření zajištění portfolia tak, aby lépe odráželo specifičnosti bank operujících s pevnou úrokovou sazbou, shledala IASB závažným problémem.
Pro jeho naléhavost byla vytvořena pracovní skupina, která přezkoumá návrhy evropských bank na zavedení nové metody zajišťovacího účetnictví (zajištění úrokovou mírou) do IAS 39, což by se více přiblížilo způsobu, jakým tyto banky řídí svá aktiva/pasiva.
(10) Ustanovení IAS 39, která se přímo týkají účetního ošetření zajištění portfolia, by na této úrovni neměla být přijata k povinnému užívání, protože se nemohou považovat za konečná a v blízké budoucnosti se mohou změnit.
Příslušná opatření, která jsou vyňata z povinného užívání, jsou jasně rozlišitelná a oddělitelná od zbývajících částí standardu.
Týká se to těch opatření, která neodrážejí portfoliový přístup a zamezují tedy použití zajišťovacího účetnictví na portfolio jistých vkladů a těch opatření, která přizpůsobují riziko předčasného splacení riziku úrokových sazeb a především zabraňují v pokračování rizika řídících technik uznaných bankovními kontrolory za přijatelné.
Společnosti však mají možnost uplatňovat uvedená opatření a mohou hlavně uplatňovat veškerá ustanovení v IAS 39 týkající se zajišťovacího účetnictví.
(11) Existence účetního standardu o ošetření finančního nástroje v právních předpisech Společenství je základním prvkem základního souboru standardů, které by společnosti měly uplatňovat v roce 2005.
Zejména cíl dospět co možná nejdříve – a pokud to vůbec bude možné, ne později než koncem roku 2005 – do situace, kdy bude Komise moci přijmout IAS 39 v plném rozsahu.
Komise tedy znovu zhodnotí použitelnost IAS 39 z důvodu změny provedené IASB na ustanoveních vztahujících se úrokové sazbě a zajišťovacím účetnictví, a to nejpozději do 31. prosince 2005.
Na řešení týkající se možnosti plné reálné hodnoty pracují IASB, Evropská centrální banka a bankovní kontroloři.
Komise proto bude pozorně sledovat probíhající práce a pravidelně hodnotit použitelnost standardu.
Přijetí v blízké budoucnosti příslušných ustanovení týkajících se zajišťovacího účetnictví je tudíž úzce spjato s pokrokem, kterého dosáhne pracovní skupina vytvořená IASB.
(12) Společnosti, které sestavují účetní výkazy poprvé podle mezinárodních standardů pro účetní výkaznictví (IFRS) a používají IAS 39 ve verzi připojené k tomuto nařízení, by se měly považovat za "první osvojitele" ve smyslu IFRS 1 přijatého nařízením (ES) č. 707/2004 a současného nařízení.
Účelem IFRS 1 je zajistit, aby tyto náklady na přechod směrem k plnému IAS/IFRS nepřevyšovaly výhody pro uživatele účetních výkazů.
Toto odůvodnění se nadále uplatňuje i v případě přiblížení se k plnému použití prosazovaných IAS.
Odkazy v IFRS 1 na IAS/FRS, které byly přijaty nařízením Komise č. 707/2004, by se tedy měly považovat za odkazy na IAS/IFR přijaté na základě nařízení (ES) č.
(13) Přijetí IAS 39 si následně vyžaduje změny a doplnění č. IAS 12, 18, 19, 30, 36 a 37, jakož i SIC 27, které byly přijaté nařízením Komise (ES) č. 1725/2003, aby se zabezpečila konzistence mezi dotyčnými účetními standardami.
(14) Komise tedy dospěla k závěru, že IAS 39 tak, jak je stanoven v příloze tohoto nařízení, splňuje kritéria pro přijetí uvedená v článku 3 nařízení (ES) č. 1606/2002.
(15) Nařízení (ES) č. 1725/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(16) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Regulativního výboru pro účetnictví,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Mezinárodní účetní standardy (IAS) 39 Finanční nástroje: účtování a oceňování, s výjimkou určitých ustanovení o použití možnosti reálné hodnoty a některých ustanovení týkajících se zajišťovacího účetnictví, se vkládají do přílohy nařízení (ES) č. 1725/2003.
Text k vložení, jak je uvedeno v prvním pododstavci, je uveden v příloze tohoto nařízení.
2. Společnosti se považují za "první osvojitele" v souladu s odstavcem 1.
Odkazy v IFRS 1 na IAS/IFRS se považují za odkazy na IAS/IFRS přijaté Komisí na základě nařízení (ES) č. 1606/2002.
3. IAS č. 12, 18, 19, 30, 36 a 37 a SIC–27, jakož i mezinárodní standard pro účetní výkaznictví č. 1 se mění v souladu s dodatkem B IAS 39 tak, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2087/2004
ze dne 7. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 8. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2088/2004
ze dne 7. prosince 2004,
kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 2497/2001 a nařízení Komise (ES) č. 2597/2001 o celních kvótách pro některé ryby a produkty rybolovu pocházející z Chorvatska a pro některá vína pocházející z Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Slovinska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a úpravám smluv o založení Evropské unie [1], a zejména na čl. 57 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2248/2001 ze dne 19. listopadu 2001 o některých postupech pro používání Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé a pro používání Prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou [2], a zejména na článek 7 tohoto nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 153/2002 ze dne 21. ledna 2002 o některých postupech pro používání Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé a pro používání Prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií [3], a zejména na článek 7 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím 2004/778/ES ze dne 11. října 2004 [4] Rada uzavřela Protokol k Prozatímní dohodě o obchodu a obchodních záležitostech mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou na straně druhé, za účelem uvážení přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, dále jen "Protokol o rozšíření".
Protokol o rozšíření platí prozatímně ode dne 1. května 2004.
(2) Rozhodnutím ze dne 22. listopadu 2004 [5] Rada schválila podpis a rozhodla o prozatímním používání ode dne 1. května 2004 Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé, za účelem uvážení přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, dále jen "Protokol o rozšíření".
(3) Oba Protokoly o rozšíření stanovují nové celní kvóty a změny ve stávajících celních kvótách stanovených v rozhodnutí Komise (ES) č. 2497/2001 ze dne 19. prosince 2001 o otevření a správě celních kvót Společenství pro některé ryby a produkty rybolovu pocházející z Chorvatské republiky [6] a v rozhodnutí Komise (ES) č. 2597/2001 ze dne 28. prosince 2001 o otevření a správě celních kvót Společenství pro některá vína pocházející z Chorvatské republiky, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a Republiky Slovinsko [7].
(4) Pro používání nových celních kvót a změn ve stávajících celních kvótách stanovených v Protokolech o rozšíření je nezbytné změnit nařízení (ES) č. 2497/2001 a nařízení (ES) č. 2597/2001.
(5) Pro rok 2004 budou objemy nových celních kvót a zvýšení objemů stávajících celních kvót vypočítány na základě poměru základních objemů specifikovaných v Protokolech o rozšíření, s uvážením části období uplynulého před 1. květnem 2004.
(6) Na podporu správy některých stávajících celních kvót stanovených v nařízení (ES) č. 2497/2001 a v nařízení (ES) č. 2597/2001, množství dovezené v rámci těchto kvót bude bráno v úvahu pro čerpání celních kvót otevřených v souladu s nařízením (ES) č. 2497/2001 a nařízením (ES) č. 2597/2001 ve znění tohoto nařízení.
(7) Po přistoupení Slovinska k Evropské unii je třeba, aby pozbyly platnosti celní kvóty pro vína pocházející z tohoto členského státu stanovené v nařízení (ES) č.
2597/2001. Odkaz na tyto kvóty je proto třeba zrušit.
(8) Protože Protokoly o rozšíření platí ode dne 1. května 2004, toto nařízení by mělo platit od stejného dne a mělo by vstoupit platnost co nejdříve.
(9) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 2497/2001 se nahrazuje zněním v příloze I tohoto nařízení.
Článek 2
Nařízení (ES) č. 2597/2001 se mění tímto způsobem:
1. Nadpis se nahrazuje tímto:
"o otevření a správě celních kvót Společenství pro některá vína pocházející z Chorvatské republiky a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie".
2. Článek 1 se nahrazuje tímto:
"Článek 1
1. Vína uvedená v příloze pocházející z Chorvatské republiky nebo z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie mohou mít při propuštění do volného oběhu ve Společenství nárok na osvobození od cla v rámci limitů ročních celních kvót Společenství vymezených v této příloze a v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
2. Pokud některá z dotyčných zemí poskytuje na příslušné produkty vývozní subvence, osvobození od cla v rámci celních kvót stanovených v dodatkových protokolech uzavřených na základě rozhodnutí 2001/919/ES, 2001/918/ES a 2001/916/ES (dále jen "dodatkové protokoly o víně") se v případě této země pozastaví."
3. Článek 3 se nahrazuje tímto:
"Článek 3
Bez ohledu na podmínky stanovené v odst. 5 písm. a) přílohy I dodatkových protokolů o víně podléhá dovoz vína v rámci celních kvót Společenství uvedených v čl. 1 odst. 1 ustanovením použitelných protokolů o definici pojmu původní produkty a metodách správní spolupráce:
- k Prozatímní dohodě mezi Evropským společenstvím a Chorvatskou republikou,
- k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Chorvatskou republikou na straně druhé,
- k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé.".
4. Článek 5 se nahrazuje tímto:
"Článek 5
1. Jednotlivá celní kvóta pro vína pocházející z Chorvatska uvedená v části I přílohy pod pořadovým číslem 09.1588 se každý rok zvyšuje.
2. Roční zvýšení uvedené v odstavci 1 může být uplatněno pouze v případě, že bylo v předchozím roce vyčerpáno alespoň 80 % přípustného množství.
Komise každý rok přezkoumá využitá množství a přijme ustanovení k provádění nezbytných úprav těchto množství pro Chorvatsko."
5. Příloha se nahrazuje zněním podle přílohy II tohoto nařízení.
Článek 3
Při čerpání příslušných celních kvót stanovených v příloze nařízení (ES) č. 2497/2001 a nařízení (ES) č. 2597/2001 ve znění tohoto nařízení se při vstupu tohoto nařízení v platnost přihlédne k množstvím, která byla podle nařízení (ES) č. 2497/2001 a nařízení (ES) č. 2597/2001 propuštěna do volného oběhu ve Společenství od 1. ledna 2004 v rámci kvót pod pořadovými čísly 09.1581, 09.1582, 09.1583, 09.1584, 09.1585, 09.1586, 09.1588, 09.1589, 09.1558 a 09.1559.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2089/2004
ze dne 7. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady v sektoru hovězího a telecího masa
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem [1], a zejména na čl. 33 odst. 12 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s článkem 33 nařízení (ES) č. 1254/1999 může být rozdíl mezi cenami výrobků uvedených v článku 1 daného nařízení na světovém trhu a v Evropském společenství dorovnán vývozní náhradou.
(2) Podmínky pro přiznání zvláštních vývozních náhrad pro některé druhy hovězího a telecího masa, pro některé konzervy a pro některá místa určení byly stanoveny nařízeními Komise (EHS) č. 32/82 [2], (EHS) č. 1964/82 [3], (EHS) č. 2388/84 [4], (EHS) č. 2973/79 [5] a (ES) č. 2051/96 [6].
(3) Použití těchto pravidel a kritérií na očekávanou situaci na trhu s hovězím a telecím masem vede ke stanovení náhrad následujícím způsobem.
(4) V případě živých zvířat by se z důvodů zjednodušení měly přestat udělovat vývozní náhrady na kategorie zvířat, které se do třetích zemí vyvážejí v zanedbatelném množství.
Navíc by se s ohledem na dobré zacházení se zvířaty měly co nejvíce omezit vývozní náhrady na zvířata určená k porážce.
V důsledku toho je vhodné udělovat vývozní náhrady na taková zvířata jen při vývozu do třetích zemí, které z kulturních a/nebo náboženských důvodů tradičně dovážejí velké množství zvířat určených k porážce.
Aby se zabránilo zneužívání ustanovení týkajících se živých zvířat určených k reprodukci, je nutné omezit vývozní náhrady tak, aby se vztahovaly pouze na jalovice a krávy, které nejsou starší než 30 měsíců.
(5) Měly by být udělovány náhrady při vývozu určitého čerstvého nebo chlazeného masa uvedeného v příloze pod kódem KN 0201, určitého mraženého masa uvedeného v příloze pod kódem KN 0202, určitého masa nebo drobů uvedených v příloze pod kódem KN 0206 a některých dalších přípravků a konzerv z masa nebo drobů uvedených v příloze pod kódem KN 16025010 do určitých destinací.
(6) V případě vykostěného, soleného a sušeného hovězího a telecího masa existují tradiční obchodní toky do Švýcarska.
Aby byl tento obchod v nezbytném rozsahu zachován, doporučuje se stanovit náhrady v takové výši, která pokryje rozdíl mezi cenami na švýcarském trhu a vývozními cenami členských států.
(7) Pro některé další partie a konzervy masa nebo drobů uvedené v příloze pod kódem KN 16025031 až 16025080 může být podíl Společenství na mezinárodním obchodu zachován poskytnutím náhrady, jejíž výše odpovídá částce doposud přiznávané vývozcům.
(8) Pro ostatní produkty z hovězího a telecího masa není vzhledem k malému podílu Společenství na světovém trhu nutné stanovovat náhradu.
(9) Nařízením Komise (EHS) č. 3846/87 [7] byla zavedena nomenklatura pro účely vývozních náhrad u zemědělských produktů a náhrady se stanovují na základě kódů produktů definovaných v dané nomenklatuře.
(10) V rámci zjednodušení celních vývozních formalit pro hospodářské subjekty je na místě přizpůsobit výše náhrad pro všechny zmrazené partie masa částkám přiznaným pro čerstvé nebo chlazené partie masa, kromě masa z dospělého skotu samčího pohlaví.
(11) Pro posílení kontroly produktů spadajících pod kód KN 160250 je na místě předem stanovit, že se na tyto produkty vztahují náhrady pouze v případě, že byly vyrobeny dle článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 565/80 ze 4. března 1980 o vyplácení záloh vývozních náhrad pro zemědělské produkty [8].
(12) Náhrady by měly být udělovány pouze na produkty, které se mohou volně pohybovat po Společenství.
Z tohoto důvodu by měl nárok na udělení náhrady vzniknout jen produktům s označením zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 64/433/EHS [9], směrnice Rady 94/65/ES [10] a směrnice Rady 77/99/EHS [11].
(13) Podmínky čl. 6. odst. 2 nařízení (EHS) č. 1964/82 vedou ke snížení zvláštní náhrady v případě, kdy je množství vykostěného masa určeného pro vývoz nižší než 95 %, ale vyšší než 85 % celkové váhy masa po vykostění.
(14) Cílem jednání o přijetí dodatečných koncesí vedených v rámci Evropských dohod mezi Evropským společenstvím a přidruženými zeměmi střední a východní Evropy je především liberalizace trhu s produkty, které spadají pod společnou organizaci trhu s hovězím a telecím masem.
Za tímto účelem bylo, mimo jiné, rozhodnuto o zrušení vývozních náhrad u produktů určených k vývozu do Rumunska.
Tato země by proto měla být vyřazena ze seznamu míst určení opravňujících k udělení náhrady a zároveň by mělo být zajištěno, že zrušení náhrad pro vývozy do této země nepovede k vytvoření diferencovaných náhrad pro vývozy do jiných zemí.
(15) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro hovězí a telecí maso,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Seznam produktů, při jejichž vývozu se poskytují náhrady stanovené v článku 33 nařízení (ES) č. 1254/1999, výše těchto náhrad a místa určení jsou uvedena v příloze tohoto nařízení.
2. Produkty musejí splňovat podmínky pro označení zdravotní nezávadnosti dle:
- přílohy I kapitoly XI nařízení 64/433/EHS,
- přílohy I kapitoly VI nařízení 94/65/ES,
- přílohy B kapitoly VI nařízení 77/99/EHS.
Článek 2
V případě uvedeném v čl. 6 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (EHS) č. 1964/82 se vývozní náhrada pro produkty spadající pod kód 0201 30 00 9100 snižuje o 14,00 EUR/100 kg.
Článek 3
Nestanovení vývozních náhrad pro Rumunsko se nepovažuje za diferenciaci náhrady.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2090/2004
ze dne 8. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 9. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2091/2004
ze dne 6. prosince 2004
o zákazu rybolovu jazyka obecného plavidly plujícími pod vlajkou Francie
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů [2], určuje kvóty pro jazyk obecný na rok 2004.
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky jazyka obecného odlovené ve vodách oblasti ICES VII b, c plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Francie zakázala rybolov této populace od 23. října 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky jazyka obecného odlovené ve vodách ICES VII b, c plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii vyčerpaly kvótu přidělenou Francii na rok 2004.
Zakazuje se rybolov jazyka obecného ve vodách oblasti ICES VII b, c prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii, jakož i uchovávání na palubě, překládka a vykládka této populace odlovené těmito plavidly po datu, od kterého se použije toto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2092/2004
ze dne 8. prosince 2004,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro celní kvótu pro dovoz vykostěného sušeného hovězího masa pocházejícího ze Švýcarska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem [1], a zejména na čl. 32 odst. 1 první pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty [2] (dále "dohoda"), která byla schválena jménem Společenství rozhodnutím 2002/309/ES, Euratom, stanoví bezcelní dovoz v množství 1200 tun vykostěného sušeného hovězího masa kódu KN ex02102090 ročně.
(2) Z důvodu krize BSE strany ve společném prohlášení o masném odvětví obsaženém v závěrečném aktu k dohodě [3] prohlásily, že by měla být Společenstvím výjimečně otevřena roční autonomní kvóta pro 700 tun čisté hmotnosti sušeného hovězího masa podléhajícího clu podle hodnoty zboží a osvobozeného od zvláštního cla do doby zrušení dovozových omezení uvalených na Švýcarsko některými členskými státy. Nařízení Komise (ES) č.
2424/1999 ze dne 15. listopadu 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro celní kvótu pro dovoz vykostěného sušeného hovězího masa stanovenou v nařízení Rady (ES) č. 2249/1999 [4] otevřelo víceletou celní kvótu pro dovoz 700 tun vykostěného sušeného hovězího masa ročně ze Švýcarska od 1. července do 30. června následujícího roku.
(3) Na svém třetím zasedání konaném dne 4. prosince 2003 v Bruselu Smíšený výbor pro zemědělství došel k závěru, že po přijetí rozhodnutí č. 2/2003 Smíšeného veterinárního výboru zřízeného dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty ze dne 25. listopadu 2003, kterým se mění dodatky 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 11 přílohy 11 dohody [5], a následném zrušení omezujících opatření členských států vůči Švýcarsku, by měly být co nejdříve používány koncese stanovené v této dohodě.
S ohledem na změnu pravidel původu bylo však společně považováno za nezbytné poskytnout provozovatelům dostatečný čas na to, aby se přizpůsobili a podnikli patřičné kroky v souvislosti s případnými zásobami.
Bylo proto dohodnuto provádět nové koncese ode dne 1. ledna 2005.
(4) Prováděcí pravidla by proto měla být stanovena na víceletém základě pro bezcelní dovozní kvótu pro množství 1200 tun ročně počínaje dnem 1. ledna 2005 pro vykostěné sušené hovězí maso kódu KN ex02102090 pocházející ze Švýcarska.
(5) Aby se na ně mohla vztahovat tato celní kvóta, měly by být dotčené produkty v souladu s pravidly uvedenými v článku 4 dohody původem ze Švýcarska.
Měla by být stanovena přesná definice produktů, na které se tato kvóta vztahuje.
Z důvodu kontroly by měl dovoz podle této kvóty podléhat předložení osvědčení o pravosti potvrzujícího, že maso přesně odpovídá příslušné definici.
Je nezbytné stanovit vzor těchto osvědčení, jakož i prováděcí pravidla pro jejich používání.
(6) Správa režimů by měla být založena na dovozních licencích. Proto musí existovat pravidla pro podávání žádostí a je také nutné stanovit údaje, které musí figurovat v žádostech a v licencích, popřípadě odchylně od nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 ze dne 9. června 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty [6] a od nařízení Komise (ES) č. 1445/95 ze dne 26. června 1995 o prováděcích pravidlech pro dovozní a vývozní licence v odvětví hovězího a telecího masa a o zrušení nařízení (EHS) č. 2377/80 [7].
(7) Za účelem zajištění řádné správy dovozu dotčených produktů je třeba stanovit, že vydání dovozních licencí závisí na ověření, a to zejména údajů na osvědčeních o pravosti.
(8) Nařízení (ES) č. 2424/1999 by se mělo zrušit.
(9) Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro hovězí a telecí maso,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Celní kvóta Společenství pro bezcelní dovoz vykostěného sušeného hovězího masa kódu KN ex02102090 pocházejícího ze Švýcarska se otevírá na několikaletém základě pro roční objem 1200 tun pro období od 1. ledna do 31. prosince (dále jen "kvóta").
Pořadové číslo kvóty je 09.4202.
2. Pravidla původu použitelná na produkty uvedené v odstavci 1 jsou pravidla stanovená v článku 4 dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty.
3. Pro účely tohoto nařízení se "vykostěným sušeným masem" rozumí kusy masa z kýt skotu od 18 měsíců věku, bez viditelného vnitrosvalového tuku (3 až 7 %), s hodnotou pH čerstvého masa mezi 5,4 a 6,0, solené, kořeněné, lisované, sušené pouze čerstvým suchým vzduchem, s tvorbou ušlechtilé plísně (květ mikroskopických hub).
Hmotnost konečného produktu je mezi 41 % a 53 % výchozí suroviny před nasolením.
Článek 2
1. Dovozy množství stanovených v čl. 1 odst. 1 závisí na předložení dovozní licence při propuštění do volného oběhu.
2. Originál osvědčení o pravosti vystavený v souladu s článkem 3 a jeho opis se předloží příslušnému orgánu spolu se žádostí o první dovozní licenci vztahující se k tomuto osvědčení o pravosti.
Originál osvědčení o pravosti je uložen u uvedeného orgánu.
3. Osvědčení o pravosti se může použít pro vydání více než jedné dovozní licence na množství nepřesahující množstvící uvedená v osvědčení.
Pokud je na osvědčení vydána více než jedna licence, příslušný orgán potvrdí osvědčení o pravosti s uvedením přiděleného množství.
4. Příslušné orgány mohou vydat dovozní licence pouze až po ověření, že veškeré údaje uvedené v osvědčení o pravosti odpovídají údajům, které v této věci týdně dostávají od Komise.
Licence se vydají ihned poté.
Příslušné orgány však mohou ve výjimečných případech a na řádně odůvodněnou žádost vydat dovozní licence na základě příslušných osvědčení o pravosti předtím, než obdrží informace od Komise.
V takových případech se jistota pro dovozní licence rovná částce odpovídající clu v plné výši podle společného celního sazebníku.
Po obdržení informací týkajících se osvědčení členské státy nahradí tuto jistotu jistotou uvedenou v článku 4 nařízení (ES) č. 1445/1995.
5. Žádost o licenci a licence samotná obsahují v kolonce 20 jednu z poznámek uvedených v příloze I.
Článek 3
1. Osvědčení o pravosti uvedená v článku 2 se vystaví v jednom originále a dvou opisech vytištěných a vyplněných v jednom z úředních jazyků Evropského společenství v souladu se vzorem uvedeným v příloze II.
Mohou být také vytištěna a vyplněna v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků vyvážející země.
Příslušné orgány členského státu, ve kterém je podána žádost o dovozní licenci, mohou požadovat překlad osvědčení.
Formát osvědčení je 210 × 297 mm. Papír, který se má použít, váží alespoň 40 g/m2.
Originál je bílý, první opis růžový a druhý opis žlutý.
3. Originál a opisy osvědčení se vyplní buď na psacím stroji nebo rukou.
Pokud se vyplňují rukou, je nutné vyplnit je černým inkoustem a tiskacími písmeny.
4. Každé osvědčení má vlastní pořadové číslo, po kterém následuje název vydávající země.
Opisy jsou opatřeny stejným pořadovým číslem a názvem jako originál.
5. V osvědčení je jasně stanovena definice vykostěného sušeného masa uvedená v čl. 1 odst. 3.
6. Osvědčení jsou platná pouze tehdy, pokud jsou řádně potvrzena vystavujícím orgánem uvedeným v příloze III.
Osvědčení jsou řádně potvrzená, pokud je na nich uvedeno datum a místo vystavení a pokud obsahují razítko vystavujícího orgánu a podpis osoby nebo osob zmocněných k jejich podpisu.
Článek 4
1. Vystavující orgány uvedené v příloze III musí:
a) být uznávány jako takové dotčenou vyvážející zemí;
b) se zavázat, že budou ověřovat údaje v osvědčeních;
c) se zavázat, že předají Komisi alespoň jednou týdně veškeré informace nezbytné pro ověření údajů v osvědčeních o pravosti, zejména číslo osvědčení, vývozce, příjemce, zemi určení, produkt, čistou hmotnost a datum podepsání.
2. Komise může změnit seznam v příloze III, pokud již není splněna podmínka uvedená v odst. 1 písm. a) tohoto článku nebo pokud vystavující orgán neplní jakýkoli ze svých závazků.
Článek 5
Osvědčení o pravosti a dovozní licence jsou platné tři měsíce ode dne jejich vydání.
Jejich platnost však vyprší dne 31. prosince následujícího po dni vydání.
Článek 6
Ustanovení nařízení (ES) č. 1291/2000 a (ES) č. 1445/95 se použijí s výhradou ustanovení tohoto nařízení.
Článek 7
Orgány vyvážejících zemí sdělí Komisi vzory otisků razítek používaných jejich vystavujícími orgány a jména a podpisy osob zmocněných k podpisu osvědčení o pravosti.
Stejně tak musí být co nejdříve oznámeny Komisi veškeré následné změny razítek nebo jmen.
Komise sdělí tyto údaje příslušným orgánům členských států.
Článek 8
Nařízení (ES) č. 2424/1999 se zrušuje.
Článek 9
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2093/2004
ze dne 8. prosince 2004,
kterým se stanoví množství některých produktů v odvětví mléka a mléčných výrobků, jež jsou k dispozici na první pololetí roku 2005 v rámci kvót otevřených Společenstvím na základě pouhé dovozní licence
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 ze dne 14. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót [2], a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Množství, která jsou k dispozici na období ode dne 1. ledna do dne 30. června 2005 na druhé pololetí dovozního roku v rámci některých kvót uvedených v nařízení (ES) č. 2535/2001, jsou stanovena v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 9. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2094/2004
ze dne 8. prosince 2004
o otevření a správě celní kvóty pro 10000 tun jinak zpracovaných ovesných zrn kódu KN 11042298
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ve snaze o dodržení mezinárodních závazků Společenství zavedlo na hospodářský rok a od 1. ledna 1996 celní kvótu s nulovým clem pro jinak zpracovaná ovesná zrna kódu KN 11042298.
(2) Až do hospodářského roku 2004/05 je tato celní kvóta spravována nařízením Komise (ES) č. 2369/96 ze dne 12. prosince 1996 o otevření a správě celní kvóty Společenství pro 10000 tun jinak zpracovaných ovesných zrn kódu KN 11042298 [2].
Toto nařízení počítá se správou založenou na dovozních licencích, přičemž žádosti o ně se podávají každý měsíc.
(3) Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [3], stanovilo pravidla pro správu celních kvót určených k použití podle chronologického pořadí dat celních prohlášení a k dohledu nad dovozy, na něž se vztahuje preferenční režim.
(4) Ve snaze o zjednodušení a s ohledem na malý objem celní kvóty pro jinak zpracovaná ovesná zrna kódu KN 11042298 je vhodné použít od hospodářského roku 2005/06 ustanovení nařízení (EHS) č. 2454/93 pro správu uvedené kvóty a zrušit nařízení (ES) č.
2369/96. Z administrativních důvodů je nezbytné zavést pro uvedenou kvótu nové pořadové číslo.
(5) Ustanovení čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1784/2003 stanoví odchylku od povinnosti předložit dovozní licenci u produktů, které podstatným způsobem neovlivňují situaci v zásobení trhu s obilovinami. Společenství každoročně dováží v průměru 6000 tun jinak zpracovaných ovesných zrn kódu KN 11042298. Jedná se o omezené množství velice zvláštního produktu z hlediska jeho průmyslového využití, které nemá žádný vliv na trh s obilovinami. Je tedy možné učinit odchylku od povinnosti předložit dovozní licenci podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1784/2003.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní kvóta uvedená v příloze se otevírá pro každý hospodářský rok od 1. července do 30. června.
Článek 2
Celní kvótu uvedenou v příloze spravuje Komise v souladu s články 308a až 308d nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 3
Dovoz ovesných zrn v rámci celní kvóty uvedené v článku 1 nepodléhá předložení dovozní licence.
Článek 4
Nařízení (ES) č. 2369/96 se zrušuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2095/2004
ze dne 8. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 581/2004, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení na vývozní náhrady pro některé druhy másla a nařízení (ES) č. 582/2004, kterým se zahajuje stálé nabídkové řízení na vývozní náhrady pro sušené odstředěné mléko
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 31 odst. 3 písm. b) a odst. 14 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 581/2004 [2] a čl. 1 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 582/2004 [3] jsou některá místa určení vyloučena z poskytování vývozních náhrad. Po přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Maďarska, Lotyšska, Litvy, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii je třeba odkazy na tyto země zrušit.
(2) Aby bylo zohledněno přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, stanoví dodatkový protokol k Evropské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bulharskou republikou na straně druhé [4] novou celní kvótu, která by měla být Bulharskem otevřena pro sušené mléko pocházející ze Společenství. Přístup k této kvótě je omezen na výrobky, na něž se nevztahují žádné výhody spojené s vývozními subvencemi.
Aby se zabránilo spekulacím a aby bylo zajištěno respektování této koncese, která pravděpodobně vstoupí v platnost před vypršením platnosti vývozních licencí, uvedených v čl. 8 odst.
1 písm. d) nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004 o zavedení nabídkového řízení týkajícího se vývozních náhrad pro některé mléčné výrobky [5], mělo by být Bulharsko vyloučeno ze seznamu míst určení, které mají nárok na vývozní náhrady v rámci stálého nabídkového řízení, týkajícího se sušeného odstředěného mléka a stanoveného tímto nařízením.
(3) Nařízení (ES) č. 581/2004 a nařízení (ES) č. 582/2004 by měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 nařízení (ES) č. 581/2004 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Vypisuje se stálé nabídkové řízení na stanovení vývozní náhrady pro tyto druhy másla, uvedené v oddíle 9 přílohy I nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 [6]:
a) přírodní máslo v blocích o čisté hmotnosti nejméně 20 kg, patřící pod kódy výrobku ex 0405 10 19 9500 a ex 0405 10 19 9700;
b) máselný olej v nádobách o čisté hmotnosti nejméně 190 kg, patřící pod kód výrobku ex 0405 90 10 9000.
Výrobky uvedené v prvním pododstavci jsou určeny k vývozu do těchto míst určení:
- Rusko (kód země určení 075),
- všechny ostatní země určení kromě Andory, Gibraltaru, Spojených států amerických a Vatikánu.
Článek 2
V článku 1 nařízení (ES) č. 582/2004 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Vypisuje se stálé nabídkové řízení na stanovení vývozní náhrady pro sušené odstředěné mléko uvedené v oddíle 9 přílohy I nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 [7] v pytlích o čisté hmotnosti nejméně 25 kg a o obsahu přidaných nemléčných látek nejvýše 0,5 % hmotnostních, patřící pod kód výrobku ex 0402 10 19 9000, určené k vývozu do všech zemí určení kromě Andory, Bulharska, Gibraltaru, Spojených států amerických a Vatikánu.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2096/2004
ze dne 9. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2097/2004
ze dne 8. prosince 2004
o zákazu rybolovu sledě obecného plavidly plujícími pod vlajkou Francie
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů, určuje kvóty pro sledě obecného na rok 2004 [2].
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky sledě obecného odlovené ve vodách Severního moře severně od 53° 30′ severní šířky plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Francie zakázala rybolov této populace od 23. října 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky sledě obecného odlovené ve vodách oblasti ve vodách Severního moře severně od 53° 30′ severní šířky plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii vyčerpaly kvótu přidělenou Francii na rok 2004.
Zakazuje se rybolov sledě obecného ve vodách oblasti ve vodách Severního moře severně od 53° 30′ severní šířky prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii, jakož i uchovávání, překládka a vykládka této populace odlovené těmito plavidly od data, od kterého se použije toto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2098/2004
ze dne 8. prosince 2004
o zákazu rybolovu sledě obecného plavidly plujícími pod vlajkou Francie
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů, určuje kvóty pro sledě obecného na rok 2004 [2].
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky sledě obecného odlovené ve vodách oblasti ICES Vb, VIaN, VIb plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Francie zakázala rybolov této populace od 23. října 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky sledě obecného odlovené ve vodách oblasti ICES Vb, VIaN, VIb plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii vyčerpaly kvótu přidělenou Francii na rok 2004.
Zakazuje se rybolov sledě obecného ve vodách oblasti ICES Vb, VIaN, VIb prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii, jakož i uchovávání, překládka a vykládka této populace odlovené těmito plavidly od data, od kterého se použije toto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2099/2004
ze dne 9. prosince 2004,
kterým se stanoví reprezentativní ceny a dodatečná cla pro dovoz melasy v odvětví cukru použitelné od 10. prosince 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 24 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1422/95 ze dne 23 června 1995 kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dovoz melasy v odvětví cukru a kterým se mění nařízení (EHS) č. 785/68 [2], stanoví, že dovozní cena CIF pro melasu stanovená v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 785/68 [3], je považována za "cenu reprezentativní"; Tato cena je stanovena pro standardní jakosti vymezené v čl. 1 nařízení (EHS) č. 785/68.
(2) Při stanovování reprezentativních cen musí být vzaty v úvahu všechny údaje uvedené v čl. 3 nařízení (EHS) č. 785/68, kromě případů uvedených v článku 4 uvedeného nařízení. Toto stanovování může být popřípadě provedeno postupem podle čl. 7 nařízení (EHS) č. 785/68.
(3) Při upravování cen nevztahujících se k standardní jakosti, je třeba v závislosti na jakosti nabízené melasy zvýšit či snížit ceny podle článku 6 nařízení (EHS) č. 785/68.
(4) Pokud existuje rozdíl mezi spouštěcí cenou dotyčného produktu a jeho reprezentativní cenou, dodatečná dovozní cla se stanoví v souladu s podmínkami uvedenými článkem 3 nařízení (ES) č. 1422/95.
Jsou-li dovozní cla podle článku 5 nařízení (ES) č. 1422/95 dočasně pozastavena, je třeba pro tato cla stanovit zvláštní částky.
(5) Je třeba stanovit reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro dotyčné produkty v souladu s čl. 1 odst. 2 a s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1422/95.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1422/95 se stanoví v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2100/2004
ze dne 9. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr v nezměněném stavu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi kurzy či cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení na světovém trhu a cenami těchto produktů ve Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou.
(2) Nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že při stanovení náhrad pro nedenaturovaný bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu je nutné vzít v úvahu situaci na trhu Společenství a na světovém trhu s cukrem, a to zejména faktor ceny a nákladů stanovený v článku 28 uvedeného nařízení.
Tento článek stanoví, že je třeba brát v úvahu také hospodářské aspekty zamýšlených vývozů.
(3) Náhrada pro surový cukr se musí stanovit podle standardní jakosti.
Ta je definována v příloze I bodu II nařízení (ES) č. 1260/2001.
Tuto náhradu je třeba dále stanovit podle čl. 28 odst.
Cukr kandys je definován v nařízení Komise (ES) č. 2135/95 ze dne 7. září 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro poskytování vývozních náhrad v odvětví cukru [2].
Takto vypočítaná částka náhrady pro cukr s přídavkem aromatických přípravků nebo barviv se musí vztahovat k jejich obsahu sacharosy a musí být proto stanovena pro 1 % uvedeného obsahu.
(4) Ve zvláštních případech může být částka náhrady stanovena právními akty jiné povahy.
(5) Náhrada musí být stanovena každé dva týdny.
Během této doby může být pozměněna.
(6) Čl. 27 odst. 5 první pododstavec nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky některých trhů, může být náhrada pro produkty uvedené v článku 1 zmíněného nařízení rozlišena podle místa určení.
(7) Významný a rychlý nárůst preferenčního dovozu cukru ze západobalkánských zemí od počátku roku 2001, jakož i vývoz cukru do těchto zemí se jeví jako velmi uměle vytvořený.
(8) S cílem zabránit zneužívání v souvislosti s produkty z odvětví cukru, u nichž byla čerpána vývozní náhrada a které byly zpětně dovezeny do Společenství, je třeba, aby náhrada pro produkty uvedené v tomto nařízení nebyla stanovena pro žádnou ze zemí západního Balkánu.
(9) Příslušné částky vývozních náhrad je třeba stanovit s ohledem na výše uvedené skutečnosti a na současnou situaci na trhu s cukrem, a zejména na kotace či ceny cukru ve Společenství a na světovém trhu.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Náhrady, které mají být poskytnuty při vývozu produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1260/2001, nedenaturovaných a v nezměněném stavu, se stanoví podle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2101/2004
ze dne 9. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 14. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1327/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1327/2004 ze dne 19. července 2004, kterým bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení ke stanovení vývozních dávek a/nebo vývozních náhrad pro bílý cukr [2], pro hospodářský rok 2004/05, vyžaduje, aby pro vývoz tohoto cukru do některých třetích zemí byla vyhlášena dílčí nabídková řízení.
(2) V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1327/2004 je případně třeba stanovit maximální výši náhrady pro příslušné dílčí nabídkové řízení, a to zejména s ohledem na současný stav a předpokládaný vývoj trhu s cukrem ve Společenství a světového trhu s cukrem.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 14. dílčí nabídkové řízení pro bílý cukr vyhlášené v souladu s nařízením (ES) č. 1327/2004 se maximální výše vývozní náhrady stanoví na 45,547 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2102/2004
ze dne 9. prosince 2004
o některých výjimečných opatřeních na podporu trhu s vejci v Itálii
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci [1], a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Z důvodu výskytu influenzy ptáků v některých produkčních regionech v Itálii v období mezi prosincem 1999 a dubnem 2000, mezi srpnem a říjnem 2000 a mezi říjnem 2002 a zářím 2003 přijaly italské orgány veterinární a obchodní omezení, zejména na základě směrnice Rady 92/40/EHS ze dne 19. května 1992, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků [2].
V důsledku toho byly na území Itálie nebo v oblastech přímo zasažených nákazou dočasně zakázány přeprava a obchodování s násadovými vejci.
(2) Omezení volného oběhu násadových vajec, která vyplývají z uplatňování veterinárních opatření, mohla vážně narušit trh s násadovými vejci v Itálii.
Italské orgány přijaly opatření na podporu trhu, použitelná po dobu nezbytně nutnou.
Tato opatření stanovila buď možnost použití násadových vajec kódu KN 04070019, jejichž inkubace již nebyla možná, pro zpracování na vaječné produkty, nebo zničení násadových vajec kódů KN 04070019 a 04070011.
(3) Tato opatření měla pozitivní dopad na trh s násadovými vejci.
Je proto odůvodněné považovat tato opatření za výjimečná opatření na podporu trhu ve smyslu článku 14 nařízení (EHS) č. 2771/75 a poskytnout podporu umožňující nahradit část hospodářských ztrát způsobených buď používáním násadových vajec pro zpracování, nebo jejich zničením.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Používání násadových vajec kódu KN 04070019 pro zpracování a zničení násadových vajec kódů KN 04070019 a 04070011 v období mezi 17. prosincem 1999 a 14. dubnem 2000, mezi 14. srpnem a 16. říjnem 2000 a mezi 11. říjnem 2002 a 30. zářím 2003, o kterých bylo rozhodnuto italskými orgány v důsledku vnitrostátních veterinárních opatření přijatých zejména na základě směrnice 92/40/EHS, se považují za výjimečná opatření na podporu trhu podle článku 14 nařízení (EHS) č. 2771/75.
2. V rámci opatření podle článku 1 se poskytuje náhrada ve výši:
- 0,0942 EUR za násadové vejce kódu KN 04070019 použité pro zpracování pro celkový maximální počet 770751 kusů,
- 0,1642 EUR za zničené násadové vejce kódu KN 04070019 pro celkový maximální počet 165040 kusů a
- 0,5992 EUR za násadové vejce kódu KN 04070011 pro celkový maximální počet 264930 kusů.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2103/2004
ze dne 9. prosince 2004
o přenosu údajů o některých rybolovných oblastech v Západních vodách a v Baltském moři
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky [1], a zejména na čl. 22 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Úrovně roční maximální intenzity rybolovu pro některé rybolovné oblasti a populace jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 1415/2004 ze dne 19. července 2004 [2] podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 ze dne 4. listopadu 2003 [3] o řízení intenzity rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství, kterým se mění nařízení (ES) č. 2847/93 a zrušují nařízení (ES) č. 685/95 a (ES) č. 2027/95.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 2092/98 ze dne 30. září 1998 [4] o prohlášení o intenzitě rybolovu některých rybolovných oblastí a zdrojů Společenství již není v souladu s nařízeními (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1415/2004 pokud jde o západní vody. Je tedy znovu třeba definovat povinnosti týkající se prohlášení o intenzitě rybolovu v západních vodách.
(3) Stávající povinnosti pro prohlášení o intenzitě rybolovu v Baltském moři by měly zůstat v platnosti tak, jak jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 2092/98.
(4) Vzhledem k množství a důležitosti změn, které je třeba učinit a s ohledem na soudržnost mezi novými povinnostmi pro Západní vody a stávajícími povinnostmi pro Baltské moře, by mělo být zrušeno nařízení (ES) č. 2092/98.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ZÁPADNÍ VODY
Článek 1
Seznamy plavidel se zvláštním povolením k rybolovu
1. Členské státy předají Komisi do 30 dní od vstupu tohoto nařízení v platnost aktualizovanou podobu seznamu plavidel uvedených v článku 7 nařízení (ES) č. 1954/2003 za použití tiskopisu pro předkládání zpráv stanoveného a uvedeného v příloze I tohoto nařízení.
2. V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1954/2003 a čl. 19 písm. f) nařízení (ES) č. 2847/1993 [5] se změny údajů obsažených v příloze I v okamžiku, kdy je vydáno či zrušeno zvláštní povolení k rybolovu podle čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1954/2003 denně oznamují Komisi zasláním zcela aktualizované přílohy I.
Článek 2
Intenzita rybolovu
1. Členské státy předají Komisi do 15. dne každého měsíce a za použití tiskopisu pro předkládání zpráv stanoveného v příloze II tohoto nařízení souhrnné údaje o intenzitě rybolovu vyvinuté během předešlého měsíce plavidly uvedenými v článku 1.
2. K účelu prvního prohlášení o intenzitě rybolovu začíná referenční období pro souhrnné údaje dnem 1. ledna 2004.
KAPITOLA II
BALTSKÉ MOŘE
Článek 3
Seznamy plavidel se zvláštním povolením k rybolovu
1. Členské státy předají Komisi seznam plavidel uvedených v článku 2 nařízení (ES) č. 779/97 za použití tiskopisu pro předkládání zpráv stanoveného v příloze III tohoto nařízení.
2. Změny v seznamech plavidel se hlásí Komisi za použití stejného tiskopisu pro předkládání zpráv a nejpozději čtyři pracovní dny před vplutím plavidel do rybolovné oblasti.
Článek 4
Intenzita rybolovu
Členské státy předají Komisi souhrnné údaje o intenzitě rybolovu uvedené v čl. 19i druhé a třetí odrážce nařízení (EHS) č. 2847/93 v souladu s přílohou IV tohoto nařízení.
KAPITOLA III
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 5
Přenos údajů a přístup k nim
1. Členské státy sdělí Komisi údaje uvedené v článcích 1 až 4 prostřednictvím systému FIDES (Fisheries Data Exchange System) (nebo jakéhokoliv budoucího systému o údajích zavedeného Komisí).
2. Komise tyto údaje o aktualizovaných seznamech plavidel zpřístupní prostřednictvím systému FIDES (nebo jakéhokoliv budoucího systému o údajích zavedeného Komisí).
3. Nejpozději k 1. červenci 2005 upraví Komise systém FIDES pro seznam plavidel uvedených v článku 1 a pro prohlášení o intenzitě rybolovu uvedená v článku 2.
Do uvedeného data budou údaje uvedené v článcích 1 a 2 sdělovat členské státy Komisi v tabulkovém formátu a zasílat je na příslušnou adresu, kterou jim Komise oznámí.
Článek 6
Zrušení
1. Nařízení (ES) č. 2092/98 se zrušuje.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2104/2004
ze dne 9. prosince 2004,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 639/2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech Společenství
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky [1], a zejména na čl. 11 odst. 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 639/2004 ze dne 30. března 2004 o řízení rybářského loďstva zapsaného v nejvzdálenějších regionech Společenství [2], a zejména na čl. 1 odst. 2 a čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V případě řízení rybářského loďstva nejvzdálenějších regionů stanoví nařízení (ES) č. 639/2004 odchylky, jež mají omezenou platnost do 31. prosince 2006. Tyto odchylky se týkají režimu vstupu do rybářského loďstva a výstupu z rybářského loďstva uvedeného v nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky, jakož i podpor na obnovu a modernizaci loďstva uvedených v nařízení Rady (ES) č. 2792/1999 [3].
(2) Nařízení (ES) č. 639/2004 stanoví, že zvláštními referenčními úrovněmi podle částí loďstva nejvzdálenějších regionů jsou pro Francii a Portugalsko cíle víceletých orientačních programů IV (dále jen "VOP IV") ke konci roku 2002.
(3) U Kanárských ostrovů se při stanovení zvláštních referenčních úrovní musí použít stejný přístup jako při stanovení cílů v rámci VOP IV a zohlednit omezení rybolovných práv, kterými dotčená loďstva disponují.
Za tímto účelem Vědeckotechnický a hospodářský výbor pro rybářství (VTHVR) ve zprávě ze zasedání v březnu až dubnu 2004 vydal stanovisko k rybolovným právům loďstva zapsaného na Kanárských ostrovech.
Kromě toho Španělsko a Komise rovněž provedly přezkum rybolovných práv loďstev zapsaných na Kanárských ostrovech a činných v rámci bilaterálních a multilaterálních dohod.
Podle Komise žádný z těchto přezkumů a zpráv nevede k závěru, že by bylo možné rozšířit loďstvo zapsané v současné době na Kanárských ostrovech.
(4) Členské státy musejí informovat o vývoji loďstev zapsaných v nejvzdálenějších regionech ve výroční zprávě podle nařízení Komise (ES) č. 1438/2003 ze dne 12. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k politice Společenství týkající se loďstva, definované v kapitole III nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 [4].
(5) Komise zohlednila své prohlášení učiněné při zasedání Rady dne 30. března 2004 [5], které se týká prováděcích ustanoveních k nařízení (ES) č. 639/2004, zejména pokud jde o vhodnější rozdělení na části podle druhů rybolovu, vědecká stanoviska o stavu cílových populací a shodné zacházení s loďstvy, které loví stejné populace.
(6) Toto nařízení se musí použít od data použitelnosti nařízení (ES) č. 639/2004.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zvláštní referenční úrovně
Zvláštní referenční úrovně pro loďstva zapsaná v nejvzdálenějších regionech Francie, Portugalska a Španělska se podle jednotlivých částí loďstva stanoví v příloze.
Tyto zvláštní referenční úrovně jsou maximálními úrovněmi kapacity, vyjádřené v GT a kW, které mají členské státy povoleno přijmout prostřednictvím vstupů do loďstev odchylně od článku 13 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 2
Sledování zvláštních referenčních úrovní
Referenční úroveň vyjádřená v prostornosti a výkonu k jakémukoli dni následujícím po 31. prosinci 2002 u každé části uvedené v článku 1 je rovna referenční úrovni stanovené v příloze pro tuto část sníženou o prostornost a výkon plavidel uvedené části, které za pomoci veřejné podpory vystoupily z loďstva po 31. prosinci 2002.
Článek 3
Konsolidace referenčních úrovní
Ke dni 31. prosince 2006 vypočítá Komise pro každý členský stát součet kapacit v GT a kW loďstev zapsaných v nejvzdálenějších regionech a vstupů do těchto loďstev, o kterých bylo rozhodnuto podle článku 2 nařízení (ES) č. 639/2004 a které k tomuto dni nebyly zapsány.
Tento součet se přidá k referenčním úrovním loďstva mateřského státu.
Takto získané výsledky jsou ke dni 1. ledna 2007 referenčními úrovněmi loďstva členského státu.
Článek 4
Příspěvek do výročních zpráv
Ve výroční zprávě podle článku 12 nařízení (ES) č. 1438/2003 informují dotčené členské státy o vývoji loďstev zapsaných v nejvzdálenějších regionech.
Údaje týkající se roku 2003 se vloží do výroční zprávy na rok 2004.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2105/2004
ze dne 9. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro ječmen v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1757/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1757/2004 [2] bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.
(2) V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [3], se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.
(3) Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek podaných 3. do 9. prosince 2004 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1757/2004 se maximální vývozní náhrada pro ječmen stanovuje na 17,99 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2106/2004
ze dne 9. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro oves v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1565/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na článek 7,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 ze dne 3. září 2004 týkající se zvláštního intervenčního opatření pro oves ve Finsku a Švédsku pro hospodářský rok 2004/05 [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýcarska.
(2) Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 by měla být stanovena maximální náhrada.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek podaných v období od 3. do 9. prosince 2004 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1565/2004 se maximální vývozní náhrada pro oves stanovuje na 30,25 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2107/2004
ze dne 10. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 11. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2108/2004
ze dne 10. prosince 2004,
kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 1420/2004, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní práva podaným pro kvóty pro zmrazené hovězí maso podle nařízení (ES) č. 1203/2004, a kterým se stanoví správní pravidla pro přidělení některých dovozních práv
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1203/2004 ze dne 29. června 2004 o otevření a správě celní kvóty pro zmrazené hovězí maso kódu KN 0202 a pro produkty kódu KN 02062991 (od 1. července 2004 do 30. června 2005) [2], a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 1 nařízení (ES) č. 1203/2004 stanoví výši kvóty pro produkty kódu KN 0202 a pro produkty kódu KN 02062991, ohledně kterých mohou dovozci Společenství podat žádost o dovozní práva, na 53000 tun.
(2) Jelikož dovozní práva, o něž bylo požádáno, překročila dostupné množství uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1203/2004, byl podle článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1420/2004 [3] stanoven koeficient snížení dovozních práv, o něž bylo požádáno.
(3) V důsledku zveřejnění výše uvedeného koeficientu snížení byla Komise informována Spojeným královstvím a Maltou, že jejich sdělení Komisi o žádostech o dovozní práva podle čl. 4 odst. 2 nařízení č. 1203/2004 obsahovala některé administrativní chyby ohledně referenčních množství podle článku 3 uvedeného nařízení, na jehož základě se mají určit práva přístupu hospodářských subjektů ke kvótě.
(4) Vzájemné započtení nadhodnocených a podhodnocených množství vede k vyššímu koeficientu pro přidělení dovozních práv.
(5) V důsledku toho musí být koeficient snížení uvedený v článku 5 nařízení (ES) č. 1203/2004 vypočítán znovu na základě opraveného celkového referenčního množství.
(6) Nařízení (ES) č. 1420/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(7) Úroveň dovozních práv u každého hospodářského subjektu, který podal žádost podle nařízení (ES) č. 1203/2004 by však měla být na základě tohoto nového koeficientu vypočítána znovu pouze v případě, že hospodářský subjekt má stále zájem o obdržení více dovozních práv.
Je tedy třeba stanovit vhodná pravidla.
(8) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro hovězí a telecí maso,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Článek 1 nařízení (ES) č. 1420/2004 se nahrazuje tímto:
"Článek 1
Každá žádost o dovozní práva podaná podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1203/2004 se přijímá až do 14,96825 % dovozních práv, o něž bylo požádáno."
Článek 2
Zvýšený objem dovozních práv, který vyplývá z nového výpočtu těchto práv na základě koeficientu stanoveného v článku 1 se přidělí pouze na žádost dotyčného hospodářského subjektu. Před přidělením zvýšeného objemu dovozních práv musí dotyčný hospodářský subjekt společně s žádostí složit jistotu na dotyčná množství, která se vypočíta za přiměřeného použití čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1203/2004.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2109/2004
ze dne 10. prosince 2004
o dovozních licencích pro čerstvé, chlazené nebo zmrazené hovězí a telecí maso vysoké kvality
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 936/97 ze dne 27. května 1997 o otevření a správě celních kvót pro čerstvé, chlazené nebo zmrazené hovězí maso vysoké kvality a pro zmrazené buvolí maso [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 936/97 stanovuje v čl. 4 a 5 podmínky pro žádosti o udělení dovozních licencí pro maso uvedené v čl. 2 písm. f) tohoto nařízení.
(2) Nařízení (ES) č. 936/97 stanovuje v čl. 2 písm. f) množství čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného hovězího a telecího masa vysoké kvality které odpovídá definici stanovené vestejném ustanovení, které může být v období od 1. července 2004 do 30. června 2005 za zvláštních podmínek dovezeno, na 11500 tun.
(3) Je třeba připomenout, že licence, které jsou předmětem tohoto nařízení, mohou být použity po celou dobu jejich platnosti pouze za předpokladu, že splňují podmínky veterinární hygieny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Každé žádosti o udělení dovozní licence pro čerstvé, chlazené nebo zmrazené hovězí maso vysoké kvality dle čl. 2 písm. f) nařízení (ES) č. 936/97 podané v období od 1. do 5. prosince 2004 se vyhovuje.
2. Žádosti o licence mohou být v souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 936/97 podány během prvních pěti dnů měsíce ledna 2005 pro množství 6067,098 tun.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 11. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2110/2004
ze dne 9. prosince 2004
o zákazu rybolovu humra severského plavidly plujícími pod vlajkou Francie
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů, určuje kvóty pro humra severského na rok 2004 [2].
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky humra severského odlovené ve vodách oblasti ICES VIIIc plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Francie zakázala rybolov této populace od 23. října 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky humra severského odlovené ve vodách oblasti ICES VIIIc plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii vyčerpaly kvótu přidělenou Francii na rok 2004.
Zakazuje se rybolov humra severského ve vodách oblasti ICES VIIIc prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii, jakož i uchovávání této populace odlovené těmito plavidly na palubě, její překládka a vykládka od data, od kterého se použije toto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2111/2004
ze dne 9. prosince 2004
o zákazu rybolovu sledě obecného plavidly plujícími pod vlajkou Francie
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů, určuje kvóty pro sledě obecného na rok 2004 [2].
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky sledě obecného odlovené ve vodách oblasti ICES I, II (vody Společenství a mezinárodní vody) plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii naplnily kvótu přidělenou na rok 2004.
Francie zakázala rybolov této populace od 23. října 2004.
Mělo by být proto stanoveno toto datum,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky sledě obecného odlovené ve vodách oblasti ICES I, II (vody Společenství a mezinárodní vody) plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii vyčerpaly kvótu přidělenou Francii na rok 2004.
Zakazuje se rybolov sledě obecného ve vodách oblasti ICES I, II (vody Společenství a mezinárodní vody) prováděný plavidly plujícími pod vlajkou Francie nebo registrovanými ve Francii, jakož i uchovávání, překládka a vykládka této populace odlovené těmito plavidly od data, od kterého se použije toto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2112/2004
ze dne 10. prosince 2004,
kterým se v důsledku přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska stanoví přechodná opatření pro účely provádění nařízení Rady (ES) č. 2202/96 a nařízení (ES) č. 2111/2003
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 41 odst. 1 tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Organizace producentů v České republice, Estonsku, Kypru, Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, Maltě, Polsku, Slovinsku a Slovensku (dále "nové členské státy") by měly mít možnost využívat ustanovení nařízení Rady (ES) č. 2202/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů [1].
(2) Režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů je založen na smlouvách mezi na jedné straně organizacemi producentů uznanými nebo předběžně uznanými podle nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [2] a zpracovateli na straně druhé.
(3) Nařízení Komise (ES) č. 634/2004 [3] stanovilo přechodná opatření pro provádění nařízení (ES) č. 2202/96 a nařízení Komise (ES) č. 2111/2003 ze dne 1. prosince 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2202/96, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů [4].
(4) Článek 13 nařízení (ES) č. 2111/2003 stanoví, že organizace producentů a zpracovatelé, kteří si přejí účastnit se režimu podpor, informují v tomto smyslu příslušné orgány členského státu, v němž mají své sídlo, nejpozději 20 dnů před začátkem hospodářského roku.
(5) Vzhledem k různým správním omezením v nových členských státech nemohly být některé organizace producentů uznány nebo předběžně uznány podle nařízení (ES) č. 2200/96 příslušnými orgány včas tak, aby mohly těmto orgánům sdělit své přání účastnit se režimu podpor ve lhůtě podle článku 13 nařízení (ES) č. 2111/2003.
(6) Aby se v nejvyšší možné míře těmto organizacím producentů poskytla příležitost využít ustanovení nařízení Rady (ES) č. 2202/96 a zároveň zajistilo, že se režim podpor správně používá, je třeba upravit lhůty pro hospodářský rok 2004/05, v nichž mají organizace producentů v nových členských státech oznámit příslušným orgánům své přání účastnit se režimu podpor.
1 nařízení (ES) č. 2111/2003 stanoví, že členské státy ve lhůtě podle uvedeného článku rozhodnou o datu (datech), k němuž (nimž) mají uzavřít krátkodobé smlouvy organizace producentů, které mají sídlo na území těchto členských států.
Ovšem pokud organizace producentů v novém členském státě mají oznámit příslušným orgánům své přání účastnit se režimu podpor později, je třeba odpovídajícím způsobem upravit i lhůtu pro uzavření krátkodobých smluv, které se vztahují na alespoň osm celých a po sobě jdoucích měsíců.
Jakákoli úprava této lhůty by však neměla ohrozit nutné kontroly, které mají provádět příslušné orgány v členských státech.
(8) Nařízení (ES) č. 634/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(9) Vzhledem k tomu, že hospodářský rok 2004/05 započal dne 1. října 2004 a že smlouvy mezi organizacemi producentů a zpracovateli již byly dohodnuty, měla by změna platit od 10. září 2004.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V nařízení (ES) č. 634/2004 se vkládají nové články 3a a 3b, které znějí:
"Článek 3a
Odchylně od článku 13 nařízení (ES) č. 2111/2003 a pouze pro hospodářský rok 2004/05 a pro nové členské státy platí, že organizace producentů, které si přejí účastnit se režimu podpor podle článku 3 nařízení (ES) č. 2202/96, informují v tomto smyslu příslušné orgány členského státu, v němž mají své sídlo, nejpozději 120 dnů poté, co byly uznány nebo předběžně uznány podle nařízení Rady (ES) č. 2200/96 [5] a v každém případě nejpozději dne 21. ledna 2005.
Článek 3b
Odchylně od čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 2111/2003 a pouze pro hospodářský rok 2004/05 a pro nové členské státy platí, že se krátkodobé smlouvy, které se vztahují na alespoň osm celých a po sobě jdoucích měsíců, uzavřou nejpozději do 1. února 2005.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2113/2004
ze dne 10. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1943/2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o podporu předběžně uznaným seskupením producentů
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1], a zejména na článek 48 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení článku 4 nařízení Komise (ES) č. 1943/2003 [2] stanoví, že podpora na investice spojené s prováděním opatření plánů uznání uvedených v čl. 14 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 2200/96 se poskytuje pouze ve formě zvláštních půjček. Vzhledem ke zkušenostem získaným v posledních letech a zejména k potížím, se kterými se členské státy setkaly při uplatňování tohoto druhu podpory při současném zajištění, aby příjemce získal financování způsobilých nákladů investic ze strany Společenství na úrovni podle článku 8 uvedeného nařízení, je třeba umožnit vyplácení přímé kapitálové podpory.
(2) Proto je třeba pozměnit nařízení (ES) č. 1943/2003.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1943/2003 se mění takto:
1. Článek 4 se mění takto:
a) název článku se nahrazuje názvem, který zní:
"Článek 4
Podpory investicím potřebným k uznání"
b) v odstavci 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
"K pokrytí části investičních nákladů spojených s prováděním opatření plánů uznání popsaných v článku 16 nařízení (ES) č. 1432/2003, se podpora uvedená v čl. 14 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 2200/96 poskytne:
a) přímo, kapitálově, nebo
b) nepřímo, prostřednictvím úvěrových institucí formou zvláštních půjček."
2. V čl. 8 odst. 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
"Účast Společenství na financování podpory podle článku 4 vyjádřená jako kapitálový příspěvek nebo ekvivalent kapitálového příspěvku nesmí být v procentním podílu ke způsobilým nákladům investic uvedených v článku 4 vyšší než:
- 50 % v oblastech spadajících pod cíl 1 a 2 podle článku 1 nařízení (ES) č. 1260/1999,
- 30 % v ostatních oblastech."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2114/2004
ze dne 10. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady č. 136/66/EHS ze dne 22 září 1966 o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky [1], a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 3 nařízení č. 136/66/EHS může být rozdíl mezi cenami ve Společenství a cenami v mezinárodním obchodě pokryt náhradou pro vývoz olivového oleje do třetích zemí.
(2) Podrobná pravidla pro stanovení a udělování vývozních náhrad pro olivový olej jsou obsažena v nařízení Komise (EHS) č. 616/72 [2].
(3) Dle čl. 3 odst. 3 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada stejná pro celé Společenství.
4 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada pro olivový olej stanovena s ohledem na stávající situaci a předpokládaný vývoj cen a dostupnosti olivového oleje na trhu Společenství a cen v mezinárodním obchodě.
Nicméně v případě, že situace v mezinárodním obchodě nedovoluje stanovit nejvýhodnější kótace olivového oleje, je možné vzít v úvahu cenu nejvýznamnějších konkurenčních rostlinných olejů v mezinárodním obchodě a rozdíl zaznamenaný mezi touto cenou a cenou olivového oleje v rámci určitého reprezentativního období.
Výše náhrady nesmí překročit rozdíl mezi cenou olivového oleje ve Společenství a v mezinárodním obchodě, případně upravený tak, aby zohledňoval vývozní náklady produktů na světovém trhu.
(5) Dle čl. 3 odst. 3 třetí odrážky písm. b) nařízení č. 136/66/EHS je možné rozhodnout, že se náhrada stanoví prostřednictvím nabídkového řízení. Nabídkové řízení se vztahuje na částku náhrady a může se omezovat na určité země určení, množství, kvalitu a určitou úpravu.
(6) Dle čl. 3 odst. 3 druhé odrážky nařízení č. 136/66/EHS mohou být náhrady pro olivový olej stanoveny v různé výši, v závislosti na dané oblasti, pokud je to vzhledem k situaci na světovém trhu nebo vzhledem k zvláštním požadavkům na určitých trzích nutné.
(7) Náhrady je třeba stanovovat alespoň jednou měsíčně, přičemž je možné je mezitím změnit.
(8) Při použití těchto pravidel na současnou situaci na trhu s olivovým olejem a zejména na ceny těchto produktů ve Společenství a na trzích třetích zemí je třeba náhrady stanovit dle přílohy tohoto nařízení.
(9) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro oleje a tuky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení č. 136/66/EHS se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 11. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2115/2004
ze dne 10. prosince 2004,
kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu [3]. Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.
(2) V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů.
Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní.
Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl.
2 nařízení (ES) č. 1591/2001.
(3) Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 16,657 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 11. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2116/2004
ze dne 2. prosince 2004,
kterým se s ohledem na smlouvy se Svatým stolcem mění nařízení (ES) č. 2201/2003 o soudní příslušnosti a uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech manželských a ve věcech rodičovské zodpovědnosti, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1347/2000
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 57 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 40 nařízení Rady (ES) č. 1347/2000 ze dne 29. května 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech manželských a ve věcech rodičovské zodpovědnosti obou manželů k dětem [1] stanoví, že každé rozhodnutí týkající se neplatnosti manželství učiněné na základě smluv mezi Svatým stolcem a Portugalskem, Itálií a Španělskem (konkordátů) se v členských státech uzná za podmínek stanovených v kapitole III uvedeného nařízení.
(2) Článek 40 nařízení (ES) č. 1347/2000 byl změněn přílohou II aktu o přistoupení z roku 2003 tak, aby obsahoval odkaz na Dohodu mezi Svatým stolcem a Maltou o uznání občanských účinků církevních sňatků a rozhodnutí církevních úřadů a soudů týkajících se těchto sňatků ze dne 3. února 1993, s druhým dodatečným protokolem ze dne 6. ledna 1995.
(3) Nařízení Rady (ES) č. 2201/2003 ze dne 27. listopadu 2003 o příslušnosti a uznávání a výkonu rozhodnutí ve věcech manželských a ve věcech rodičovské zodpovědnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1347/2000 [2] vstoupilo v platnost dne 1. srpna 2004 a použije se ode dne 1. března 2005 ve všech členských státech s výjimkou Dánska.
(4) Malta požádala, aby byl článek 63 nařízení (ES) č. 2201/2003, který odpovídá článku 40 nařízení (ES) č. 1347/2000, změněn tak, aby obsahoval odkaz na její dohodu se Svatým stolcem.
(5) Článek 57 aktu o přistoupení z roku 2003 stanoví, že akty přijaté před přistoupením, které vyžadují v důsledku přistoupení úpravy, mohou být upraveny zjednodušeným postupem tak, že Rada rozhodne na návrh Komise kvalifikovanou většinou.
(6) Proto je na místě zohlednit žádost Malty a odpovídajícím způsobem změnit nařízení (ES) č. 2201/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Článek 63 nařízení (ES) č. 2201/2003 se mění takto:
1. V odstavci 3 se doplňuje nové písmeno, které zní:
"c) Dohoda mezi Svatým stolcem a Maltou o uznání občanských účinků církevních sňatků a rozhodnutí církevních úřadů a soudů týkajících se těchto sňatků ze dne 3. února 1993, s druhým dodatečným protokolem ze dne 6. ledna 1995."
2. Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
"4. Uznávání rozhodnutí uvedených v odstavci 2 může ve Španělsku,
Nařízení Rady (ES) č. 2117/2004
ze dne 7. prosince 2004,
kterým se prodlužuje pozastavení antidumpingového cla uloženého rozhodnutím Komise č. 2730/2000/ESUO z dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na čl. 14 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
(1) Rozhodnutím č. 2730/2000/ESUO [2] uložila Komise konečné antidumpingové clo ve výši 32,6 EUR za tunu z dovozu koksu z uhlí v kusech o průměru větším než 80 mm (dále jen "koks 80+"), kódu KN ex27040019 (kód TARIC 2704001910), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR").
(2) Rozhodnutím 2004/264/ES [3] (dále jen "rozhodnutí") Komise pozastavila konečné antidumpingové clo na dobu devíti měsíců počínaje dnem 20. března 2004.
B. DŮVODY PRODLOUŽENÍ POZASTAVENÍ
(3) V čl. 14 odst. 4 základního nařízení je stanovena možnost pozastavit antidumpingová opatření v zájmu Společenství, pokud se podmínky na trhu dočasně změnily natolik, že není pravděpodobné, že by se v důsledku pozastavení účinnosti opatření obnovila újma. Rozhodnutím Komise mohou být antidumpingová opatření pozastavena na dobu devíti měsíců. V čl. 14 odst. 4 se dále stanoví, že pokud o tom rozhodne Rada na návrh Komise, může být pozastavení prodlouženo na další období, které nesmí překročit dobu jednoho roku.
(4) Po rozhodnutí o pozastavení konečného antidumpingového cla Komise pokračovala podle 15. bodu odůvodnění rozhodnutí ve sledování situace na trhu s koksem 80+.
Kromě analýzy dovozů z ČLR byl všem dotčeným stranám rozeslán dotazník s žádostí o poskytnutí údajů týkajících se produkce, objemu prodejů a cen prodejů na trhu Společenství a o ziskovosti za rok 2003 a za první pololetí roku 2004.
(5) Komise obdržela odpovědi od stěžovatele i od uživatelského výrobního odvětví.
Spolupracovali čtyři výrobci ze Společenství: tři z EU-15 (výrobní odvětví stěžovatele) a jeden z Polska.
Rovněž spolupracovalo dvanáct společností zastupujících odvětví vyrábějící minerální vlnu i slévárenský průmysl.
Dovozy z ČLR
(6) Pokud jde o dovozy z ČLR do Společenství, bylo zjištěno, že se během prvních šesti měsíců roku 2004 objem dovozů dotčeného produktu snížil o 4 % ve srovnání se stejným období v roce 2003.
Na základě zkušeností z předchozích let se však zdá, že více dovozů se obvykle uskuteční během druhé poloviny roku.
V tomto případě však ze srovnání objemu dovozů v období mezi lednem a červnem 2004 a v posledních šesti měsících roku 2003 vyplývá, že došlo k poklesu o 11 %.
(7) Pokud jde o ceny, průměrná cena koksu 80+ se během prvních šesti měsíců roku 2004 zvýšila o 107 % ve srovnání s průměrnou cenou v roce 2003.
V roce 2003 byla jednotková cena za tunu v průměru 124 EUR a v první polovině roku 2004 byla 256 EUR za tunu.
Podotýká se, že během prvních pěti měsíců roku 2004 došlo k mírnému nárůstu ze 110 EUR na 140 EUR a v červnu cena vzrostla na 403 EUR.
Dovozy z dalších zemí
(8) Během původního šetření byly hlavními konkurenty ČLR Polsko a Česká republika.
Na základě údajů agentury Eurostat dosáhly v roce 2003 celkové dovozy z těchto zemí 924602 tun ve srovnání s 318005 tunami z ČLR.
Tyto země jsou nyní součástí výrobního odvětví ve Společenství a jejich údaje byly vzaty v úvahu.
Situace výrobců ve Společenství
(9) Produkce výrobců ve Společenství (EU-15) se zvýšila ze 442397 tun v roce 2003 na odhadovaných 543920 tun v roce 2004, tj. o 23 %.
Zároveň se zvýšil objem prodejů o 35 % a ceny o 8 %.
Zdá se, že výrobní odvětví Společenství začalo poměrně dobře překonávat předchozí situaci působící újmu, neboť průměrný zisk byl v roce 2003 ve výši 8,5 % a na konci června 2004 ve výši 12,4 %.
(10) Pokud jde o nové členské státy EU, produkce koksu 80+ je soustředěna hlavně v Polsku a v České republice.
V tomto řízení spolupracoval jeden polský výrobce.
Produkce EU-25 mezi spolupracujícími společnostmi se od roku 2003 do roku 2004 zvýšila o 30 %.
Zároveň se zvýšil objem prodejů o 39 % a prodejní ceny o 12 %.
Průměrný zisk výrobců EU-25 byl v roce 2003 ve výši 13 % a v roce 2004 ve výši 19,1 %.
Situace uživatelského výrobního odvětví (slévárenství a výroba minerální vlny)
(11) Ceny koksu 80+ dováženého z ČLR uživatelským výrobním odvětvím se zvýšily ze 143 EUR za tunu v roce 2003 na 255 EUR za tunu v roce 2004 (duben – červen), tedy o 78 %.
Objem čínského koksu nakoupeného těmito uživateli se snížil z 158730 tun v roce 2003 na odhadovaný objem 65114 tun v roce 2004, tedy o 59 %.
(12) Uživatelé stále tvrdí, že přes významné zvýšení produkce a prodeje výrobním odvětvím Společenství neuspokojuje dodávka koksu 80+ poptávku na trhu Společenství.
Uživatelé navíc tvrdí, že čínský koks 80+ není dostupný v dostatečném množství, a je-li dostupný, tak pouze za velmi vysoké ceny.
C. ZÁVĚR
(13) Z výše uvedených skutečností vyplývá, že trh je ve stejné situaci jako v době, kdy byla opatření pozastavena.
Ovšem vzhledem k dočasné změně podmínek na trhu a zejména vysoké úrovni cen dotčeného produktu, které jsou vysoko nad úrovní působící újmu zjištěnou v původním šetření, se má za to, že újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství dovozem koksu 80+ z ČLR nebude za současných okolností pravděpodobně pokračovat a že prodloužení pozastavení je v zájmu Společenství.
Z toho plyne, že podmínky pozastavení antidumpingových opatření jsou nadále splněny.
(14) S ohledem na uvedené závěry se navrhuje, aby pozastavení antidumpingového cla na dovoz koksu v kusech o průměru větším než 80 mm podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení bylo prodlouženo na dobu dalšího jednoho roku.
(15) Je třeba podotknout, že nebude-li podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, platné antidumpingové clo zanikne ke dni pozbytí platnosti jeho prodlouženého pozastavení.
(16) Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách vedoucích k tomuto závěru.
S odůvodněním, že trh s koksem je velmi kolísavý, požádalo výrobní odvětví Společenství o prodloužení pozastavení antidumpingového cla s omezením na 9 měsíců. V této souvislosti se má za to, že kratší doba není v současné situaci vhodná, neboť podle čl.
14 odst. 4 základního nařízení lze nařízení kdykoli a po konzultaci obnovit, pokud není důvod pro jejich pozastavení dále použitelný.
(17) Během období pozastavení antidumpingových opatření bude Komise pokračovat ve sledování vývoje dovozů koksu 80+ do Společenství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pozastavení konečného antidumpingového cla uloženého rozhodnutím Komise č. 2730/2000/ESUO se prodlužuje do 15. prosince 2005.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2118/2004
ze dne 13. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2119/2004
ze dne 13. prosince 2004,
kterým se zahajuje nabídkové řízení č. 53/2004 ES na prodej vinného alkoholu určeného pro nová průmyslová použití
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem [1], a zejména článek 33 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1623/2000 ze dne 25. července 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají mechanismů trhu [2], stanoví mimo jiné pravidla pro odbyt alkoholu, který byl získán destilací podle článků 27, 28 a 30 nařízení (ES) č. 1493/1999 a je v zásobách intervenčních agentur.
(2) Je třeba zahájit v souladu s článkem 80 nařízení (ES) č. 1623/200 nabídková řízení na prodej vinného alkoholu pro nová průmyslová použití s cílem snížit zásoby vinného alkoholu ve Společenství a umožnit provedení menších průmyslových projektů nebo zpracování takového alkoholu na zboží určené k vývozu pro průmyslové využití.
Vinný alkohol původem ze Společenství, který je uskladněn v členských státech, se skládá z množství získaných destilací podle článků 27, 28 a 30 nařízení (ES) č. 1493/1999.
(3) Od 1. ledna 1999 podle nařízení Rady (ES) č. 2799/98 ze dne 15. prosince 1998 o agromonetární úpravě pro euro [3] musejí být prodejní ceny a jistoty vyjádřené v eurech a platby musejí být prováděny v eurech.
(4) Je třeba stanovit minimální ceny pro podávání nabídek, rozdělené podle typu konečného použití.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zahajuje se nabídkové řízení č. 53/2004 ES na prodej vinného alkoholu pro nová průmyslová použití.
Alkohol pochází z destilace podle článků 27 a 28 nařízení (ES) č. 1493/1999 a je ve skladech francouzské intervenční agentury.
K prodeji je nabízeno 120000 hektolitrů alkoholu o 100 % objemových.
Čísla nádob, místa uskladnění a objem alkoholu o 100 % objemových v každé nádobě jsou podrobně uvedeny v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Prodej se uskuteční v souladu s články 79, 81, 82, 83, 84, 85, 95, 96, 97, 100 a 101 nařízení (ES) č. 1623/2000 a článkem 2 nařízení (ES) č. 2799/98.
Článek 3
1. Nabídky se doručí intervenční agentuře, v níž je uskladněn dotyčný alkohol:
Onivins-Libourne, Délégation nationale
17 avenue de la Ballastière, boîte postale 231
F-33505 Libourne Cedex
(tel.
(33-5) 57 55 20 00
telex: 57 20 25
fax: (33-5) 57 55 20 59)
nebo se zašlou na její adresu doporučeným dopisem.
2. Nabídky se předkládají ve dvou zapečetěných obálkách, přičemž je na vnitřní obálce uvedeno "Nabídka v rámci nabídkového řízení č.
53/2004 ES pro nová průmyslová použití" a na vnější obálce je uvedena adresa dotyčné intervenční agentury.
3. Nabídky musejí být intervenční agentuře doručeny nejpozději dne 4. ledna 2005 ve 12:00 hodin bruselského času.
4. Ke všem nabídkám musí být přiložen doklad o složení nabídkové jistoty 4 EUR na hektolitr alkoholu o 100 % objemových u dotyčné intervenční agentury.
Článek 4
Minimální ceny, které lze nabídnout, jsou 8,35 EUR na hektolitr alkoholu o 100 % objemových, který je určen k výrobě pekařského droždí, 26 EUR na hektolitr alkoholu o 100 % objemových, který je určen k výrobě chemických produktů aminového a chlorového typu na vývoz, 32 EUR na hektolitr alkoholu o 100 % objemových, který je určen k výrobě kolínské vody na vývoz a 7,50 EUR na hektolitr alkoholu o 100 % objemových, který je určen pro jiné průmyslové použití.
Článek 5
Formální požadavky na odběr vzorků jsou stanoveny v článku 98 nařízení (ES) č.
1623/2000. Cena vzorků je 10 EUR na litr.
Intervenční agentura poskytne veškeré nezbytné informace o vlastnostech alkoholu nabízeného k prodeji.
Článek 6
Jistota za řádné provedení činí 30 EUR na hektolitr alkoholu o 100 % objemových.
Článek 7
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2120/2004
ze dne 10. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2729/2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro kontroly v odvětví vína
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem [1], a zejména na čl. 72 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V čl. 11 odst. 2 druhém pododstavci nařízení Komise (ES) č. 2729/2000 [2] je stanoveno minimální množství vzorků, které má být odebráno každý rok pro databanku analytických hodnot uvedenou v článku 10 daného nařízení. V důsledku přistoupení České republiky, Kypru, Maďarska, Malty, Slovinska a Slovenska by mělo být množství vzorků, které má být odebráno, určeno rovněž pro tyto země.
(2) V článku 12 je stanoven počet rozborů, které má provést Společné výzkumné středisko (SVS), včetně rozboru vzorků z členských států, které ještě nejsou k provádění rozboru vybaveny.
Pro zřízení a organizaci odborných izotopových laboratoří v uvedených členských státech by mělo být stanoveno přechodné období.
(3) Přílohy I, II a III nařízení (ES) č. 2729/2000 uvádějí podrobné pokyny pro zpracování a rozbor vzorků, jakož i pro podávání zpráv o výsledku rozboru.
Tyto pokyny by měly být s ohledem na zkušenosti a technický pokrok zaktualizovány.
(4) Nařízení (ES) č. 2729/2000 by proto mělo být změněno.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro víno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 2729/2000 se mění takto:
1. V čl. 11 odst. 2 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
"Množství vzorků, které má být každý rok pro databanku odebráno, je nejméně:
- 20 vzorků v České republice,
- 200 vzorků v Německu,
- 50 vzorků v Řecku,
- 200 vzorků ve Španělsku,
- 400 vzorků ve Francii,
- 400 vzorků v Itálii,
- 10 vzorků na Kypru,
- 4 vzorky v Lucembursku,
- 50 vzorků v Maďarsku,
- 4 vzorky na Maltě,
- 50 vzorků v Rakousku,
- 50 vzorků v Portugalsku,
- 20 vzorků ve Slovinsku,
- 15 vzorků na Slovensku,
- 4 vzorky ve Spojeném království."
2. V čl.
12 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto:
"Pro období do 31. července 2008 platí, že členské státy, které vyrábějí víno a nejsou vybaveny k provádění izotopového rozboru, zasílají své vzorky vína do doby, než si odpovídající vybavení pořídí, k rozboru do Společného výzkumného střediska."
3. Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.
4. Příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení.
5. Příloha III se nahrazuje zněním uvedeným v příloze III tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2121/2004
ze dne 13. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1727/1999, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2158/92 o ochraně lesů Společenství před požáry, a nařízení (ES) č. 2278/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství [1], a zejména na čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 2152/2003 se používá ode dne 1. ledna 2003 a poskytuje základ, který pomocí integrovaného přístupu umožní pokračovat v dříve provedených opatřeních podle nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 ze dne 17. listopadu 1986 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší [2] a nařízení Rady č. (EHS) č. 2158/92 ze dne 23. července 1992 o ochraně lesů Společenství před požáry [3]. Kromě toho bylo nařízení (ES) č. 2152/2003 přijato za účelem pokračovat v monitorování lesů, co se týče znečištění ovzduší a lesních požárů a sledování všech kroků, jež mají být v budoucnosti učiněny s cílem řešit nové environmentální otázky, které mají význam pro Společenství.
(2) Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 2152/2003 se činnosti uvedené v článcích 4 a 5, v čl. 6 odst. 2 a 3 a v čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení provádějí v rámci národních programů vypracovaných členskými státy na období dvou let. Podle čl. 8 odst. 5 Komise rozhodne na základě předložených národních programů nebo na základě schválených úprav těchto národních programů o finančních příspěvcích na způsobilé náklady.
(3) Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 2152/2003 určí členské státy subjekty příslušné k řízení činností, které jsou součástí schválených národních programů. Podle uvedeného nařízení jsou tedy vnitrostátní subjekty výslovně pověřeny prováděním těchto programů.
(4) Vzhledem k tomu, že neexistuje nařízení Komise, které by stanovilo prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2152/2003, jsou ustanovení nařízení Komise ze dne 10. června 1987, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší (inventarizace, síť, hlášení) [4], (ES) č. 804/94 ze dne 11. dubna 1994, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2158/92, pokud jde o informační systémy o lesních požárech [5], (ES) č. 1091/94 ze dne 29. dubna 1994, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší [6], (ES) č. 1727/1999 [7] a (ES) č. 2278/1999 [8] i nadále použitelná, pokud nejsou neslučitelná s nařízením č. 2152/2003.
(5) Některá ustanovení nařízení (ES) č. 1727/1999 a nařízení (ES) č. 2278/1999 by měla být uvedena v soulad s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [9], zejména s čl. 54 odst. 2 písm. c) a článek 56 uvedeného nařízení, a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [10].
(6) Z předem provedené analýzy vyplývá, že pověření úkoly plnění rozpočtu v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vnitrostátním veřejným subjektům nebo subjektům soukromého práva splňuje požadavky řádného finančního řízení a zajišťuje dodržování zásady nediskriminace a viditelnosti akce Společenství.
(7) Kritéria pro výběr příslušných subjektů, které jsou jmenovány členskými státy v souladu s nařízením (ES) č. 2152/2003, by měla být zavedena spolu s ustanoveními, která zajistí dodržení požadavků řádného finančního řízení a plné respektování zásad nediskriminace a průhlednosti.
(8) Nařízení (ES) č. 1727/1999 a (ES) č. 2278/1999 by proto měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(9) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého lesnického výboru,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V nařízení (ES) č. 1727/1999 se vkládá nový článek 2a, který zní:
"Článek 2a
1. Příslušné subjekty jmenované členskými státy podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 [11] pro řízení činností, které jsou součástí schválených národních programů, musí být v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [12] a nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2342/2002 [13], jakož i s tímto nařízením.
2. Zejména subjekty uvedené v odstavci 1 (dále jen "příslušné subjekty") musí splňovat alespoň následující kritéria:
a) musí být vnitrostátními veřejnoprávními subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřenými veřejnou službou, pod podmínkou, že podléhají právu jednoho ze členských států;
b) musí poskytnout dostatečné finanční záruky, nejlépe zajišťované veřejnými orgány, zvláště pokud jde o zajištění plného navrácení dlužných částek Komisi;
c) jednají v souladu s požadavky na řádné finanční řízení;
d) musí zajistit průhlednost operací uskutečněných podle čl. 56 odst. 1 písm. a) až e) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
3. Kromě plnění kritérií stanovených v odstavci 2 musí subjekty soukromého práva uvedené pod písmenem a) uvedeného odstavce předložit důkazy o:
a) své technické a odborné způsobilosti na základě písemných dokladů potvrzujících vzdělání a odbornou způsobilost členů jejich vedení;
b) svých ekonomických a finančních kapacitách, na základě příslušných bankovních výpisů, nebo na základě potvrzení o pojištění rizik podnikání nebo státní garance, nebo účetní rozvahy nebo výňatek z rozvahy zahrnující alespoň poslední dva roky, za které byly vyhotoveny účetní uzávěrky a to tam, kde zveřejňování účetních rozvah je vyžadováno právem společností země, kde je podnik usazen;
c) své pravomoci dle vnitrostátního práva plnit rozpočtové úkoly dokladovanou například písemnými doklady o zápisu v profesních či obchodních rejstřících anebo čestným prohlášením či osvědčením, členstvím v konkrétních organizacích, výslovným oprávněním či evidencí plátců DPH;
d) tom, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v článcích 93 a 94 nařízení (ES) č. 1605/2002.
4. Komise uzavře dohodu s příslušnými subjekty v souladu s článkem 56 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a články 35 a 41 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
5. Příslušné subjekty pravidelně ověřují, že akce, které jsou financovány podle nařízení (ES) č.
2152/2003, byly řádně provedeny. Tyto subjekty přijmou příslušná opatření, aby předešly nesrovnalostem a podvodům, a případně zahájí stíhání za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků.
6. Příslušné subjekty poskytnou Komisi veškeré požadované informace.
Komise může provádět kontroly na místě ohledně jejich existence, relevance a řádného fungování podle pravidel řádného finančního řízení.
7. Příslušné subjekty budou zprostředkovateli, kterým se budou vyplácet příspěvky Společenství a u kterých budou vedeny účty a doklady o příjmech a platbách těchto příspěvků na podporu národního programu, včetně veškerých faktur a dokumentů s rovnocennou důkazní hodnotou, aby se podpořila evidence přímých a nepřímých nákladů programu.
Článek 2
Nařízení (ES) č. 2278/1999 se mění takto. Vkládá se nový článek 2a, který zní:
"Článek 2a
1. Příslušné subjekty jmenované členskými státy podle článku 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 [14] pro řízení činností, které jsou součástí schválených národních programů, musí být v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [15] a nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2342/2002 [16], jakož i s tímto nařízením.
2. Zejména subjekty uvedené v odstavci 1 (dále jen "příslušné subjekty") musí splňovat alespoň následující kritéria:
a) musí být vnitrostátními veřejnoprávními subjekty nebo subjekty soukromého práva pověřenými veřejnou službou, pod podmínkou, že podléhají právu jednoho ze členských států;
b) musí poskytnout dostatečné finanční záruky, nejlépe zajišťované veřejnými orgány, zvláště pokud jde o zajištění plného navrácení dlužných částek Komisi;
c) jednají v souladu s požadavky na řádné finanční řízení;
d) musí zajistit průhlednost operací uskutečněných podle čl. 56 odst. 1 písm. a) až e) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
3. Kromě plnění kritérií stanovených v odstavci 2 musí subjekty soukromého práva uvedené pod písmenem a) uvedeného odstavce předložit důkazy o:
a) své technické a odborné způsobilosti na základě písemných dokladů potvrzujících vzdělání a odbornou způsobilost členů jejich vedení;
b) svých ekonomických a finančních kapacitách, na základě příslušných bankovních výpisů, nebo na základě potvrzení o pojištění rizik podnikání nebo státní garance, nebo účetní rozvahy nebo výňatek z rozvahy zahrnující alespoň poslední dva roky, za které byly vyhotoveny účetní uzávěrky a to tam, kde zveřejňování účetních rozvah je vyžadováno právem společností země, kde je podnik usazen;
c) své pravomoci dle vnitrostátního práva plnit rozpočtové úkoly dokladovanou například písemnými doklady o zápisu v profesních či obchodních rejstřících anebo čestným prohlášením či osvědčením, členstvím v konkrétních organizacích, výslovným oprávněním či evidencí plátců DPH;
d) tom, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v článcích 93 a 94 nařízení (ES) č. 1605/2002.
4. Komise uzavře dohodu s příslušnými subjekty v souladu s článkem 56 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a články 35 a 41 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
5. Příslušné subjekty pravidelně ověřují, že akce, které jsou financovány podle nařízení (ES) č.
2152/2003, byly řádně provedeny. Tyto subjekty přijmou příslušná opatření, aby předešly nesrovnalostem a podvodům, a případně zahájí stíhání za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků.
6. Příslušné subjekty poskytnou Komisi veškeré požadované informace.
Komise může provádět kontroly na místě ohledně jejich existence, relevance a řádného fungování podle pravidel řádného finančního řízení.
7. Příslušné subjekty budou zprostředkovateli, kterým se budou vyplácet příspěvky Společenství a u kterých budou vedeny účty a doklady o příjmech a platbách těchto příspěvků na podporu národního programu, včetně veškerých faktur a dokumentů s rovnocennou důkazní hodnotou, aby se podpořila evidence přímých a nepřímých nákladů programu.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2122/2004
ze dne 13. prosince 2004,
kterým se stanoví množství, na něž lze podávat žádosti o dovozní licence na období od 1. ledna do 30. června 2005 v rámci celních kvót pro dovoz hovězího masa podle nařízení Rady (ES) č. 1279/98 pro Bulharsko a Rumunsko
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1279/98 ze dne 19. června 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k celním kvótám hovězího a telecího masa stanoveným v rozhodnutích Rady 2003/286/ES a 2003/18/ES pro Bulharsko a Rumunsko [1], a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1349/2004 ze dne 23. července 2004, kterým se stanoví množství, na něž lze podávat žádosti o dovozní licence na období od července 2004 v rámci celních kvót pro dovoz hovězího a telecího masa podle nařízení Rady (ES) č. 1279/98 pro Bulharsko a Rumunsko [2], stanoví podmínky, za nichž je možné vyhovět žádostem o dovozní licence podaným na období od 1. července do 31. prosince 2004.
(2) Veškerá množství, jež jsou k dispozici pro produkty z hovězího a telecího masa pocházející z Bulharska, které je možno dovážet za zvláštních podmínek v období od 1. července do 31. prosince 2004 podle čl. 2 pododst. 1 nařízení (ES) č. 1279/98, byla vyčerpána.
(3) V případě produktů z hovězího a telecího masa pocházejících z Rumunska a Slovenska, které je možno dovážet za zvláštních podmínek v období od 1. července do 31. prosince 2004 podle čl. 2 pododst. 1 nařízení (ES) č. 1279/98, se žádosti o dovozní licence týkaly nižšího množství, než bylo k dispozici. V souladu s druhým pododstavcem uvedeného článku je proto třeba u Rumunska přičíst množství, která nebyla v daném období využita, k množstvím, která jsou k dispozici na následující období.
(4) Množství produktů z hovězího a telecího masa pocházejících z Rumunska, které je možno dovážet za zvláštních podmínek v období od 1. ledna do 30. června 2005, musejí být v souladu s čl. 2 pododst. 2 nařízení (ES) č. 1279/98 stanovena s ohledem na dostupná množství, která zbývají z předcházejícího období,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Množství, na něž mohou být předloženy žádosti o dovozní licence na období od 1. ledna do 30. června 2005 v rámci celních kvót pro hovězí a telecí maso uvedených v nařízení (ES) č. 1279/98, jsou uvedena v příloze tohoto nařízení podle země původu a pořadového čísla kvóty.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 14. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2123/2004
ze dne 14. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 15. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2124/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro celní kvótu pro dovoz živého skotu o hmotnosti vyšší než 160 kg a pocházejícího ze Švýcarska stanovenou nařízením Rady (ES) č. 1922/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1922/2004 ze dne 25. října 2004 [1], kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření pro otevření celní kvóty Společenství pro dovoz živého skotu pocházejícího ze Švýcarska, a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem [2], a zejména na článek 32 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 1922/2004 stanoví otevření celní kvóty Společenství s nulovou celní sazbou na autonomní a přechodné bázi pro dovoz 4600 kusů živého skotu o hmotnosti vyšší než 160 kg a pocházejícího ze Švýcarska, a to od data vstupu uvedeného nařízení v platnost do 30. června 2005.
Podle článku 2 uvedeného nařízení by prováděcí pravidla měla být stanovena v souladu s článkem 32 nařízení Rady (ES) č. 1254/1999.
(2) Pro přidělování celní kvóty vzhledem k dotčeným produktům je vhodné uplatnit metodu souběžného zkoumání uvedenou v druhé odrážce čl. 32 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1254/1999.
(3) Tyto celní kvóty mohou být použity pouze pro živá zvířata pocházející ze Švýcarska v souladu s pravidly uvedenými v článku 4 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty [3] (dále jen "dohoda").
(4) Aby se zabránilo spekulacím, je třeba množství dostupné v rámci kvóty zpřístupnit hospodářským subjektům, které jsou schopny prokázat, že se skutečně podílejí významnou měrou na obchodování se třetími zeměmi.
S ohledem na výše uvedené a kvůli zajištění účinné správy je třeba, aby dotčení obchodníci museli dovézt alespoň 50 kusů zvířat v roce 2003 vzhledem k tomu, že zásilku 50 kusů zvířat lze považovat za běžný náklad. Ze zkušenosti vyplynulo, že zakoupení jediné zásilky je minimálním požadavkem pro to, aby transakce byla považována za skutečnou a rentabilní.
Hospodářským subjektům z České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska (dále jen "nové členské státy") je třeba umožnit předkládání žádostí na základě dovozů ze zemí, které pro ně v roce 2003 byly třetími zeměmi.
(5) Aby bylo možné tato kritéria ověřit, je třeba žádosti předložit v členském státě, v němž je dovozce zapsán v registru plátců DPH.
(6) Aby se zabránilo spekulacím, je třeba dovozcům, kteří ke dni 1. ledna 2004 již neobchodovali se živým skotem, zakázat přístup ke kvótě, přičemž je rovněž třeba, aby byla stanovena jistota na dovozní práva, vyloučena převoditelnost licencí a dovozní licence byly vydávány pro hospodářské subjekty výlučně na množství, pro která jim byla přidělena dovozní práva.
(7) S cílem zajistit rovnější přístup ke kvótě a současně zaručit obchodně schůdný počet zvířat na žádost je třeba, aby byl v každé žádosti dodržen minimální a maximální počet kusů.
(8) Je třeba stanovit, že dovozní práva budou přidělena po lhůtě na rozmyšlení a případně s uplatněním fixní procentní sazby snížení.
(9) Uvedená opatření je třeba spravovat pomocí dovozních licencí. Proto je třeba stanovit pravidla pro předkládání žádostí a určit údaje, které je třeba v žádostech a licencích uvést, případně doplněním některých ustanovení nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 ze dne 9. června 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty [4] a nařízení Komise č. 1445/95 ze dne 26. června 1995 o prováděcích pravidlech pro dovozní a vývozní licence v odvětví hovězího a telecího masa a o zrušení nařízení (EHS) č. 2377/80 [5].
(10) S cílem zajistit, aby každý hospodářský subjekt požádal o dovozní licenci pro všechna přidělená dovozní práva, je třeba stanovit, že s ohledem na jistotu na dovozní práva taková žádost představuje zásadní požadavek ve smyslu nařízení Komise (EHS) č. 2220/85 ze dne 22. července 1985, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu jistot pro zemědělské produkty [6].
(11) Ze zkušenosti plyne, že v zájmu řádné správy kvót je nutné, aby držitelem licence byl skutečný dovozce. Je tedy třeba, aby se takový dovozce aktivně podílel na nákupu, přepravě a dovozu dotčených zvířat.
S ohledem na jistotu na licenci je proto třeba, aby předložení důkazů o těchto činnostech bylo rovněž zásadním požadavkem.
(12) Kvůli zajištění přísné statistické kontroly zvířat dovážených v rámci kvóty se nepoužívá tolerance podle čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 1291/2000.
(13) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro hovězí a telecí maso,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Celní kvóta Společenství s nulovou celní sazbou se otevírá na autonomní a přechodné bázi od data vstupu tohoto nařízení v platnost do 30. června 2005 pro dovoz 4600 kusů živého skotu o hmotnosti vyšší než 160 kg, pocházejícího ze Švýcarska a spadajícího pod kódy KN 01029041, 01029049, 01029051, 01029059, 01029061, 01029069, 01029071 nebo 01029079.
Celní kvótě se přiděluje pořadové číslo 09.4203.
2. Pravidly původu použitelnými pro produkty, jež jsou uvedeny v prvním odstavci, jsou pravidla stanovená v článku 4 dohody.
Článek 2
1. Aby žadatelé byli v rámci kvóty způsobilí podle článku 1, musí se jednat o fyzické či právnické osoby a musí příslušným orgánům dotčeného členského státu při předložení žádosti uspokojivě prokázat, že v roce 2003 dovezli alespoň 50 kusů zvířat spadajících pod kódy KN 010210 a 010290.
Žadatelé musí být vedeni ve vnitrostátním registru plátců DPH.
2. Hospodářské subjekty z nových členských států mohou požádat o dovozní práva na základě dovozů podle odstavce 1 ze zemí, které pro ně v roce 2003 byly třetími zeměmi.
3. Důkaz o dovozu se předloží výhradně v podobě celního dokladu o propuštění do volného oběhu, řádně vyplněného celními orgány a obsahujícího údaje o dotčeném žadateli.
Členské státy mohou uznat kopie dokladů uvedených výše, pokud budou řádně ověřeny příslušným orgánem.
V případě, že jsou tyto kopie uznány, je to oznámeno každému dotčenému žadateli ve sdělení členských států podle čl. 3 odst.
4. Hospodářské subjekty, které k 1. lednu 2004 již ukončily svou obchodní činnost s třetími zeměmi v oblasti hovězího a telecího masa, nejsou pro účely přidělování způsobilé.
5. Společnost, která vznikne fúzí společností, z nichž každá má referenční dovozy odpovídající minimálnímu množství podle čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2, může tyto referenční dovozy použít jako podkladu pro svou žádost.
Článek 3
1. Žádosti o dovozní práva lze předkládat výhradně v členském státě, v němž je žadatel registrován pro účely DPH.
2. Žádosti o dovozní práva:
- se musí týkat nejméně 100 kusů zvířat
a
- nesmí přesáhnout 5 % dostupného množství.
Pokud žádosti toto množství přesáhnou, nebude množství nad limit bráno v úvahu.
3. Žádosti o dovozní práva se předkládají do 13:00 bruselského času, desátého pracovního dne po datu vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie.
4. Žadatelé mohou pro kvótu uvedenou v čl. 1 odst. 1 předložit pouze jednu žádost. Pokud stejný žadatel předloží více žádostí, jsou všechny jeho žádosti zamítnuty.
5. Po ověření předložených dokumentů zašlou členské státy Komisi nejpozději do desátého pracovního dne po konci lhůty pro předkládání žádostí seznam žadatelů, jejich adresy a požadovaných množství.
Pokud dojde k předložení žádostí, zašlou se veškerá oznámení, včetně oznámení "bezpředmětné", faxem nebo elektronickou poštou na tiskopise uvedeném v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
1. Po oznámení podle čl. 3 odst. 5 rozhodne Komise co nejdříve o tom, v jakém rozsahu lze žádostem vyhovět.
2. Pokud množství, na něž se vztahují žádosti podle článku 3, přesáhnou dostupná množství, stanoví Komise jednotnou procentní sazbu snížení, která se použije na požadovaná množství.
Pokud výsledkem použití koeficientu pro snížení podle prvního pododstavce je počet nižší než 100 kusů na žádost, dotčené členské státy přidělí dostupné množství losem o dovozní práva na části po 100 kusech.
Pokud je poslední část menší než 100 kusů, bude pro toto množství uděleno jediné dovozní právo.
Článek 5
1. Jistota na dovozní práva činí 3 EUR za kus. Musí být složena u příslušného orgánu společně s žádostí o dovozní práva.
2. Pro přidělené množství se musí požádat o dovozní licenci. Tato povinnost představuje zásadní požadavek ve smyslu čl. 20 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2220/85.
3. Pokud v důsledku použití koeficientu pro snížení podle článku 4 bude přiděleno méně dovozních práv, než bylo žádáno, složená jistota se úměrně a bez prodlení uvolní.
Článek 6
1. Udělená množství se dováží na základě předložení jedné nebo více dovozních licencí.
2. Žádosti o licence mohou být podány výhradně ve členském státě, ve kterém žadatel podal žádost a získal dovozní práva v rámci kvóty.
Při každém vydání dovozní licence se odpovídajícím způsobem sníží získaná dovozní práva.
3. Dovozní licence se vydávají na základě žádosti a na jméno hospodářského subjektu, který dovozní práva získal.
4. V žádostech o licenci a v licencích se uvede:
a) v kolonce 8 země původu; licence představují povinnost dovážet z uvedené země;
b) v kolonce 16 jeden nebo několik z těchto kódů kombinované nomenklatury:
01029041, 01029049, 01029051, 01029059, 01029061, 01029069, 01029071 nebo 01029079;
c) v kolonce 20 pořadové číslo kvóty (09.4203) a alespoň jedna z těchto poznámek:
- Reglamento (CE) no 2124/2004
- Nařízení (ES) č.
2124/2004
- Forordning (EF) nr.
2124/2004
- Verordnung (EG) Nr. 2124/2004
- Määrus (EÜ) nr 2124/2004
- Κανονισμός (ΕΚ) αριθ.
2124/2004
- Regulation (EC) No 2124/2004
- Règlement (CE) no 2124/2004
- Regolamento (CE) n. 2124/2004
- Regula (EK) Nr. 2124/2004
- Reglamentas (EB) Nr. 2124/2004
- 2124/2004/EK rendelet
- Regolament (KE) Nru 2124/2004
- Verordening (EG) nr.
2124/2004
- Rozporządzenie (WE) nr 2124/2004
- Regulamento (CE) n.o 2124/2004
- Nariadenie (ES) č.
2124/2004
- Uredba (ES) št.
2124/2004
- Asetus (EY) N:o 2124/2004
- Förordning (EG) nr 2124/2004.
Článek 7
1. Bez ohledu na čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1291/2000 nejsou dovozní licence vydané podle tohoto nařízení převoditelné a přiznávají práva v rámci celních kvót pouze v případě, že jsou vystaveny na stejné jméno a adresu, jako je jméno a adresa příjemce zapsaného v celním prohlášení o propuštění do volného oběhu, které je doprovází.
2. Platnost všech licencí končí dnem 30. června 2005.
3. Jistota na dovozní licenci činí 20 EUR za kus a žadatel ji složí společně s žádostí o licenci.
4. Vydané licence jsou platné v celém Společenství.
5. Podle čl. 50 odst. 1 nařízení (ES) č. 1291/2000 se ze všech dovezených množství přesahujících výši uvedenou na dovozní licenci vybere plné clo podle společného celního sazebníku použitelné v den přijetí celního prohlášení o propuštění do volného oběhu.
Bez ohledu na oddíl 4 hlavy III nařízení (ES) č. 1291/2000 se jistota uvolní až po předložení důkazu o tom, že držitel licence byl obchodně a logisticky odpovědný za nákup, přepravu a propuštění dotčených zvířat do volného oběhu.
Takový důkaz se skládá alespoň z:
- originálu obchodní faktury nebo její ověřené kopie vystavené na jméno držitele prodávajícím nebo jeho zástupcem se sídlem ve třetí zemi vývozu a z dokladu o zaplacení držitelem nebo důkazu o otevření neodvolatelného dokumentárního akreditivu držitelem ve prospěch prodávajícího,
- přepravního dokladu, vystaveného na jméno držitele, pro dotčená zvířata,
- výtisku č. 8 formuláře IM 4 obsahujícího jako jediný údaj v kolonce 8 jméno a adresu držitele.
Článek 8
Nařízení (ES) č. 1291/2000 a (ES) č. 1445/95 se použijí s výhradou tohoto nařízení.
Článek 9
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2125/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 890/78, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro vydávání ověřovacích listin původu pro chmel
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1696/71 ze dne 26. července 1971 o společné organizaci trhu s chmelem [1], a zejména na čl. 2 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V důsledku přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii (dále jen „nové členské státy“) je třeba zaktualizovat nařízení Komise (EHS) č. 890/78 [2].
(2) Nařízení (EHS) č. 890/78 stanoví údaje v úředních jazycích Společenství, které se zapíší do ověřovacích listin původu.
Je třeba stanovit tyto údaje v jazycích nových členských států.
(3) Nařízení (EHS) č. 890/78 stanoví lhůty, v jakých členské státy sdělí Komisi jména chmelařských oblastí nebo regionů a středisek pro ověřování.
Je tedy třeba stanovit lhůty pro nové členské státy.
(4) Nařízení (EHS) č. 890/78 musí být proto pozměněno.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro chmel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Rozhodnutí (EHS) č. 890/78 se mění takto:
1. Článek 5a se nahrazuje tímto:
"Článek 5a
Ověřovací listina původu podle článku 5 nařízení (EHS) č. 1784/77 obsahuje alespoň jeden z údajů uvedených v příloze IIa, který zapíše úřad oprávněný k vydávání ověřovacích listin původu."
2. V čl. 6 odst. 3 se vkládá za druhý pododstavec nový pododstavec, který zní:
"Tyto informace se sdělí v případě České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska do 1. ledna 2005."
3. V článku 11 se doplňuje pododstavec, který zní:
"Tyto informace se sdělí v případě České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska do 1. ledna 2005."
4. Příloha I tohoto nařízení se vkládá jako příloha IIa.
5. Příloha III se mění podle přílohy II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2126/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro skořápkové ovoce (mandle bez skořápky, lískové ořechy ve skořápce, lískové ořechy bez skořápky a vlašské ořechy ve skořápce) v rámci režimu A1
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1], a zejména na čl. 35 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1961/2001 [2] stanoví prováděcí pravidla pro vývozní náhrady v odvětví ovoce a zeleniny.
(2) Podle čl. 35 odst. 1 nařízení (ES) č. 2200/96 se může na produkty vyvážené Společenstvím vztahovat vývozní náhrada v míře nezbytné pro umožnění hospodářsky významného vývozu, s ohledem na omezení vyplývající z dohod uzavřených v souladu s článkem 300 Smlouvy.
(3) V souladu s čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 by se mělo dbát na to, aby obchodní toky, které předtím vznikly v režimu náhrad, nebyly narušeny. Z tohoto důvodu, jakož i vzhledem k sezónnímu charakteru vývozů ovoce a zeleniny, by měla být stanovena množství podle produktů, na základě nomenklatury zemědělských produktů pro vývozní náhrady stanovené nařízením Komise (EHS) č. 3846/87 [3]. Při rozdělování těchto množství je třeba přihlédnout k tomu, jak rychle dotyčné produkty podléhají zkáze.
(4) Podle čl. 35 odst. 4 nařízení (ES) č. 2200/96 se při stanovení náhrad musí brát ohled na stávající stav a předpokládaný vývoj cen a dostupnosti ovoce a zeleniny na trhu Společenství na jedné straně, a cen obvyklých v mezinárodním obchodě na druhé straně. Rovněž je třeba brát v úvahu náklady na uvedení produktů na trh a na jejich dopravu, jakož i hospodářské aspekty zamýšlených vývozů.
(5) V souladu s čl. 35 odst. 5 nařízení (ES) č. 2200/96 se ceny platné na trhu Společenství stanoví s přihlédnutím k cenám, které se z hlediska vývozu jeví jako nejpříznivější.
(6) Stávající stav mezinárodního obchodu nebo zvláštní požadavky určitých trhů mohou vyžadovat, aby náhrada pro daný produkt byla rozlišena podle místa jeho určení.
(7) Mandle bez skořápky, jakož i lískové ořechy ve skořápce mohou být v současné době předmětem hospodářsky významných vývozů.
(8) Vzhledem k tomu, že skořápkové ovoce lze poměrně dobře skladovat, mohou být vývozní náhrady stanovovány na delší období.
(9) Pro zajištění co nejefektivnějšího využití disponibilních zdrojů a s přihlédnutím ke skladbě vývozů Společenství, by měly být vývozní náhrady pro skořápkové ovoce stanoveny podle režimu A1.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Sazba vývozní náhrady pro skořápkové ovoce, období, ve kterém se podávají žádosti osvědčení a předpokládaná množství se stanoví v příloze tohoto nařízení.
2. Osvědčení vydaná v rámci potravinové pomoci podle článku 16 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 [4], se nezapočítávají do množství uvedených v příloze tohoto nařízení.
3. Aniž je dotčen čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1961/2001, doba platnosti osvědčení typu A1 je tři měsíce.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 8. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2127/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady v režimech A1 a B pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony a jablka)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1], a zejména na čl. 35 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1961/2001 [2] stanoví prováděcí pravidla pro vývozní náhrady pro ovoce a zeleninu.
(2) Podle čl. 35 odst. 1 nařízení (ES) č. 2200/96 lze pro produkty vyvážené Společenstvím stanovit vývozní náhrady v míře nezbytné pro vývoz hospodářsky významného množství produktů a s ohledem na meze vyplývající z dohod uzavřených v souladu s článkem 300 Smlouvy.
(3) V souladu s čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 je třeba zajistit, aby nebyly narušeny obchodní toky vzniklé již dříve na základě režimu náhrad. Z těchto důvodů a kvůli sezonnímu charakteru vývozů ovoce a zeleniny je třeba stanovit kvóty pro každý produkt, a to na základě nomenklatury zemědělských produktů pro vývozní náhrady zavedené nařízením Komise (EHS) č. 3846/87 [3]. Toto množství je nutné přerozdělit se zřetelem na podléhání zkáze příslušných produktů.
(4) Podle čl. 35 odst. 4 nařízení (ES) č. 2200/96 se při stanovení náhrad bere v úvahu stávající stav a předpokládaný vývoj cen a dostupnosti ovoce a zeleniny na trhu Společenství na straně jedné a cen obvyklých v mezinárodním obchodě na straně druhé. V úvahu je dále nutné vzít náklady na dopravu a na uvedení produktů na trh a také hospodářské aspekty zamýšlených vývozů.
(5) V souladu s čl. 35 odst. 5 nařízení (ES) č. 2200/96 se ceny platné na trhu Společenství stanoví s přihlédnutím k cenám, které se z hlediska vývozu jeví jako nejpříznivější.
(6) Situace v mezinárodním obchodě nebo zvláštní požadavky určitých trhů mohou vyžadovat, aby pro daný produkt byla náhrada rozlišena podle místa jeho určení.
(7) Rajčata, pomeranče, citrony a jablka tříd jakosti Extra, I a II stanovených na základě společných norem jakosti mohou být v současné době vyváženy v hospodářsky významném množství.
(8) Za účelem nejúčinnějšího využití dostupných zdrojů a s ohledem na strukturu vývozů Společenství je třeba stanovit vývozní náhrady v režimech A1 a B.
(9) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Sazby vývozních náhrad, lhůty pro podání žádostí o náhradu a předpokládaná množství daných produktů pro režim A1 jsou stanoveny v příloze.
Směrné sazby vývozních náhrad, lhůty pro podání žádostí o licenci a předpokládaná množství daných produktů pro režim B jsou stanoveny v příloze.
2. Licence vydávané za účelem potravinové pomoci podle článku 16 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 [4] se do oprávněného množství uvedeného v příloze tohoto nařízení nezapočítávají.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 8. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2128/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se stanoví sazby náhrad pro vejce a žloutky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci [1], a zejména na čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Čl. 8 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2771/75 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení v mezinárodním obchodě a ve Společenství lze pokrýt vývozní náhradou v případě vývozu tohoto zboží ve formě zboží, na něž se vztahuje příloha tohoto nařízení. Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad [2], určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze I nařízení (EHS) č. 2771/75.
(2) Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kilogramů pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena na stejně dlouhé období, jako je to, na které jsou náhrady stanoveny při vývozu stejných, avšak nezpracovaných produktů.
(3) Článek 11 Dohody o zemědělství uzavřené během Uruguayského kola stanoví, že vývozní náhrada pro produkt obsažený v určitém zboží nesmí být vyšší, než je náhrada použitelná pro onen produkt vyvážený bez dalšího zpracování.
(4) V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1676/2004 ze dne 24. září 2004, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu určitých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Bulharska a vývozu určitých zpracovaných zemědělských produktů do Bulharska [3], s účinností od 1. října 2004 zpracované zemědělske produkty neuvedené na seznamu v příloze I Smlouvy, které jsou vyváženy do Bulharska, nemají nárok na vývozní náhrady.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené v příloze A nařízení (ES) č. 1520/2000 a čl. 1 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2771/75 a vyvážené ve formě zboží uvedeného v příloze I nařízení (EHS) č. 2771/75, se stanoví v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Odchylně od článku 1 a s účinnosti od 1. října 2004, se sazby stanovené v příloze nepoužijí na zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, vyvážené do Bulharska.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 15. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2129/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci [1], a zejména na čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem [2], a zejména na čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2783/75 ze dne 29. října 1975 o společném obchodním režimu pro vaječný albumin a mléčný albumin [3], a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 [4] stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo dodatečná dovozní cla v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.
(2) Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se ověřují dovozní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i dovozní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů.
(3) Je nezbytné začít používat toto pozměňující nařízení co nejdříve.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 15. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2130/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vajec použitelné od 15. prosince 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci [1], a zejména na čl. 8 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 8 nařízení (EHS) č. 2771/75 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou.
(2) Použití těchto pravidel a kritérií na stávající stav trhů v odvětví vajec vede ke stanovení náhrady v takové výši, která Společenství umožňuje, aby se podílelo na mezinárodním obchodě, a rovněž zohledňuje povahu vývozů těchto produktů, jakož i jejich současný význam.
(3) Vzhledem ke stávajícímu stavu trhu a hospodářské soutěže v některých třetích zemích je nezbytné stanovit náhradu rozlišenou podle místa určení některých produktů odvětví vajec.
(4) Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty [2], stanoví, že není poskytnuta žádná náhrada pro produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost v den přijetí vývozního prohlášení.
Za účelem zajištění jednotného provádění platných právních předpisů by se mělo upřesnit, že vaječné produkty podle článku 1 nařízení (EHS) č. 2771/75 mají nárok na náhradu, pokud nesou označení zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 89/437/EHS ze dne 20. června 1989 o hygienických a zdravotních otázkách produkce vaječných výrobků a jejich uvádění na trh [3].
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Kódy produktů, na něž se při jejich vývozu uděluje vývozní náhrada uvedená v článku 8 nařízení (EHS) č. 2771/75, a výše této náhrady se stanoví v příloze tohoto nařízení.
Produkty v oblasti působnosti kapitoly XI přílohy směrnice 89/437/EHS však mají nárok na náhradu, pokud také splňují podmínky označovaní zdravotní nezávadnosti podle uvedené směrnice.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 15. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2131/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa použitelné od 15. prosince 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem [1], a zejména na čl. 8 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 8 nařízení (EHS) č. 2777/75 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou.
(2) Použití těchto pravidel a kritérií na stávající stav trhů v odvětví drůbežího masa vede ke stanovení náhrady v takové výši, která Společenství umožňuje, aby se podílelo na mezinárodním obchodě, a rovněž zohledňuje povahu vývozů těchto produktů, jakož i jejich současný význam.
(3) Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty [2], stanoví, že není poskytnuta žádná náhrada pro produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost v den přijetí vývozního prohlášení.
Za účelem zajištění jednotného provádění platných právních předpisů by se mělo upřesnit, že drůbeží maso podle článku 1 nařízení (EHS) č. 2777/75 má nárok na náhradu, pokud nese označení zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 71/118/EHS ze dne 15. února 1971 o hygienických otázkách obchodu s čerstvým drůbežím masem [3].
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Kódy produktů, na něž se při jejich vývozu uděluje vývozní náhrada uvedená v článku 8 nařízení (EHS) č. 2777/75, a výše této náhrady se stanoví v příloze tohoto nařízení.
Produkty v oblasti působnosti kapitoly XII přílohy směrnice 71/118/EHS však mají nárok na náhradu, pokud také splňují podmínky označovaní zdravotní nezávadnosti podle uvedené směrnice.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 15. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2132/2004
ze dne 6. prosince 2004,
kterým se pro rybářský hospodářský rok 2005 stanoví orientační ceny a produkční ceny Společenství některých produktů rybolovu podle nařízení (ES) č. 104/2000
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury [1], a zejména na čl. 18 odst. 3 a čl. 26 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Čl. 18 odst. 1 a čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 104/2000 stanoví, že se pro každý rybářský hospodářský rok má stanovit orientační cena a produkční cena Společenství, aby se určily cenové hladiny při zásazích na trhu pro některé produkty rybolovu.
(2) Ustanovení čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 104/2000 vyžaduje stanovení orientační ceny pro všechny produkty a skupiny produktů uvedené v přílohách I a II zmíněného nařízení.
(3) Na základě údajů o cenách dotyčných produktů, které jsou v současnosti k dispozici, a kritérií uvedených v čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 104/2000 by se měly orientační ceny pro rybářský hospodářský rok 2005 podle druhu zvýšit, zachovat nebo snížit.
(4) Nařízení (ES) č. 104/2000 požaduje stanovení produkční ceny Společenství pro všechny produkty uvedené v příloze III zmíněného nařízení. Postačí však stanovit produkční cenu Společenství pouze pro jeden z produktů uvedených v příloze III nařízení (ES) č. 104/2000, protože ceny ostatních produktů lze vypočítat pomocí převodních koeficientů stanovených nařízením Komise (EHS) č. 3510/82 [2].
(5) Na základě kritérií stanovených v čl. 18 odst. 2 první a druhé odrážce a v čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 104/2000 by se měla produkční cena Společenství pro rybářský hospodářský rok 2005 upravit.
(6) Vzhledem k naléhavosti této záležitosti je nezbytné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů uvedené v části I bodě 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů
Nařízení Rady (ES) č. 2133/2004
ze dne 13. prosince 2004,
kterým se příslušným orgánům členských států ukládá povinnost systematicky opatřovat otiskem razítka cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí při překročení vnějších hranic členských států a kterým se k tomuto účelu mění prováděcí úmluva k Schengenské dohodě a Společná příručka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropská rada na zasedání v Seville ve dnech 21. a 22. června 2002 vyzvala k užší spolupráci v boji proti nedovolenému přistěhovalectví a vyzvala Komisi a členské státy, aby učinily operativní kroky k zajištění rovnocenné úrovně kontroly a ostrahy vnějších hranic.
(2) Ustanovení úmluvy, kterou se provádí Schengenská dohoda ze dne 14. června 1985 [2], a Společné příručky [3] o překračování vnějších hranic postrádají jasnost a přesnost, pokud jde o povinnost opatřovat otiskem razítka cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí při překročení vnějších hranic.
V důsledku toho vedou tato ustanovení k rozdílné praxi členských států a ztěžují kontrolu dodržování podmínek týkajících se délky krátkodobých pobytů státních příslušníků třetích zemí na území členských států, totiž nejdéle tři měsíce v jakémkoli období šesti měsíců.
(3) Rada na zasedání ve dnech 27. a 28. února 2003 podpořila záměr Komise vyjasnit v této oblasti dosavadní pravidla, a to zejména prostřednictvím předložení Radě návrhu nařízení, které stanoví členským státům povinnost systematicky opatřovat otiskem razítka cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí při vstupu a výstupu na vnějších hraničních přechodech.
(4) Rada v závěrech ze dne 8. května 2003 vyzvala ke zřízení oddělených, odlišně označených kontrolních pruhů pro státní příslušníky různých zemí.
Konkrétní pravidla Společenství o malém pohraničním styku by měla zlepšit správu vnějších hranic vykonávanou příslušnými orgány a usnadní překonání případných praktických obtíží vyplývajících z požadavku systematicky opatřovat otiskem razítka cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí.
Tato opatření rovněž pomohou zajistit, aby případná opatření zmírňující kontroly osob na vnějších hranicích byla výjimečná.
(5) Povinnost členských států systematicky opatřovat otiskem razítka cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí při vstupu na území členských států dává ve spojení s omezením možností přijímat opatření zmírňující kontroly osob na vnějších hranicích možnost předpokládat, že chybí-li v cestovních dokladech otisk razítka, jejich držitel nedodržuje nebo přestal dodržovat podmínky týkající se délky krátkodobého pobytu.
(6) Dotyčný státní příslušník třetí země by však měl mít možnost tuto domněnku vyvrátit jakoukoli formou náležitého a věrohodného důkazu.
V těchto případech by měly příslušné vnitrostátní orgány potvrdit datum a místo překročení příslušné hranice, aby státnímu příslušníku třetí země poskytly důkaz o tom, že dodržuje podmínky týkající se délky pobytu.
(7) Opatření cestovního dokladu otiskem razítka umožňuje s jistotou určit datum a místo překročení hranice, avšak nepotvrzuje vždy, že byla provedena všechna požadovaná opatření pro kontrolu cestovního dokladu.
(8) Toto nařízení by mělo rovněž vymezit kategorie osob, jejichž doklady nemusí být při překročení vnějších hranic členských států systematicky opatřovány otiskem razítka.
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že se připravují předpisy Společenství o malém pohraničním styku, včetně předpisů o opatřování cestovních dokladů osob žijících v pohraničí otiskem razítka.
V souladu se stávajícími dvoustrannými dohodami o malém pohraničním styku by měla být až do přijetí předpisů Společenství o místním pohraničním styku zachována možnost vynětí cestovních dokladů osob žijících v pohraničí z povinnosti opatřovat je otiskem razítka.
(9) Ustanovení úmluvy, kterou se provádí Schengenská dohoda, a Společné příručky by měla být změněna.
(10) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části třetí Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců poté, co Rada přijala toto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(11) Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [4], která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodu A rozhodnutí 1999/437/ES [5] o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
(12) Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [6], která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodu A rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady ze dne 25. října 2004 o podpisu uvedené dohody jménem Evropské unie a podpisu jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení [7].
(13) Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [8].
Spojené království se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(14) Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [9].
Irsko se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Účelem tohoto nařízení je:
- potvrdit povinnost příslušných orgánů členských států opatřovat systematicky otiskem razítka cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí při překročení vnějších hranic členských států,
- vymezit podmínky, za kterých může chybějící vstupní razítko v cestovních dokladech státních příslušníků třetích zemí vést k domněnce, že došlo k překročení povolené délky krátkodobého pobytu těchto státních příslušníků na území členských států.
Článek 2
Prováděcí úmluva k Schengenské dohodě se mění takto:
1. V čl. 6 odst. 2 se písmeno e) nahrazuje tímto:
"e) Pokud z důvodu výjimečných a nepředvídaných okolností vyžadujících přijetí okamžitých opatření nelze tyto kontroly provádět, musí být stanoveny priority.
V tomto případě mají kontroly na vstupu obecně přednost před kontrolami na výstupu."
2. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 6a
Cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. a) jsou při vstupu a výstupu systematicky opatřovány otiskem razítka." 3. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 6b
1. Není-li cestovní doklad státního příslušníka třetí země opatřen otiskem vstupního razítka, mohou příslušné vnitrostátní orgány předpokládat, že držitel nesplňuje nebo přestal splňovat podmínky délky pobytu platné v dotyčném členském státě.
2. Tuto domněnku je možné vyvrátit, pokud státní příslušník třetí země jakýmkoli způsobem věrohodně prokáže, například jízdenkou či letenkou nebo důkazem o své přítomnosti mimo území členských států, že dodržel podmínky týkající se délky krátkodobého pobytu.
V těchto případech,
a) pokud se státní příslušník třetí země nachází na území některého z členských států, které uplatňují schengenské acquis v plném rozsahu, vyznačí příslušné orgány v cestovním dokladu státního příslušníka třetí země, v souladu s vnitrostátním právem a praxí, datum a místo překročení vnější hranice některého z těchto členských států touto osobou;
b) pokud se státní příslušník třetí země nachází na území některého z členských států, v jehož případě nebylo učiněno rozhodnutí uvedené v čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení z roku 2003, vyznačí příslušné orgány v cestovním dokladu státního příslušníka třetí země, v souladu s vnitrostátním právem a praxí, datum a místo překročení vnější hranice tohoto členského státu;
c) kromě vyznačení údajů podle písmen a) a b) může být dotyčnému státnímu příslušníkovi třetí země vydán tiskopis uvedený v příloze;
d) členské státy se navzájem informují o svých vnitrostátních postupech vyznačování údajů podle tohoto článku a rovněž o nich uvědomí Komisi a sekretariát Rady.
3. Není-li domněnka podle odstavce 1 vyvrácena, mohou příslušné orgány státního příslušníka třetí země z území dotyčných členských států vyhostit."
Článek 3
Část II Společné příručky se mění takto:
1. Bod 1.3.5 se nahrazuje tímto:
"1.3.5.
Kontroly na pozemních hranicích mohou být v důsledku výjimečných nebo nepředvídaných okolností uvolněny.
Tento případ nastane, pokud nepředvídané události vedou k takové intenzitě dopravy, že i přes vyčerpání veškerých zdrojů, pokud jde o personál, vybavení a organizaci, dochází k nepřiměřenému prodlení při čekání na zahájení kontroly."
2. Vkládá se nový bod, který zní:
"1.3.5.4.
I v případě zmírnění kontrol musí místní úředníci odpovědní za hraniční kontroly opatřovat cestovní doklady státních příslušníků třetích zemí otiskem razítka při vstupu i při výstupu."
3. Bod 2.1.1 se mění takto:
a) v prvním pododstavci se návětí nahrazuje tímto:
"2.1.1.
Při vstupu na území členského státu nebo při výstupu z tohoto území se opatří otiskem razítka:";
b) druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
"Doklady občanů Evropské unie, státních příslušníků zemí Evropského hospodářského prostoru a státních příslušníků Švýcarské konfederace se otiskem vstupního razítka neopatřují.
Dále se otiskem vstupního razítka neopatřují doklady státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou rodinnými příslušníky občanů Evropské unie, státních příslušníků zemí Evropského hospodářského prostoru nebo státních příslušníků Švýcarské konfederace, za podmínky, že předloží doklad o pobytu vydaný členským státem nebo některým z těchto třetích států v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků se volně pohybovat a pobývat na území členských států [10].
4. V bodě 2.1.5 se doplňuje nová odrážka, která zní:
- "— cestovní doklady osob požívajících výhod z dvoustranných dohod o malém pohraničním styku, které nestanoví povinnost opatřovat tyto doklady otiskem razítka, jsou-li tyto dvoustranné dohody v souladu s právem Společenství."
5. V bodě 3.4.2.3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"I v případě uvolnění kontrol musí příslušní úředníci postupovat v souladu s bodem 1.3.5.4."
Článek 4
Ke Společné příručce se přikládá text obsažený v příloze.
Článek 5
Nejpozději do tří let po vstupu tohoto nařízení v platnost předloží Komise Radě zprávu o jeho uplatňování.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.
Nařízení Komise (ES) č. 2134/2004
ze dne 15. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2135/2004
ze dne 14. prosince 2004
o zákazu rybolovu krevetky severní plavidly plujícími pod vlajkou Polska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [1], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1954/2003 [2], a zejména na čl. 21 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů, určuje kvóty pro krevetku severní na rok 2004 [3].
(2) S cílem zajistit dodržování ustanovení týkajících se množstevních omezení odlovů populace, na niž se vztahuje kvóta, je nezbytné, aby Komise určila datum, ke kterému se bude mít za to, že úlovky odlovené plavidly plujícími pod vlajkou členského státu vyčerpaly přidělenou kvótu.
(3) Podle informací, které byly sděleny Komisi, úlovky krevetky severní odlovené ve vodách divize NAFO 3L plavidly plujícími pod vlajkou Polska nebo registrovanými v Polsku naplnily kvótu přidělenou na rok 2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Má se za to, že úlovky krevetky severní odlovené ve vodách divize NAFO 3L plavidly plujícími pod vlajkou Polska nebo registrovanými
Nařízení Komise (ES) č. 2136/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se mění příloha II nařízení Rady (ES) č. 872/2004 o dalších omezujících opatřeních vůči Libérii
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 872/2004 ze dne 29. dubna 2004 o dalších omezujících opatřeních vůči Libérii [1], a zejména na čl. 11 písm. b) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příloha II nařízení (ES) č. 872/2004 obsahuje seznam příslušných orgánů, které jsou pověřeny specifickými úlohami souvisejícími s prováděním uvedeného nařízení.
(2) Dne 1. května 2004 přistoupily Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko k Evropské unii.
Akt o přistoupení však neobsahuje ustanovení týkající se změny uvedené přílohy.
(3) Příslušné orgány nových členských států by proto měly být od 1. května 2004 v uvedené příloze zahrnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha II nařízení (ES) č. 872/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2137/2004
ze dne 14. prosince 2004,
kterým se stanoví jednotkové hodnoty pro určení celní hodnoty určitého zboží podléhajícího rychlé zkáze
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [1],
s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 [2], kterým se provádí nařízení (EHS) č. 2913/92, a zejména na čl. 173 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Články 173 až 177 nařízení (EHS) č. 2454/93 stanoví, že Komise pravidelně stanoví jednotkové hodnoty zboží uvedeného v klasifikaci obsažené v příloze 26 uvedeného nařízení.
(2) Použití těchto pravidel a kritérií stanovených ve výše uvedených článcích na skutečnosti, které byly sděleny Komisi v souladu s čl. 173 odst. 2 uvedeného nařízení, vedou ke stanovení jednotkových hodnot pro dotyčné zboží, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Jednotkové hodnoty stanovené v čl. 173 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93 se stanoví podle tabulky uvedené v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2138/2004
ze dne 15. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 14/2004, pokud jde o předběžný odhad zásobování Kanárských ostrovů týkající se mléka a smetany
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1454/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro Kanárské ostrovy týkající se některých zemědělských produktů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 1601/92 (Poseican) [1], a zejména na čl. 3 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 14/2004 ze dne 30. prosince 2003 týkající se stanovení předběžných odhadů a podpory Společenství pro zásobování některými produkty, které jsou důležité pro lidskou spotřebu, zpracování a jako zemědělské vstupy, a pro dodávku živých zvířat a vajec do nejvzdálenějších regionů v souladu s nařízeními Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001 [2] stanoví předběžné dodávky zásobování a podporu Společenství pro produkty, na něž se vztahují zvláštní režimy zásobování pro Azory, Madeiru a Kanárské ostrovy.
(2) Současné provádění ročních odhadů zásobování Kanárských ostrovů, pokud jde o mléko a smetanu kódů KN 040291 a 040299, ukazuje, že množství stanovená pro zásobování uvedenými produkty jsou nižší než požadovaná množství, neboť poptávka je vyšší, než se předpokládalo.
(3) Množství výše uvedeného produktu by mělo být upraveno podle skutečných potřeb daného regionu.
(4) Nařízení (ES) č. 14/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha V nařízení (ES) č. 14/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2140/2004
ze dne 15. prosince 2004,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1245/2004, pokud jde o žádosti o licence k rybolovu ve vodách výlučné hospodářské zóny Grónska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1245/2004 ze dne 28. června 2004 o uzavření Protokolu o změně čtvrtého protokolu, kterým se stanoví podmínky rybolovu uvedené v Dohodě o rybolovu mezi Evropským hospodářským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé [1], a zejména na čl. 4 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 1245/2004 stanoví, že majitelé plavidel Společenství, kteří obdrží licenci pro plavidlo Společenství oprávněné k rybolovu ve vodách výlučné hospodářské zóny Grónska, zaplatí licenční poplatek v souladu s čl. 11 odst. 5 čtvrtého protokolu.
(2) Podle čl. 11 odst. 5 čtvrtého protokolu se technická prováděcí pravidla pro přidělování licencí k rybolovu dohodnou v rámci správního ujednání mezi stranami.
(3) Vláda Grónska a Společenství vedly jednání s cílem stanovit formality spojené s žádostmi o licence a jejich vydáváním a na základě těchto jednání bylo správní ujednání parafováno dne 30. září 2004.
(4) Proto je třeba uplatňovat opatření tohoto správního ujednání.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Formality spojené s žádostmi o licence k rybolovu a jejich vydáváním podle článku 4 nařízení (ES) č. 1245/2004 se stanoví správním ujednáním v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2141/2004
ze dne 15. prosince 2004,
kterým se pro hospodářský rok 2004/05 stanoví nový odhad produkce nevyzrněné bavlny a z toho vyplývající nové dočasné snížení cílové ceny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na akt o přistoupení Řecka, a zejména na protokol č. 4 o bavlně [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny [2], a zejména na čl. 19 odst. 2 druhou odrážku uvedeného nařízení,
Vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 16 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor pro bavlnu [3], musejí být nový odhad produkce nevyzrněné bavlny podle čl. 14 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1051/2001 a z toho vyplývající nové dočasné snížení cílové ceny stanoveny do 1. prosince příslušného hospodářského roku.
(2) Podle čl. 19 odst. 2 nařízení (ES) č. 1051/2001 musí být nový odhad produkce stanoven s ohledem na postup sklizní. Je proto třeba stanovit uvedený nový odhad produkce pro hospodářský rok 2004/05 na základě dostupných údajů.
(3) Podle čl. 14 odst. 3 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1051/2001 se od 16. prosince po začátku hospodářského roku výše zálohy stanoví na základě nového odhadu produkce zvýšeného minimálně o 7,5 %. S ohledem na nejaktuálnější údaje o množstvích podrobených kontrole, které sdělily členské státy v souladu s čl. 15 odst. 4 písm. c) bodu i) nařízení (ES) č. 1591/2001 pro hospodářský rok 2003/04, a s ohledem na nejistou situaci řecké produkce je třeba použít jako bezpečnostní rozpětí procento zvýšení v hodnotě 12 % pro Řecko, 7,5 % pro Španělsko a Portugalsko.
(4) Nové dočasné snížení cílové ceny musí být vypočteno v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1051/2001, přičemž se skutečná produkce nahradí novým odhadem zvýšené produkce.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přírodní vlákna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Pro hospodářský rok 2004/05 je nový odhad produkce nevyzrněné bavlny stanoven na:
- 1103000 tun pro Řecko,
- 344640 tun pro Španělsko,
- 926 tun pro Portugalsko.
2. Pro hospodářský rok 2004/05 je nové dočasné snížení cílové ceny stanoveno na:
- 39,437 EUR/100 kg pro Řecko,
- 27,957 EUR/100 kg pro Španělsko,
- 0 EUR/100 kg pro Portugalsko.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2142/2004
ze dne 15. prosince 2004,
kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 16. prosince 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin [2], a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku.
Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku.
Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku.
(2) Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu.
(3) Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin.
(4) Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby.
(5) S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období.
(6) Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2143/2004
ze dne 13. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 74/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1],
s ohledem na článek 2 nařízení Rady (ES) č. 74/2004 ze dne 13. ledna 2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie [2],
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PŘEDCHOZÍ POSTUP
(1) Rada uložila nařízením (ES) č. 74/2004 konečné vyrovnávací clo z dovozu bavlněného ložního prádla pocházejícího z Indie, spadajícího pod kódy KN ex63022100 (kódy TARIC 6302210081, 6302210089), ex63022290 (kód TARIC 6302229019), ex63023110 (kód TARIC 6302311090), ex63023190 (kód TARIC 6302319090) a ex63023290 (kód TARIC 6302329019), do Společenství.
Vzhledem k velkému počtu spolupracujících stran byl vybrán vzorek indických vyvážejících výrobců a na společnosti, které byly do vzorku zařazeny, byly uplatněny individuální celní sazby od 4,4 % do 10,4 %, zatímco na ostatní spolupracující společnosti, které do vzorku nebyly zařazeny, byla uplatněna celní sazba ve výši 7,6 %.
Na společnosti, které se samy nepřihlásily ani při šetření nespolupracovaly, byla uplatněna celní sazba ve výši 10,4 %.
(2) Článek 2 nařízení Rady (ES) č. 74/2004 stanoví, že pokud nový vyvážející výrobce z Indie předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že nevyvážel v období šetření ( 1. října 2001 až 30. září 2002) do Společenství výrobky popsané v čl. 1 odst. 1 (dále jen "první kritérium"), není spřízněn se žádným vývozcem nebo výrobcem v Indii, který podléhá antisubvenčním opatřením uloženým uvedeným nařízením (dále jen "druhé kritérium") a skutečně vyvezl do Společenství dotyčné výrobky po období šetření, od kterého jsou opatření odvozena, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství do Společenství (dále jen "třetí kritérium"), může být čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení změněn tak, že novému vyvážejícímu výrobci bude poskytnuta celní sazba vztahující se na spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, tj. 7,6 %.
B. ŽÁDOSTI NOVÝCH VÝVOZCŮ/VÝROBCŮ
(3) Dvacet čtyři indických společností požádalo o to, aby s nimi nebylo zacházeno jinak než se společnostmi, které spolupracovaly při původním šetření, ale nebyly zařazeny do vzorku (dále jen "status nového subjektu trhu").
(4) Dvě indické společnosti žádající o status nového subjektu trhu neposkytly odpověď na dotazník.
Proto nebylo možné ověřit, zda tyto společnosti splňují kritéria stanovená v článku 2 nařízení (ES) č. 74/2004, a jejich žádost musela být zamítnuta.
(5) Dvě žádosti o status nového subjektu trhu byly obdrženy příliš pozdě, a proto nemohlo být do dne přijetí tohoto nařízení dosaženo žádného závěru.
(6) Zbývajících dvacet společností poskytlo odpovědi na dotazník, jehož cílem bylo ověřit, zda společnosti jednají v souladu v ustanoveními článku 2 nařízení (ES) č. 74/2004.
(7) Důkazy poskytnuté třinácti výše uvedenými indickými vývozci/výrobci jsou považovány za dostatečné pro to, aby byla těmto novým společnostem poskytnuta celní sazba vztahující se na spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku (tj. 7,6 %), a aby bylo tudíž těchto třináct indických společností doplněno do seznamu v příloze (dále jen "příloha") nařízení (ES) č. 74/2004.
(8) Co se týče zbývajících sedmi indických vývozců/výrobců, dva z nich byli spřízněni se společnostmi podléhajícími stávajícím vyrovnávacím opatřením, tři vyváželi dotyčný výrobek do Společenství v průběhu původního období šetření (tj. od 1. října 2001 do 30. září 2002), jeden nebyl schopen předložit žádnou fakturu nebo důkazy, že dotyčný výrobek skutečně vyvezl do Společenství po období původního šetření nebo že uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt dotyčný výrobek do Společenství.
(9) Na závěr je třeba upozornit na to, že jedna žádost nemohla být ve stávajícím kontextu posouzena, protože důkazy předložené žadatelskou společností vyžadují další šetření.
(10) Za těchto okolností se dospělo k závěru, že v případě šesti společností uvedených v bodě 8 odůvodnění nebylo přinejmenším jedno z kritérií stanovených v článku 2 nařízení (ES) č.
74/2004 splněno. Proto musel být jejich požadavek zamítnut.
(11) Společnosti, jimž nebyl přiznán status nového subjektu trhu, byly o důvodech tohoto rozhodnutí informovány a byla jim dána možnost vyjádřit svá stanoviska písemně.
(12) Dvě společnosti spřízněné se společnostmi podléhajícími stávajícím vyrovnávacím opatřením v jednom případě tvrdily, že jejich spřízněná společnost již neexistuje, a ve druhém případě, že očekávaly, že budou podléhat stejné celní sazbě jako jejich spřízněná společnost.
(13) V prvním případě se dospělo k závěru, že skutečnost, že spřízněná společnost již neexistuje, hraje při stávajícím postupu významnou roli a že v tomto případě nelze tvrdit, že nový subjekt trhu nesplňuje druhé kritérium.
Proto bylo rozhodnuto, že tato společnost by měla rovněž podléhat celní sazbě vztahující se na spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (tj. 7,6 %) a měla by být tudíž doplněna do seznamu v příloze.
(14) Ve druhém případě, kdy je žadatelská společnost spřízněná se společností, která je předmětem opatření, se dospělo k názoru, že by tato skutečnost neměla automaticky zbavovat společnost práva, aby se na ni vztahovalo vážené průměrné celní rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
Bylo přezkoumáno, zda by obě spřízněné společnosti v případě, že by byly posuzovány společně, byly vybrány do vzorku vyvážejících výrobců podle kritérií výběru uvedených v 11. bodě odůvodnění nařízení (ES) č.
74/2004. Jelikož se ukázalo, že nikoliv, nemá vztah mezi oběma těmito společnostmi na závěry výše uvedeného nařízení žádný vliv.
Z těchto důvodů a vzhledem ke konzistentní praxi Komise posuzovat všechny spřízněné společnosti jako jeden subjekt podléhající stejnému clu bylo rozhodnuto, že tato společnost by měla rovněž podléhat celní sazbě vztahující se na spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (tj. 7,6 %) a tudíž být doplněna do seznamu v příloze.
(15) Veškerá tvrzení a podání učiněná zúčastněnými stranami byla přezkoumána a řádně vzata v úvahu, pokud byla oprávněná,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Do seznamu vývozců/výrobců z Indie uvedených v příloze nařízení (ES) č. 74/2004 se doplňují tyto společnosti:
+++++ TABLE +++++
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2144/2004
ze dne 16. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2145/2004
ze dne 15. prosince 2004,
kterým se počtyřicátéprvní mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 467/2001
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s Usámou bin Ládinem, sítí Al-Kajdá a Talibanem a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 467/2001, kterým se zakazuje vývoz určitého zboží a služeb do Afghánistánu, zesiluje zákaz letů a rozšiřuje zmrazení prostředků a jiných finančních zdrojů afghánského Talibanu [1], a zejména na čl. 7 odst. 1 první odrážku uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.
(2) Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN ve dnech 26. listopadu a 2. prosince 2004 rozhodl o změně seznamu osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(3) Aby se zajistilo, že opatření tohoto nařízení jsou účinná, musí toto nařízení vstoupit okamžitě v platnost,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2146/2004
ze dne 16. prosince 2004
o otevření celní kvóty pro dovoz některého zboží pocházejícího z Islandu, které vzniklo zpracováním zemědělských produktů uvedených v nařízení Rady (ES) č. 3448/93, do Evropského společenství pro rok 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [1], a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na rozhodnutí Rady 1999/492/ES ze dne 21. června 1999 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé o protokolu č. 2 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou [2], a zejména na článek 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Islandskou republikou na straně druhé o protokolu č. 2 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou, schválená rozhodnutím 1999/492/ES, stanoví roční celní kvótu pro dovoz cukrovinek, čokolády a ostatních potravinových přípravků obsahujících kakao pocházejících z Islandu.
Tuto kvótu je třeba otevřít pro rok 2005.
2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [3], stanoví pravidla pro správu celních kvót.
Je třeba zajistit, aby celní kvóta otevřená tímto nařízením byla spravována v souladu s těmito pravidly.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Od 1. ledna do 31. prosince 2005 podléhá zboží pocházející z Islandu a dovezené do Společenství, které je uvedeno v příloze, clu stanovenému v této příloze v mezích roční kvóty v ní uvedené.
Článek 2
Celní kvótu uvedenou v článku 1 spravuje Komise v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2147/2004
ze dne 16. prosince 2004
o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [1], a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury přiložené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze k tomuto nařízení.
(2) Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla.
Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či z části založena, nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Společenství s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.
(3) Podle zmíněných všeobecných pravidel musí být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky v příloze zařazeno do kódů KN uvedených ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3.
(4) Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, týkající se zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [2].
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódů KN uvedených ve sloupci 2.
Článek 2
Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat po dobu tří měsíců podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2148/2004
ze dne 16. prosince 2004
o trvalém a dočasném povolení některých doplňkových látek a o povolení nových použití již povolené doplňkové látky v krmivech
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech [1], a zejména na článek 3 a čl. 9d odst. 1 a čl. 9e odst. 1 této směrnice,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat [2], a zejména na článek 25 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 1831/2003 upravuje povolování doplňkových látek pro použití ve výživě zvířat v Evropské unii.
(2) Článek 25 nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví přechodná opatření pro žádosti o povolení doplňkových látek v krmivech podle směrnice 70/524/EHS přede dnem používání tohoto nařízení.
(3) Žádosti o povolení doplňkových látek uvedených v přílohách tohoto nařízení byly podány přede dnem používání nařízení (ES) č. 1831/2003.
(4) První připomínky členských států k těmto žádostem, které byly vydány podle čl. 4 odst. 4 směrnice 70/524/EHS, byly Komisi předány přede dnem používání nařízení (ES) č. 1831/2003. S těmito žádostmi je proto třeba i nadále zacházet v souladu s článkem 4 směrnice 70/524/EHS.
(5) Použití produktu, jímž je klinoptilolit sopečného původu, jako doplňkové látky patřící do kategorie "pojiv, protispékavých látek a koagulantů" bylo poprvé dočasně povoleno nařízením Komise (ES) č. 1245/1999 [3] u prasat, králíků a drůbeže.
(6) Ve prospěch žádosti o povolení bez časového omezení byly předloženy nové údaje.
Z posouzení vyplývá, že podmínky stanovené pro toto povolení směrnicí 70/524/EHS jsou splněny.
(7) Proto by použití produktu, jímž je klinoptilolit sopečného původu, mělo být povoleno bez časového omezení, a to v souladu s určitými podmínkami uvedenými v příloze I tohoto nařízení.
(8) Použití přípravku z mikroorganismů Bacillus licheniformis (DSM 5749) a Bacillus subtilis (DSM 5750) bylo dočasně povoleno nařízením Komise (ES) č. 2437/2000 [4] u výkrmu prasat a bez časového omezení u selat.
(9) Ve prospěch žádosti o povolení tohoto přípravku z mikroorganismů u výkrmu prasat bez časového omezení byly předloženy nové údaje.
Z posouzení vyplývá, že podmínky stanovené pro toto povolení směrnicí 70/524/EHS jsou splněny.
Ve prospěch žádosti o změnu maximálního stáří tohoto přípravku z mikroorganismů u selat byly předloženy nové údaje.
Z posouzení vyplývá, že podmínky stanovené pro tuto změnu povolení jsou splněny.
(10) Použití přípravku z mikroorganismů Saccharomyces cerevisiae (NCYC Sc 47) bylo poprvé dočasně povoleno nařízením Komise (ES) č. 1436/98 [5] u selat.
(11) Použití přípravku z mikroorganismů Enterococcus faecium (DSM 7134) a Lactobacillus rhamnosus (DSM 7133) bylo poprvé dočasně povoleno nařízením Komise (ES) č. 2690/99 [6] u selat.
(12) Ve prospěch žádosti o povolení těchto dvou přípravků z mikroorganismů bez časového omezení byly předloženy nové údaje.
Z posouzení vyplývá, že podmínky stanovené pro toto povolení směrnicí 70/524/EHS jsou splněny.
(13) Proto by použití těchto tří přípravků z mikroorganismů, jak je uvedeno v příloze II tohoto nařízení, mělo být povoleno bez časového omezení.
(14) Ve prospěch žádosti o povolení nové doplňkové látky, která náleží do skupiny mikroorganismů a jíž je Kluyveromyces marxianus rodu lactisK1 (BCCM/MUCL 39434), u dojnic byly předloženy nové údaje.
(15) Z posouzení předložené žádosti o povolení, pokud jde o přípravek z mikroorganismů uvedený v příloze III tohoto nařízení, vyplývá, že podmínky uvedené v čl. 9e odst. 1) směrnice 70/524/EHS jsou splněny.
(16) Vědecký výbor pro výživu zvířat (SCAN) vyjádřil své stanovisko k použití této doplňkové látky v krmivech v dokumentu "Stanovisko k použití některých mikroorganismů jako doplňkových látek v krmivech" dne 25. dubna 2003 a dospěl v něm k názoru, že tato doplňková látka za podmínek stanovených v příloze III tohoto nařízení nepředstavuje nebezpečí pro zdraví zvířat, zdraví lidí nebo životní prostředí.
(17) Použití přípravku z enzymu endo-1,3(4)-beta-glukanázy produkovaného Trichoderma longibrachiatum (CNCM MA 6-10 W) bylo poprvé dočasně povoleno nařízením Komise (ES) č. 1436/98 u výkrmu kuřat.
(18) Použití přípravku z enzymu endo-1,4-beta-glukanázy produkovaného Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 142) bylo poprvé dočasně povoleno nařízením Komise (ES) č. 1436/98 (v kapalné formě) a nařízením Komise (ES) č. 1353/2000 [7] (v pevné formě ) u výkrmu kuřat.
(19) Použití přípravku z enzymu endo-1,4-beta-xylanázy produkovaného Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) bylo poprvé dočasně povoleno u výkrmu kuřat nařízením Komise (ES) č. 1436/98 (v kapalné formě) a nařízením Komise (ES) č. 1353/2000 (v pevné formě).
(20) Ve prospěch žádosti o povolení těchto tří přípravků z enzymu bez časového omezení byly předloženy nové údaje.
Z posouzení vyplývá, že podmínky stanovené pro toto povolení v článku 3a směrnice 70/524/EHS jsou splněny.
(21) Proto by použití těchto tří přípravků z enzymu uvedených v příloze IV mělo být povoleno bez časového omezení.
(22) Použití přípravku z enzymu endo-1,3(4)-beta-glukanázy a endo-1,4-beta-xylanázy produkovaného Penicillium funiculosum (IMI SD 101) bylo bez časového omezení povoleno u výkrmu kuřat nařízením Komise (ES) č. 1259/2004 [8].
Použití tohoto přípravku bylo dočasně povoleno u výkrmu krocanů a krůt, u nosnic a výkrmu prasat nařízením Komise (ES) č. 418/2001 [9].
(23) Ve prospěch žádosti o rozšíření povolení použití tohoto přípravku z enzymu u selat a výkrmu kachen byly předloženy nové údaje.
(24) Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EUBP) vyjádřil své stanovisko k použití tohoto přípravku a v něm dospěl k názoru, že tento přípravek za podmínek stanovených v příloze V tohoto nařízení nepředstavuje nebezpečí pro tyto další kategorie zvířat.
(25) Z posouzení vyplývá, že podmínky stanovené v čl. 9e odst. 1 směrnice 70/524/EHS pro povolení tohoto přípravku byly splněny.
(26) Proto by použití přípravku z enzymu, jak je uvedeno v příloze IV, mělo být dočasně povoleno na dobu čtyř let.
(27) Z posouzení žádostí vyplývá, že je třeba vyžadovat dodržování některých postupů, které ochrání pracovníky před vystavením působení doplňkových látek uvedených v přílohách.
Tato ochrana musí být zajištěna uplatňováním směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci [10].
(28) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Bez časového omezení a za podmínek stanovených v příloze I se povoluje použití přípravku, který patří do kategorie "pojiva, protispékavé látky a koagulanty", jako doplňkové látky ve výživě zvířat.
Článek 2
Bez časového omezení a za podmínek stanovených v příloze II se povoluje použití přípravků, které patří do skupiny "mikroorganismy", jako doplňkových látek ve výživě zvířat.
Článek 3
Dočasně se na dobu čtyř let a za podmínek stanovených v příloze III povoluje použití přípravku, který patří do skupiny "mikroorganismy", jako doplňkové látky ve výživě zvířat.
Článek 4
Bez časového omezení a za podmínek stanovených v příloze IV se povoluje použití přípravků, které patří do skupiny "enzymy", jako doplňkových látek ve výživě zvířat.
Článek 5
Dočasně se na dobu čtyř let a za podmínek stanovených v příloze V povoluje použití přípravku, který patří do skupiny "enzymy", jako doplňkové látky ve výživě zvířat.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2149/2004
ze dne 16. prosince 2004
o otevření celních kvót pro dovoz některého zboží pocházejícího z Norska, které vzniklo zpracováním zemědělských produktů uvedených v nařízení Rady (ES) č. 3448/93, do Evropského společenství pro rok 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [1], a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2004/859/ES ze dne 25. října 2004 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím o protokolu 2 k dvoustranné dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím [2], a zejména na článek 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Norským královstvím o protokolu 2 k dvoustranné dohodě o volném obchodu mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím stanoví v bodě III roční celní kvóty pro dovoz některého zboží pocházejícího z Norska.
Tyto kvóty je třeba otevřít pro rok 2005.
2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [3], stanoví pravidla pro správu celních kvót.
Je vhodné zajistit, aby celní kvóty otevřené tímto nařízením byly spravovány v souladu s těmito pravidly.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní kvóty Společenství pro zboží pocházející z Norska, které je uvedeno v příloze, se otevírají od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 2
Celní kvóty Společenství uvedené v článku 1 spravuje Komise v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2150/2004
ze dne 16. prosince 2004
o otevření celní kvóty pro dovoz některého zboží z Turecka do Evropského společenství pro rok 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [1], a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/97 ze dne 29. dubna 1997 o režimu pro některé zpracované zemědělské produkty [2], a zejména na článek 1 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/97 je pro povzbuzení rozvoje obchodu v souladu s cíli celní unie stanovena roční valorická kvóta na některé těstoviny dovážené do Společenství z Turecka.
Tato kvóta by měla být otevřena pro rok 2005 a výhody z ní plynoucí by mělo být možné čerpat na základě průvodního osvědčení A.TR ve smyslu rozhodnutí Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko č.
1/2001 ze dne 28. března 2001, kterým se mění rozhodnutí č. 1/96, kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č.
2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [4], stanoví pravidla pro správu celních kvót.
Je vhodné zajistit, aby celní kvóta otevřená tímto nařízením byla spravována v souladu s těmito pravidly.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní kvóta Společenství uvedená v příloze se otevírá od 1. ledna do 31. prosince 2005 pro zboží dovezené z Turecka a uvedené v příloze.
Výhody plynoucí z této celní kvóty je možné čerpat po předložení průvodního osvědčení A.TR ve smyslu rozhodnutí Výboru pro celní spolupráci ES-Turecko č. 1/2001.
Článek 2
Celní kvótu Společenství uvedenou v článku 1 spravuje Komise v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2151/2004
ze dne 16. prosince 2004
o otevření celní kvóty pro dovoz některého zboží pocházejícího z Norska, které vzniklo zpracováním zemědělských produktů uvedených v nařízení Rady (ES) č. 3448/93, do Evropského společenství pro rok 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [1], a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na rozhodnutí Rady 96/753/ES ze dne 6. prosince 1996 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Norským královstvím na straně druhé o protokolu č. 2 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím [2], a zejména na článek 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Norským královstvím na straně druhé o protokolu č. 2 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím, schválená rozhodnutím 96/753/ES, stanoví roční celní kvótu pro dovoz čokolády a ostatních potravinových přípravků obsahujících kakao pocházejících z Norska.
Tuto kvótu je třeba otevřít pro rok 2005.
2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [3], stanoví pravidla pro správu celních kvót.
Je třeba zajistit, aby celní kvóta otevřená tímto nařízením byla spravována v souladu s těmito pravidly.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Od 1. ledna do 31. prosince 2005 podléhá zboží pocházející z Norska a dovezené do Společenství, které je uvedeno v příloze, clu stanovému v této příloze v mezích roční kvóty v ní uvedené.
Článek 2
Celní kvótu uvedenou v článku 1 spravuje Komise v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2152/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 238/2004 o zahájení nabídkového řízení na snížení cla při dovozu čiroku pocházejícího ze třetích zemí do Španělska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1839/95 ze dne 26. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k celním kvótám pro dovozy kukuřice a čiroku do Španělska a pro dovozy kukuřice do Portugalska [2], stanovilo zvláštní opatření nezbytná pro provádění nabídkových řízení.
(2) Z ekonomických důvodů je nezbytné zrušit nabídkové řízení stanovené v nařízení Komise (ES) č. 238/2004 [3].
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 238/2004 se zrušuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2153/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se stanoví sazby náhrad použitelné na některé mléčné výrobky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 15. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 31 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Čl. 31 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 písm. a), b), c), d), e) a g) uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství lze pokrýt vývozní náhradou.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad [2], určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1255/1999.
(3) Podle čl. 4 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kg pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc.
(4) V případě některých mléčných výrobků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, však existuje nebezpečí, že pokud se vysoké sazby náhrad stanoví s předstihem, může to ohrozit závazky přijaté ohledně těchto náhrad.
Aby se tomuto nebezpečí předešlo, je nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by se tím však bránilo uzavírání dlouhodobých smluv.
Dosažení obou těchto cílů by mělo umožnit právě stanovení zvláštních sazeb náhrad pro účel stanovení náhrad předem.
(5) Podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1520/2000 je třeba při stanovení sazby náhrad přihlédnout v patřičných případech k produkčním náhradám, podporám a dalším opatřením s rovnocenným účinkem, použitelným ve všech členských státech podle nařízení o společné organizaci trhu s daným výrobkem, na základní produkty uvedené v příloze A k uvedenému nařízení nebo na výrobky postavené na roveň.
(6) Podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 se podpora poskytuje na odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein a kaseináty, pokud toto mléko a kasein nebo kaseináty z něho vyrobené splňují určité podmínky.
(7) Nařízení Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a o poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravin [3], stanoví, že máslo a smetanu za snížené ceny je třeba poskytnout k dispozici odvětvím, která vyrábějí určité zboží.
(8) V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1676/2004 ze dne 24. září 2004, kterým se pŕijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu určitých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Bulharska a vývozu určitých zpracovaných zemědělských produktů do Bulharska [4] s účinností od 1. října 2004, zpracované zemědělské produkty neuvedené na seznamu v přiloze I Smlouvy, které jsou vyváženy do Bulharska, nemají nárok na vývozní náhrady.
(9) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené v příloze A nařízení (ES) č. 1520/2000 a v článku 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 a vyvážené ve formě zboží uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1255/1999 se stanoví ve výši uvedené v příloze k tomuto nařízení.
Článek 2
Odchylně od článku 1 a s účinnosti od 1. října 2004, se sazby stanovené v příloze nepoužijí na zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, vyvážené do Bulharska.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2154/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 31 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 31 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanovuje, že rozdíl mezi cenami výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení v mezinárodním obchodě a cenami těchto výrobků v rámci Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou v rozmezí, které vyplývá z dohod uzavřených podle článku 300 smlouvy.
(2) V souladu s nařízením (ES) č. 1255/1999 se při určování náhrad u výrobků vyjmenovaných v článku 1 výše uvedeného nařízení, vyvážených v přirozeném stavu, musí brát v úvahu:
- stávající situace a budoucí vývoj cen a dostupnosti mléka a mléčných výrobků na trhu Společenství a cen mléka a mléčných výrobků v mezinárodním obchodě,
- marketingové náklady a nejvýhodnější náklady na přepravu z trhů Společenství do přístavů nebo jiných vývozních míst ve Společenství, jakož i náklady spojené s umístěním zboží na trhu v zemi určení,
- cíle společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, které mají zajistit stav rovnováhy a přirozený vývoj cen a obchodování na tomto trhu,
- rozmezí, která vyplývají z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy, a
- potřeba předcházet výkyvům na trhu Společenství, a
- hospodářský aspekt navrhovaných vývozů.
5 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měly při stanovování cen v rámci Společenství brát v úvahu skutečné ceny, které jsou pro vývoz nejvýhodnější, a při stanovování cen v mezinárodním obchodě by se měly brát v úvahu zejména:
a) ceny převládající na trzích třetích zemí;
b) nejvýhodnější ceny ve třetích zemích určení při dovozu ze třetích zemí;
c) ceny výrobce ve vyvážejících třetích zemích, případně s ohledem na dotace poskytované těmito zeměmi a
d) nabídkové ceny vyplaceně na hranici Evropského společenství.
(4) V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení (ES) č. 1255/1999 může být s ohledem na situaci na světových trzích nebo na konkrétní požadavky určitých trhů zapotřebí rozlišit náhradu u výrobků vyjmenovaných v článku 1 uvedeného nařízení podle místa určení.
3 nařízení (ES) č. 1255/1999 by se měl stanovit seznam výrobků, pro něž jsou poskytovány vývozní náhrady, a výše těchto náhrad alespoň jednou za čtyři týdny; výše náhrady však může zůstat na stejné úrovni déle než čtyři týdny.
(6) V souladu s článkem 16 nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č.
804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky [2], se náhrada pro slazené mléčné výrobky rovná součtu dvou složek; přičemž první je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství mléčných výrobků, a vypočítá se vynásobením základní výše náhrady obsahem mléčných výrobků v dotyčném produktu; druhá je určena k tomu, aby se přihlédlo k množství přidané sacharózy, a vypočítá se tak, že se základní výše náhrady platná v den vývozu pro produkty, které jsou vyjmenované v čl. 1 odst.
1 písm. d) nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů s cukrem [3], vynásobí obsahem sacharózy v celém produktu, tato druhá složka se však použije pouze tehdy, pokud byla přidaná sacharóza vyrobena z cukrové řepy nebo cukrové třtiny sklizené ve Společenství.
(7) Nařízení Komise (EHS) č. 896/84 [4] obsahuje dodatečná ustanovení o poskytování náhrad při změnách hospodářského roku; tato ustanovení umožňují rozlišit náhrady podle data výroby produktů.
(8) Při výpočtu náhrady pro tavené sýry je nezbytné stanovit, že v případě přidání kaseinu a/nebo kaseinátů se takové přidané množství nebere v úvahu.
(9) Z použití výše uvedených pravidel na současnou situaci na trhu s mlékem, zejména na ceny mléčných výrobků ve Společenství a na světovém trhu, vyplývá, že náhrady by měly být stanoveny v příloze tohoto nařízení.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady, na něž se odkazuje v článku 31 nařízení (ES) č. 1255/1999 o výrobcích vyvážených v přirozeném stavu, se stanovují v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2155/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla [2], zavádí trvalé nabídkové řízení.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků [3], a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 15. prosince 2004.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 581/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 15. prosince 2004, platí maximální částky náhrad pro výrobky zmíněné v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2156/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka [2] zavádí trvalé nabídkové řízení.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků [3], a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 15. prosince 2004.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 582/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 15. prosince 2004, se maximální částky náhrad pro výrobky a místa určení uvedené v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví na 31,00 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2157/2004
ze dne 16. prosince 2004
o dovozních licencích pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svahilska, Zimbabwe a Namibie
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2286/2002 ze dne 10. prosince 2002 o režimu zemědělských produktů a z nich vyrobeného zboží původem ze zemí Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří (AKT), které zrušuje nařízení (ES) č. 1706/98 [2],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2247/2003 ze dne 19. prosince 2003 o prováděcích pravidlech v sektoru hovězího a telecího masa, nařízení Rady (ES) č. 2286/2002 o režimu zemědělských produktů a z nich vyrobeného zboží původem ze zemí Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří (AKT) [3], a zejména na článek 5 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 1 nařízení (ES) č. 2247/2003 uvádí možnost vydat dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svahilska, Zimbabwe a Namibie.
Dovozy se však musí uskutečnit v rámci množství stanovených pro každou z těchto vyvážejících třetích zemí.
(2) Žádosti o udělení licence podané v období od 1. do 10. prosince 2004, vyjádřené v množství vykostěného masa, ve smyslu nařízení (ES) č. 2247/2003, pro produkty původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svahilska, Zimbabwe a Namibie nepřesahují množství, která jsou pro tyto státy k dispozici.
Proto je možné vydat dovozní licence na požadovaná množství.
(3) Je třeba stanovit množství, pro která je od 1. ledna 2005 v rámci celkového množství 52100 t možné podat žádost o licenci.
(4) V této souvislosti se připomíná, že se toto nařízení nijak nedotýká směrnice Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o hygienických otázkách a otázkách veterinární inspekce při dovozu skotu, vepřů, ovcí a koz, masa čerstvého nebo masných produktů původem z třetích zemí [4],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Níže uvedené členské státy vydávají dne 21. prosince 2004 dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa, vyjádřené v množství vykostěného masa, původem z určitých států Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří, a to pro níže uvedená množství a země původu:
Spojené království:
- 183,5 t původem z Botswany,
- 104 t původem z Namibie,
Německo:
- 196,5 t původem z Botswany,
- 15,3 t původem z Namibie.
Článek 2
Žádosti o licence mohou být dle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 2247/2003 podány během prvních deseti dnů měsíce ledna 2005 pro níže uvedená množství vykostěného hovězího a telecího masa:
+++++ TABLE +++++
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 21. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2158/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro produkty zpracované z obilovin a rýže
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží [2], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.
(2) Na základě článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95 musí být náhrady stanoveny se zřetelem na situaci a na vývojové perspektivy, jednak co se týče dostupného množství obilovin, rýže a zlomkové rýže a jejich ceny na trhu Společenství, a také co se týče cen obilovin, rýže, zlomkové rýže a produktů z obilovin na světovém trhu.
Na základě týchž článků je rovněž důležité zajistit vyváženou situaci a přirozený vývoj cen a obchodu na trzích s obilovinami a rýží.
Zároveň je třeba vzít v úvahu ekonomický aspekt zamýšlených vývozů a potřebu vyhnout se narušení trhu Společenství.
(3) Nařízení Komise (ES) č. 1518/95 [3] o dovozním a vývozním režimu produktů zpracovaných z obilovin a rýže, stanovuje v článku 4 zvláštní kritéria, která je třeba vzít v úvahu pro výpočet náhrady pro tyto produkty.
(4) Přidělenou náhradu pro určité zpracované produkty je třeba odstupňovat podle obsahu popelovin, surových vláken, slupek, bílkovin, tuků nebo škrobu; tento obsah je dobrým ukazatelem množství základního produktu skutečně obsaženého ve zpracovaném produktu.
(5) U hlíz manioku a jiných kořenových plodin a tropických hlízovitých plodin, jakož i jejich mouček, nyní ekonomický aspekt případných vývozů, zejména vzhledem k povaze a původu těchto produktů, nevyžaduje stanovení vývozních náhrad.
U některých produktů zpracovaných z obilovin se nyní vzhledem k malému podílu Společenství na světovém trhu nevyžaduje stanovení vývozní náhrady.
(6) Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou mít za následek potřebu rozlišit náhradu poskytovanou pro určité produkty podle jejich místa určení.
(7) Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit.
(8) Některé produkty zpracované z kukuřice mohou projít tepelným zpracováním, což by mohlo vést k tomu, že by byla poskytnuta náhrada, která neodpovídá kvalitě produktu.
Je tedy nutné upřesnit, že se na tyto produkty, které obsahují předželatinovaný škrob, možnost poskytnutí vývozní náhrady nevztahuje.
(9) Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1784/2003 a v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 3072/95 podléhající nařízení (ES) č. 1518/95 se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2159/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro krmné směsi z obilovin
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. záři 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1517/95 ze dne 29. června 1995 o prováděcích pravidlech k nařízení (ES) č. 1784/2003, co se týče dovozního a vývozního režimu pro krmné směsi z obilovin a kterým se mění nařízení (ES) č. 1162/95 o zvláštních prováděcích pravidlech k režimu dovozních a vývozních licencí pro obiloviny a rýži [2], stanovuje v článku 2 zvláštní kritéria, která je třeba vzít v úvahu pro výpočet náhrady poskytované pro tyto produkty.
(3) Při tomto výpočtu musí být vzat v úvahu také obsah produktů z obilovin.
Za účelem zjednodušení by náhrada měla být vyplácena pro dvě kategorie "produktů z obilovin", totiž kukuřici, nejběžněji používanou obilovinu pro výrobu krmných směsí určených na vývoz, a produkty z kukuřice na jedné straně a pro jiné obiloviny na straně druhé; druhá kategorie zahrnuje libovolné produkty z obilovin kromě kukuřice a produkty vyrobené z kukuřice.
Náhrada musí být poskytnuta pro množství produktů obilovin obsažené v daném krmivu.
(4) Výše náhrady musí zohlednit možnosti a podmínky prodeje těchto produktů na světovém trhu, potřebu zamezit narušení trhu Společenství a ekonomický aspekt vývozu.
(5) S ohledem na současnou situaci na trhu s obilovinami, především na vyhlídky v oblasti dodávek, je třeba zrušit vývozní náhrady.
(6) Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro krmné směsi uvedené v nařízení (ES) č. 1784/2003 a podléhající nařízení (ES) č. 1517/95 se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2160/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se mění reprezentativní ceny a částky dodatečných dovozních cel pro určité produkty v odvětví cukru, stanovené nařízením (ES) č. 1210/2004, pro hospodářský rok 2004/05
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1423/95 ze dne 23. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dovoz výrobků v odvětví cukru jiných než melasa [2], a zejména na čl. 1 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu a na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1210/2004 [3] stanovilo výše reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel pro bílý cukr, surový cukr a některé sirupy pro hospodářský rok 2004/05.
Tyto ceny a dovozní cla byly naposledy pozměněny nařizením Komise (ES) č. 1918/2004 [4].
(2) Informace, které má Komise v současnosti k dispozici, naznačují, že výše současných reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel je třeba pozměnit v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými nařízením (ES) č. 1423/95,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1423/95, stanovené nařízením (ES) č. 1210/2004 pro hospodářský rok 2004/05, se pozměňují a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2161/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se mění sazby náhrad u některých produktů z obilovin a rýže vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 14 odst. 3,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží [2], a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízní,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 1784/2003 a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1785/2003 stanoví, že rozdíly mezi kurzy a cenami na světovém trhu a cenami uvnitř Společenství, produktů uvedených v čl. 1 každého z uvedených nařízení, mohou být pokryty vývozní náhradou.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad [3], určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze III nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v příloze IV nařízení (ES) č. 1785/2003.
(3) Podle čl. 4 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kilogramů každého z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc.
(4) Závazky přijaté ohledně náhrad, které mohou být poskytovány při vývozu zemědělských produktů obsažených ve zboží, na které se nevztahuje příloha I Smlouvy, by mohly být ohroženy předchozím stanovením vysokých sazeb náhrad.
V takových situacích je tudíž nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by tím však bylo znemožněno uzavírání dlouhodobých smluv.
Opatřením, které umožňuje splnit tyto různé cíle, je stanovení zvláštní sazby náhrady pro stanovení náhrad předem.
(5) V důsledku dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými ohledně vývozů těstovin ze Společenství do Spojených států, schválené rozhodnutím Rady 87/482/EHS [4] je nutné rozlišovat náhradu pro zboží kódů KN 19021100 a 190219 podle jejich místa určení.
(6) Podle čl. 4 odst. 3 a 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 musí být stanovena snížená sazba vývozní náhrady s ohledem na výši produkční náhrady podle nařízení Komise (EHS) č. 1722/93 [5], pro dotčený základní produkt, platnou během předpokládaného období výroby zboží.
(7) Lihoviny se považují za méně závislé na ceně obilovin používaných na jejich výrobu.
Protokol 19 aktu o přistoupení Spojeného království, Irska a Dánska však stanoví, že musí být přijata nezbytná opatření s cílem usnadnit používání obilovin Společenství při výrobě lihovin vyráběných z obilovin.
Je proto nezbytné přizpůsobit sazbu náhrady použitelnou pro obiloviny vyvážené ve formě lihovin.
(8) V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1676/2004 ze dne 24. září 2004, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření ze týkající se dovozu určitých zpracovaných zemědělsských produktů do Bulharska [6], nemají s účinností od 1. řijna 2004 zpracované zemědělské produkty neuvedené na seznamu v přiloze I Smlouvy, které jsou vyváženy do Bulharska, nárok na vývozní náhrady.
(9) Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené v příloze A nařízení (ES) č. 1520/2000 a článku 1 nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1785/2003 a vyvážené ve formě zboží uvedeného v příloze III nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v příloze IV nařízení (ES) č. 1785/2003, se stanoví v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Odchylně od článku 1 a s účinností od 1. řijna 2004 se sazby stanovené v příloze nepoužijí na zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, vyvážené do Bulharska.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2162/2004
ze dne 16. prosince 2004
o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1757/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1757/2004 [2] bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.
(2) V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [3], se Komisi umožňuje rozhodnout se na základě podaných nabídek nevyhovět žádné nabídce.
(3) Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nabídkám podaným od 10. do 16. prosince 2004 v rámci nabídkového řízení pro vývozní náhradu pro ječmen dle nařízení (ES) č. 1757/2004 se nevyhovuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2163/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro oves v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1565/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na článek 7,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 ze dne 3. září 2004 týkající se zvláštního intervenčního opatření pro oves ve Finsku a Švédsku pro hospodářský rok 2004/05 [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýcarska.
(2) Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 by měla být stanovena maximální náhrada.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek podaných v období od 10. do 16. prosince 2004 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1565/2004 se maximální vývozní náhrada pro oves stanovuje na 29,46 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2164/2004
ze dne 17. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2165/2004
ze dne 17. prosince 2004
o zahájení nabídkového řízení na udělení vývozních licencí v režimu A3 pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony a jablka)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1], a zejména na čl. 35 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1961/2001 [2] stanovilo podrobná pravidla pro vývozní náhrady pro ovoce a zeleninu.
(2) Čl. 35 odst. 1 nařízení (ES) č. 2200/96 stanovil, že v míře nezbytné pro vývoz hospodářsky významného množství produktů mohou být pro produkty vyvážené Společenstvím stanoveny vývozní náhrady, a to v mezích vyplývajících z dohod uzavřených v souladu s článkem 300 Smlouvy.
(3) V souladu s čl. 35 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 je třeba zajistit, aby nebyly narušeny obchodní toky vzniklé již dříve na základě režimu náhrad. Z těchto důvodů a kvůli sezónnímu charakteru vývozů ovoce a zeleniny je třeba pro každý produkt stanovit kvóty v souladu s nomenklaturou zemědělských produktů pro vývozní náhrady zavedenou nařízením Komise (EHS) č. 3846/87 [3]. Množství pro jednotlivé produkty je nutné přidělit s přihlédnutím k jejich skladovatelnosti.
(4) Čl. 35 odst. 4 nařízení (ES) č. 2200/96 stanovil, že při stanovení náhrad se bere v úvahu stávající stav a předpokládaný vývoj cen a dostupnosti ovoce a zeleniny na trhu Společenství na straně jedné a cen obvyklých v mezinárodním obchodě na straně druhé. Je nutné zohlednit i náklady na uvedení produktů na trh a na jejich dopravu a také hospodářské aspekty zamýšlených vývozů.
(5) V souladu s čl. 35 odst. 5 nařízení (ES) č. 2200/96 se ceny na trhu Společenství stanoví s přihlédnutím k cenám, které se z hlediska vývozu jeví jako nejpříznivější.
(6) Situace v mezinárodním obchodě nebo specifické požadavky konkrétních trhů mohou vyžadovat, aby se výše náhrady pro daný produkt lišila podle místa jeho určení.
(7) Rajčata, pomeranče, citrony a jablka tříd jakosti Extra, I a II stanovených na základě společných norem jakosti mohou být v současné době vyváženy v hospodářsky významném množství.
(8) Za účelem nejúčinnějšího využití dostupných zdrojů a na základě dané struktury vývozů Společenství je třeba přistoupit k otevřenému nabídkovému řízení a stanovit pro dané období směrné výše náhrad a předpokládaná množství.
(9) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro ovoce a zeleninu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se otevírá nabídkové řízení na přidělení vývozních licencí v režimu A3.
Dotčené produkty, lhůty pro podání nabídek, směrné výše náhrad a předpokládaná množství jsou stanoveny v příloze.
2. Licence vydané za účelem potravinové pomoci podle článku 16 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 [4] se nezapočítávají do povolených množství uvedených v příloze.
3. Aniž je dotčeno provádění článku 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1961/2001, doba platnosti licence typu A3 se stanoví na dva měsíce.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2166/2004
ze dne 17. prosince 2004
o otevření celních kvót pro rok 2005 použitelných na dovozy některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících ze Švýcarska do Evropského společenství
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [1], a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2000/239/ES ze dne 13. března 2000 o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Švýcarskou konfederací na straně druhé, o protokolu 2 dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací [2], a zejména na článek 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Pro rok 2005 je třeba otevřít roční celní kvóty pro některé zpracované zemědělské produkty stanovené v dohodě ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím na straně jedné a Švýcarskou konfederací na straně druhé, týkající se protokolu 2 dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací [3] (dále jen "dohoda").
(2) Roční kvóta na zboží kódů KN 22021000 a ex22029010 stanovená v dohodě byla vyčerpána.
Podle dohody by v důsledku toho měla být pro rok 2005 zvýšena o 10 %.
2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [4], stanoví pravidla pro správu celních kvót.
Je vhodné zajistit, aby celní kvóty otevřené tímto nařízením byly spravovány v souladu s uvedenými pravidly.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I Smlouvy,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní kvóty Společenství na dovoz zpracovaných zemědělských produktů pocházejících ze Švýcarska, které jsou uvedeny v příloze, se od 1. ledna do 31. prosince 2005 otevírají jako osvobozené od cla.
Na dovozy zboží uvedeného v tabulce 2 přílohy nad rámec kvóty, která je osvobozena od cla, se použije clo ve výši 9,1 %.
Článek 2
Celní kvóty Společenství uvedené v článku 1 spravuje Komise v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2167/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se v důsledku přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska upravuje nařízení (EHS) č. 1848/93
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 2 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 57 odst. 2 tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (EHS) č. 2082/92 ze dne 14. července 1992 o osvědčeních o zvláštní povaze zemědělských produktů a potravin [1] zavádí systém Společenství ochrany tradičních specialit a stanoví v článcích 12 a 15 symbol a označení Společenství.
(2) V příloze I nařízení Komise (EHS) č. 1848/93 ze dne 9. července 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady č. 2082/92 o osvědčeních o zvláštní povaze zemědělských produktů a potravin [2], je uveden tento symbol Společenství a toto označení ve všech jazycích Společenství.
(3) V důsledku přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska je třeba doplnit symbol Společenství a označení v jazycích nových členských států.
(4) Nařízení (EHS) č. 1848/93 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (EHS) č. 1848/93 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2168/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska upravuje nařízení (EHS) č. 2037/93
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 2 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 57 odst. 2 tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 ze dne 14. července 1992 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin [1] zřizuje v rámci Společenství systém ochrany zeměpisných označení a označení původu.
(2) Příloha I nařízení Komise (EHS) č. 2037/93 ze dne 27. července 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin [2], stanoví příslušný symbol Společenství a označení ve všech jazycích Společenství.
(3) Z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska je zapotřebí tento symbol Společenství a označení uvádět v jazycích nových členských států.
(4) Nařízení (EHS) č. 2037/93 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (EHS) č. 2037/93 se nahrazuje zněním přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Oprava nařízení Komise (ES) č. 2168/2004 ze dne 17. prosince 2004, kterým se z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska upravuje nařízení (EHS) č. 2037/93
(Úřední věstník Evropské unie L 371 ze dne 18. prosince 2004)
Strana 14, příloha část A.1, symbol Společenství a označení původu se v nizozemštině nahrazuje tímto symbolem a označením původu:
--------------------------------------------------
Nařízení Komise (ES) č. 2169/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1535/2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o režim podpory pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s výrobky zpracovanými z ovoce a zeleniny [1], a zejména na čl. 6b odst. 3 a čl. 6c odst. 7 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 9 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1535/03 [2] stanoví, že dodatky ke smlouvě může být množství původně dohodnuté ve smlouvě zvýšeno maximálně o 30 %. Avšak pro sušené fíky určené k výrobě fíkové hmoty může tato procentní sazba dosáhnout až 100 % množství původně dohodnutých ve smlouvě mezi producentem a zpracovatelem. Tato odchylka se bude používat pouze do hospodářského roku 2003/04.
(2) Vzhledem k tomu, že důvody této odchylky, a to skutečnost, že produkce a vývoz probíhají během celého hospodářského roku, jsou trvalé, je třeba tuto odchylku změnit na odchylku trvalou.
(3) Nařízení (ES) č. 1535/2003 by proto mělo být pozměněno.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro zpracované ovoce a zeleninu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V čl. 9 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2003 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
"Dodatky ke smlouvám na nezpracované sušené fíky určené k výrobě fíkové hmoty však mohou být uzavírány nejpozději dne 31. května a může se v nich zvýšit množství původně dohodnuté ve smlouvách nejvýše o 100 %."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2170/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se pro hospodářský rok 2004/05 rozděluje formou národních zaručených množství 5000 tun krátkých lněných vláken a konopných vláken mezi Dánsko, Řecko, Irsko, Itálii a Lucembursko
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1673/2000 ze dne 27. července 2000 o společné organizaci trhu se lnem a konopím pěstovanými na vlákno [1], a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 8 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 245/2001 [2], kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1673/2000, stanoví, že rozdělení 5000 tun krátkých lněných vláken a konopných vláken formou národních zaručených množství v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1673/2000 se uskuteční do 16. listopadu probíhajícího hospodářského roku.
(2) Za tímto účelem Dánsko a Itálie předaly Komisi informace o plochách, na které se vztahují smlouvy o koupi a prodeji, zpracovatelské závazky a smlouvy o zpracování, jakož i odhady výnosů lněných a konopných stonků a vláken.
(3) Naopak v Řecku, Irsku a Lucembursku nebudou v hospodářském roce 2004/05 produkována žádná lněná nebo konopná vlákna.
(4) Na základě odhadů produkce, které vyplývají z uvedených informací, celková produkce v pěti příslušných členských státech nedosáhne celkového množství 5000 tun, které mezi ně bylo rozděleno, a je vhodné stanovit národní zaručená množství uvedená níže.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídicího výboru pro přírodní vlákna,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro hospodářský rok 2004/05 je rozdělení národních zaručených množství podle čl. 3 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1673/2000 toto:
+++++ TABLE +++++
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení komise (ES) č. 2171/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se stanoví pravidla pro správu a rozdělování kvót na dovoz textilních výrobků stanovených pro rok 2005 podle nařízení Rady (ES) č. 517/94
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 517/94 ze dne 7. března 1994 o společných pravidlech dovozu textilních výrobků pocházejících z některých třetích zemí, na které se nevztahují dvoustranné dohody, protokoly nebo jiná ujednání ani jiná zvláštní pravidla dovozu Společenství [1], a zejména na čl. 17 odst. 3 a 6 a čl. 21 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 517/94 zavedlo množstevní omezení pro dovozy některých textilních výrobků pocházejících z některých třetích zemí, které budou přidělovány podle zásady "kdo dřív přijde, je dřív na řadě".
(2) Podle tohoto nařízení je za určitých podmínek možné použít jiné metody přidělování, rozdělit kvóty na tranše, anebo vyhradit určitý podíl konkrétního množstevního omezení výlučně pro žádosti podpořené prokázanými výsledky dovozní výkonnosti z minulých období.
(3) Pravidla správy kvót vytvořená pro rok 2005 by měla být přijata před započetím kvótového roku, aby nebyla nepřiměřeně postižena kontinuita obchodních toků.
(4) Opatření přijatá v předchozích letech, například opatření obsažená v nařízení Komise (ES) č. 2308/2003, jež určuje pravidla pro správu a rozdělení kvót na dovoz textilních výrobků stanovených pro rok 2004 podle nařízení Rady (ES) č. 517/94 [2], se osvědčila, a je tudíž vhodné přijmout obdobná pravidla pro rok 2005, s vyloučením úprav provedených nařízením (ES) č. 2308/2003 s ohledem na rozšíření Evropské unie ke dni 1. května 2004.
(5) Aby bylo možno uspokojit co možná největší počet hospodářských subjektů, je vhodné vytvořit pružnější metodu přidělování podle zásady "kdo dřív přijde, je dřív na řadě", a sice stanovením limitů na množství, jež lze podle této metody přidělit každému jednotlivému subjektu.
(6) K zajištění určitého stupně kontinuity obchodu a účinné správy kvót by mělo být hospodářským subjektům umožněno v první žádosti o dovozní oprávnění pro rok 2005 zažádat o ekvivalent množství, které dovezli v roce 2004.
(7) K dosažení optimálního využití těchto množství by mělo být povoleno kterémukoliv hospodářskému subjektu, jenž využil alespoň polovinu povoleného množství, zažádat o další množství, za předpokladu, že tato množství lze podle příslušných kvót přidělit.
(8) V zájmu řádného úředního postupu by měla platnost dovozních povolení činit alespoň devět měsíců od data vydání, ale skončit nejpozději ke konci daného kalendářního roku.
Členské státy by měly vydat licence teprve po oznámení Komise, že jsou příslušná množství k dispozici, a jen tehdy, pokud určitý hospodářský subjekt prokáže existenci smlouvy a může doložit (jestliže ovšem neexistuje ustanovení, které by to znemožňovalo), že od Společenství dosud neobdržel dovozní povolení vydané podle tohoto nařízení pro dotčené kategorie a země.
Příslušné vnitrostátní orgány by však měly mít oprávnění prodloužit na žádost dovozců licence, z nichž byla ke dni podání žádosti využita alespoň polovina, o tři měsíce, a to v období do 31. března 2006.
(9) Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru pro textil zřízeného podle článku 25 nařízení (ES) č. 517/94,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Účelem tohoto nařízení je stanovit pravidla pro správu množstevních kvót pro dovozy některých textilních výrobků uvedených v přílohách III B a IV nařízení (ES) č. 517/94 pro rok 2005.
Článek 2
Kvóty uvedené v článku 1 mají být přidělovány podle časového pořadí, v němž Komise obdržela sdělení členských států o žádostech jednotlivých hospodářských subjektů ohledně množství nepřesahujících maximální množství na hospodářský subjekt stanovený v příloze I.
Tato maximální množství se však nevztahují na hospodářské subjekty, které při podání první žádosti pro rok 2005 prokáží příslušným vnitrostátním orgánům, že v daných kategoriích a z daných třetích zemí dovezly víc než maximální množství stanovená pro každou kategorii v dovozních licencích, které jim byly uděleny pro rok 2004.
V případě takovýchto hospodářských subjektů mohou příslušné orgány povolit dovozy nepřesahující množství dovezená v roce 2004 z daných třetích zemí v daných kategoriích, a to za předpokladu, že jsou k dispozici dostatečné kapacity kvót.
Článek 3
Kterýkoliv dovozce, který již využil nejméně 50 % množství, jež mu bylo přiděleno podle tohoto nařízení, může podat další žádost ohledně téže kategorie a země původu na dovozy množství nepřesahujících maximální množství stanovená v příloze I.
Článek 4
1. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v příloze II mohou Komisi od 4. ledna 2005 od 10 hodin sdělovat množství, pro něž bylo zažádáno o dovozní povolení.
Časem stanoveným v prvním pododstavci se rozumí bruselský čas.
2. Příslušné vnitrostátní orgány vydají povolení pouze poté, co jim Komise v souladu s čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 517/94 sdělí, že jsou dovozní množství dostupná.
Povolení vydají jen v případě, pokud hospodářský subjekt:
a) prokáže existenci smlouvy o dodání zboží;
b) písemnou formou stvrdí, že mu pro příslušné kategorie a země
i) nebylo dosud vydáno povolení podle tohoto nařízení nebo
ii) bylo mu uděleno povolení podle tohoto nařízení, ale využil jej přinejmenším z 50 %.
3. Doba platnosti dovozních povolení činí devět měsíců ode dne vydání, ale končí nejpozději do 31. prosince 2005.
Příslušné vnitrostátní orgány však mohou na žádost dovozce prodloužit dobu platnosti povolení o tři měsíce, pokud byly k okamžiku podání žádosti vyčerpány přinejmenším z 50 %.
Za žádných okolností však nesmějí být prodlouženy na dobu přesahující 31. březen 2006.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2172/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 417/2002 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 417/2002 ze dne 18. února 2002 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem [1], a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 417/2002 vychází z norem a definic stanovených v příloze I k Mezinárodní úmluvě o zabránění znečišťování z lodí (úmluvy MARPOL).
(2) Dne 4. prosince 2003 schválil Výbor pro ochranu mořského prostředí (MEPC) Mezinárodní námořní organizace (IMO) celou řadu dodatků k příloze I úmluvy MARPOL.
Tyto dodatky vstoupí v platnost dnem 5. dubna 2005.
(3) Odkazy v nařízení (ES) č. 417/2002 na přílohu I úmluvy MARPOL musejí být aktualizovány ve smyslu těchto dodatků.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranu mořského prostředí a zabránění znečišťování z lodí,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 417/2002 se mění takto:
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 se mění takto:
a) V bodu 2 se odkaz na "rezoluci MEPC 94(46) ze dne 27. dubna 2001, která vstoupila v platnost dnem 1. září 2002," nahrazuje odkazem na "rezoluci MEPC 111(50) ze dne 4. prosince 2003, která vstoupí v platnost dnem 4. dubna 2005".
b) V článku 7 se vkládá nová věta, která zní:
"jakýkoli ropný tanker kategorie 2 bude vybaven oddělenými bezpečně umístěnými zátěžovými nádržemi (SBT/PL)".
c) Bod 10 se nahrazuje tímto:
"10. ropným tankerem s dvojitým trupem se rozumí:
a) ropný tanker s nosností nejméně 5000 tun, který splňuje požadavky dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce nařízení 13F přílohy I úmluvy MARPOL 73/78 nebo požadavky odst. 1 písm. c) přepracovaného nařízení 13G přílohy I úmluvy MARPOL 73/78; nebo
b) ropný tanker s nosností nejméně 600 tun, ale nejvýše 5000 tun, vybavený nádržemi či prostorem s dvojitým dnem v souladu s ustanoveními nařízení 13F odst. 7 písm. a) přílohy I úmluvy MARPOL 73/78 a křídlovými nádržemi nebo prostory umístěnými v souladu s nařízením 13F odst. 3 písm. a) a s požadavkem vzdálenosti w, jak je uvedena v nařízení 13F odst. 7 písm. b) přílohy I úmluvy MARPOL 73/78;".
2. V článku 6 se odkaz na "rezoluci MEPC 94(46) ze dne 27. dubna 2001" nahrazuje odkazem na "rezoluci MEPC 94(46) ze dne 27. dubna 2001, ve znění rezoluce MEPC 99(48) ze dne 11. října 2002 a rezolucí MEPC 112(50) ze dne 4. prosince 2003".
3. V článku 11 se odkaz na "rezoluce MEPC 94(46) a 95(46)" nahrazuje odkazem na "rezoluci MEPC 111(50) a rezoluci MEPC 94(46), ve znění rezoluce MEPC 99(48) a rezoluce MEPC 112(50)".
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2173/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví vepřového masa
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vepřovým masem [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 13 nařízení (EHS) č. 2759/75 může být rozdíl mezi cenou produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 daného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.
(2) Použití těchto pravidel a kritérií na současnou situaci na trhu v odvětví vepřového masa vede ke stanovení této náhrady níže uvedeným způsobem.
(3) V případě produktů spadajících pod kód KN 02101981 je třeba, aby výše vývozní náhrady zohledňovala kvalitativní povahu jednotlivých produktů spadajících pod tyto kódy a také předpokládaný vývoj výrobních nákladů na světovém trhu.
Je důležité, aby se Společenství nadále podílelo na mezinárodním obchodu, pokud jde o některé typické italské produkty spadající pod kód KN 02101981.
(4) Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže v některých třetích zemích, které jsou tradičně nejdůležitějšími dovozci produktů spadajících pod kódy KN 160100 a 1602, by měla být vývozní náhrada pro tyto produkty stanovena tak, aby zohledňovala tuto situaci.
Je třeba přijmout taková opatření, aby se zajistilo, že se náhrada bude poskytovat pouze pro čistou váhu jedlých látek, s výjimkou čisté váhy kostí případně obsažených v dotyčných polotovarech.
(5) Článek 13 nařízení (EHS) č. 2759/75 stanoví, že situace na světovém trhu či zvláštní požadavky některých trhů mohou vyžadovat, aby se vývozní náhrada pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2759/75 lišila podle místa určení.
(6) Náhradu je třeba stanovit s ohledem na úpravy nomenklatury náhrad dle nařízení Komise (EHS) č. 3846/872 [2].
(7) Náhrady je třeba poskytovat pouze pro produkty, které se mohou volně pohybovat po Společenství.
Aby byl produkt způsobilý pro poskytnutí náhrady, je proto třeba vyžadovat, aby měl označení zdravotní nezávadnosti dle směrnice Rady 64/433/EHS [3], směrnice Rady 94/65/ES [4] a směrnice Rady 77/99/EHS [5].
(8) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Seznam produktů, pro které se poskytuje vývozní náhrada uvedená v článku 13 nařízení (EHS) č. 2759/75, a výše této náhrady jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
Dotyčné produkty musejí být v souladu s příslušnými ustanoveními o označení zdravotní nezávadnosti stanovenými v:
- příloze I kapitole XI směrnice 64/433/EHS,
- příloze I kapitole VI směrnice 94/65/ES,
- příloze B kapitole VI směrnice 77/99/EHS.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2174/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 154. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků [2] přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení.
Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování.
(2) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Minimální prodejní ceny intervenčního másla i výše jistot za zpracování pro 154. dílčí nabídkové řízení probíhající v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 jsou stanoveny v tabulce uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2175/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo ve 154. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků [2] přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo.
Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení.
Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování.
(2) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Maximální podpory i částky jistot za zpracování jsou pro 154. dílčí nabídkové řízení probíhající v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 stanoveny v tabulce uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech
Nařízení Komise (ES) č. 2176/2004
ze dne 17. prosince 2004,
které se týká 73. dílčího nabídkového řízení uskutečněného v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2799/1999
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) č. 2799/1999 ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo a pokud jde o prodej tohoto sušeného odstředěného mléka [2], intervenční orgány nabídly k prodeji pomocí stálého nabídkového řízení určitá množství sušeného odstředěného mléka ve svém vlastnictví.
(2) Podle článku 30 nařízení (ES) č. 2799/1999 se s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci jednotlivých nabídkových řízení stanoví minimální prodejní cena nebo se rozhodne nepokračovat v nabídkovém řízení.
(3) S přihlédnutím k podaným nabídkám by se nemělo pokračovat v nabídkovém řízení.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Ve 73. dílčím nabídkovém řízení provedeném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2799/1999, jehož lhůta pro podávání nabídek uplynula dne 14. prosince 2004, se nepokračuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2177/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se stanovuje minimální prodejní cena másla pro 10. individuální veřejné nabídkové řízení, vyhlášené podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 2771/1999
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 10 písm. c) tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanovují prováděcí pravidla pro nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou [2], prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství másla, kterým disponovaly.
(2) Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 2771/1999.
(3) Ve světle obdržených nabídek bude stanovena minimální prodejní cena.
(4) Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 10. individuální veřejné nabídkové řízení v souladu s nařízením (ES) č. 2771/1999, pro které vypršela časová lhůta na předložení nabídek dne 14. prosince 2004, se stanovuje minimální prodejní cena másla ve výši 270 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 18. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2178/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se stanovuje minimální prodejní cena sušeného odstředěného mléka pro 9. individuální veřejné nabídkové řízení, vyhlášené podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 214/2001
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na čl. 10 písm. c) tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 214/2001 ze dne 12. ledna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem [2], prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství sušeného odstředěného mléka, kterým disponovaly.
(2) Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 214/2001.
(3) Ve světle obdržených nabídek bude stanovena minimální prodejní cena.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 9. individuální veřejné nabídkové řízení v souladu s nařízením (ES) č. 214/2001, pro které vypršela časová lhůta na předložení nabídek dne 14. prosince 2004, se stanovuje minimální prodejní cena odstředěného mléka ve výši 204,00 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dne 18. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2179/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální podpora na zahuštěné máslo ve 326. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č. 429/90
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s nařízením Komise (EHS) č. 429/90 ze dne 20. února 1990 o poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení pro zahuštěné máslo určené k přímé spotřebě ve Společenství [2] intervenční orgány přistoupí ke stálému nabídkovému řízení na poskytování podpory na zahuštěné máslo.
Článek 6 uvedeného rozhodnutí stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se určí maximální výše podpory na zahuštěné máslo s minimálním obsahem tuku 96 % nebo se přijme rozhodnutí nepokračovat v nabídkovém řízení; je tudíž nutné stanovit jistotu za konečné využití.
(2) S přihlédnutím k podaným nabídkám by měla být stanovena maximální částka podpory na níže uvedené úrovni a podle ní určena jistota za konečné využití.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V 326. dílčím nabídkovém řízení provedeném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č.
429/90 se maximální podpora a jistota za konečné využití stanovují takto:
+++++ TABLE +++++
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2180/2004
ze dne 17. prosince 2004,
kterým se mění dovozní cla v odvětví obilovin použitelná od 18. prosince 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin [2], a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dovozní cla v odvětví obilovin byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 2142/2004 [3].
(2) Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1249/96 stanoví, že pokud se vypočtený průměr dovozních cel odchýlí během doby jejich použití o 5 EUR/t od stanoveného cla, je třeba provést příslušnou úpravu. Vzhledem k tomu, že k této odchylce došlo, je nutné upravit dovozní cla stanovená nařízením (ES) č. 2142/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a II nařízení (ES) č. 2142/2004 se nahrazují přílohami I a II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 18. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2181/2004
ze dne 16. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) o konsolidované rozvaze sektoru měnových finančních institucí a nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům
(ECB/2004/21)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou [1], a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) ze dne 22. listopadu 2001 o konsolidované rozvaze sektoru měnových finančních institucí [2] vyžaduje, aby měnové finanční instituce pro účely sestavování konsolidované rozvahy sektoru měnových finančních institucí mimo jiné vykazovaly měsíční statistické informace vztahující se k jejich rozvaze ke konci měsíce.
(2) Nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) stanoví, že pravidla účtování, podle kterých se má při tomto vykazování postupovat, jsou stanovena ve vnitrostátních předpisech provádějících směrnici Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí [3] a v ostatních platných mezinárodních standardech.
Jak vnitrostátní právní předpisy týkající se účetnictví, tak mezinárodní standardy se od přijetí nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) změnily.
Směrnice 86/635/EHS byla změněna tak, že některé finanční nástroje lze oceňovat v reálné hodnotě.
Mezinárodní účetní standardy mohou též stanovit, že některé finanční nástroje se oceňují v reálné hodnotě.
(3) Pro účely statistických informací, které Evropská centrální banka (ECB) potřebuje k plnění svých úkolů, musí být vkladové závazky a úvěry vykazovány v nominální hodnotě.
(4) S ohledem na shora uvedené skutečnosti je nezbytné změnit nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) tak, aby obsahovalo výslovný požadavek týkající se vykazování vkladových závazků a úvěrů v nominální hodnotě.
(5) S ohledem na současný stav harmonizace v oblasti statistiky, který byl dosažen v důsledku nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13), je současně vhodné i nadále používat pravidla oceňování, která se dosud používala pro úvěry, k nimž se vytvářejí opravné položky, a pro úvěry nabyté za úplatu.
Národní centrální banky proto mohou dovolit, aby se stávající pravidla oceňování používala na tyto úvěry až do doby, kdy ECB změní tato pravidla za účelem dosažení hlubší harmonizace vykazování.
(6) S ohledem na možnost, že některé měnové finanční instituce mohou emitované dluhové cenné papíry oceňovat v reálné hodnotě, je nezbytné upřesnit rozsah vykazování úprav v důsledku "jiného přecenění", pokud se týká změny ocenění cenných papírů.
(7) V důsledku shora uvedených skutečností by mělo být též změněno nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům [4],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) se mění takto:
Příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
Článek 2
Nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) se mění takto:
Příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Nařízení Rady (ES) č. 2182/2004
ze dne 6. prosince 2004
o medailích a žetonech podobných euromincím
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 123 odst. 4 třetí větu této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 1. ledna 1999 se euro stalo zákonnou měnou zúčastněných členských států v souladu s požadavky nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura [2] a těch třetích zemí, které se Společenstvím uzavřely dohodu o zavedení eura, tedy Monaka, San Marina a Vatikánu.
(2) Nařízení Rady (ES) č. 975/98 ze dne 3. května 1998 o nominálních hodnotách a technických specifikacích euromincí určených pro peněžní oběh [3] definovalo základní charakteristické znaky euromincí.
Euromince jsou po svém zavedení v lednu 2002 v peněžním oběhu v celé eurozóně jako jediné zákonné platidlo ve formě mincí.
(3) Doporučení Komise 2002/664/ES ze dne 19. srpna 2002 o medailích a žetonech podobných euromincím [4] doporučilo, že při prodeji medailí a žetonů připomínajících velikostí euromince a při jejich výrobě, skladování, dovozu a rozšiřování, za účelem prodeje nebo pro jiné obchodní účely, je třeba se vyvarovat některých vizuálních charakteristických znaků.
(4) Sdělení Komise ze dne 23. července 1997 o používání symbolu eura zavedlo symbol (€) a vyzvalo všechny uživatele měny, aby tento symbol používali pro údaje o peněžních částkách v eurech.
(5) Sdělení Komise ze dne 22. října 2001 o autorskoprávní ochraně společného lícového vzoru euromincí [5] vymezilo opatření pro reprodukci společného lícového vzoru euromincí.
(6) Vizuální charakteristické znaky euromincí byly zveřejněny Komisí dne 28. prosince 2001 [6].
(7) Medaile a žetony nesoucí nápis "euro" nebo "eurocent", symbol eura nebo vzor podobný tomu, který je na společné lícové nebo některé národní rubové straně euromincí, by mohly občany svádět k tomu, aby je pokládali za zákonné platidlo některého členského státu, který přijal euro, nebo některé zúčastněné třetí země.
(8) Existuje rostoucí nebezpečí, že medaile a žetony mající velikost a vlastnosti kovu podobné euromincím budou protiprávně používány namísto euromincí.
(9) Medaile a žetony mající vizuální charakteristické znaky, velikost nebo vlastnosti kovu podobné euromincím by se tedy neměly prodávat, vyrábět, dovážet nebo rozšiřovat za účelem prodeje nebo pro jiné obchodní účely.
(10) Je na každém členském státě, aby za účelem dosažení rovnocenné ochrany eura proti podobným medailím a žetonům v celém Společenství zavedl příslušné sankce za porušení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se
a) "eurem" rozumí zákonná měna zúčastněných členských států podle článku 1 nařízení (ES) č. 974/98 a zúčastněných třetích zemí, které se Společenstvím uzavřely dohodu o zavedení eura, dále jen "zúčastněné třetí země";
b) "symbolem eura" rozumí symbol představující euro (€) vyobrazený a popsaný v příloze I;
c) "medailemi a žetony" rozumí kovové předměty, jiné než střížky pro ražbu mincí, které mají vzhled nebo charakteristické technické vlastnosti mince, avšak nejsou vydávány podle právních předpisů členských států, zúčastněných třetích zemí či jiných států, a které z tohoto důvodu nejsou ani zákonným platebním prostředkem, ani zákonným platidlem;
d) "zlatem", "stříbrem" a "platinou" rozumí slitiny obsahující zlato, stříbro a platinu se stupněm ryzosti nejméně 375 pro zlato, 500 pro stříbro a 850 pro platinu.
Tato definice se netýká puncovních předpisů platných v členských státech;
e) "Evropským technickým a vědeckým střediskem" (dále jen "ETVS") rozumí subjekt zřízení rozhodnutím Komise ze dne 29. října 2004;
f) "referenčním pásmem" rozumí referenční pásmo uvedené v příloze II oddílu 1.
Článek 2
Ochranná ustanovení
S výhradou článků 3 a 4 se zakazuje výroba a prodej medailí a žetonů a jejich dovoz a rozšiřování za účelem prodeje nebo pro jiné obchodní účely,
a) pokud se na nich objevují výrazy "euro" nebo "eurocent" nebo symbol eura; nebo
b) pokud se jejich velikost nachází uvnitř referenčního pásma; nebo
c) pokud se na nich objevuje vzor podobný některému z národních rubových vzorů nebo vzoru na společné lícové straně euromincí nebo je jejich hrana shodná s hranou dvoueurové mince nebo jí podobná.
Článek 3
Výjimky
1. Medaile a žetony nesoucí nápisy "euro" nebo "eurocent" nebo symbol eura, avšak bez nominální hodnoty, nejsou zakázány, pokud se jejich velikost nachází mimo referenční pásmo.
2. Medaile a žetony, jejichž velikost se nachází uvnitř referenčního pásma, nejsou zakázány, pokud:
a) je v jejich středu otvor o průměru nejméně 6 mm, nebo pokud mají polygonální tvar o nejvýše šesti stranách a jsou dodrženy podmínky uvedené v písm. c) bodu ii); nebo
b) jsou zhotoveny ze zlata, stříbra nebo platiny; nebo
c) splňují tyto podmínky:
i) kombinace hodnot průměru a výšky hrany medailí a žetonů se vždy nachází mimo rozmezí stanovená pro oba případy v příloze II oddílu 2 a
ii) kombinace hodnot průměru a vlastností kovu medailí a žetonů se vždy nachází mimo rozmezí stanovená pro oba případy v příloze II oddílu 3.
Článek 4
Povolování odchylek
1. Komise může udělit zvláštní povolení k používání výrazu "euro" nebo "eurocent" nebo symbolu eura za kontrolovaných podmínek užití v případech, kdy neexistuje nebezpečí záměny.
V takových případech musí být dotyčný hospodářský subjekt členského státu na medaili nebo žetonu jasně identifikovatelný a na líci nebo rubu medaile nebo žetonu musí být vyraženo označení "Toto není zákonné platidlo".
2. Komise může rozhodnout o tom, zda je vzor "podobný" ve smyslu čl. 2 písm. c).
Článek 5
Stávající medaile a žetony
Medaile a žetony vydané před vstupem tohoto nařízení v platnost, které nesplňují podmínky stanovené v článcích 2, 3 a 4, mohou být používány nejdéle do konce roku 2009, pokud je není možné používat namísto euromincí.
Tyto medaile a žetony se případně zaznamenají v souladu s postupy platnými v členských státech a sdělí se ETVS.
Článek 6
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla týkající se sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení a přijmou všechna opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování.
Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
2. Členské státy přijmou do 1. července 2005 právní a správní předpisy k provedení tohoto článku.
O jejich přijetí neprodleně uvědomí Komisi.
Článek 7
Použitelnost
Toto nařízení se použije v zúčastněných členských státech vymezených v nařízení (ES) č. 974/98.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2183/2004
ze dne 6. prosince 2004,
kterým se na nezúčastněné členské státy rozšiřuje použitelnost nařízení (ES) č. 2182/2004 o medailích a žetonech podobných euromincím
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Při přijetí nařízení (ES) č. 2182/2004 [2] Rada stanovila, že se nařízení použije v zúčastněných členských státech vymezených v nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura [3].
(2) Je však důležité, aby pravidla o medailích a žetonech podobných euromincím byla jednotná v celém Společenství, a za tím účelem by měla být přijata nezbytná ustanovení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Použitelnost nařízení (ES) č. 2182/2004 se rozšiřuje na členské státy, které nejsou zúčastněnými členskými státy podle nařízení (ES) č. 974/98.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2184/2004
ze dne 20. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 21. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2186/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1613/2000, kterým se stanoví odchylka od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu "původní produkty" používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Laosu v případě některých textilních výrobků vyvážených z této země do Společenství
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [1], a zejména na článek 247 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [2], a zejména na článek 76 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením Rady (ES) č. 2501/2001 ze dne 10. prosince 2001 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004 [3] udělilo Společenství Laosu všeobecné celní preference.
(2) Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993 stanoví definici pojmu "původní produkty" určenou k použití pro účely systému všeobecných celních preferencí (GSP).
Nařízením (EHS) č. 2454/93 se však stanovují odchylky ve prospěch nejméně rozvinutých zemí zvýhodněných systémem všeobecných celních preferencí, pokud k tomuto účelu podají Společenství příslušnou žádost.
(3) Laos využíval této odchylky pro určité textilní výrobky od roku 1997, naposledy na základě nařízení Komise (ES) č. 1613/2000 ze dne 24. července 2000, kterým se stanoví odchylka od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu "původní produkty" používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Laosu v případě některých textilních výrobků vyvážených z této země do Společenství [4], ve znění nařízení (ES) č. 291/2002 [5], kterým se prodloužila jeho platnost do 31. prosince 2004. Dopisy ze dne 4. května 2004 a 4. srpna 2004 podal Laos žádost o prodloužení této odchylky.
(4) Komise posoudila žádost předloženou Laosem a konstatovala, že je řádně odůvodněná.
(5) Po prodloužení platnosti nařízení (ES) č. 1613/2000 se shledalo, že uplynutí platnosti nařízení by se mělo shodovat se dnem ukončení současného systému všeobecných celních preferencí, který měl trvat do uvedeného dne.
Nařízením (ES) č. 2211/2003 [6] však byla platnost systému všeobecných celních preferencí prodloužena o jeden rok, tedy do 31. prosince 2005.
(6) Dne 18. prosince 2003 zveřejnila Komise Zelenou knihu nazvanou "Budoucnost pravidel původu v preferenčních obchodních režimech" [7], kterou byla započata rozsáhlá diskuse na toto téma.
Dne 7. července 2004 Komise zveřejnila sdělení Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru nazvané "Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: Úloha Všeobecného systému preferencí (GSP) Společenství na desetiletí 2006/2015" [8], ve které rovněž připustila potřebu změnit pravidla původu.
Dosud však nebyla přijata žádná rozhodnutí a nová pravidla proto nevstoupí v platnost před 31. prosincem 2004.
(7) Prodloužení odchylky by nemělo předem posoudit či ovlivnit výsledky diskusí o možných nových pravidlech původu pro GSP.
Zájmy hospodářských subjektů, které uzavírají smlouvy v Laosu i ve Společenství, jakož i stabilita a trvalý rozvoj laoského průmyslu v oblasti současných investic a zaměstnanosti však vyžadují, aby byla odchylka prodloužena o dobu potřebnou k pokračování či uzavření dlouhodobějších smluv a zároveň k usnadnění přechodu na možná nová pravidla původu pro GSP.
(8) Ustanovení nařízení (ES) č. 1613/2000, zejména pokud se týká množstevních limitů (na ročním základě), které odráží schopnost trhu Společenství absorbovat laoské produkty, vývozní kapacitu Laosu a skutečně zaznamenané obchodní toky, byla stanovena, aby se vyloučilo poškození příslušných průmyslových odvětví Společenství.
(9) Odchylka by proto měla být prodloužena do 31. prosince 2006.
Aby bylo zajištěno rovné zacházení jak pro Laos, tak pro ostatní nejméně rozvinuté země, mělo by být po přijetí všech nových pravidel původu v souvislosti s novým všeobecným systémem preferencí přezkoumáno, zda je tato odchylka nadále nezbytná.
(10) Nařízení (ES) č. 1613/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(11) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1613/2000 se mění takto:
- V článku 2 se datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2006".
- Vkládá se nový odstavec, který zní:
"Nejpozději 31. prosince 2005 se však přezkoumá, zda je podle nových ustanovení, jež budou přijata v souvislosti se všeobecným systémem preferencí, a souvisejících pravidel původu tato odchylka nadále nezbytná."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2187/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1614/2000, kterým se stanoví odchylka od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu "původní produkty" používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Kambodže v případě některých textilních výrobků vyvážených z této země do Společenství
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [1], a zejména na článek 247 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [2], a zejména na článek 76 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením Rady (ES) č. 2501/2001 ze dne 10. prosince 2001 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004 [3] udělilo Společenství Kambodži všeobecné celní preference.
(2) Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 stanoví definici pojmu „původní produkty“ určenou k použití pro účely systému všeobecných celních preferencí (GSP).
Nařízením (EHS) č. 2454/93 se však stanovují odchylky ve prospěch nejméně rozvinutých zemí zvýhodněných systémem všeobecných celních preferencí, pokud k tomuto účelu podají Společenství příslušnou žádost.
(3) Kambodža využívala této odchylky pro určité textilní výrobky od roku 1997, naposledy na základě nařízení Komise (ES) č. 1614/2000 ze dne 24. července 2000, kterým se stanoví odchylka od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu "původní produkty" používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Kambodže v případě některých textilních výrobků vyvážených z této země do Společenství [4], ve znění nařízení č. 292/2002 [5], kterým se prodloužila jeho platnost do 31. prosince 2004. Dopisem ze dne 10. června 2004 podala Kambodža žádost o prodloužení této odchylky.
(4) Komise posoudila žádost předloženou Kambodží a konstatovala, že je řádně odůvodněná.
(5) Po prodloužení platnosti nařízení č. 1614/2000 se shledalo, že uplynutí platnosti nařízení by se mělo shodovat se dnem ukončení současného systému všeobecných celních preferencí, který měl trvat do uvedeného dne. Nařízením Rady č. 2211/2003 [6] celních preferencí, který měl trvat do uvedeného dne. Nařízením Rady č. 2211/2003 však byla platnost systému všeobecných celních preferencí prodloužena o jeden rok, tedy do 31. prosince 2005.
(6) Dne 18. prosince 2003 zveřejnila Komise Zelenou knihu nazvanou "Budoucnost pravidel původu v preferenčních obchodních režimech" [7], kterou byla započata rozsáhlá diskuse na toto téma.
Dne 7. července 2004 Komise zveřejnila sdělení Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru nazvané "Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: Úloha Všeobecného systému preferencí (GSP) Společenství na desetiletí 2006–2015" [8], ve které rovněž připustila potřebu změnit pravidla původu.
Dosud však nebyla přijata žádná rozhodnutí a nová pravidla proto nevstoupí v platnost před 31. prosincem 2004.
(7) Prodloužení odchylky by nemělo předem posoudit či ovlivnit výsledky diskusí o možných nových pravidlech původu pro GSP.
Zájmy hospodářských subjektů, které uzavírají smlouvy v Kambodži i ve Společenství, jakož i stabilita a trvalý rozvoj kambodžského průmyslu v oblasti současných investic a zaměstnanosti však vyžadují, aby byla odchylka prodloužena o dobu potřebnou k pokračování či uzavření dlouhodobějších smluv a zároveň k usnadnění přechodu na možná nová pravidla původu pro GSP.
(8) Ustanovení nařízení (ES) č. 1614/2000, zejména pokud se týká množstevních limitů (na ročním základě), které odráží schopnost trhu Společenství absorbovat kambodžské produkty, vývozní kapacitu Kambodže a skutečně zaznamenané obchodní toky, byla stanovena, aby se vyloučilo poškození příslušných průmyslových odvětví Společenství.
(9) Odchylka by proto měla být prodloužena do 31. prosince 2006.
Aby bylo zajištěno rovné zacházení jak pro Kambodžu, tak pro ostatní nejméně rozvinuté země, mělo by být po přijetí všech nových pravidel původu v souvislosti s novým všeobecným systémem preferencí přezkoumáno, zda je tato odchylka nadále nezbytná.
(10) Nařízení (ES) č. 1614/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(11) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1614/2000 se mění takto:
- v článku 2 se datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2006",
- vkládá se nový odstavec, který zní:
"Nejpozději 31. prosince 2005 se však přezkoumá, zda je podle nových ustanovení, jež budou přijata v souvislosti se všeobecným systémem preferencí, a souvisejících pravidel původu tato odchylka nadále nezbytná."FI
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2188/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1615/2000, kterým se stanoví odchylka od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu "původní produkty" používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Nepálu v případě některých textilních výrobků vyvážených z této země do Společenství
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství [1], a zejména na článek 247 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [2], a zejména na článek 76 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením Rady (ES) č. 2501/2001 ze dne 10. prosince 2001 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004 [3], udělilo Společenství Nepálu všeobecné celní preference.
(2) Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 stanoví definici pojmu "původní produkty" určenou k použití pro účely systému všeobecných celních preferencí (GSP).
Nařízením (EHS) č. 2454/93 se však stanovují odchylky ve prospěch nejméně rozvinutých zemí zvýhodněných systémem všeobecných celních preferencí, pokud k tomuto účelu podají Společenství příslušnou žádost.
(3) Nepál využíval této odchylky pro určité textilní výrobky od roku 1997, naposledy na základě nařízení Komise (ES) č. 1615/2000 ze dne 24. července 2000, kterým se stanoví odchylka od nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud jde o definici pojmu "původní produkty" používanou pro účely systému všeobecných celních preferencí s ohledem na zvláštní situaci Nepálu v případě některých textilních výrobků vyvážených z této země do Společenství [4], ve znění nařízení č. 293/2002 [5], kterým se prodloužila jeho platnost do 31. prosince 2004. Dopisem ze dne 14. června 2004 podal Nepál žádost o prodloužení této odchylky.
(4) Komise posoudila žádost předloženou Nepálem a konstatovala, že je řádně odůvodněná.
(5) Po prodloužení platnosti nařízení č. 1615/2000 se shledalo, že uplynutí platnosti nařízení by se mělo shodovat se dnem ukončení současného systému všeobecných celních preferencí, který měl trvat do uvedeného dne.
Nařízením č. 2211/2003 [6] však byla platnost systému všeobecných celních preferencí prodloužena o jeden rok, tedy do 31. prosince 2005.
(6) Dne 18. prosince 2003 zveřejnila Komise Zelenou knihu nazvanou "Budoucnost pravidel původu v preferenčních obchodních režimech" [7], kterou byla započata rozsáhlá diskuse na toto téma.
Dne 7. července 2004 Komise zveřejnila sdělení Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru nazvané "Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: Úloha Všeobecného systému preferencí (GSP) Společenství na desetiletí 2006–2015" [8], ve které rovněž připustila potřebu změnit pravidla původu.
Dosud však nebyla přijata žádná rozhodnutí a nová pravidla proto nevstoupí v platnost před 31. prosincem 2004.
(7) Prodloužení odchylky by nemělo předem posoudit či ovlivnit výsledky diskusí o možných nových pravidlech původu pro GSP.
Zájmy hospodářských subjektů, které uzavírají smlouvy v Nepálu i ve Společenství, jakož i stabilita a trvalý rozvoj nepálského průmyslu v oblasti současných investic a zaměstnanosti však vyžadují, aby byla odchylka prodloužena o dobu potřebnou k pokračování či uzavření dlouhodobějších smluv a zároveň k usnadnění přechodu na možná nová pravidla původu pro GSP.
(8) Ustanovení nařízení (ES) č. 1615/2000, zejména pokud se týká množstevních limitů (na ročním základě), které odráží schopnost trhu Společenství absorbovat nepálské produkty, vývozní kapacitu Nepálu a skutečně zaznamenané obchodní toky, byla stanovena, aby se vyloučilo poškození příslušných průmyslových odvětví Společenství.
(9) Odchylka by proto měla být prodloužena do 31. prosince 2006.
Aby bylo zajištěno rovné zacházení jak pro Nepál, tak pro ostatní nejméně rozvinuté země, mělo by být po přijetí všech nových pravidel původu v souvislosti s novým všeobecným systémem preferencí přezkoumáno, zda je tato odchylka nadále nezbytná.
(10) Nařízení (ES) č. 1615/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(11) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1615/2000 se mění takto:
- v článku 2 se datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2006",
- vkládá se nový odstavec, který zní:
"Nejpozději 31. prosince 2005 se však přezkoumá, zda je podle nových ustanovení, jež budou přijata v souvislosti se všeobecným systémem preferencí, a souvisejících pravidel původu tato odchylka nadále nezbytná."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Κomise (ES) č. 2189/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se stanoví standardní poplatek za zemědělský podnikový výkaz zemědělské účetní datové sítě pro účetní období 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady č. 79/65/EHS ze dne 15. června 1965 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském hospodářském společenství [1],
s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 1915/83 ze dne 13. července 1983, kterým se stanoví prováděcí pravidla k vedení účetnictví pro stanovení příjmu zemědělských podniků [2], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 5 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1915/83 stanoví, že Komise zaplatí členským státům standardní poplatek za každý řádně vyplněný zemědělský podnikový výkaz, který jí byl předán ve lhůtě uvedené v článku 3 uvedeného nařízení.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 134/2004 [3] stanovilo standardní poplatek za zemědělský podnikový výkaz v účetním období 2004 ve výši 140 EUR.
Celkový vývoj nákladů a jeho vliv na náklady na vyplnění zemědělského podnikového výkazu odůvodňuje přezkoumání poplatku.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru Společenství pro zemědělskou účetní datovou síť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní poplatek uvedený v čl. 5 odst. 1 nařízení (EHS) č. 1915/83 činí 142 EUR.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2190/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1433/2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o provozní fondy, operační programy a finanční podporu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1], a zejména na článek 48 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 11 nařízení Komise (ES) č. 1433/2003 [2] stanoví, že již uznané organizace producentů podávají operační programy ke schválení příslušnému orgánu v členském státě, v němž má organizace producentů své sídlo.
(2) Seskupením producentů, která žádají o uznání podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96, je rovněž třeba výslovně umožnit, aby předložila své operační programy zároveň se žádostí. Tyto programy mohou být schváleny pouze za podmínky, že příslušná organizace producentů bude uznána příslušným vnitrostátním orgánem nejpozději před uplynutím lhůty uvedené v čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1433/2003.
(3) Články 13 a 14 nařízení (ES) č. 1433/2003 stanoví, že nejpozději do 15. prosince přijímá příslušný vnitrostátní orgán rozhodnutí o programech a fondech nebo o jejich změně poté, co je podle článků 11 a 14 uvedeného nařízení podají organizace producentů ke schválení.
Zkušenosti z posledních let ukázaly, že v důsledku administrativního přetížení nejsou některé členské státy schopny projednat všechny programy a rozhodnout o nich ve stanovené lhůtě.
(4) Aby nedocházelo k systematickému používání výjimek a poškozování hospodářských subjektů a aby se zároveň umožnilo vnitrostátním orgánům pokračovat v posuzování žádostí, je vhodné povolit členským státům, aby v odůvodněných případech posunuly lhůtu z 15. prosince na 20. ledna roku následujícího po podání žádosti.
Členské státy jsou oprávněny přijmout opatření umožňující způsobilost výdajů od 1. ledna roku následujícího po podání žádosti.
(5) Nařízení (ES) č. 1433/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1433/2003 se mění takto:
1. V článku 11 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Seskupení producentů žádajících o uznání jakožto organizace producentů podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 2200/96 mohou zároveň předložit ke schválení operační programy uvedené v prvním pododstavci. Schválení těchto programů je vázáno na získání uznání nejpozději před uplynutím lhůty uvedené v čl. 13 odst. 2."
2. V čl. 13 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"V odůvodněných případech jsou však členské státy oprávněny přijímat rozhodnutí nejpozději do 20. ledna roku následujícího po podání žádosti.
Rozhodnutí o udělení uznání může stanovit, že výdaje budou způsobilé od 1. ledna roku následujícího po podání žádosti."
3. V čl. 14 odst. 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"V odůvodněných případech jsou však členské státy oprávněny přijímat rozhodnutí o žádostech o změny operačních programů nejpozději do 20. ledna roku následujícího po podání žádosti.
Rozhodnutí o udělení uznání může stanovit, že výdaje budou způsobilé od 1. ledna roku následujícího po podání žádosti."
4. V čl. 16 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"V případě použití čl. 13 odst. 2 nebo čl. 14 odst. 3 a odchylně od druhého a třetího pododstavce se provádění operačních programů schválených podle těchto ustanovení zahájí nejpozději do 31. ledna roku následujícího po jeho schválení."
5. V článku 17 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
"V případě použití čl. 13 odst. 2 nebo čl. 14 odst. 3 a odchylně od druhého pododstavce členské státy oznámí schválenou částku podpory nejpozději do 20. ledna.Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 31. ledna celkovou částku schválené podpory pro všechny operační programy."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2191/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/20032 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.
(2) Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2].
(3) Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů.
Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95.
(4) Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení.
(5) Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit.
(6) Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu, vyvážené v nezměněném stavu, se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2192/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se stanoví opravná částka použitelná při poskytování náhrady pro obiloviny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci, uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena.
(2) Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], je možné pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 1766/92 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95.
(3) Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle jejich místa určení.
(4) Opravnou částku je třeba stanovit zároveň s náhradou a dle stejného postupu, přičemž je možné ji v období mezi dvěma stanoveními změnit.
(5) Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Opravná částka použitelná pro předem stanovené vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu se stanovuje dle přílohy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2193/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro slad
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. záři 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 13 odst. 3,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.
(2) Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory stanovené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995 o určitých prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2].
(3) Náhradu použitelnou pro slad je třeba vypočítat s ohledem na množství obilovin nezbytné k výrobě uvažovaných produktů.
Tato množství byla stanovena nařízením (ES) č. 1501/95.
(4) Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhrady u některých produktů podle země jejich určení.
(5) Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit.
(6) Použití těchto předpisů v současné situaci na trzích s obilovinami, zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad ve výši uvedené v příloze tohoto nařízení.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro slad uvedený v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1784/2003 se stanovují ve výši uvedené v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2194/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se stanoví opravná částka pro poskytnutí náhrady u sladu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě čl. 14 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 musí být vývozní náhrada pro obiloviny, použitelná v den podání žádosti o licenci uplatněna na základě žádosti pro vývozy, které se mají uskutečnit během doby trvání platnosti vývozní licence. V tomto případě může být výše náhrady opravena.
(2) Dle nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče poskytování vývozních náhrad, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami [2], je možné pro slad uvedený v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 1766/92 stanovit opravnou částku. Tato opravná částka musí být vypočítána s ohledem na faktory uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95.
(3) Z výše uvedených ustanovení vyplývá, že opravná částka musí být stanovena podle přílohy tohoto nařízení.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Opravnou částku uvedenou v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003, použitelnou pro předem stanovené vývozní náhrady pro slad, je třeba stanovit dle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2195/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se stanoví náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže určené pro potravinovou pomoc Společenství a vnitrostátní potravinovou pomoc
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1] a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží [2], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 2 nařízení Rady (EHS) č. 2681/74 ze dne 21. října 1974, týkající se financování výdajů vzniklých v souvislosti s dodávkou zemědělských produktů jako potravinové pomoci [3] ze strany Společenství, stanoví, že část výdajů odpovídající dle pravidel Společenství vývozním náhradám pro dané produkty je třeba naúčtovat Evropskému zemědělskému orientačnímu a záručnímu fondu, oddělení záruk.
(2) Za účelem jednoduššího stanovení a řízení rozpočtu pro opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci a ve snaze informovat členské státy o míře účasti Společenství na financování vnitrostátních opatření potravinové pomoci je třeba určit výši náhrad poskytovaných pro tato opatření.
(3) Obecná a prováděcí pravidla stanovená článkem 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článkem 13 nařízení (ES) č. 3072/95 pro vývozní náhrady jsou přiměřeně použitelná pro výše uvedená opatření.
(4) Specifická kritéria, která je třeba vzít v úvahu při výpočtu vývozní náhrady pro rýži, jsou definována v článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
U vnitrostátních opatření a opatření Společenství v oblasti potravinové pomoci prováděných v rámci mezinárodních dohod nebo jiných doplňkových programů, jakož i v rámci ostatních opatření Společenství ve formě bezplatných dodávek, se náhrady použitelné pro produkty z odvětví obilovin a rýže stanovují podle přílohy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2196/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se stanoví ceny producentů ve Společenství a dovozní ceny pro karafiáty a růže s ohledem na provádění režimu pro dovoz některých květin pocházejících z Izraele, Jordánska, Kypru, Maroka a západního břehu Jordánu a pásma Gazy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 4088/87 ze dne 21. prosince 1987, kterým se stanoví podmínky pro uplatňování preferenčních celních sazeb na dovoz některých květin pocházejících z Izraele, Jordánska, Kypru, Maroka a západního břehu Jordánu a pásma Gazy [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Ceny producentů ve Společenství a dovozní ceny pro jednokvěté karafiáty (Standard), vícekvěté karafiáty (Spray), velkokvěté růže a malokvěté růže podle článku 1b nařízení Komise (EHS) č. 700/88 se pro období dvou po sobě následujících týdnů stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 21. prosince 2004.
Použije se od 22. prosince 2004 do 4. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2197/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu [3]. Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.
(2) V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů.
Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní.
Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl.
2 nařízení (ES) č. 1591/2001.
(3) Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 16,658 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 21. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2198/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se stanoví produkční náhrady pro olivový olej používaný při výrobě některých konzervovaných potravin
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady č. 136/66/EHS ze dne 22. září 1966 o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky [1], a zejména na článek 20a uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 20a nařízení č. 136/66/EHS se na výrobu olivového oleje používaného při výrobě některých konzervovaných potravin poskytuje náhrada.
Dle odstavce 6 tohoto článku, aniž je dotčen jeho odstavec 3, stanoví Komise tuto náhradu každé dva měsíce.
20a odst. 2 téhož nařízení se tato náhrada stanovuje na základě rozdílu mezi cenami na světovém trhu a na trhu Společenství, přičemž se bere v úvahu dovozní poplatek použitelný pro olivový olej, který spadá pod kód KN 15099000, a faktory používané pro stanovení vývozních náhrad pro ten samý olivový olej v rámci referenčního období.
Za referenční období se považuje období dvou měsíců, které předcházejí zahájení platnosti produkční náhrady.
(3) Při použití výše uvedených kritérií by měly být náhrady stanoveny následujícím způsobem,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro měsíce leden a únor 2005 se výše produkční náhrady uvedená v čl. 20a odst. 2 nařízení č. 136/66/EHS stanoví na 44,00 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2199/2004
ze dne 10. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 3846/87, kterým se zavádí nomenklatura zemědělských produktů pro vývozní náhrady
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na článek 18 uvedeného nařízení, a s ohledem na příslušná ustanovení jiných nařízení o společné organizaci trhů se zemědělskými produkty,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Poslední odstavec článku 3 nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ze dne 17. prosince 1987, kterým se zavádí nomenklatura zemědělských produktů pro vývozní náhrady [2], uvádí úplnou verzi sazebníku náhrad, který má být zveřejněn dne 1. ledna 2005, jak vyplývá z předpisů o režimech vývozu pro zemědělské produkty.
(2) Je třeba zohlednit změny kombinované nomenklatury použitelné od roku 2005 týkající se vepřového masa, tokajského vína, pomerančů, jablek a sultánek zavedené nařízením (ES) č. 1810/2004 [3] a odpovídajícím způsobem upravit i sazebník náhrad.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem všech dotčených řídících výborů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EHS) č. 3846/87 se mění takto:
1. Příloha I se nahrazuje přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha II se nahrazuje přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2200/2004
ze dne 13. prosince 2004,
kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 a (ES) č. 3285/94, pokud jde o společná pravidla dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Společenství je smluvní stranou Dohody WTO o textilu a ošacení (dále jen "DTO"), podle které tato dohoda a všechna z ní vyplývající omezení pozbudou platnosti dnem 1. ledna 2005 v souladu s plánem integrace stanoveným v článku 9 uvedené dohody.
(2) Je zřízen systém následného dohledu prováděného na celnicích za účelem účinného sledování vývoje dovozu liberalizovaného zboží.
(3) Na základě Protokolu o přistoupení Číny k WTO mohou být zvláštní ustanovení zachována i po tomto datu.
V této souvislosti a za účelem včasného shromáždění informací nezbytných k účinnému sledování některých dovozů je vhodné zavést předběžný dohled nad dovozy pocházejícími z Číny prostřednictvím režimu automatických dovozních licencí, použitelného pro období do 31. prosince 2005, ačkoli použitelnost tohoto požadavku může být ukončena dříve, pokud plánovaný systém následného dohledu prováděného na celnicích bude plně funkční.
(4) Podle DTO nejsou dovážející země povinny přijmout zásilky přesahující oznámená omezení; v souladu právními předpisy Společenství je proto datum odeslání považováno za rozhodující pro účely započítání do příslušné kvóty.
Zboží, které dorazilo na místo určení v roce 2005, ale odesláno bylo v roce 2004, musí být tedy v přechodném období v roce 2005 započítáno do kvót pro rok 2004 a podléhá proto systému dvojité kontroly.
(5) Nastolení obchodní jistoty a předvídatelnosti je v zájmu obchodního prostředí, a proto je třeba stanovit konečné datum, po kterém již nebude použitelné započítávání zásilek došlých na místo určení v roce 2005 do kvót pro rok 2004.
Tímto konečným datem by měl být 31. březen 2005.
(6) Za účelem dosažení souladu s ustanoveními DTO, která se týkají odstraňování množstevních omezení pro členy WTO, by se měla příloha II nařízení (EHS) č. 3030/93 [1] vztahovat od roku 2005 pouze na státy, které nejsou členy WTO a s nimiž Společenství uzavřelo dvoustranné dohody o textilu.
(7) Seznam textilních a oděvních výrobků, na které se vztahují pravidla a předpisy GATT, uvedený v příloze II nařízení Rady (ES) č. 3285/94 ze dne 22. prosince 1994 o společných pravidlech dovozu a o zrušení nařízení (ES) č. 518/94 [2], by měl být změněn tak, aby od 1. ledna 2005 obsahoval i výrobky, které mají být zahrnuty do GATT.
(8) Je žádoucí, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po vyhlášení, aby z něho hospodářské subjekty mohly mít co nejrychleji prospěch,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EHS) č. 3030/93 se mění takto:
1. Článek 1 se mění takto:
a) odstavec 1 se nahrazuje tímto:
"1. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 5 a článek 13, vztahuje se toto nařízení na dovoz textilních výrobků uvedených v příloze I a pocházejících ze třetích zemí uvedených v příloze II, s nimiž Společenství uzavřelo dvoustranné dohody, protokoly nebo jiná ujednání. Příslušná ustanovení tohoto nařízení se s ohledem na článek 10a rovněž použijí na dovoz textilních a oděvních výrobků pocházejících z Číny.";
b) odstavec 7 se zrušuje.
2. Článek 2 se mění takto:
a) odstavec 4 se zrušuje;
b) odstavec 5 se nahrazuje tímto:
"5. Propuštění do volného oběhu těch výrobků uvedených v přílohách Va a VIIa, jejichž dovoz podléhal před 1. lednem 2005 množstevním limitům a které byly odeslány před tímto datem, podléhá i nadále až do 31. března 2005 povinnosti předkládat dovozní povolení, které musí být vydáno v rámci dovozního režimu platného před 1. lednem 2005.
Odeslání zboží se považuje za uskutečněné ke dni, kdy bylo zboží v zemi původu naloženo do letadla, vozidla nebo na plavidlo, které jsou určeny pro vývoz tohoto zboží."
3. V článku 3 se odstavce 3 a 4 zrušují.
4. Článek 7 se nahrazuje tímto:
"Článek 7
Ustanovení týkající se flexibility
Dodavatelské země mohou, pokud to předem oznámí Komisi, uskutečňovat převody mezi množstevními limity uvedenými v přílohách V a Va, a to v rozsahu a za podmínek stanovených v přílohách VIII a VIIIa."
5. Článek 9 se zrušuje.
6. Článek 10 se mění takto:
a) odstavce 4, 5 a 6, odst. 9 písm. b) a c) a odstavce 10 a 12 se zrušují;
b) v odstavci 7 se písmeno a) nahrazuje tímto:
"a) Opatření přijatá podle odstavce 3 jsou předmětem sdělení Komise, které bude neprodleně zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.";
c) v odstavci 8 se první věta nahrazuje tímto:
"Konzultace s dotyčnou dodavatelskou zemí stanovené v odstavci 3 mohou vést k ujednání mezi uvedenou zemí a Společenstvím o zavedení a úrovni množstevních limitů.";
d) odstavec 13 se nahrazuje tímto:
"13. Opatření stanovená v odstavcích 3 a 9 tohoto článku se přijímají a a provádějí postupem podle článku 17."
7. V článku 10a se vkládá nový odstavec, který zní:
"2a. Dovoz textilních a oděvních výrobků uvedených v příloze I pocházejících z Číny a zahrnutých v tabulce B přílohy III podléhá předběžnému dohledu v rámci jednostranného systému kontroly v souladu s článkem 13 a částí IV přílohy III. Požadavky na vydání kontrolního dokladu se nepoužijí na textilní a oděvní výrobky, pro které je vydáno dovozní povolení podle čl. 2 odst. 5. Tento systém předběžného dohledu bude ukončen, jakmile se stane plně funkčním systém následného dohledu prováděného na celnicích zřízený podle článku 13. Rozhodnutí o ukončení systému předběžného dohledu a o změně tabulky B přílohy III se přijímají v souladu s článkem 17."
8. Článek 11 se zrušuje.
9. V článku 13 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Jestliže je v souladu s příslušnými ustanoveními dohody, protokolu nebo jiného ujednání mezi Společenstvím a třetí zemí nebo za účelem sledování vývoje dovozu zboží pocházejícího ze třetí země zaveden systém předběžného nebo následného dohledu u kategorie výrobků uvedené v příloze I, jež nepodléhá množstevním limitům uvedeným v příloze V, použijí se postupy a formální náležitosti týkající se jednostranné a dvojité kontroly, hospodářského pasivního zušlechťovacího styku, zařazení a osvědčení o původu, které jsou stanoveny v příloze III a IV."
10. V článku 13 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
"3. Rozhodnutí zavést systém dohledu na kategorie výrobků nebo na dodavatelské země, které nejsou uvedeny v tabulkách obsažených v příloze III, se přijímá v případě potřeby podle příslušných ustanovení o konzultacích, která jsou obsažena v dohodě, protokolu nebo v jiných ujednáních s dotyčnou zemí.
Komise rozhodne o zavedení systému předběžného nebo následného dohledu.
Rozhodnutí zavést systém předběžného dohledu, jakož i jakákoli další opatření potřebná k zavedení tohoto systému se přijímají postupem podle článku 17."
11. Článek 14 se zrušuje.
12. V článku 15 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Jestliže Komise po šetřeních provedených postupy podle přílohy IV zjistí, že informace, které má k dispozici, prokazují, že výrobky pocházející z dodavatelské země uvedené v příloze V a podléhající množstevním limitům uvedeným v článku 2 nebo zavedeným podle článku 10 nebo 10a byly přeloženy, zaslány po změněné trase nebo dovezeny do Společenství při obejití těchto množstevních limitů a že je třeba provést nezbytné úpravy, požádá o zahájení konzultací postupem podle článku 17, aby bylo možné dosáhnout dohody o rovnocenné úpravě odpovídajících množstevních limitů."
13. V článku 16 se zrušuje odstavec 2.
14. Článek 20 se nahrazuje tímto:
"Článek 20
Tímto nařízením nejsou dotčena ustanovení dvoustranných dohod, protokolů nebo ujednání mezi Společenstvím a třetími zeměmi uvedenými v příloze II."
15. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 21a
Odkazy na přílohy V, VII a VIII se obdobně vztahují na přílohy Va, VIIa a VIIIa."
16. V souladu s přílohou tohoto nařízení se mění přílohy I, II, III, V, VII, VIII, IX a X a vkládají se nové přílohy Va, VIIa a VIIIa.
Článek 2
Nařízení (EHS) č. 3285/94 se mění takto:
1. V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Toto nařízení se vztahuje na dovoz výrobků pocházejících ze třetích zemí, s výjimkou:
a) textilních výrobků, na které se vztahují zvláštní pravidla dovozu podle nařízení Rady (ES) č. 517/94,
b) výrobků pocházejících z některých třetích zemí uvedených v nařízení Rady (ES) č. 519/94 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí."
2. Příloha II se zrušuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2201/2004
ze dne 21. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 22. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2202/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se otvírají celní kvóty Společenství pro ovce, kozy, skopové a kozí maso pro rok 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2529/2001 ze dne 19. prosince 2001 o společné organizaci trhu se skopovým a kozím masem [1], a zejména na čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Celní kvóty Společenství pro skopové a kozí maso je třeba otevřít pro rok 2005.
Cla a množství uvedená v nařízení (ES) č. 2529/2001 by měla být stanovena v souladu s příslušnými mezinárodními dohodami platnými pro rok 2005.
(2) Nařízení Rady (ES) č. 312/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se pro Společenství provádějí ustanovení o celních sazbách stanovených v Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé [2], stanovilo doplňkovou dvoustrannou celní kvótu ve výši 2000 tun s 10 % ročním nárůstem původního množství, která se otevírá od 1. února 2003 pro kód výrobku 0204.
Tato kvóta byla doplněna ke kvótě GATT/WTO pro Chile a obě kvóty je třeba v roce 2005 spravovat stejným způsobem. V souvislosti s touto kvótou došlo k početní chybě, když při přidělování kvóty na rok 2004 dle nařízení Komise (ES) č.
2233/2003 ze dne 23. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 otevírají celní kvóty Společenství pro ovce, kozy, skopové a kozí maso [3], bylo chybně započteno množství 5183 tun místo 5200 tun. Zbývajících 17 tun by proto mělo být přičteno k množství dostupnému pro rok 2005.
(3) Nařízení Rady (ES) č. 1329/2003 ze dne 21. července 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 992/95, pokud jde o celní kvóty pro některé zemědělské produkty a produkty rybolovu pocházející z Norska [4] uděluje dodatečné dvoustranné obchodní koncese pro zemědělské výrobky.
(4) Některé celní kvóty pro výrobky ze skopového a kozího masa byly uděleny státům AKT dle dohody z Cotonou [5].
(5) Některé kvóty jsou stanoveny pro období od 1. července roku n do 30. června roku n+1.
Protože dovozy jsou dle současného nařízení spravovány na bázi kalendářního roku, jsou odpovídající množství, jež mají být stanovena pro kalendářní rok 2005 s ohledem na dané kvóty, stanovena jako poloviční množství pro období od 1. července 2004 do 30. června 2005 a poloviční množství pro období od 1. července 2005 do 30. června 2006.
(6) Za účelem zajištění řádného fungování celních kvót Společenství je nutné stanovit ekvivalent hmotnosti jatečně upravených těl.
Protože některé celní kvóty umožňují dovážet buď živá zvířata nebo jejich maso, je nutný přepočítávací koeficient.
(7) Zkušenosti se správou celních kvót Společenství v systému "kdo dřív přijde, je dřív na řadě" u výrobků ze skopového a kozího masa byly v roce 2004 pozitivní. Proto by kvóty těchto výrobků měly být odchylně od nařízení Komise (ES) č. 1439/95 ze dne 26. července 1995, kterým stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3013/89, pokud jde o dovoz a vývoz produktů v odvětví skopového a kozího masa [6], spravovány v souladu s čl. 16 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 2529/2001. To by mělo být provedeno v souladu s články 308a, 308b a čl. 308c odst.1 nařízení Rady (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [7].
(8) Z důvodů zabránění diskriminaci mezi vývozními státy a vzhledem k tomu, že ekvivalentní celní kvóty nebyly v posledních dvou letech rychle vyčerpány, je třeba celní kvóty dle tohoto nařízení považovat zpočátku za nekritické ve smyslu článku 308c nařízení (EHS) č. 2454/93, pokud se spravují podle systému "kdo dřív přijde, je dřív na řadě". Celní orgány by proto měly být oprávněny upustit od požadavků na bezpečnost, pokud jde o zboží dodané původně dle těchto kvót v souladu s čl. 308c odst. 1 a čl. 248 odst. 4 nařízení (EHS) č. 2454/93. Vzhledem ke zvláštnostem přechodu z jednoho systému řízení na jiný by se neměl použít čl. 308c odst. 2 a odst. 3 tohoto nařízení.
(9) Je třeba specifikovat, jaké doklady osvědčující původ výrobků musí subjekt předložit, aby mohl využívat celní kvóty systému "kdo dřív přijde, je dřív na řadě".
(10) Při dovozu výrobků ze skopového masa je pro celní orgány obtížné stanovit, zda pocházejí z tuzemských ovcí nebo jiných ovcí, pro které platí jiné celní sazby.
Proto je vhodné opatřit doklad o původu odpovídajícím vysvětlením.
(11) V souladu s kapitolou II směrnice Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě [8] a směrnicí Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [9], mohou být povoleny pouze dovozy pro výrobky, které splňují požadavky postupů potravinového řetězce a pravidla a kontroly platné ve Společenství.
(12) Vzhledem k datu, od kterého se toto nařízení použije a času potřebného na překlad, vstupuje toto nařízení v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(13) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro skopové a kozí maso,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Toto nařízení otevírá celní kvóty Společenství pro ovce, kozy, skopové a kozí maso pro období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 2
Cla platná na dovoz ovcí, koz, skopového a kozího masa do Společenství spadající pod kódy KN 01041030, 01041080, 01042090, 02109921, 02109929 a 0204 a pocházející ze zemí uvedených v příloze, se v souladu s tímto nařízením pozastavují či snižují.
Článek 3
1. Množství vyjádřená ekvivalentem hmotnosti jatečně upravených těl pro dovoz masa spadajícího pod kód KN 0204 a živých zvířat spadajících pod kódy KN 01041030, 01041080 a 01042090 a platná cla jsou stanoveny v příloze.
2. Za účelem výpočtu množství "ekvivalentu hmotnosti jatečně upravených zvířat" uvedeného v odstavci 1 se čistá hmotnost výrobků ze skopového a kozího masa vynásobí těmito koeficienty:
a) pro živá zvířata: 0,47;
b) pro vykostěné jehněčí a kůzlečí maso: 1,67;
c) pro vykostěné skopové, vykostěné ovčí a kozí maso (kromě kůzlečího masa) a jejich směsi: 1,81;
d) nevykostěné produkty: 1,00.
3. "Kůzletem" se rozumí koza do stáří jednoho roku.
Článek 4
Odchylně od hlavy II A a B nařízení (ES) č. 1439/95 se celní kvóty stanovené v příloze tohoto nařízení pro skupiny zemí č. 1, 2, 3, 4 a 5 spravují dle systému „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ v souladu s články 308a, 308b a čl. 308c odst. 1 nařízení (EHS) č. 2454/93 od 1. ledna do 31. prosince 2005. Čl. 308c odst. 2 a 3 nařízení se nepoužije. Dovozní licence není nutná.
Článek 5
1. Za účelem využívání celních kvót stanovených v příloze a spravovaných v souladu s článkem 4 musí být celním orgánům Společenství předložen platný doklad o původu vydaný příslušnými orgány dotyčné třetí země a celní prohlášení o propuštění do volného oběhu pro dotyčné zboží.
Původ výrobků podléhajících jiným celním kvótám než těm, jež vyplývají z preferenčních celních dohod, se stanoví v souladu s platnými ustanoveními Společenství.
2. Dokladem o původu je dle odstavce 1:
a) v případě celní kvóty, která je součástí preferenční celní dohody, je to doklad o původu stanovený v dohodě;
b) v případě ostatních celních kvót je to doklad stanovený v souladu s článkem 47 nařízení (EHS) č. 2454/93 a kromě bodů uvedených v tomto článku ještě tyto údaje:
- kód KN (alespoň první čtyřmístné číslo),
- pořadové číslo nebo pořadová čísla celních kvót v souladu se druhým pododstavcem tohoto odstavce,
- celková čistá hmotnost na kategorii koeficientu, jak je uvedeno v čl. 3 odst. 2 tohoto nařízení;
c) v případě země, jejíž kvóty spadají pod písmena a) a b) a jsou sloučeny, je to doklad uvedený v písmeni a).
Pokud je doklad o původu uvedený v písmenu b) předložen jako podpůrný dokument pouze pro jedno celní prohlášení o propuštění do volného oběhu, může obsahovat několik pořadových čísel.
Ve všech ostatních případech musí obsahovat pouze jedno pořadové číslo.
3. Za účelem využívání celních kvót uvedených v příloze pro skupinu zemí 4, pokud jde o výrobky spadající pod kódy KN ex0204, ex02109921 a ex02109929, musí doklad o původu obsahovat v poli popisu výrobku jeden z následujících údajů:
a) "produkt (produkty) ze skopového masa z domácích ovcí";
b) "produkt (produkty) z jiných než domácích ovcí".
Tyto informace odpovídají informacím uvedeným na veterinárním osvědčení připojeném k těmto výrobkům.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2203/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 1859/82 o výběru vykazujících podniků pro stanovení příjmu zemědělských podniků
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady č. 79/65/EHS ze dne 15. června 1965 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském hospodářském společenství [1], a zejména s ohledem na čl. 4 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (EHS) č. 1859/82 [2] stanoví počet vykazujících podniků za oblast.
Počet vykazujících podniků vybraných v každé oblasti může být o 20 % vyšší nebo nižší, pokud to nebude znamenat snížení celkového počtu vykazujících podniků za členský stát.
(2) Vzhledem k tomu, že finanční spravování takového opatření je složité, nařízení Komise (EHS) č. 1915/83 ze dne 13. července 1983 týkající se prováděcích pravidel k vedení účetnictví pro stanovení příjmů zemědělských podniků [3] stanoví omezení celkového počtu řádně vyplněných zemědělských výkazů v jednotlivých členských státech, které lze financovat z prostředků Společenství.
V zájmu jasnosti a soustavnosti by se tato změna měla odrazit v nařízení (EHS) č. 1859/82.
Mělo by být možné udržet určitou pružnost v počtu vykazujících podniků za oblast, pokud nedojde ke změně celkového počtu vykazujících podniků v dotčeném členském státě.
(3) Vzhledem k omezení celkového počtu řádně vyplněných zemědělských podnikových výkazů za členský stát, které lze financovat z prostředků Společenství, je třeba upravit počet vykazujících podniků v Belgii, Dánsku, Německu, Francii a Lucembursku stanovený v příloze I, aby se udržela skutečná velikost vzorku.
(4) V důsledku změny hranic mezi jednotlivými oblastmi ve Švédsku je třeba upravit počet vykazujících podniků za oblast.
(5) Nařízení (EHS) č. 1859/82 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru Společenství pro zemědělskou účetní datovou síť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EHS) č. 1859/82 se mění takto:
1. Článek 3 se nahrazuje tímto:
"Článek 3
Počet vykazujících podniků za členský stát a za oblast je stanoven v příloze I.
Počet vykazujících podniků vybraných v každé oblasti může být až o 20 % vyšší nebo nižší, než je počet uvedený v příloze I, pokud nedojde ke změně v celkovém počtu vykazujících podniků v dotčeném členském státě."
2. Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2204/2004
ze dne 21. prosince 2004
o změně nařízení (EHS) č. 1915/83, kterým se stanoví prováděcí pravidla k vedení účetnictví pro stanovení příjmu zemědělských podniků
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady č. 79/65/EHS ze dne 15. června 1965 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském hospodářském společenství [1], a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 5 odst. 1 nařízení Komise (EHS) č. 1915/83 [2] zaplatí Komise příslušnému členskému státu standardní poplatek za každý řádně vyplněný zemědělský podnikový výkaz, který jí byl předán ve lhůtě uvedené v článku 3 uvedeného nařízení. Z důvodu jasnosti by mělo nařízení (EHS) č. 1915/83 také obsahovat některá ustanovení vztahující se k těmto platbám, která jsou stanovena v nařízení Komise (EHS) č. 1859/82 ze dne 12. července 1982 o výběru vykazujících podniků pro stanovení příjmu zemědělských podniků [3].
(2) Z rozpočtových důvodů a ve snaze usnadnit finanční řízení by měl být maximální počet zemědělských podnikových výkazů, za které se členských státům zaplatí, omezen na počet určený v příloze I nařízení (EHS) č. 1859/82.
(3) Má-li dotčený členský stát více než jednu oblast, měla by být povolena určitá flexibilita, pokud jde o počet k platbě způsobilých zemědělských podnikových výkazů na oblast, v rámci maximálního počtu vykazujících podniků na členský stát, jak je stanoveno v příloze I nařízení (EHS) č. 1859/82.
(4) Je-li počet řádně vyplněných zemědělských podnikových výkazů, které byly včas předány za oblast nebo členský stát, nižší než 80 % počtu stanoveného pro tuto oblast nebo členský stát, standardní poplatek za zemědělské podnikové výkazy z dotčené oblasti nebo členského státu by měl být snížen od účetního období 2005.
Jako přechodné opatření je však vhodné odložit použití systému snížení poplatku v České republice, Estonsku, na Kypru, v Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, na Maltě, v Polsku, Slovinsku a na Slovensku, aby se mohly nové členské státy bez problémů přizpůsobit systému vedení účetnictví pro stanovení příjmu zemědělských podniků, který je pro ně nový.
(5) Nařízení (EHS) č. 1915/83 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru Společenství pro zemědělskou účetní datovou síť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 5 nařízení (EHS) č. 1915/83 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Komise zaplatí členským státům standardní poplatek za každý řádně vyplněný zemědělský podnikový výkaz, který jí byl předán ve lhůtě uvedené v článku 3.
1a. Celkový počet řádně vyplněných a předaných zemědělských podnikových výkazů za členský stát, který je způsobilý ke standardnímu poplatku, nesmí být vyšší než celkový počet vykazujících podniků stanovený pro tento členský stát v příloze I nařízení (EHS) č. 1859/82.
V případě členských států, které mají více než jednu oblast, počet řádně vyplněných a předaných zemědělských podnikových výkazů na oblast, který je způsobilý ke standardnímu poplatku, může být až o 20 % vyšší než počet stanovený pro dotčenou oblast, není-li celkový počet řádně vyplněných a předaných zemědělských podnikových výkazů za dotčený členský stát vyšší než celkový počet stanovený pro tento členský stát v příloze I nařízení (EHS) č. 1859/82.
Je-li počet řádně vyplněných a předaných zemědělských podnikových výkazů za oblast nebo členský stát nižší než 80 % počtu vykazujících podniků stanoveného pro tuto oblast nebo dotčený členský stát, standardní poplatek za zemědělské podnikové výkazy z této oblasti nebo z dotčeného členského státu se sníží o:
- 10 % v účetních obdobích 2005 a 2006,
- 20 % v účetním období 2006 a v následujících účetních obdobích.
V případě nedostatečnosti jak oblasti, tak dotčeného členského státu, se použije snížení pouze na národní úrovni.
Snížení v účetním období 2005 stanovené v třetím pododstavci první odrážce se nepoužije na Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Slovinsko a Slovensko."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2205/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 3199/93 o vzájemném uznávání postupů úplné denaturace lihu pro účely osvobození od spotřební daně
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/83/EHS ze dne 19. října 1992 o harmonizaci struktury spotřebních daní z alkoholu a alkoholických nápojů [1], a zejména na čl. 27 odst. 4 uvedené směrnice,
s ohledem na stanovisko Výboru pro spotřební daně,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 27 odst. 1 písm. a) směrnice 92/83/EHS osvobodí členské státy od spotřební daně líh, který byl plně denaturován v souladu s požadavky některého členského státu, pokud tyto požadavky byly řádně oznámeny Komisi a schváleny v souladu s odstavci 3 a 4 uvedeného článku.
(2) Itálie oznámila některé změny v postupu denaturace schváleném nařízením Komise (ES) č. 3199/93 [2].
(3) Dne 26. listopadu 2003 předala Komise toto sdělení ostatním členským státům.
(4) Jelikož Komise ani žádný členský stát ve stanovené lhůtě nepožádal, aby záležitost projednala Rada, považují se podle čl. 27 odst. 4 směrnice 92/83/EHS změny v postupu denaturace oznámené Itálií za Radou schválené od 26. ledna 2004.
(5) Nařízení (ES) č. 3199/93 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V příloze nařízení (ES) č. 3199/93 se odstavec týkající se Itálie nahrazuje tímto:
"Itálie
Ethanol, který má být denaturován, musí obsahovat nejméně 83 % objemových ethanolu a mít obsah alkoholu, měřený na lihoměru vyhovujícímu předpisům ES, nejméně 90 % objemových.
Na jeden hektolitr bezvodého ethanolu se přidá:
a) 125 gramů thiofenu;
b) 0,8 gramu denatoniumbenzoanu;
c) 3 gramy červeného barviva CI Reactive Red 24, roztok o koncentraci 25 % hmotnostních;
d) 2 litry methylethylketonu.
V zájmu dosažení úplné rozpustnosti všech složek musí být denaturační přísada připravena v ethanolu s obsahem alkoholu nižším než 96 % objemových, měřeným na lihoměru vyhovujícímu předpisům ES.
K denaturaci slouží látky uvedené pod body a), b) a d).
Thiofen a denatoniumbenzoan mění organoleptické vlastnosti produktu tak, že je následně nepoživatelný, a metyletylketon, jenž má bod varu (79,6 °C) podobný bodu varu ethanolu (78,9 °C), lze ze směsi jen obtížně odstranit, a to pouze za použití nehospodárných postupů.
Díky tomu jsou finanční orgány při kontrolách lépe schopny rozpoznat možné zneužívání.
Barvivo CI Reactive Red 24 dává produktu charakteristickou červenou barvu, díky níž je možné ihned rozpoznat účel produktu."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2206/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži a kterým se pozastavuje vydávání vývozních licencí
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží [1], a zejména na čl. 14 odst. 3 a odst. 19 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003 lze u produktů, na něž odkazuje článek 1 uvedeného nařízení, rozdíl mezi kótacemi nebo cenami těchto produktů na světovém trhu a cenami ve Společenství vyrovnat vývozní náhradou.
14 nařízení (ES) č. 1785/2003 se při stanovování náhrad musí přihlížet ke stávající situaci a k budoucímu vývoji cen a dostupnosti rýže a zlomkové rýže na trhu Společenství na jedné straně a cen rýže a zlomkové rýže na světovém trhu na druhé straně.
Týž článek stanoví, že je také nutné zajistit rovnováhu a přirozený vývoj cen a obchodu na trhu s rýží a zároveň přihlédnout k hospodářskému aspektu zamýšlených vývozů, k nutnosti vyhnout se narušení trhu Společenství i k limitům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.
(3) Nařízení Komise (EHS) č. 1361/76 [2] stanoví maximální procentní podíl zlomkové rýže povolený v rýži, pro niž je stanovena vývozní náhrada, a stanoví procento snížení, které se na takovou náhradu použije, pokud procentní podíl zlomkové rýže ve vyvážené rýži překročí stanovené maximum.
(4) Nabídkové řízení na stanovení náhrady při vývozu kulatozrnné, střednězrnné a dlouhozrnné rýže A zamítlo podané nabídky.
Z tohoto důvodu není v současné době vhodné stanovit všeobecné vývozní náhrady pro rýži.
(5) Čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1785/2003 vymezuje zvláštní kritéria, k nimž je nutné přihlížet při výpočtu vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži.
(6) Kvůli situaci na světovém trhu nebo zvláštním požadavkům některých trhů může být u určitých produktů nezbytné rozlišit náhrady podle místa určení.
(7) Je vhodné stanovit samostatnou vývozní náhradu pro balenou dlouhozrnnou rýži s cílem přihlédnout k existující poptávce po tomto produktu na některých trzích.
(8) Náhrada musí být stanovena nejméně jednou za měsíc a lze ji v průběhu této doby měnit.
(9) Použití těchto pravidel a kritérií na současnou situaci na trhu s rýží, zejména na kótace nebo ceny rýže a zlomkové rýže ve Společenství a na světovém trhu, vede k stanovení náhrad v souladu s přílohou tohoto nařízení.
(10) Pro účely správy objemových omezení, která vyplývají ze závazků Společenství přijatých v rámci WTO, je třeba pozastavit vydávání vývozních licencí se stanovením náhrady předem.
(11) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Vývozní náhrady pro produkty v nezměněném stavu vyjmenované v článku 1 nařízení (ES) č. 1785/2003, s výjimkou produktů vyjmenovaných v odst. 1 písm. c) uvedeného článku, se stanovují v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Vydávání vývozních licencí s náhradami stanovenými předem je pozastaveno.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 22. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2207/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální náhrada pro vývoz celoomleté dlouhozrnné rýže B do určitých třetích zemí v souvislosti s nabídkovým řízením zahájeným nařízením (ES) č. 2032/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží [1], a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením Komise (ES) č. 2032/2004 [2] bylo zahájeno nabídkové řízení na vývozní náhrady pro rýži.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise(EHS) č. 584/75 [3], může Komise na základě předložených nabídek a v souladu s postupem uvedeným v čl. 26, odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 rozhodnout o stanovení maximální vývozní náhrady. Při stanovení této náhrady je nutné přihlédnout ke kritériím uvedeným v článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003. Vyberou se nabídky všech uchazečů, které se rovnají maximální vývozní náhradě nebo jsou nižší.
(3) Použití výše uvedených kritérií na současnou situaci na trhu dané rýže vede ke stanovení maximální vývozní náhrady ve výši uvedené v článku 1.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Na základě nabídek předložených mezi dny 13. až 16. prosince 2004 v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 2032/2004 se maximální vývozní náhrada pro celoomletou dlouhozrnnou rýži B určenou pro vývoz do určitých třetích zemí stanoví na 65,00 EUR/t.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 22. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2208/2004
ze dne 21. prosince 2004
o nabídkách podaných na vývoz omleté kulatozrnné, střednězrnné a dlouhozrnné rýže A určené k vývozu do určitých třetích zemí v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 2031/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží [1] a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením Komise (ES) č. 2031/2004 [2] bylo zahájeno nabídkové řízení na stanovení vývozní náhrady pro rýži.
(2) Podle článku 5 nařízení Komise (EHS) č. 584/75 [3], může Komise podle postupu stanoveného v čl. 26, odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 a na základě předložených nabídek rozhodnout, že nevybere žádnou nabídku.
(3) Podle kritérií uvedených v čl. 14, odst. 4 nařízení (ES) č. 1785/2003 by maximální náhrada neměla být stanovena.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek, které byly podány ve dnech 13. až 16. prosince 2004 v rámci nabídkového řízení pro vývozní náhrady pro omletou kulatozrnnou, střednězrnnou a dlouhozrnnou rýži A určenou pro vývoz do určitých třetích zemí, které bylo zahájeno nařízením (ES) č. 2031/2004, nebudou učiněny další kroky.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 22. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2209/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se stanoví rozsah, v němž mohou být přijímány žádosti o dovozní licence na některé výrobky z odvětví vajec a drůbežího masa podané v prosinci 2004 na základě nařízení (ES) č. 593/2004 a (ES) č. 1251/96
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 593/2004 ze dne 30. března 2004 o otevření a správě celních kvót v odvětví vajec a pro vaječný albumin [1], a zejména na čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1251/96 ze dne 28. června 1996 o otevření a správě celních kvót v odvětví drůbežího masa [2], a zejména na čl. 5 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Žádostem o dovozní licence pro období od 1. ledna do 31. března 2005 podaným na základě nařízení (ES) č. 593/2004 a (ES) č. 1251/96 se vyhovuje v souladu s přílohou tohoto nařízení.
2. Žádosti o dovozní licence pro období od 1. dubna do 30. června 2005 je možné na základě nařízení (ES) č. 593/2004 a (ES) č. 1251/96 podat na celkové množství uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2210/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se stanoví rozsah, v němž mohou být přijímány žádosti o dovozní licence na některé výrobky z odvětví drůbežího masa podané v prosinci 2004 v rámci režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro drůbeží maso a některé jiné zemědělské produkty
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1431/94 ze dne 22. června 1994, kterým se stanoví prováděcí pravidla k dovoznímu režimu v odvětví drůbežího masa podle nařízení Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství na drůbeží maso a některé jiné zemědělské produkty [1], a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Žádostem o dovozní licence pro období od 1. ledna do 31. března 2005 podaným na základě nařízení (ES) č. 1431/94 se vyhovuje v souladu s přílohou tohoto nařízení.
2. Žádosti o dovozní licence pro období od 1. dubna do 30. června 2005 je možné na základě nařízení (ES) č. 1431/94 podat na celkové množství uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2211/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se stanoví rozsah, v němž mohou být přijímány žádosti o dovozní licence na některé výrobky z odvětví drůbežího masa podané v prosinci 2004 v rámci režimu stanoveného nařízením (ES) č. 2497/96
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2497/96 ze dne 18. prosince 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k opatřením v odvětví drůbežího masa podle dohody o přidružení a prozatímní dohody mezi Evropským společenstvím a Státem Izrael [1], a zejména čl. 4 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Žádostem o dovozní licence pro období od 1. ledna do 31. března 2005 podaným na základě nařízení (ES) č. 2497/96 se vyhovuje v souladu s přílohou tohoto nařízení.
2. Žádosti o dovozní licence pro období od 1. dubna do 30. června 2005 je možné na základě nařízení (ES) č. 2497/96 podat na celkové množství uvedené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2212/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v prosinci 2004 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného dohodami uzavřenými mezi Společenstvím a Bulharskem a Rumunskem
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1898/97 ze dne 29. září 1997, kterým se stanoví prováděcí pravidla v odvětví vepřového masa v rámci režimu stanoveného dohodami uzavřenými mezi Společenstvím a Polskou republikou, Maďarskou republikou, Českou republikou, Slovenskem, Bulharskem a Rumunskem [1], a zejména na čl. 4 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Žádosti o dovozní licence podané pro první čtvrtletí 2005 se vztahují na množství menší nebo stejná jako ta, která jsou k dispozici, a je proto možné jim vyhovět v plném rozsahu.
(2) Je třeba určit přebytek, který se přidá k množství dostupnému pro následující období.
(3) Hospodářské subjekty je třeba upozornit na skutečnost, že licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které splňují požadavky všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Žádostem o dovozní licence podaným na období od 1. ledna do 31. března 2005 dle nařízení (ES) č. 1898/97 se vyhovuje dle přílohy I tohoto nařízení.
2. Na období od 1. dubna 2005 do 30. června 2005 mohou být žádosti o dovozní licence podávány dle nařízení (ES) č. 1898/97 pro celkové množství uvedené v příloze II.
3. Licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které odpovídají požadavkům všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2213/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v prosinci 2004 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1432/94 ze dne 22. června 1994, kterým se stanoví prováděcí pravidla k dovoznímu režimu v odvětví vepřového masa podle nařízení Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty [1], a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Žádosti o dovozní licence podané na první čtvrtletí 2005 se vztahují na menší množství, než je k dispozici, může jim být tedy vyhověno v plné výši.
(2) Je třeba určit množství dostupné pro následující období.
(3) Hospodářské subjekty je třeba upozornit na skutečnost, že licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které splňují požadavky všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Žádostem o dovozní licence podaným na období od 1. ledna do 31. března 2005 dle nařízení (ES) č. 1432/94 se vyhovuje dle přílohy I tohoto nařízení.
2. Na období od 1. dubna do 30. června 2005 mohou být žádosti o dovozni licence podávány dle nařízení (ES) č. 1432/94 pro celkové množství uvedené v příloze II.
3. Licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které odpovídají požadavkům všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2214/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v prosinci 2004 v rámci režimu stanoveného celními kvótami pro některé produkty z vepřového masa na období od 1. ledna do 31. března 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1458/2003 ze dne 18. srpna 2003 o otevření a správě dovozní celní kvóty u některých produktů z odvětví vepřového masa [1], a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Žádosti o dovozní licence podané pro první čtvrtletí roku 2005 se vztahují na menší množství, než je k dispozici, může jim být tedy vyhověno v plné výši.
(2) Je třeba určit přebytek, který se přidá k množství dostupnému pro následující období,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Žádostem o dovozní licence podaným na období od 1. ledna do 31. března 2005 dle nařízení (ES) č. 1458/2003 se vyhovuje dle přílohy I.
2. Na období od 1. dubna do 30. června 2005 mohou být žádosti o dovozní licence podávány dle nařízení (ES) č. 1458/2003 pro celkové množství uvedené v příloze II.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2215/2004
ze dne 21. prosince 2004,
kterým se mění dovozní cla v odvětví obilovin použitelná od 22. prosince 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin [2], a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dovozní cla v odvětví obilovin byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 2142/2004 [3].
(2) Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1249/96 stanoví, že pokud se vypočtený průměr dovozních cel odchýlí během doby jejich použití o 5 EUR/t od stanoveného cla, je třeba provést příslušnou úpravu. Vzhledem k tomu, že k této odchylce došlo, je nutné upravit dovozní cla stanovená nařízením (ES) č. 2142/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a II nařízení (ES) č. 2142/2004 se nahrazují přílohami I a II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 22. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2216/2004
ze dne 21. prosince 2004
o standardizovaném a bezpečném systému rejstříků podle směrnice 2003/87/ES Evropského parlamentu a Rady a rozhodnutí 280/2004/ES Evropského parlamentu a Rady
(Text s významem pro EHP)
OBSAH
Kapitola I Předmět a definice
Kapitola II Rejstříky a evidence transakcí
Kapitola III Obsah rejstříků
Oddíl 1 Podávání zpráv a důvěrnosti
Oddíl 2 Účty
Oddíl 3 Účty smluvních stran
Oddíl 4 Vkladní účet hospodářského subjektu
Oddíl 5 Osobní vkladní účty
Oddíl 6 Tabulky
Oddíl 7 Kódy a identifikátory
Kapitola IV Kontroly a postupy
Oddíl 1 Zablokování účtů
Oddíl 2 Automatizované kontroly a postup sprovnávání údajů
Oddíl 3 Provedení a ukončení postupů
Kapitola V Transakce
Oddíl 1 Přidělení a vydání povolenek na období 2005–2007
Oddíl 2 Přidělování a vydávání povolenek pro období 2008–2012 a každé následující pětileté období
Oddíl 3 Převody a způsobilost
Oddíl 4 Ověřené emise
Oddíl 5 Odevzdání povolenek
Oddíl 6 Zrušení a odebrání
Oddíl 7 Zrušení a nahrazení
Oddíl 8 Dobrovolné zrušení a odebrání
Kapitola VI Bezpečnostní normy, oprávění a přístupová práva
Kapitola VII Dostupnost a spolehlivost informací
Kapitola VIII Záznamy a poplatky
Kapitola IX Závěrečná ustanovení
Tabulka VI-1: Identifikační kód jednotky
Tabulka VI-2: Platný Počáteční typ jednotky – Doplňkový typ jednotky
Tabulka VI-3: Identifikační kód účtu
Tabulka VI-4: Identifikační kód povolení
Tabulka VI-5: Identifikační kód držitele účtu
Tabulka VI-6: Identifikační kód zařízení
Tabulka VI-7: Srovnávací identifikační kód
Tabulka VIII-1: Diagram řazení zpráv pro postupy týkající se účtu nebo ověřených emisí
Tabulka VIII-2: Stavový diagram pro postupy týkající se účtu nebo ověřených emisí
Tabulka VIII-3: Součásti a funkce pro postupy týkající se účtu nebo ověřených emisí
Tabulka VIII-4: Součásti MgmtOfAccountWS
Tabulka VIII-5: Funkce MgmtOfAccountWS.CreateAccount()
Tabulka VIII-6: Funkce MgmtOfAccountWS.UpdateAccount()
Tabulka VIII-7: Funkce MgmtOfAccountWS.CloseAccount()
Tabulka VIII-8: Funkce MgmtOfAccountWS.UpdateVerifiedEmissions()
Tabulka VIII-9: Funkce MgmtOfAccountWS.ReceiveAccountOperationOutcome()
Tabulka VIII-10: Komponent AccountManagement
Tabulka VIII-11: Funkce ManagementOfAccount.ValidateAccountCreation()
Tabulka VIII-12: Funkce ManagementOfAccount.CreateAccount()
Tabulka VIII-13: Funkce AccountManagement.ValidateAccountUpdate()
Tabulka VIII-14: Funkce ManagementOfAccount.CreateAccount()
Tabulka VIII-15: Funkce ManagementOfAccount.ValidateAccountClosure()
Tabulka VIII-16: Funkce ManagementOfAccount.CloseAccount()
Tabulka VIII-17: Funkce ManagementOfAccount.ValidateVerifiedEmissionsUpdate()
Tabulka VIII-18: Funkce ManagementOfAccount.UpdateVerifiedEmissions
Tabulka VIII-19: Sekundární kontroly
Tabulka IX-1: Terciární kontroly
Tabulka X-1: Sekundární kontroly
Tabulka XII-1: Kódy odezvy nezávislé evidence transakcí Společenství
Příloha XVI KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003, kterou se zřizuje systém obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v rámci Společenství a mění směrnice Rady 96/61/ES [1], a zejména na čl. 19 odst. 3 uvedené směrnice,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu pro sledování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu [2], a zejména na druhou větu prvního pododstavce čl. 6 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Integrovaný systém rejstříků Společenství, složený z rejstříků Společenství a členských států a zřízený podle článku 6 rozhodnutí 280/2004/ES, který zahrnuje rejstříky zřízené podle článku 19 směrnice 2003/87/ES o nezávislé evidenci transakcí Společenství zřízené podle článku 20 uvedené směrnice, je nezbytný, aby se zajistilo, že při vydávání, převodu a rušení povolenek nebude docházet k nesrovnalostem a že transakce budou slučitelné se závazky vyplývajícími z Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a z Kjótského protokolu.
(2) V souladu se směrnicí 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí [3] a rozhodnutí 19/CP.7 konference smluvních stran UNFCCC by měly být pravidelně zveřejňovány zvláštní zprávy, aby veřejnost měla při splnění určitých požadavků na důvěrnost přístup k informacím z integrovaného systému rejstříků.
(3) Právní předpisy Společenství týkající se ochrany osob při zpracování osobních údajů a volného pohybu těchto údajů, zejména směrnice 95/46/ES o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů [4], směrnice 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací [5] a nařízení (ES) č. 45/2001 ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů [6], musejí být dodržovány, pokud se vztahují na údaje uchovávané a zpracovávané podle tohoto nařízení.
(4) Každý rejstřík musí pro každé období závazku obsahovat jeden vkladový účet smluvní strany, jeden účet pro odebrání a účty pro zrušení a nahrazení požadované podle rozhodnutí 19/CP.7 konference smluvních stran UNFCCC a každý rejstřík zřízený podle článku 19 směrnice 2003/87/ES musí obsahovat vkladní účty nutné pro provedení požadavků směrnice s ohledem na hospodářské subjekty a jiné osoby.
Všechny účty musejí být zřízeny v souladu se standardizovanými postupy, aby se zajistila soudržnost systému rejstříků a přístup veřejnosti k informacím v systému.
(5) Článek 6 rozhodnutí 280/2004/ES požaduje, aby Společenství a členské státy uplatnily funkční a technické specifikace pro normy výměny údajů mezi rejstříky podle Kjótského protokolu, vypracované v souladu s rozhodnutím 24/CP.8 konference smluvních stran UNFCCC pro zřizování a provozování rejstříků a nezávislých evidencí transakcí Společenství.
Uplatňování a zpracování uvedených specifikací v souvislosti s integrovaným systémem rejstříků Společenství umožňuje začlenit rejstříky zřízené podle článku 19 směrnice 2003/87/ES do rejstříků zřízených podle článku 6 rozhodnutí 280/2004/ES.
(6) Prostřednictvím nezávislé evidence transakcí Společenství budou prováděny automatické kontroly všech postupů v systému rejstříků Společenství týkajících se povolenek na emise, ověřených emisí, účtů a kjótských jednotek a prostřednictvím nezávislé evidence transakcí UNFCCC budou automaticky kontrolovány veškeré postupy týkající se kjótských jednotek, aby nedocházelo k nesrovnalostem.
Postupy, které požadavky této kontroly nesplní, budou ukončeny, aby se zajistilo, že transakce v systému rejstříků Společenství splňují požadavky směrnice 2003/87/ES a požadavky vypracované podle UNFCCC a Kjótského protokolu.
(7) Transakce ve všech rejstřících Společenství musejí být prováděny v souladu se standardizovanými postupy a případně podle harmonizovaného plánu, aby byl zajištěn soulad s požadavky směrnice 2003/87/ES a s požadavky vypracovanými podle UNFCCC a Kjótského protokolu a aby byla chráněna integritu systému.
(8) Musejí být uplatněny minimální bezpečnostní normy a harmonizované požadavky na ověření a přístupová práva, aby byly chráněny informace v integrovaném systému rejstříků Společenství.
(9) Hlavní správce a správcové jednotlivých rejstříků musejí zajistit, aby fungování integrovaných rejstříků Společenství bylo narušováno co nejméně, a to tím, že přijmou všechna náležitá opatření, aby rejstříky a nezávislé evidence transakcí Společenství byly přístupné, a tím, že zajistí odolné systémy a postupy na ochranu všech informací.
(10) Záznamy o všech postupech, hospodářských subjektech a osobách v systému rejstříků Společenství musejí být uchovávány v souladu s normami uchovávání údajů definovanými ve funkčních a technických specifikacích pro systémy rejstříků podle Kjótského protokolu, vypracovaných v souladu s rozhodnutím 24/CP.8 konference smluvních stran UNFCCC.
(11) Průhledný systém poplatků a zákaz vybírat od držitelů účtu poplatky za určité transakce pomohou zajistit soudržnost tohoto systému.
(12) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES a v čl. 9 odst. 2 rozhodnutí 280/2004/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízení se stanoví obecná ustanovení, funkční a technické specifikace a požadavky na provozování a údržbu týkající se standardizovaného a bezpečného systému rejstříků, který se skládá z rejstříků v podobě standardizovaných elektronických databází obsahujících společné datové prvky a z nezávislé evidence transakcí Společenství.
Rovněž zřizuje účinný systém komunikace mezi nezávislou evidencí transakcí Společenství a nezávislou evidencí transakcí UNFCCC.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 3 směrnice 2003/87/ES.
Rovněž se použijí následující definice:
a) "období 2005-2007" je období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2007, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 1 směrnice 2003/87/ES;
b) "období 2008-2012 a následná pětiletá období" je období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2012 a následná pětiletá období, jak jsou uvedena v čl. 11 odst. 2 směrnice 2003/87/ES;
c) "držitel účtu" je osoba, která má účet v systému rejstříků;
d) "přidělené množství" je množství emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého, vypočtené v souladu s úrovněmi emisí určenými podle článku 7 rozhodnutí 280/2004/ES;
e) "jednotka přiděleného množství" (AAU) je jednotka vydaná podle čl. 7 odst. 3 rozhodnutí 280/2004/ES;
f) "zmocněný zástupce" je fyzická osoba zmocněná zastupovat hlavního správce, rejstříku, držitele účtu nebo ověřovatele podle článku 23;
g) "rejstřík CDM" je rejstřík mechanismu čistého rozvoje zřízený, provozovaný a udržovaný správní radou mechanismu čistého rozvoje podle článku 12 Kjótského protokolu a rozhodnutí přijatých podle UNFCCC nebo Kjótského protokolu;
h) "hlavní správce" je osoba jmenovaná Komisí podle článku 20 Směrnice 2003/87/ES pro provozování a údržbu nezávislé evidence transakcí ve Společenství;
i) "nezávislá evidence transakcí Společenství" je nezávislá evidence transakcí podle čl. 20 odst. 1 směrnice 2003/87/ES, která má evidovat vydávání, převod a rušení povolenek a je zřízena, provozována a udržována v souladu s článkem 5;
j) "příslušný orgán" je orgán nebo orgány určené členským státem podle článku 18 směrnice 2003/87/ES;
k) "rozpor" je nesrovnalost zjištěná nezávislou evidencí transakcí Společenství nebo nezávislou evidencí transakcí UNFCCC, kdy navrhovaný postup není v souladu s požadavky definovanými ve směrnici 2003/87/ES a vypracovanými v tomto nařízení a s požadavky vypracovanými podle UNFCCC nebo Kjótského protokolu;
l) "povolenka z důvodu vyšší moci" je povolenka na emise vydaná z důvodu vyšší moci podle článku 29 směrnice 2003/87/ES;
m) "nesoulad" je nesrovnalost zjištěná nezávislou evidencí transakcí Společenství nebo nezávislou evidencí transakcí UNFCCC, kdy se údaje týkající se povolenek, účtů nebo kjótských jednotek poskytnutých rejstříkem jako součást pravidelného postupu srovnávání liší od údajů uvedených v některé nezávislé evidenci transakcí;
n) "kjotská jednotka" je AAU, RMU, ERU nebo CER;
o) "postup" je jakýkoliv postup uvedený v článku 32;
p) "rejstřík" je rejstřík zřízený, provozovaný a udržovaný podle článku 6 rozhodnutí 280/2004/ES a zahrnující rejstřík zřízený podle článku 19 směrnice 2003/87/ES;
q) "správce rejstříku" je příslušný orgán, osoby nebo osoba, kterou určí členský stát nebo Komise pro provozování a údržbu rejstříku v souladu s požadavky směrnice 2003/87/ES, rozhodnutí 280/2004/ES a tohoto nařízení;
r) "jednotka odstranění" (RMU) je jednotka vydaná v souladu s článkem 3 Kjótského protokolu;
s) "dočasná CER" (tCER) je CER vydaná pro projektovou činnost zalesňování nebo obnovy zalesnění podle CDM, která podle rozhodnutí schválených v rámci UNFCCC nebo Kjótského protokolu uplyne na konci období závazku následujícím po období, kdy byla vydána;
t) "dlouhodobá CER" (lCER) je CER vydaná pro projektovou činnost zalesňování nebo opětovného zalesnění podle CDM, která podle rozhodnutí schválených v rámci UNFCCC nebo Kjótského protokolu uplyne na konci započítávaného období pro projektovou činnost zalesňování nebo opětovného zalesnění podle CDM, pro které byla vydána;
u) "rejstřík třetí země" je rejstřík zřízený, provozovaný a udržovaný zemí uvedenou v příloze B Kjótského protokolu, která Kjótský protokol ratifikovala a není členským státem;
v) "transakce" je vydání, převod, získání, odevzdání, zrušení a nahrazení povolenek a vydání, převod, získání, zrušení nebo odebrání jednotek ERU, CER, AAU a RMU a převod jednotek ERU, CER a AAU;
w) "nezávislá evidence transakcí UNFCCC" je nezávislá evidence transakcí zřízená, provozovaná a udržovaná sekretariátem Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu;
x) "ověřovatel" je příslušný, nezávislý, akreditovaný ověřovací orgán, jehož povinností je provádět ověřování a podávat o něm zprávu v souladu s požadavky definovanými členským státem podle přílohy V směrnice 2003/87/ES;
y) "rok" je kalendářní rok definovaný podle greenwichského času.
KAPITOLA II
REJSTŘÍKY A EVIDENCE TRANSAKÍ
Článek 3
Rejstříky
1. Každý členský stát a Komise zřídí do dne po vstupu tohoto nařízení v platnost rejstřík v podobě standardizované elektronické databáze.
2. Každý rejstřík bude obsahovat hardware a software uvedený v příloze I, bude přístupný prostřednictvím internetu a bude v souladu s funkčními a technickými specifikacemi požadovanými tímto nařízením.
3. Každý rejstřík bude schopen do dne po vstupu tohoto nařízení v platnost správně provést všechny postupy týkající se ověřených emisí a účtů uvedené v příloze X a všechny správní postupy stanovené v příloze XI.
Každý rejstřík bude schopen do dne po vstupu tohoto nařízení v platnost správně provést všechny postupy týkající se povolenek a kjótských jednotek stanovené v příloze IX s výjimkou postupů typu 04-00, 06-00, 07-00 a 08-00.
Každý rejstřík bude schopen správně provést do 31. března 2005 postupy, týkající se povolenek a kjótských jednotek, typu 04-00, 06-00, 07-00 a 08-00 uvedené v příloze IX.
Článek 4
Konsolidované rejstříky
Členský stát nebo Komise mohou zřídit, provozovat a udržovat rejstřík konsolidovaným způsobem spolu s dalším členským státem nebo členskými státy nebo se Společenstvím za předpokladu, že jejich rejstřík zůstane odlišený.
Článek 5
Nezávislá evidence transakcí Společenství
1. Nezávislá evidence transakcí Společenství bude zřízena Komisí v podobě standardizované elektronické databáze, a to do dne po vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Nezávislá evidence transakcí Společenství bude zahrnovat hardware a software uvedený v příloze I, bude přístupný prostřednictvím internetu a bude v souladu s funkčními a technickými specifikacemi požadovanými tímto nařízením.
3. Hlavní správce jmenovaný podle článku 20 směrnice 2003/87/ES bude provozovat a udržovat nezávislou evidenci transakcí Společenství v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
4. Hlavní správce zajistí správní postupy uvedené v příloze XI s cílem přispět k soudržnosti údajů v systému rejstříků.
5. Hlavní správce bude provádět pouze postupy týkající se povolenek, ověřených emisí, účtů nebo kjótských jednotek, pokud je to nezbytné, aby splnil své funkce jako hlavní správce.
6. Nezávislá evidence transakcí Společenství bude do dne po vstupu tohoto nařízení v platnost schopna správně provést všechny postupy týkající se povolenek, ověřených emisí, účtů nebo kjótských jednotek uvedené v příloze VIII a příloze IX.
Nezávislá evidence transakcí Společenství bude do dne po vstupu tohoto nařízení v platnost schopna správně provést postup srovnání uvedený v příloze X a správní postupy uvedené v příloze XI.
Článek 6
Komunikační spojení mezi rejstříky a nezávislou evidencí transakcí Společenství
1. Komunikační spojení mezi jednotlivými rejstříky a nezávislou evidencí transakcí Společenství bude zřízeno do 31. prosince 2004.
Po úspěšném dokončení testovacích postupů uvedených v příloze XIII a inicializačních postupů uvedených v příloze XIV uvede hlavní správce v činnost komunikační spojení a uvědomí o tom správce rejstříku.
2. Od 1. ledna 2005 do zřízení komunikačního spojení uvedeného v článku 7 budou všechny postupy týkající se povolenek, ověřených emisí a účtů dokončeny výměnou údajů prostřednictvím nezávislé evidence transakcí Společenství.
3. Komise může vydat pokyn, aby hlavní správce dočasně pozastavil postup uvedený v přílohách VIII a IX, který byl zahájen rejstříkem, pokud tento postup není prováděn v souladu s články 32 až 37.
Komise může vydat pokyn, aby hlavní správce dočasně pozastavil komunikační spojení mezi rejstříkem a nezávislou evidencí transakcí Společenství nebo pozastavil všechny postupy uvedené v přílohách VIII a IX nebo některé z nich, pokud tento rejstřík není provozován a udržován v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
Článek 7
Komunikační spojení mezi nezávislými evidencemi transakcí
Komunikační spojení mezi nezávislou evidencí transakcí Společenství a nezávislou evidencí transakcí UNFCCC bude zřízeno okamžitě po zřízení nezávislé evidence transakcí UNFCCC.
Po zřízení spojení budou všechny postupy týkající se povolenek, ověřených emisí, účtů a kjótských jednotek dokončeny výměnou údajů prostřednictvím nezávislé evidence transakcí UNFCCC a jejich předáním do nezávislé evidence transakcí Společenství.
Článek 8
Správci rejstříků
1. Každý členský stát a Komise určí správce rejstříku, který bude provozovat a udržovat jejich rejstřík v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
Členský stát a Komise zajistí, že nedojde ke střetu zájmů mezi správcem rejstříku a držiteli jeho účtů nebo mezi správcem rejstříku a hlavním správcem.
2. Každý členský stát oznámí údaje o totožnosti svého rejstříku a spojení na správce svého rejstříku do 1. září 2004 v souladu s inicializačními postupy uvedenými v příloze XIV.
3. Členský stát a Komise budou mít za provozování a údržbu svých rejstříků hlavní zodpovědnost.
4. Komise bude koordinovat provádění požadavků tohoto nařízení se správci rejstříků v jednotlivých členských státech a s hlavním správcem.
KAPITOLA III
OBSAH REJSTŘÍKŮ
ODDÍL 1
Podávání zpráv a důvěrnosti
Článek 9
Podávání zpráv
1. Každý správce rejstříku poskytne informace uvedené v příloze XVI v požadovaných intervalech a příjemcům uvedeným v příloze XVI transparentně a uspořádaně prostřednictvím webové stránky rejstříku.
Správci rejstříku žádné další informace uchovávané v rejstříku neuvolní.
2. Hlavní správce poskytne k dispozici informace uvedené v příloze XVI v požadovaných intervalech a příjemcům uvedeným v příloze XVI transparentním a uspořádaným způsobem prostřednictvím webové stránky nezávislé evidence transakcí Společenství.
Hlavní správce žádné další informace uchovávané v nezávislé evidenci transakcí Společenství neuvolní.
3. Každá webová stránka umožní všem příjemcům zpráv uvedených v příloze XVI vznášet k těmto zprávám dotazy pomocí elektronického zařízení na vyhledávání.
4. Každý správce rejstříku odpovídá za přesnost informací pocházejících z jeho rejstříku, které předkládá na webové stránce nezávislé evidence transakcí Společenství.
5. Ani nezávislá evidence transakcí Společenství, ani rejstříky nebudou od držitelů účtů vyžadovat předložení cenových informací týkajících se povolenek nebo kjótských jednotek.
Článek 10
Důvěrnost
1. Veškeré informace, včetně držení všech účtů a všech provedených transakcí, uchovávané v rejstřících a v nezávislé evidenci transakcí Společenství budou považovány za důvěrné pro všechny účely kromě provádění požadavků tohoto nařízení, směrnice 2003/87/ES nebo vnitrostátního práva.
2. Informace uchovávané v rejstřících nesmějí být použity bez předchozího souhlasu příslušného držitele účtu, vyjma za účelem provozu a údržby těchto rejstříků v souladu s ustanoveními tohoto nařízení.
3. Každý příslušný orgán a správci rejstříků provedou postupy týkající se povolenek, ověřených emisí, účtů nebo kjótských jednotek pouze tehdy, jsou-li nezbytné pro naplnění jejich funkce příslušného orgánu nebo správce rejstříku.
ODDÍL 2
Účty
Článek 11
Účty
1. Od 1. ledna 2005 bude každý rejstřík obsahovat v souladu s článkem 12 alespoň jeden vkladní účet smluvní strany.
2. Od 1. ledna 2005 bude každý rejstřík členského státu obsahovat jeden vkladový účet hospodářského subjektu pro každé zařízení, zřízený v souladu s článkem 15, a každý rejstřík bude obsahovat alespoň jeden osobní vkladový účet pro každou osobu, zřízený v souladu s článkem 19.
3. Od 1. ledna 2005 bude každý rejstřík obsahovat jeden účet pro odebrání a jeden účet pro zrušení pro období 2005-2007 a jeden účet pro zrušení pro období 2008-2012, zřízené v souladu s článkem 12.
4. Od 1. ledna 2008 a od 1. ledna prvního roku každého následujícího pětiletého období bude každý rejstřík obsahovat jeden účet pro odebrání a účty pro zrušení a nahrazení vyžadované podle příslušných rozhodnutí podle UNFCCC nebo Kjótského protokolu pro období 2008-2012 a pro každé další následné pětileté období, zřízené v souladu s článkem 12.
5. Pokud není stanoveno jinak, musí být možné na všech účtech ukládat povolenky a kjótské jednotky.
ODDÍL 3
Účty smluvních stran
Článek 12
Zřízení účtů smluvních stran
1. Příslušný subjekt členského státu a Komise předloží u svých správců rejstříku žádost, aby v jejich rejstřících byly zřízeny účty uvedené v čl. 11 odst. 1, 3 a 4.
Žadatel poskytne správci rejstříku veškeré informace, o které správce důvodně požádá.
Informace budou zahrnovat informace uvedené v příloze IV.
2. Do 10 dnů po obdržení žádosti podle odstavce 1 nebo uvedení komunikačního spojení mezi rejstříkem a nezávislou evidencí transakcí Společenství v činnost, přičemž se použije datum, které je pozdější, zřídí správce rejstříku v rejstříku účet postupem zřizování účtů uvedeným v příloze VIII.
3. Žadatel uvedený v odstavci 1 oznámí správci rejstříku do 10 dnů veškeré změny v informacích, které správci rejstříku poskytl podle odstavce 1.
Do 10 dnů po obdržení tohoto oznámení správce zaktualizuje tuto informaci postupem aktualizace účtů uvedeným v příloze VIII.
4. Správce rejstříku může od žadatele uvedeného v odstavci 1 požadovat souhlas s přiměřenými termíny a podmínkami týkajícími se otázek uvedených v příloze V.
Článek 13
Uzavření účtů smluvních stran
Do 10 dnů poté, co správce rejstříku obdržel od příslušného subjektu členského státu nebo Komise žádost o zrušení vkladního účtu smluvní strany, správce daný účet uzavře postupem uzavírání účtu uvedeným v příloze VIII.
Článek 14
Oznámení
Správce rejstříku okamžitě oznámí držiteli účtu zřízení nebo aktualizaci účtů příslušné smluvní strany a zrušení vkladního účtu příslušné smluvní strany.
ODDÍL 4
Vkladní účet hospodářského subjektu
Článek 15
Zřízení vkladního účtu hospodářského subjektu
1. Do 14 dnů po vydání jednotlivých povolenek na emise skleníkových plynů hospodářskému subjektu v zařízení, na které se v minulosti takové nebo podobné povolení nebo uvedení komunikačního spojení mezi rejstříkem a nezávislou evidencí transakcí Společenství v činnost nevztahovalo, přičemž se použije datum, které je pozdější, poskytnou příslušný orgán nebo hospodářský subjekt v případě, že to příslušný orgán vyžaduje, správci rejstříku členského státu informace uvedené v příloze III.
2. Do 10 dnů po obdržení informace podle odstavce 1 nebo uvedení komunikačního spojení mezi rejstříkem a nezávislou evidencí transakcí Společenství v činnost, přičemž se použije datum, které je pozdější, zřídí správce rejstříku vkladní účet hospodářského subjektu uvedený čl. 11 odst. 2 pro každé zařízení ve svém rejstříku postupem zřizování účtů podle přílohy VIII.
3. Příslušný orgán nebo hospodářský subjekt v případě, že to příslušný orgán vyžaduje, oznámí správci rejstříku do 10 dnů veškeré změny v informacích, které správci rejstříku poskytl podle odstavce 1.
Do 10 dnů po obdržení tohoto oznámení správce zaktualizuje informace od hospodářského subjektu postupem aktualizace účtu uvedeným v příloze VIII.
4. Správce rejstříku může hospodářské subjekty požádat, aby vyjádřily souhlas s přiměřenými termíny a podmínkami týkajícími se otázek uvedených v příloze V.
Článek 16
Držení kjótských jednotek na účtech hospodářského subjektu
Na účet hospodářského subjektu musí být možné ukládat kjótské jednotky, pokud to povolují právní předpisy členského státu nebo Společenství.
Článek 17
Uzavření vkladních účtů hospodářského subjektu
1. Příslušný orgán bude informovat správce rejstříku do 10 dnů o odebrání nebo odevzdání povolenky na emise skleníkových plynů pro zařízení, které v důsledku toho není těmito povolenkami kryto.
Aniž je dotčen odstavec 2, správce rejstříku uzavře všechny vkladní účty hospodářského subjektu, které s tímto odebráním nebo odevzdáním souvisejí, postupem uzavření účtu podle přílohy VIII dne 30. června roku následujícím po roce odebrání nebo odevzdání, pokud je zápis příslušného zařízení v tabulce shody za poslední rok nižší nebo roven nule.
Pokud je zápis příslušného zařízení v tabulce shody za poslední rok nižší než nula, správce rejstříku uzavře účet ke dni, kdy je zápis roven nule nebo vyšší, nebo ke dni, kdy příslušný orgán vydá pokyn, aby správce rejstříku účet uzavřel, protože je nepravděpodobné, že by hospodářský subjekt daného zařízení odevzdal další povolenky.
2. Pokud existuje kladný zůstatek povolenek nebo kjótských jednotek na účtu hospodářského subjektu, který správce rejstříku hodlá uzavřít v souladu s odstavcem 1, správce rejstříku nejprve požádá hospodářský subjekt, aby určil jiný účet v systému rejstříků, na který by bylo možné tyto povolenky nebo kjótské jednotky převést.
Pokud hospodářský subjekt na žádost správce neodpoví do 60 dnů, převede správce rejstříku zůstatek na vkladní účet smluvní strany.
Článek 18
Oznámení
Správce rejstříku neprodleně uvědomí držitele účtu o zřízení, aktualizaci nebo uzavření účtu jeho hospodářského subjektu.
ODDÍL 5
Osobní vkladní účty
Článek 19
Zřízení vkladního účtu subjektu
1. Žádost o zřízení osobního vkladního účtu bude předložena správci příslušného rejstříku.
Žadatel poskytne správci rejstříku informace, o něž správce rejstříku důvodně požádá.
Tyto informace budou obsahovat informace definované v příloze IV.
2. Do 10 dnů po obdržení žádosti podle odstavce 1 nebo uvedení komunikačního spojení mezi rejstříkem a nezávislou evidencí transakcí Společenství v činnost, přičemž se použije datum, které je pozdější, zřídí správce rejstříku osobní vkladní účet ve svém rejstříku postupem zřizování účtu uvedeným v příloze VIII.
Správce rejstříku nezřídí ve svém rejstříku více než 99 osobních vkladních účtů se stejným jménem.
3. Žadatel oznámí správci rejstříku veškeré změny v informacích poskytnutých správci rejstříku podle odstavce 1 do 10 dnů.
Do 10 dnů po obdržení takové informace správce rejstříku zaktualizuje údaje o dané osobě postupem aktualizace účtu uvedeným v příloze VIII.
4. Správce rejstříku může žadatele uvedeného v odstavci 1 požádat, aby vyjádřili souhlas s přiměřenými termíny a podmínkami týkajícími se otázek uvedených v příloze V.
Článek 20
Držení kjótských jednotek na osobních vkladních účtech
Na osobní vkladní účet musí být možné ukládat kjótské jednotky, pokud to povolují právní předpisy členského státu nebo Společenství.
Článek 21
Zrušení osobního vkladního účtu
1. Do 10 dnů po obdržení žádosti osoby o zrušení osobního vkladního účtu správce rejstříku účet uzavře procesem uzavírání účtů uvedeným v příloze VIII.
2. Pokud má účet osobní vkladní účet nulový zůstatek a v období 12 měsíců nedošlo k žádné transakci, správce rejstříku uvědomí držitele účtu, že osobní vkladní účet bude do 60 dnů zrušen, pokud správce rejstříku neobdrží během tohoto období od držitele účtu žádost, aby byl tento osobní vkladní účet zachován.
Pokud správce rejstříku od držitele účtu takovou žádost neobdrží, zruší účet postupem zrušení účtu uvedeným v příloze VIII.
Článek 22
Oznámení
Správce rejstříku neprodleně uvědomí všechny držitele účtu o zřízení, aktualizaci nebo zrušení osobního vkladního účtu.
Článek 23
Zmocnění zástupci
1. Každý držitel účtu určí pro každý účet zřízený v souladu s články 12, 15 a 19 prvního a druhého zmocněného zástupce.
Žádosti, aby správce rejstříku provedl určitý postup, budou předkládány zmocněným zástupcem jménem držitele účtu.
2. Každý členský stát a Komise mohou povolit držitelům účtu ve svých rejstřících jmenovat dalšího zmocněného zástupce, jehož souhlas je spolu se souhlasem prvního a druhého zmocněného zástupce nezbytný, aby bylo možné předložit jejich správci rejstříku žádost o provedení jednoho nebo více postupů podle čl. 49 odst. 1, 52, 53 a 62.
3. Každý ověřovatel jmenuje alespoň jednoho zmocněného zástupce, který bude zapisovat nebo schvalovat zápisy ročních ověřených emisí z daného zařízení do tabulky ověřených emisí v souladu s čl. 51 odst. 1.
4. Každý správce rejstříku a hlavní správce určí alespoň jednoho zmocněného zástupce, který bude jménem správce provozovat a udržovat rejstřík a nezávislou evidenci transakcí Společenství.
ODDÍL 6
Tabulky
Článek 24
Tabulky
1. Od 1. ledna 2005 bude rejstřík každého členského státu obsahovat jednu tabulku ověřených emisí, jednu tabulku odevzdaných povolenek a jednu tabulku o shodě.
Každý rejstřík může obsahovat i další tabulky pro jiné účely.
2. Nezávislá evidence transakcí Společenství bude obsahovat tabulku národního alokačního plánu pro každý členský stát na období 2005-2007, období 2008-2012 a na každé další následné pětileté období.
Nezávislá evidence transakcí Společenství může obsahovat další tabulky pro jiné účely.
3. Tabulky v rejstřících jednotlivých členských států budou obsahovat informace uvedené v příloze II.
Vkladní účty hospodářského subjektu a osobní vkladní účty budou obsahovat informace uvedené v příloze XVI.
Tabulka národního alokačního plánu v nezávislé evidenci transakcí Společenství bude obsahovat informace uvedené v příloze XIV.
ODDÍL 7
Kódy a identifikátory
Článek 25
Kódy
Všechny rejstříky budou obsahovat vstupní kódy uvedené v příloze VII a kódy odezvy uvedené v příloze XII, aby se zajistila správná interpretaci informací vyměněných při každém postupu.
Článek 26
Identifikační kódy účtu a alfanumerické identifikátory
Před zřízením účtu správce rejstříku určí pro každý účet samostatný identifikační kód účtu a alfanumerický identifikátor upřesněný každým držitelem účtu jako součást informací poskytnutých podle příloh III a IV v uvedeném pořadí.
Před zřízením účtu správce rejstříku rovněž přidělí držiteli účtu samostatný identifikační kód držitele účtu obsahující prvky uvedené v příloze VI.
KAPITOLA IV
KONTROLY A POSTUPY
ODDÍL 1
Zablokování účtů
Článek 27
Zablokování vkladního účtu hospodářského subjektu
1. Pokud 1. dubna každého roku počínaje rokem 2006 nebudou roční ověřené emise zařízení zaneseny do tabulky ověřených emisí postupem zapsání ověřených emisí uvedeným v příloze VIII, správce rejstříku převod povolenek z vkladního účtu hospodářského subjektu pro toto zařízení zastaví.
2. Až budou roční ověřené emise zařízení za daný rok uvedené v odstavci 1 zaneseny do tabulky ověřených emisí, správce rejstříku účet odblokuje.
3. Správce rejstříku bude okamžitě informovat příslušného držitele účtu a příslušný orgán o zablokování a odblokování vkladního účtu hospodářského subjektu.
4. Odstavec 1 se nevztahuje na odevzdání povolenek podle článku 52 nebo zrušení a nahrazení povolenek podle článků 60 a 61.
ODDÍL 2
Automatizované kontroly a postup sprovnávání údajů
Článek 28
Zjištění rozporů nezávislou evidencí transakcí Společenství
1. Hlavní správce zajistí, aby nezávislá evidence transakcí Společenství prováděla automatickou kontrolu stanovenou v příloze VIII, příloze IX a příloze XI u všech postupů týkajících se povolenek, ověřených emisí, účtů a kjótských jednotek s cílem zajistit, že nevzniknou k žádné rozpory.
2. Pokud je při automatizovaných kontrolách uvedených v odstavci 1 zjištěn rozpor v postupu podle přílohy VIII, přílohy IX a přílohy XI, hlavní správce okamžitě informuje příslušného správce nebo příslušné správce rejstříku odesláním automatické odezvy s podrobnostmi o povaze rozporu prostřednictvím kódů odezvy uvedených v příloze VIII, příloze IX a příloze XI.
Po obdržení tohoto kódy odezvy pro postup podle přílohy VIII nebo přílohy IX správce rejstříku tento postup ukončí a bude informovuje nezávislou evidenci transakcí Společenství.
Hlavní správce nezaktualizuje informace v nezávislé evidenci transakcí Společenství.
Příslušný správce rejstříku nebo příslušní správci budou okamžitě informovat příslušné držitele účtů o tom, že postup byl ukončen.
Článek 29
Zjištění nesouladu nezávislou evidencí transakcí Společenství
1. Hlavní správce zajistí, aby nezávislá evidence transakcí Společenství pravidelně zahajovala postup srovnávání údajů uvedený v příloze X. Za tímto účelem bude nezávislá evidence transakcí Společenství evidovat veškeré postupy týkající se povolenek, účtů a kjótských jednotek.
Tímto postupem bude nezávislá evidence transakcí Společenství kontrolovat, že se umístění kjótských jednotek a povolenek na každém účtu v rejstříku shoduje se záznamy v nezávislé evidenci transakcí Společenství.
2. Pokud je zjištěn nesoulad při srovnávání údajů, hlavní správce okamžitě informuje příslušného správce nebo příslušné správce rejstříku.
Pokud nebude nesoulad vyřešen, hlavní správce zajistí, že nezávislá evidence transakcí Společenství nepovolí zahájení žádného dalšího postupu podle přílohy VIII a přílohy IX týkajícího se případných povolenek, účtů nebo kjótských jednotek.
Článek 30
Zjištění rozporů a nesouladů nezávislou evidencí transakcí UNFCCC
1. Pokud nezávislá evidence transakcí UNFCCC po automatizované kontrole informuje příslušného správce rejstříku nebo příslušné správce rejstříku o rozporu při postupu, správce zahajovacího rejstříku postup ukončí a informuje o tom nezávislou evidenci transakcí UNFCCC.
Příslušný správce nebo správci rejstříku informují příslušné držitele účtů o tom, že postup byl ukončen.
2. Pokud nezávislá evidence transakcí UNFCCC zjistí nesoulad, hlavní správce zajistí, aby nezávislá evidence transakcí Společenství nepovolila žádný další postup podle přílohy VIII a přílohy IX týkající se kjótských jednotek, na které se vztahuje předchozí nesoulad, který nepodléhá automatizované kontrole nezávislou evidencí transakcí UNFCCC.
Článek 31
Automatizovaná kontrola rejstříku
Před provedením všech postupů a při nich zajistí správce rejstříku, aby byly v rámci rejstříku provedeny všechny případné automatizované kontroly s cílem odhalit rozpory, což by umožnilo ukončit postup před provedením automatizované kontroly nezávislou evidencí transakcí Společenství nebo nezávislou evidencí transakcí UNFCCC.
ODDÍL 3
Provedení a ukončení postupů
Článek 32
Postupy
Každý postup bude dodržovat pořadí výměny zpráv pro daný typ postupu, jak je uvedeno v příloze VIII, příloze IX, příloze X a příloze XI.
Každá zpráva bude v souladu s požadavky na formát a informace popsané pomocí popisu webových služeb vypracovaných v souladu s UNFCCC nebo Kjótským protokolem.
Článek 33
Identifikační kódy
Správce rejstříku přidělí každému postupu uvedenému v příloze VIII samostatný srovnávací identifikační kód a každému postupu uvedenému v příloze IX samostatný identifikační kód transakce.
Všechny tyto kódy budou obsahovat prvky uvedené v příloze VI.
Článek 34
Ukončení postupů týkajících se účtů a ověřených emisí
Všechny postupy uvedené v příloze VIII budou považovány za ukončené, až obě nezávislé evidence transakcí úspěšně oznámí zahajovacímu rejstříku, že v návrhu zaslaném zahajovacím rejstříkem nezjistily žádné rozpory.
Před zřízením komunikačního spojení mezi nezávislou evidencí transakcí Společenství a nezávislou evidencí transakcí UNFCCC však budou veškeré postupy uvedené v příloze VIII považovány za ukončené v okamžiku, kdy nezávislá evidence transakcí Společenství informuje zahajovací rejstřík, že v návrhu zaslaném zahajovacím rejstříkem nebyly shledány žádné rozpory.
Článek 35
Ukončení postupů týkajících se transakcí v rámci rejstříků
Všechny postupy uvedené v příloze IX, s výjimkou postupu vnějšího převodu, budou ukončeny v okamžiku, kdy obě nezávislé evidence transakcí informují zahajovací rejstřík, že v návrhu zaslaném zahajovacím rejstříkem nezjistily žádný rozpor, že zahajovací rejstřík úspěšně zaslal potvrzení oběma nezávislým evidencím transakcí a že transakce byly zaktualizovány v souladu s daným návrhem.
Před zřízením komunikačního spojení mezi nezávislou evidencí transakcí Společenství a nezávislou evidencí transakcí UNFCCC však budou veškeré postupy uvedené v příloze IX, s výjimkou postupu vnějšího převodu, považovány za ukončené v okamžiku, kdy nezávislá evidence transakcí Společenství informuje zahajovací rejstřík o tom, že v návrhu zaslaném zahajovacím rejstříkem nezjistila žádné rozpory a že zahajovací rejstřík úspěšně odeslal nezávislé evidenci transakcí Společenství potvrzení o tom, že zaktualizoval své záznamy v souladu s návrhem.
Článek 36
Ukončení postupu vnějšího převodu
Postup vnějšího převodu bude ukončen v okamžiku, kdy obě nezávislé evidence transakcí informují přijímající rejstřík, že v návrhu zaslaném zahajovacím rejstříkem nezjistily žádné rozpory a že přijímající rejstřík úspěšně odeslal oběma nezávislým evidencím transakcí potvrzení o tom, že zaktualizoval vlastní záznamy v souladu s návrhem zahajovacího rejstříku.
Před zřízením komunikačního spojení mezi nezávislou evidencí transakcí Společenství a nezávislou evidencí transakcí UNFCCC však bude postup vnějšího převodu ukončen v okamžiku, kdy nezávislá evidence transakcí Společenství informuje přijímající rejstřík, že v návrhu zaslaném zahajovacím rejstříkem nezjistila žádné rozpory a že přijímající rejstřík úspěšně zaslal nezávislé evidenci transakcí Společenství potvrzení o tom, že zaktualizoval své záznamy v souladu s návrhem zahajovacího rejstříku.
Článek 37
Dokončení postupu srovnávání údajů
Postup srovnávání uvedený v příloze X bude ukončen v okamžiku, kdy se vyřeší veškeré nesoulady mezi informacemi obsaženými v rejstříku a informacemi obsaženými v nezávislé evidenci transakcí Společenství, které se týkají určitého období a určitého data, a pro daný rejstřík bude úspěšně zahájen a ukončen postup srovnávání údajů.
KAPITOLA V
TRANSAKCE
ODDÍL 1
Přidělení a vydání povolenek na období 2005-2007
Článek 38
Tabulka národního alokačního plánu pro období 2005-2007
1. Do 1. října 2004 oznámí všechny členské státy Komisi tabulku národního alokačního plánu, která odpovídá rozhodnutí přijatému na základě článku 11 směrnice 2003/87/ES. Pokud bude tabulka národního alokačního plánu vycházet z národního alokačního plánu oznámeného Komisi, který nebyl na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2003/87/ES odmítnut nebo ke kterému Komise přijala navrhované změny, pověří Komise hlavního správce, aby zanesl tabulku národního alokačního plánu do nezávislé evidence transakcí Společenství v souladu s zahajovacími postupy uvedenými v příloze XIV.
2. Členský stát oznámí Komisi veškeré úpravy národního alokačního plánu s odpovídajícími úpravami tabulky národního alokačního plánu. Pokud úprava tabulky národního alokačního plánu vycházejí z národního alokačního plánu oznámeného Komisi, který nebyl na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2003/87/ES odmítnut nebo ke kterému Komise přijala navrhované změny, a je-li tato úprava v souladu s metodikou uvedenou v národním alokačním plánu nebo vyplývá ze zlepšení údajů, pověří Komise hlavního správce, aby zanesl odpovídající úpravy do tabulky národního alokačního plánu vedené v nezávislé evidenci transakcí Společenství v souladu s zahajovacími postupy uvedenými v příloze XIV. Ve všech dalších případech oznámí členský stát Komisi úpravu svého národního alokačního plánu, a pokud Komise tuto změnu neodmítne postupem podle čl. 9 odst. 3 směrnice 2003/87/ES, pověří Komise hlavního správce, aby zanesl odpovídající úpravy do tabulky národního alokačního plánu vedené v nezávislé evidenci transakcí Společenství v souladu s zahajovacími postupy uvedenými v příloze XIV.
3. Po provedení případné úpravy podle odstavce 2, ke kterým dojde po vydání povolenek podle článku 39 a které sníží počet povolenek podle článku 39 pro období let 2005-2007, převede správce rejstříku počet povolenek upřesněný příslušným orgánem z vkladových účtů uvedených v čl. 11 odst. 1 a 2, kde jsou povolenky uloženy, na účet pro zrušení pro období 2005-2007.
Úprava bude provedena postupem pro úpravu povolenek uvedeným v příloze IX.
Článek 39
Vydávání povolenek
Poté co byla tabulka národního alokačního plánu zanesena do nezávislé evidence transakcí Společenství, a jsou -li splněny podmínky čl. 38 odst. 2, správce rejstříku převede do 28. února 2005 celkový počet povolenek stanovený v tabulce národního alokačního plánu na účet smluvní strany.
Při vydávání povolenek přidělí správce rejstříku samostatný identifikační kód jednotky každé povolence a tento kód bude obsahovat prvky uvedené v příloze VI.
Povolenky budou vydávány postupem vydávání povolenek (2005-2007) uvedeným v příloze IX.
Článek 40
Přidělování povolenek hospodářským subjektům
Aniž jsou dotčeny čl. 38 odst. 2 a článek 41, převede správce rejstříku do 28. února 2005 a do 28. února každého následujícího roku v období 2005-2007 z vkladního účtu smluvní strany na příslušný vkladní účet hospodářského subjektu poměrnou část z celkového počtu povolenek vydaných podle článku 39, které byly přiděleny příslušnému zařízení pro daný rok v souladu s příslušnou částí tabulky národního alokačního plánu.
Pokud to vnitrostátní plán přidělování členského státu předpokládá, může správce rejstříku převést uvedenou část v každém roce později.
Povolenky budou přidělovány postupem přidělování povolenek uvedeným v příloze IX.
Článek 41
Odevzdání povolenek podle pokynu příslušného orgánu
16 odst. 1 směrnice 2003/87/ES celý podíl povolenek vydaných podle článku 39 nebo jeho část, který byl přidělen zařízení pro určitý rok, a to tím, že zanese počet odevzdaných povolenek do části tabulky pro odevzdané povolenky určené v daném roce pro dané zařízení.
Tyto odevzdané povolenky zůstanou na vkladním účtu smluvní strany.
Povolenky odevzdané na základě pokynu příslušného orgánu budou odevzdány postupem přidělování povolenek uvedeným v příloze IX.
Článek 42
Přidělování povolenek novým účastníkům
Pokud správce rejstříku dostane od příslušného orgánu pokyn, převede část z celkového počtu povolenek vydaných podle článku 39, které zbývají na vkladním účtu smluvní strany, na vkladní účet hospodářského subjektu nového účastníka.
Povolenky budou převedeny postupem vnitřního převodu uvedeným v příloze IX.
Článek 43
Vydávání povolenek z důvodu vyšší moci
1. Pokud správce rejstříku dostane od příslušného orgánu pokyn, umístí na vkladní účet smluvní strany počet povolenek z důvodu vyšší moci schválený Komisí pro období 2005-2007 podle článku 29 směrnice 2003/87/ES.
Povolenky z důvodu vyšší moci budou vydány postupem vydávání povolenek z důvodu vyšší moci uvedeným v příloze IX.
2. Správce rejstříku zanese počet vydaných povolenek z důvodu vyšší moci do částí tabulky odevzdaných povolenek určených pro zařízení a pro roky, pro které bylo povolení vydáno.
3. Při vydávání povolenek z důvodu vyšší moci přidělí správce rejstříku každé povolence z důvodu vyšší moci samostatný identifikační kód složený z prvků uvedených v příloze VI.
ODDÍL 2
Přidělování a vydávání povolenek pro období 2008-2012 a každé následující pětileté období
Článek 44
Tabulka národního alokačního plánu pro období 2008-2012 a každé následující pětileté období
1. Do 1. ledna 2007 a do 1. ledna 2012 měsíce před začátkem každého dalšího pětiletého období oznámí každý členský stát Komisi svoji tabulku národního alokačního plánu v souladu s rozhodnutím přijatým podle článku 11 směrnice 2003/87/ES. Pokud tabulka národního alokačního plánu vychází z národního alokačního plánu oznámeného Komisi, který nebyl na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2003/87/ES odmítnut nebo ke kterému Komise přijala navrhované změny, pověří Komise hlavního správce, aby zanesl tabulku národního alokačního plánu do nezávislé evidence transakcí Společenství v souladu se zahajovacími postupy uvedenými v příloze XIV.
2. Členský stát oznámí Komisi veškeré úpravy národního alokačního plánu společně s odpovídajícími úpravami své tabulky národního alokačního plánu. Pokud úprava tabulky národního alokačního plánu vychází z národního alokačního plánu oznámeného Komisi, který nebyl na základě čl. 9 odst. 3 směrnice 2003/87/ES odmítnut nebo ke kterému Komise přijala navrhované změny, a vyplývá-li tato úprava ze zlepšení údajů, pověří Komise hlavního správce, aby zanesl odpovídající úpravu do tabulky národního alokačního plánu vedené v nezávislé evidenci transakcí Společenství v souladu s zahajovacími postupy uvedenými v příloze XIV. Ve všech ostatních případech oznámí členský stát Komisi úpravu svého národního alokačního plánu, a pokud Komise neodmítne tuto úpravu postupem podle čl. 9 odst. 3 směrnice 2003/87/ES, pověří Komise hlavního správce, aby zanesl odpovídající úpravu do tabulky národního alokačního plánu vedené v nezávislé evidenci transakcí Společenství v souladu s zahajovacími postupy uvedenými v příloze XIV.
3. Po provedení úpravy podle odstavce 2, které proběhne po vydání povolenek podle článku 45 a kterou se sníží celkový počet povolenek vydaných podle článku 45 pro období 2008-2012 nebo pro následná pětiletá období, přepočítá správce rejstříku povolenky upřesněné příslušným orgánem na AAU tak, že odstraní prvek povolenky ze samostatného identifikačního kódu jednotky každé AAU, která obsahuje prvky uvedené v příloze VI.
Úprava se provede postupem opravy povolenek uvedeným v příloze IX.
Článek 45
Vydávání povolenek
Po zanesení tabulky národního alokačního plánu do nezávislé evidence transakcí Společenství a jsou-li splněny podmínky čl. 44 odst. 2, správce rejstříku umístí do 28. února prvního roku období 2008-2012 a do 28. února prvního roku každého následujícího pětiletého období celkový počet povolenek uvedený v tabulce národního alokačního plánu na vkladní účet smluvní strany, a to tak, že přepočte stejné množství AAU vedených na tomto účtu na povolenky.
Tento přepočet se provede tak, že se k samostatnému identifikačnímu kódu každé takové AAU, která obsahuje prvky uvedené v příloze VI, přidá prvek povolenky.
Povolenky pro období 2008-2012 a každé následující pětiletí období budou vydány postupem vydávání povolenek (2008-2012 a dále) uvedeným v příloze IX.
Článek 46
Přidělování povolenek hospodářským subjektům
Aniž jsou dotčeny čl. 44 odst. 2 a článek 47, převede správce rejstříku do 28. února 2008 a do 28. února každého následujícího roku z vkladního účtu smluvní strany na vkladní účet hospodářského subjektu podíl z celkového množství povolenek vydaných podle článku 45, který byl přidělen příslušnému zařízení v souladu s odpovídající částí tabulky národního alokačního plánu.
Pokud to vnitrostátní plán přidělování členského státu předpokládá, může správce rejstříku převést uvedený podíl v každém roce později.
Povolenky budou přidělovány postupem přidělování povolenek uvedeným v příloze IX.
Článek 47
Odevzdání povolenek na pokyn příslušného orgánu
16 odst. 1 směrnice 2003/87/ES pokyn, odevzdá celý podíl povolenek vydaných podle článku 45 nebo jeho část, který byl přidělen zařízení pro určitý rok, a to tím, že zanese počet odevzdaných povolenek do části tabulky pro odevzdané povolenky určené v daném roce pro dané zařízení.
Tyto odevzdané povolenky zůstanou na vkladním účtu smluvní strany.
Povolenky odevzdané na pokyn příslušného orgánu budou odevzdány postupem přidělování povolenek uvedeným v příloze IX.
Článek 48
Přidělování povolenek novým účastníkům
Pokud správce rejstříku dostane od příslušného orgánu pokyn, odevzdá část podílu nebo celý podíl povolenek vydaných podle článku 45, které zbývají na vkladním účtu smluvní strany na vkladní účet hospodářského subjektu nového účastníka.
Povolenky budou převedeny v souladu s postupem vnitřního převodu uvedeným v příloze IX.
ODDÍL 3
Převody a způsobilost
Článek 49
Převody povolenek a kjótských jednotek držiteli účtů
1. Správce rejstříku bude provádět převody mezi účty uvedenými v čl. 11 odst. 1 a 2:
a) v rámci svého rejstříku podle požadavku držitele účtu postupem vnitřního převodu uvedeným v příloze IX;
b) mezi rejstříky podle požadavku držitele účtu pro povolenky na období 2005-2007 postupem vnějšího převodu (2005-2007) uvedeným v příloze IX; a
c) mezi rejstříky podle požadavku držitele účtu pro povolenky vydané na období 2008-2012 a následná pětiletá období a kjótské jednotky postupem vnějšího převodu (2008-2012 a dále) uvedeným v příloze IX.
2. Povolenky mohou být převedeny pouze z účtu v rejstříku na účet v rejstříku třetí země nebo rejstříku CDM nebo získány z účtu v rejstříku třetí země nebo z rejstříku CDM na účet v rejstříku, pokud byla uzavřena dohoda v souladu s čl. 25 odst. 1 směrnice 2003/87/ES a tyto převody jsou v souladu s jakýmikoli ustanoveními týkajícími se vzájemného uznávání povolenek podle dohody vypracované Komisí podle čl. 25 odst. 2 směrnice 2003/87/ES.
Článek 50
Způsobilost a rezerva v období závazku
1. Členský stát nesmí převést nebo získat ERU nebo AAU nebo použít CER dříve, než uplyne 16 měsíců od předání jejich zprávy v souladu s čl. 7 odst. 1 rozhodnutí 280/2004/ES, pokud sekretariát UNFCCC nesdělí tomuto členskému státu, že postupy zjišťování souladu nebudou zahájeny.
Pokud sekretariát UNFCCC podle článku 8 rozhodnutí 280/2004/ES informuje členský stát, že neplní požadavky pro povolení převodu nebo získání ERU nebo AAU nebo použití CER, příslušný orgán členského státu vydá pokyn, aby správce rejstříku tyto transakce vyžadující způsobilost nezahajoval.
2. Pokud se od 1. ledna 2008 držení ERU, CER, AAU a RMU platných pro příslušné pětileté období na vkladním účtu smluvní strany, vkladním účtu hospodářského subjektu, osobním vkladním účtu a účtech pro zrušení ve členském státě blíží porušení rezervy v období závazku, vypočtené jako 90 % množství přiděleného členskému státu nebo 100 % pětinásobku jeho naposledy kontrolovaných zásob, přičemž se použije hodnota, která je nižší, oznámí Komise tuto skutečnost příslušnému členskému státu.
ODDÍL 4
Ověřené emise
Článek 51
Ověřené emise zařízení
1. Po uspokojivém ověření zprávy hospodářského subjektu o emisích zařízení v předcházejícím roce v souladu s požadavky definovanými členskými státy podle přílohy V směrnice 2003/87/ES ověřovatel zapíše nebo schválí zápis do oddílu tabulky ověřených emisí určeného pro dané zařízení za daný rok postupem aktualizace ověřených emisí uvedeným v příloze VIII.
2. Příslušný orgán může vydat pokyn, aby správce rejstříku upravil roční ověřené emise pro zařízení za předchozí rok s cílem zajistit soulad s požadavky definovanými členskými státy podle přílohy V směrnice 2003/87/ES, a to tím, že zapíše opravené roční ověřené emise do oddílu tabulky ověřených emisí určeného pro dané zařízení za daný rok postupem aktualizace ověřených emisí uvedeným v příloze VIII.
ODDÍL 5
Odevzdání povolenek
Článek 52
Odevzdání povolenek
Hospodářský subjekt odevzdá povolenky pro zařízení nebo bude žádost považována za předloženou, pokud tak stanoví právní předpisy členského státu, tak, že požádá správce rejstříku, aby:
a) převedl určitý počet povolenek pro určitý rok z příslušného vkladního účtu hospodářského subjektu na vkladní účet smluvní strany v tomto rejstříku;
b) zapsal počet převedených povolenek do části tabulky odevzdaných povolenek pro dané zařízení v daném roce.
Převod a zápis se provedou postupem odevzdání povolenek uvedeným v příloze IX.
Článek 53
Použití CER a ERU
Použití CER a ERU hospodářský subjektem v souladu s článkem 11a směrnice 2003/87/ES u daného zařízení proběhne tak, že hospodářský subjekt požádá správce rejstříku, aby:
a) převedl určitý počet CER nebo ERU pro určitý rok z příslušného vkladního účtu hospodářského subjektu na vkladní účet smluvní strany v tomto rejstříku;
b) zapsal počet převedených CER a ERU do části tabulky odevzdaných povolenek pro dané zařízení v daném roce.
Od 1. ledna 2008 bude správce rejstříku přijímat pouze žádosti o použití CER a ERU do výše procentního podílu přídělu pro každé zařízení, definovaného členským státem tohoto správce v národním alokačním plánu pro toto období.
Převod a zápis se provedou postupem odevzdání povolenek uvedeným v příloze IX.
Článek 54
Odevzdání povolenek z důvodu vyšší moci
Vydání povolenek z důvodu vyšší moci v souladu s článkem 43 bude představovat odevzdání těchto povolenek z důvodu vyšší moci.
Článek 55
Výpočet stavu shody
Po provedení zápisu do části tabulky odevzdaných povolenek nebo tabulky ověřených emisí určených pro dané zařízení stanoví správce rejstříku:
a) v letech 2005, 2006 a 2007 stav shody pro jednotlivé roky tím, že vypočte součet všech odevzdaných povolenek od roku 2005 až do současnosti včetně probíhajícího roku, od něhož odečte součet všech ověřených emisí od roku 2005 až do současnosti včetně probíhajícího roku;
b) v roce 2008 a každém následujícím roce stav shody pro zařízení a pro každý rok tím, že vypočte součet povolenek odevzdaných od roku 2008 až do současnosti včetně probíhajícího roku, od něhož odečte součet všech ověřených emisí od roku 2008 do současnosti včetně probíhajícího roku a přičte opravný faktor.
Opravný faktor se bude nulový, pokud je výsledek výpočtu pro rok 2007 vyšší než nula, avšak zůstane stejný jako výsledek výpočtu pro rok 2007, pokud je toto číslo nižší než nebo rovno nule.
Článek 56
Zápisy do tabulky shody
1. Správce rejstříku zanese údaj o shodě zařízení vypočtený podle článku 55 pro jednotlivé roky do části tabulky shody určené pro toto zařízení.
2. Dne 1. května 2006 a 1. května každého následujícího roku oznámí správce rejstříku tabulku shody příslušnému orgánu.
Kromě toho správce rejstříku oznámí příslušnému orgánu veškeré změny zápisů v tabulce shody za předchozí rok.
Článek 57
Zápisy do tabulky ověřených emisí
Pokud nebyl 1. května 2006 a 1. května každého následujícího roku do tabulky ověřených emisí pro zařízení zanesen žádný údaj o ověřených emisích za předcházející rok, nebude v tabulce ověřených emisí uvedena žádná náhradní hodnota emisí podle čl. 16 odst. 1 směrnice 2003/87/ES, která nebyla vypočtena v souladu s přílohou V směrnice 2003/87/ES.
ODDÍL 6
Zrušení a odebrání
Článek 58
Zrušení a odebrání odevzdaných povolenek a povolenek z důvodu vyšší moci pro období 2005-2007
Ve dnech 30. června 2006, 2007 a 2008 zruší správce rejstříku určitý počet povolenek, CER a povolenek z důvodu vyšší moci na vkladním účtu smluvní strany v souladu s články 52, 53 a 54.
Počet povolenek, CER a povolenek z důvodu vyšší moci ke zrušení se bude rovnat celkovému počtu odevzdaných povolenek zanesených do tabulky odevzdaných povolenek za období od 1. ledna 2005 do 30. června 2006, od 30. června 2006 do 30. června 2007 a od 30. června 2007 do 30. června 2008.
Zrušení se provede převodem CER s výjimkou CER vyplývajících z projektů uvedených v čl. 11a odst. 3 směrnice 2003/87/ES z vkladního účtu smluvní strany účet na účet pro zrušení pro období 2008-2012 a převodem povolenek a povolenek z důvodu vyšší moci z vkladního účtu smluvní strany na účet pro odebrání pro období 2005-2007 postupem odebrání (2005-2007) uvedeným v příloze IX.
Článek 59
Zrušení a odebrání odevzdaných povolenek pro období 2008-2012 a následná období
Ve dnech 30. června 2009 a 30. června každého následujícího roku zruší správce rejstříku povolenky odevzdané v období 2008-2012 a v každém následujícím pětiletém období postupem odebrání (2008-2012 a dále) uvedeným v příloze IX tak, že:
a) přepočítá určitý počet povolenek vydaných na pětileté období a držených na vkladním účtu smluvní strany, který se rovná celkovému počtu povolenek odevzdaných podle článku 52, jenž byl zanesen do tabulky odevzdaných povolenek od 1. ledna 2008 do 30. června 2009 a od 30. června předcházejícího roku do 30. června roku následujícího, na AAU tím, že odstraní prvek povolenky ze samostatného identifikačního kódu všech těchto AAU, které obsahují prvky uvedené v příloze VI; a
b) převede určitý počet kjótských jednotek typu určeného příslušným orgánem s výjimkou kjótských jednotek vyplývajících z projektů uvedených v čl. 11a odst. 3 směrnice 2003/87/ES, který se rovná celkovému počtu povolenek odevzdaných podle článků 52 a 53 zanesených do tabulky odevzdaných povolenek od 1. ledna 2008 do 30. června 2009 a od 30. června předcházejícího roku do 30. června následujícího roku, z vkladního účtu smluvní strany na účet pro odebrání pro příslušné období.
ODDÍL 7
Zrušení a nahrazení
Článek 60
Povolenek vydaných pro období 2005-2007
Dne 1. května 2008 každý správce rejstříku zruší a, dostane-li příslušný pokyn od příslušného orgánu, nahradí povolenky ve svém rejstříku postupem zrušení a nahrazení povolenek uvedeném v příloze IX tak, že:
a) převede určitý počet povolenek, který se rovná počtu povolenek vydaných v období 2005-2007 snížený o počet povolenek převedených podle článků 52 a 54 od 30. června předcházejícího roku z jejich vkladních účtů uvedených v čl. 11 odst. 1 a 2, na účet pro zrušení pro období 2005-2007;
b) dostane-li příslušného orgánu pokyn, vydá určitý počet náhradních povolenek upřesněný příslušným orgánem tak, že přepočítá odpovídající množství AAU vydaných v období 2008-2012 a držených na vkladních účtech smluvní strany na povolenky tak, že doplní prvek povolenky do samostatného identifikačního kódu každé AAU, která obsahuje prvky uvedené v příloze VI;
c) převede náhradní povolenky uvedené v písmeni b) z vkladního účtu smluvní strany na vkladní účty hospodářského subjektu a osobní vkladní účty určené příslušným orgánem, z nichž byly povolenky převedeny podle odst. a).
Článek 61
Zrušení a nahrazení povolenek vydaných pro období 2008-2012 a následující období
Ve dnech 1. května 2013 a 1. května každého následujícího pětiletého období každý správce rejstříku zruší a nahradí povolenky držené v rejstříku postupem zrušení a nahrazení povolenek uvedeným v příloze IX tak, že:
a) převede všechny povolenky vydané pro předcházející pětileté období z vkladních účtů hospodářského subjektu a z osobních vkladních účtů na vkladní účet smluvní strany;
b) přepočítá určitý počet povolenek, který se rovná se počtu povolenek vydaných v předcházejícím pětiletém období sníženému o počet povolenek odevzdaných podle článku 52 od 30. června předcházejícího roku na AAU tím, že odstraní prvek povolenky ze samostatného identifikačního kódu jednotlivých AAU, které obsahují prvky uvedené v příloze VI;
c) vydá odpovídající množství náhradních povolenek tak, že přepočítá AAU vydané pro probíhající období na vkladním účtu smluvní strany tím, že přidá prvek povolenky do samostatného identifikačního kódu jednotlivých AAU, které obsahují prvky uvedené v příloze VI;
d) převede určitý počet těchto povolenek vydaných podle písmene c) pro probíhající období z vkladního účtu smluvní strany na vkladní účty jednotlivých hospodářských subjektů a osob, ze kterých byly podle písmene a) převedeny v počtu rovnajícím se počtu povolenek, které byly z těchto účtů převedeny podle písmene a).
ODDÍL 8
Dobrovolné zrušení a odebrání
Článek 62
Dobrovolné zrušení povolenek a kjótských jednotek
1. Správce rejstříku vyhoví žádosti držitele účtu podle čl. 12 odst. 4 směrnice 2003/87/ES o dobrovolné zrušení povolenek nebo kjótských jednotek, pokud na jeho vkladním účtu nějaké jsou. Dobrovolné zrušení povolenek a kjótských jednotek se provede v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Za povolenky vydané v období 2005-2007 převede správce rejstříku určitý počet povolenek upřesněný držitelem účtu z jeho účtu na účet pro zrušení pro období 2005-2007 postupem zrušení povolenek (období 2005-2007) uvedeným v příloze IX.
3. Za kjótské jednotky a povolenky vydané pro období 2008-2012 a následujících pětiletých obdobích převede správce rejstříku počet Kjótských jednotek nebo povolenek upřesněných držitelem účtu z jeho účtu na příslušný účet pro zrušení pro období 2008-2012 a následná pětiletá období postupem zrušení (2008-2012 a dále) uvedeným v příloze IX.
4. Povolenky a kjótské jednotky držené na účtu pro zrušení nesmějí být převedeny na žádný jiný účet v systému rejstříků nebo na jiný účet v rejstříku CDM nebo v rejstříku třetí strany.
Článek 63
Odebrání kjótských jednotek
1. Pokud správce rejstříku dostane od příslušného orgánu členského státu pokyn, převede jakékoli množství a jakýkoliv typ kjótských jednotek upřesněných tímto orgánem, které dosud nebyly podle článku 59 odebrány z vkladního účtu smluvní strany, na příslušný účet pro odebrání v svém rejstříku postupem odebrání (období 2008-2012 a dále) uvedeným v příloze IX.
2. Hospodářský subjekt nebo osoba nebude moci převést povolenky z vkladního účtu hospodářského subjektu nebo osoby na účet pro odebrání.
3. Kjótské jednotky na účtu pro odebrání nemohou být převedeny na žádný jiný účet v rejstříku nebo na žádný účet v rejstříku CDM nebo v rejstříku třetí země.
KAPITOLA VI
BEZPEČNOSTNÍ NORMY, OPRÁVNĚNÍ A PŘÍSTUPOVÁ PRÁVA
Článek 64
Bezpečnostní normy
1. Všechny rejstříky budou dodržovat bezpečnostní normy uvedené v příloze XV.
2. Nezávislá evidence transakcí Společenství bude dodržovat bezpečnostní normy uvedené v příloze XV.
Článek 65
Oprávnění
Členské státy a Společenství použijí numerická osvědčení vydaná UNFCCC nebo jí určeným subjektem, aby oprávnily své rejstříky a nezávislou evidenci transakcí Společenství u nezávislé evidence transakcí UNFCCC.
Nicméně od 1. ledna 2005 do zřízení komunikačního spojení mezi nezávislou evidencí transakcí Společenství a nezávislou evidencí transakcí UNFCCC bude totožnost jednotlivých rejstříků a nezávislé evidence transakcí Společenství ověřována pomocí numerických osvědčení a uživatelských jmen a hesel, jak je uvedeno v příloze XV.
Komise nebo subjekt, který Komise určí, bude jednat jako opravňující orgán v souvislosti se všemi numerickými osvědčeními a bude přidělovat uživatelská jména hesla.
Článek 66
Přístup do rejstříků
1. Zmocněný zástupce bude mít přístup pouze k účtům v rejstříku, k nimž má přístupová práva, nebo bude moci požádat o zahájení postupu, o který může podle článku 23 požádat.
Tento přístup nebo tyto žádosti budou provedeny prostřednictvím bezpečné oblasti webové stránky daného rejstříku.
Správce rejstříku vydá každému zmocněnému zástupci uživatelské jméno a heslo, které mu umožní přístup na úrovni účtů nebo postupů, pro které má oprávnění.
Správci rejstříku mohou podle vlastního uvážení uplatnit další bezpečnostní požadavky, pokud budou v souladu s tímto nařízením.
2. Správce rejstříku může předpokládat, že uživatel, který zadal správné uživatelské jméno a heslo, je zmocněným zástupcem registrovaným pod tímto uživatelským jménem a heslem až do okamžiku, kdy zmocněný zástupce informuje správce rejstříku, že bezpečnost jeho hesla byla znehodnocena a požádá o nové heslo.
Správce rejstříku okamžitě vydá náhradní heslo.
3. Správce rejstříku zajistí, aby byla bezpečná oblast webové stránky rejstříku přístupná všem počítačům, které používají běžně dostupný internetový prohlížeč.
Komunikace mezi zmocněnými zástupci a bezpečnou oblastí webové stránky rejstříku bude zakódována v souladu s bezpečnostními normami v příloze XV.
4. Správce rejstříku přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že nedojde k neoprávněnému přístupu do zabezpečených oblastí webové stránky rejstříku.
Článek 67
Pozastavení přístupu k účtům
1. Hlavní správce a každý správce rejstříku mohou pozastavit platnost přístupového hesla zmocněného zástupce k účtům nebo postupům, kam by jinak přístup měl, pouze pokud se zmocněný zástupce:
a) pokusil získat přístup k účtům nebo postupům, ke kterým přístup nemá;
b) opakovaně se pokoušel o přístup k účtu nebo postupu s použitím nesprávného uživatelského jména nebo hesla; nebo
c) se pokouší nebo se pokusil o poškození bezpečnosti rejstříku nebo systému rejstříků,
nebo má správce pádný důvod věřit, že zmocněný zástupce takto jednal nebo jedná.
2. Pokud byl přístup k vkladnímu účtu hospodářského subjektu pozastaven podle odstavce 1 nebo podle článku 69 mezi 28. dubnem a 30. dubnem v kterémkoliv roce od roku 2006, odevzdá správce rejstříku, pokud bude požádán držitelem účtu a po doložení totožnosti jeho zmocněného zástupce prostřednictvím podkladů, určitý počet povolenek a použije určitý počet CER a ERU upřesněný držitelem účtu postupem odevzdání povolenek uvedeným v článcích 52 a 53 a v příloze IX.
KAPITOLA VII
DOSTUPNOST A SPOLEHLIVOST INFORMACÍ
Článek 68
Dostupnost a spolehlivost rejstříků a nezávislé evidence transakcí Společenství
Hlavní správce a každý správce rejstříku přijmou všechna náležitá opatření, aby zajistili, že:
a) rejstřík bude pro držitele účtu přístupný 24 hodin denně 7 dní v týdnu a že komunikační spojení mezi rejstříkem a nezávislou evidencí transakcí Společností bude udržováno 24 hodin denně 7 dní v týdnu, tedy poskytne podpůrný hardware a software pro případ poruchy provozu základního hardwaru a softwaru;
b) rejstřík a nezávislá evidence transakcí Společenství budou neprodleně reagovat na požadavky držitelů účtu.
Správci zajistí, aby rejstřík a nezávislá evidence transakcí Společenství obsahovaly odolné systémy a postupy pro zabezpečení všech údajů a včasné obnovení všech údajů a operací v případě pohromy.
Budou se snažit, aby byl provoz rejstříku a nezávislé evidence transakcí Společenství přerušován co nejméně.
Článek 69
Pozastavení přístupu
Hlavní správce může pozastavit přístup do nezávislé evidence transakcí Společenství a správce rejstříku může pozastavit přístup do svého rejstříku, pokud dojde k porušení bezpečnosti nezávislé evidence transakcí Společenství nebo rejstříku, které ohrožuje integritu nezávislé evidence transakcí Společenství nebo rejstříku nebo integritu systému rejstříků nebo jsou-li podobně ovlivněna podpůrná zařízení podle článku 68.
Článek 70
Oznámení o pozastavení přístupu
1. V případě porušení bezpečnosti nezávislé evidence transakcí Společenství, které by mohlo vést k pozastavení přístupu, hlavní správce neprodleně informuje správce rejstříků o ohrožení rejstříků.
2. V případě porušení bezpečnosti rejstříku, které by mohlo vést k pozastavení přístupu, příslušný správce rejstříku neprodleně informuje hlavního správce, který neprodleně informuje ostatní správce rejstříků o ohrožení rejstříků.
3. Pokud správce rejstříku zjistí, že je nezbytné pozastavit přístup k účtům nebo jiným operacím rejstříku, podá v náležitém předstihu oznámení o pozastavení příslušným držitelům účtů, ověřovatelům, hlavnímu správci a správcům ostatních rejstříků.
4. Pokud se hlavní správce dozví, že je nezbytné pozastavit přístup k operacím nezávislé evidence transakcí Společenství, podá všem správcům rejstříků v náležitém předstihu oznámení o pozastavení.
5. Oznámení podle článků 3 a 4 bude obsahovat předpokládanou délku pozastavení a bude zřetelně umístěno ve veřejné části webové stránky rejstříku nebo ve veřejné části webové stránky nezávislé evidence transakcí Společenství.
Článek 71
Testovací oblast každého rejstříku a nezávislé evidence transakcí Společenství
1. Každý správce rejstříku zřídí testovací oblast, kde bude možné testovat nové verze nebo vydání rejstříku postupy testování uvedenými v příloze XIII, aby bylo zajištěno, že:
a) všechny testovací postupy u nové verze nebo vydání rejstříku budou provedeny tak, aby se neomezila dostupnost verze nebo vydání rejstříku, která má v daný okamžik komunikační spojení s nezávislou evidencí transakcí Společenství nebo nezávislou evidencí transakcí UNFCCC pro držitele účtů, a
b) komunikační spojení mezi novou verzí nebo vydáním rejstříku a nezávislou evidencí transakcí Společenství budou zřízena a uvedena v činnost tak, aby držitelům účtů bylo způsobeno co nejméně problémů.
2. Hlavní správce vytvoří testovací oblast, aby umožnil testovací postupy uvedené v odstavci 1.
3. Správci rejstříků a hlavní správce zajistí, aby hardware a software jejich testovací oblasti fungovaly způsobem, který je reprezentativní pro výkon primárního hardwaru a softwaru uvedeného v článku 68.
Článek 72
Řízení změny
1. Hlavní správce bude se správci rejstříků a sekretariátem UNFCCC koordinovat přípravu a provedení veškerých změn tohoto nařízení, které povedou ke změnám ve funkčních a technických specifikacích systému rejstříků, a to před jejich provedením.
2. Pokud bude v důsledku těchto změn nutná nová verze nebo nové vydání rejstříku, každý správce rejstříku úspěšně ukončí testovací postupy uvedené v příloze XIII před zřízením a uvedením v činnost komunikačního spojení mezi novou verzí nebo vydáním tohoto rejstříku a nezávislou evidencí transakcí Společenství nebo nezávislou evidencí transakcí UNFCCC.
3. Každý správce rejstříku bude průběžně sledovat dostupnost, spolehlivost a účinnost svého rejstříku, aby zajistil úroveň výkonu, která odpovídá požadavkům tohoto nařízení. Pokud bude v důsledku tohoto sledování nebo pozastavení komunikačního spojení podle čl. 6 odst. 3 vyžadována nová verze nebo nové vydání rejstříku, každý správce rejstříku ukončí úspěšně testovací postupy uvedené v příloze XIII před zřízením a uvedením v činnost komunikačního spojení mezi novou verzí nebo vydáním tohoto rejstříku a nezávislou evidencí transakcí Společenství nebo nezávislou evidencí transakcí UNFCCC.
KAPITOLA VIII
ZÁZNAMY A POPLATKY
Článek 73
Záznamy
1. Hlavní správce a každý správce rejstříku bude uchovávat záznamy týkající se veškerých postupů a držitelů účtů uvedených v příloze III, příloze IV, příloze VIII, příloze IX, příloze X a příloze XI 15 let nebo do vyřešení všech souvisejících problémů s prováděním, přičemž se použije datum, které je pozdější.
2. Záznamy budou uchovávány v souladu se normami evidence údajů vypracovanými podle UNFCCC nebo Kjótského protokolu.
Článek 74
Poplatky
Veškeré poplatky, které správce rejstříku účtuje držitelům účtů, budou přiměřené a budou zřetelně umístěny ve veřejné oblasti webové stránky daného rejstříku.
Správci rejstříků nebudou mezi těmito poplatky činit rozdíl na základě toho, kde je držitel účtu ve Společenství umístěn.
Správci rejstříků nebudou účtovat držitelům účtů poplatky za transakce s povolenkami podle článku 49, článků 52 až 54 a článků 58 až 63.
KAPITOLA IX
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 75
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2217/2004
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce, a nařízení (ES) č. 1788/2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 37 odst. 2 třetí pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V důsledku zeměpisné polohy Kleinwalsertalu (obec Mittelberg) a obce Jungholz, které leží na rakouském území a jsou přístupné pouze po silnici z Německa, je mléko tamních producentů dodáváno německým kupujícím.
(2) Od zavedení systému mléčných kvót v rámci Společenství nařízením Rady (EHS) č. 804/68 ze dne 27. června 1968 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [2], ve znění nařízení (EHS) č. 856/84 [3] je mléko uváděné na trh těmito producenty zohledňováno při stanovování referenčních množství pro mléko z Německa.
(3) Nařízení (ES) č. 1782/2003 [4] zavedlo počínaje od kalendářního roku 2004 přímou platbu pro odvětví mléčných výrobků. Tyto platby jsou založeny na individuálních referenčních množstvích dotyčných producentů, která jsou spravována Německem, zatímco podle uvedeného nařízení by měla být platba prémie pro mléčné výrobky prováděna rakouskými orgány v rámci jejich vnitrostátního referenčního množství pro dvanáctiměsíční období 1999/2000 uvedeného v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 3950/92 ze dne 28. září 1992, kterým se zavádí doplňková dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků [5], a rozpočtového stropu stanoveného v čl. 96 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003. Jak referenční množství, tak rozpočtový strop byly pro Rakousko vypočteny bez zohlednění individuálních referenčních množství pro Kleinwalsertal (obec Mittelberg) a obec Jungholz.
2 nařízení (ES) č. 1782/2003 stanoví, že se platby na mléčné výrobky zahrnou v roce 2007 do režimu jednotné platby stanoveného uvedeným nařízením.
Článek 62 téhož nařízení však členským státům umožňuje zahrnutí takových plateb již od roku 2005.
Zahrnutí prémie pro mléčné výrobky se v Německu předpokládá od roku 2005, zatímco v Rakousku bude uskutečněno později.
(5) Za účelem umožnění praktické a řádné správy prémie pro mléčné výrobky a jejího zahrnutí do režimu jednotné platby by nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 mělo být změněno tak, aby pro Rakousko a Německo referenční množství a rozpočtový strop podle čl. 95 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 zohledňovaly referenční množství pro mléko producentů v dotyčných oblastech. V důsledku toho je rovněž vhodné upravit přílohu I nařízení (ES) č. 1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků za účelem přepočtení referenčních množství dotyčných producentů na rakouská referenční množství od mléčného kvótového roku 2004/05.
(6) Pro platby splatné v roce 2004 je však s ohledem na skutečnost, že termín pro podání žádosti již uplynul, vhodné stanovit odchylku od čl. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003, která by Německu umožnila vyplatit prémii zemědělcům z rakouského Kleinwalsertalu (obec Mittelberg) a obce Jungholz,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1782/2003 se mění takto:
1. V čl. 95 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Pro Německo a Rakousko však strop stanovený na základě referenčních množství pro dvanáctiměsíční období 1999/2000 činí 27863827,288 a 2750389,712 tun."
2. V čl. 96 odst. 2 se:
a) řádek pro Německo nahrazuje tímto:
+++++ TABLE +++++
b) řádek pro Rakousko nahrazuje tímto:
+++++ TABLE +++++
Článek 2
Příloha I nařízení (ES) č. 1788/2003 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 3
Odchylně od čl. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003 vyplatí zemědělcům z rakouského Kleinwalsertalu (obec Mittelberg) a obce Jungholz prémii pro mléčné výrobky a dodatečné platby za rok 2004 Německo.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se takto:
a) článek 1 se použije ode dne 1. ledna 2005,
b) článek 2 se použije ode dne 1. dubna 2004,
c) článek 3 se použije ode dne 1. ledna 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2218/2004
ze dne 22. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2219/2004
ze dne 22. prosince 2004
o nabídkách předložených v rámci nabídkového řízení týkajícího se subvence pro vývoz loupané dlouhozrnné rýže B na ostrov Réunion podle nařízení (ES) č. 2033/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží [1], a zejména čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2692/89 ze dne 6. září 1989, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro vývozy rýže na Réunion [2], a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením Komise (ES) č. 2033/2004 [3] bylo zahájeno nabídkové řízení na subvenci při vývozu rýže na ostrov Réunion.
(2) Podle článku 9 nařízení (EHS) č. 2692/89 může Komise na základě předložených nabídek a podle postupu stanoveného v čl. 26 odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 rozhodnout, že nevybere žádnou nabídku.
(3) Podle kritérií uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EHS) č. 2692/89 by neměla být stanovena maximální subvence.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V případě nabídek, které byly podány ve dnech 13. až 16. prosince 2004 v rámci nabídkového řízení na stanovení subvence na vývoz omleté dlouhozrnné rýže B kódu KN 10062098 na ostro
Nařízení Komise (ES) č. 2220/2004
ze dne 22. prosince 2004
o vydávání dovozních licencí na třtinový cukr v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1095/96 ze dne 18. června 1996 o zavedení koncesí stanovených v seznamu CXL sestaveném na základě závěrů jednání o čl. XXIV odst. 6 GATT [2],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1159/2003 ze dne 30. června 2003, kterým se pro hospodářské roky 2003/04, 2004/05 a 2005/06 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz třtinového cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod a kterým se mění nařízení (ES) č. 1464/95 a (ES) č. 779/96 [3], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 9 nařízení (ES) č. 1159/2003 stanoví pravidla určování povinností při dodávkách s nulovým clem u produktů kódu KN 1701, vyjádřených v ekvivalentu bílého cukru, pro dovozy původem ze zemí, které podepsaly protokol AKT a dohodu s Indií.
(2) Článek 16 nařízení (ES) č. 1159/2003 stanoví pravidla určování celních kvót s nulovým clem u produktů kódu KN 17011110, vyjádřených v ekvivalentu bílého cukru, pro dovozy původem ze zemí, které podepsaly protokol AKT a dohodu s Indií.
(3) Článek 22 nařízení (ES) č. 1159/2003 otevírá pro dovozy produktů kódu KN 17011110, z Brazílie, Kuby a ostatních třetích zemí celní kvóty s clem 98 EUR/t.
(4) V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1159/2003 byly v týdnu od 13. do 17. prosince 2004 příslušným orgánům předloženy žádosti o dovozní licence na celkové množství přesahující množství dodávkové povinnosti dotčené země stanovené podle článku 9 nařízení (ES) č. 1159/2003 pro preferenční cukr AKT-Indie.
(5) Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient snížení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a uvést, že bylo dosaženo příslušného limitu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro žádosti o dovozní licence podané ve dnech 13. až 17. prosince 2004 podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1159/2003 se licence vydávají do výše množstevních limitů stanovených v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2221/2004
ze dne 22. prosince 2004
o přidělení vývozních licencí pro sýry vyvážené v roce 2005 do Spojených států amerických v rámci některých kvót GATT
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na článek 30 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1847/2004 [2] zahajuje řízení o přidělení vývozních licencí pro sýry vyvážené v roce 2005 do Spojených států amerických v rámci některých kvót GATT.
(2) Ustanovení čl. 20 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky [3] stanoví kritéria, která se použijí na přidělení dočasných licencí, pokud jsou žádosti o tyto licence podány ve vztahu k množství produktů převyšujících jednu z příslušných kvót na daný rok. Po rozšíření Společenství dne 1. května 2004 ustanovení čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 174/1999 také stanoví přechodná opatření ve vztahu k těmto kritériím na rok 2005.
(3) Poptávka po vývozních licencích pro některé kvóty a skupiny produktů ukázala významné zvýšení a někdy vysoké překročení dostupného množství.
To může vést k podstatnému snížení množství přiděleného žadateli, čímž dojde ke snížení účinnosti a efektivity systému.
Kromě toho zkušenosti ukazují, že jsou-li množství přidělená každému hospodářskému subjektu velmi malá, existuje riziko, že hospodářský subjekt nebude schopen za těchto okolností plnit svůj závazek a že následkem bude ztráta jistoty.
(4) Pro vyřešení této situace je tedy vhodné použít spojení tří kritérií uvedených v čl. 20 odst.
174/1999 a zohlednit stanovená přechodná opatření. V souladu s písmeny a) a b) tohoto pododstavce jsou licence přiděleny přednostně žadatelům, kteří již ve Spojených státech amerických působili, kteří za své dovozce určili dceřiné společnosti a vyvezli množství příslušných produktů do daného místa určení v minulosti.
Kromě toho se použije koeficient snížení podle písmena c) uvedeného pododstavce.
(5) Pokud jde o skupiny produktů a kvóty, u nichž jsou žádosti podané na množství menší, než ta, která jsou k dispozici, je vhodné v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 174/1999 stanovit, aby přidělení zbývajícího množství žadatelům bylo v poměru k požadovanému množství. Přidělení tohoto dalšího množství by se mělo vázat na podání žádosti zúčastněným hospodářským subjektem a složení jistoty.
(6) Vzhledem ke lhůtě pro provedení tohoto řízení se na základě nařízení (ES) č. 1847/2004 použije toto nařízení co nejdříve.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Žádosti o prozatímní vývozní licence, podané podle nařízení (ES) č. 1847/2004, na skupiny produktů a kvóty, označené jako 16-Tokyo, 16-, 17-, 18-, 20- a 21-Uruguay, 25-Tokio a 25-Uruguay ve sloupci 3 přílohy tohoto nařízení, budou přijaty po použití koeficientu přidělení stanoveného ve sloupci 5 této přílohy, pokud jsou předloženy:
- žadateli, kteří prokáží vývoz příslušných produktů do Spojených států amerických během alespoň jednoho ze tří předcházejících let a určili za své dovozce dceřiné společnosti nebo
- žadateli, jejichž určení dovozci se považují za dceřiné společnosti podle druhého pododstavce čl. 20 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 174/1999.
Žádosti uvedené v prvním pododstavci budou přijaty po použití koeficientů přidělení stanovených ve sloupci 6 přílohy, pokud jsou předloženy:
- jinými žadateli než těmi, kteří jsou uvedeni v prvním pododstavci, kteří prokáží vývoz příslušných produktů do Spojených států amerických během alespoň jednoho ze tří předcházejících let nebo
- žadateli, u kterých není vyžadována předchozí vývozní činnost podle druhého pododstavce čl. 20 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 174/1999.
Žádosti uvedené v prvním pododstavci se zamítnou, pokud jsou předloženy jinými žadateli než těmi, kteří jsou uvedeni v prvním a druhém pododstavci.
2. Žadatelé mohou vzít zpět svou žádost, pokud je přidělené množství vyplývající z použití odstavce 1 menší než 2 tuny.
V takovém případě to oznámí příslušnému orgánu do 5 pracovních dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost a poté je bezodkladně uvolněna jejich jistota.
Příslušný orgán oznámí Komisi do 8 pracovních dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost množství, kterého se stažení žádosti týká a za něž byla uvolněna jistota.
Článek 2
Žádosti o prozatímní vývozní licence podané podle nařízení (ES) č. 1847/2004 na skupiny produktů a kvóty a označené jako 22-Tokio a 22-Uruguay ve sloupci 3 přílohy tohoto nařízení budou pro žádaná množství přijaty.
Co se týče další žádosti obchodníka, do 10 pracovních dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost a při předložení požadované jistoty mohou být za použití koeficientu přidělení stanoveného ve sloupci 7 přílohy vydány prozatímní vývozní licence na další množství.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Rady č. 2222/2004
ze dne 19. listopadu 2004
o správě dovozu některých výrobků z oceli z Ukrajiny
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé [1], vstoupila v platnost dnem 1. března 1998.
(2) Ustanovení čl. 22 odst. 1 dohody o partnerství a spolupráci stanoví, že se obchod s některými výrobky z oceli řídí hlavou III, kromě jejího článku 14, a ustanoveními další dohody.
(3) Tato další dohoda o obchodu s některými výrobky z oceli byla mezi Evropským společenstvím a vládou Ukrajiny uzavřena dne 22. listopadu 2004 [2].
(4) Je třeba poskytnout prostředky pro správu této dohody v rámci Společenství, přičemž je třeba vzít v úvahu zkušenosti získané v průběhu trvání předchozích dohod.
(5) Je nutné zajistit kontrolu původu dotčených výrobků a zavést k tomuto účelu vhodné metody správní spolupráce.
(6) Aby bylo použití dohody účinné, je třeba pro vstup dotčených výrobků do volného oběhu ve Společenství vyžadovat dovozní licenci Společenství a zavést systém správy udělování těchto licencí.
(7) Výrobky umístěné do svobodného celního pásma nebo dovážené podle podmínek platných pro celní sklady, dočasné použití nebo aktivní zušlechťovací styk (podmíněný systém) se nezapočítávají do limitů stanovených pro dotčené výrobky.
(8) Aby bylo možné zajistit, že tyto množstevní limity nebudou překračovány, je nutné stanovit řídicí postup, podle kterého nebudou příslušné orgány členských států vydávat dovozní licence, aniž by jim nejprve Komise potvrdila, že příslušná množství jsou v rámci dotčeného množstevního limitu stále dostupná.
(9) Dohoda stanoví systém spolupráce mezi Ukrajinou a Společenstvím s cílem zabránit obcházení předpisů skrze překládku, přesměrování nebo jiným způsobem.
Je stanoven postup konzultací, v jehož rámci může být s dotčenou zemí dosaženo dohody o odpovídající úpravě příslušného množstevního limitu, pokud se zdá, že jsou ustanovení dohody obcházena.
Ukrajina rovněž souhlasila s přijetím nezbytných opatření, která mají zajistit rychlé uplatnění jakékoli úpravy limitů.
Pokud v rámci daného období není dosaženo dohody s dodavatelskou zemí, může Společenství, existuje-li jasný důkaz o obcházení předpisů, uplatnit odpovídající úpravu limitů.
(10) Dovoz výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, podléhá od 1. ledna 2004 licenci podle rozhodnutí Rady 2003/893/ES ze dne 15. prosince 2003 o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou [3].
Podle dohody se tato množství započítávají do limitů stanovených tímto nařízením pro rok 2004.
(11) Dohoda, kterou toto nařízení provádí, vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení proto musí vstoupit v platnost ve stejný den,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se použije pro dovoz výrobků z oceli uvedených v příloze I a pocházejících z Ukrajiny.
2. Výrobky z oceli se zařazují do skupin výrobků uvedených v příloze I.
3. Zařazení výrobků uvedených v příloze I vychází z kombinované nomenklatury (KN) stanovené nařízením Rady (EHS) č.
2658/87 [4]. Postupy pro provádění tohoto odstavce jsou stanoveny v oddíle 1 kapitoly II.
4. Původ výrobků uvedených v odstavci 1 se stanoví v souladu s pravidly platnými ve Společenství.
5. Postupy pro ověřování původu výrobků uvedených v odstavci 1 jsou stanoveny v kapitolách II a III.
Článek 2
Množstevní limity
1. Dovoz výrobků z oceli uvedených v příloze I a pocházejících z Ukrajiny do Společenství podléhá ročním množstevním limitům stanoveným v příloze V. Podmínkou propuštění výrobků uvedených v příloze I a pocházejících z Ukrajiny do volného oběhu ve Společenství je předložení dovozního povolení vydaného orgány členských států v souladu s článkem 4.
Povolený dovoz se započítává do množstevních limitů stanovených pro rok, kdy byly výrobky v zemi vývozu odeslány.
2. Aby bylo možné zajistit, že množství, na něž se vydávají dovozní povolení, v žádné době nepřekročí celkové množstevní limity stanovené pro každou skupinu výrobků, vydají příslušné orgány dovozní povolení pouze na základě potvrzení Komise, že jsou pro danou skupinu výrobků z oceli stále k dispozici množství v rámci množstevních limitů, co se týče dodavatelské země, pro kterou podal dovozce nebo dovozci u těchto orgánů žádost.
3. Dovoz výrobků uskutečněný po 1. lednu 2004, u něhož byla vyžadována licence podle rozhodnutí Rady 2003/893/ES, se započítává do příslušných limitů pro rok 2004 stanovených v příloze V.
4. Pro účely tohoto nařízení a ode dne jeho použití se zásilka výrobků považuje za uskutečněnou ke dni, kdy je zboží naloženo na dopravní prostředek, pomocí kterého bude zboží vyvezeno.
Článek 3
Režimy s podmíněným osvobozením od cla
1. Množstevní limity uvedené v příloze V se nevztahují na výrobky umístěné do svobodného celního pásma nebo celního skladu nebo dovážené podle podmínek platných pro celní sklady, dočasné použití nebo aktivní zušlechťovací styk (podmíněný systém).
2. Pokud jsou výrobky uvedené v odstavci 1 následně propuštěny do volného oběhu, ať už v nezměněném stavu nebo po opracování, použije se čl. 2 odst. 2 a výrobky takto propuštěné se započítají do příslušných množstevních limitů stanovených v příloze V.
Článek 4
Zvláštní pravidla pro správu množstevních limitů Společenství
1. Pro účely použití čl. 2 odst. 2 oznámí před vydáním dovozních povolení příslušné orgány členských států Komisi množství uvedené v žádostech o dovozní povolení, které obdržely, což doloží originály vývozních licencí. Komise naopak potvrdí, že požadované(á) množství je(jsou) k dispozici pro dovoz, a to v chronologickém pořadí, v němž byla obdržena oznámení členských států (zásada ("kdo dřív přijde, je dřív na řadě").
2. Žádosti obsažené v oznámeních Komisi jsou platné, pokud v každém případě jasně udávají zemi vývozu, dotčenou skupinu výrobků, množství, která se mají dovézt, číslo vývozní licence, kvótový rok a členský stát, v němž mají být výrobky propuštěny do volného oběhu.
3. Komise orgánům potvrdí pokud možno celé množství uvedené v žádostech oznámených pro každou skupinu výrobků.
Kromě toho Komise okamžitě kontaktuje orgány Ukrajiny, pokud oznámené žádosti překračují limity, aby bylo možné věc vyjasnit a nalézt rychlé řešení.
4. Pokud jsou příslušné orgány informovány, že některé množství nebude v době platnosti dovozního povolení použito, okamžitě tuto skutečnost oznámí Komisi.
Taková nevyužitá množství se automaticky převádějí do zbylých množství celkového množstevního limitu Společenství pro každou skupinu výrobků.
5. Oznámení podle odstavců 1 až 4 se provádějí elektronicky v rámci integrované sítě vytvořené za tímto účelem, pokud není z naléhavých technických důvodů nutné dočasně použít jiný způsob komunikace.
6. Dovozní povolení nebo rovnocenné dokumenty se vydávají v souladu s kapitolou II.
7. Příslušné orgány členských států oznámí Komisi jakékoli zrušení již vydaných dovozních povolení nebo rovnocenných dokumentů v případech, kdy došlo k odejmutí nebo zrušení příslušných vývozních licencí ze strany příslušných ukrajinských orgánů.
Pokud však byly Komise nebo příslušné orgány členského státu příslušnými ukrajinskými orgány informovány o odejmutí nebo zrušení vývozní licence až poté, co byly dotčené výrobky dovezeny do Společenství, započítají se dotčená množství do množstevních limitů pro rok, kdy se zásilka výrobků uskutečnila.
Článek 5
Statistika
1. Členské státy Komisi každý měsíc oznámí, vždy během následujícího měsíce, celková množství výrobků z oceli uvedených v příloze I, která byla v daném měsíci propuštěna do volného oběhu, přičemž uvedou kód kombinované nomenklatury, použijí statistické jednotky a případně doplňkové jednotky použité v tomto kódu.
Dovoz se rozdělí v souladu s platnými statistickými postupy.
2. S cílem umožnit monitorování vývoje trhu u výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, oznámí členské státy Komisi do 31. března každého roku statistické údaje o dovozu v předešlém roce.
Článek 6
Obcházení předpisů
1. Pokud Komise na základě šetření prováděných v souladu s postupy stanovenými v kapitole III zjistí, že informace, které má k dispozici, jsou důkazem toho, že výrobky uvedené v příloze I pocházející z Ukrajiny byly přeloženy, přesměrovány nebo jinak dovezeny do Společenství tak, že došlo k obcházení množstevních limitů uvedených v článku 2, a že je třeba provést nutné úpravy, vyžádá si zahájení konzultací, aby bylo možné dospět k dohodě o odpovídající úpravě příslušných množstevních limitů.
2. Než budou konzultace podle odstavce 1 uzavřeny, může Komise požádat Ukrajinu, aby přijala nezbytná preventivní opatření, aby bylo možné zajistit, že budou úpravy množstevních limitů odsouhlasené v důsledku těchto konzultací provedeny pro rok, kdy byla podána žádost o konzultace nebo pro následující rok, pokud byly množstevní limity pro tento rok již vyčerpány, existuje-li jasný důkaz o obcházení předpisů.
3. Pokud Společenství a Ukrajina nedospějí k uspokojivému řešení a pokud Komise oznámí, že existuje jasný důkaz o obcházení předpisů, odečte od množstevních limitů odpovídající množství výrobků pocházejících z Ukrajiny.
Článek 7
Toto nařízení se nesmí v žádném ohledu odchylovat od ustanovení dvoustranné dohody o obchodu s některými výrobky z oceli, kterou Společenství uzavřelo s Ukrajinou a která má ve všech případech rozporu přednost [5].
KAPITOLA II
POSTUPY PRO ŘÍZENÍ MNOŽSTEVNÍCH LIMITŮ
ODDÍL 1
Zařazení
Článek 8
Zařazení výrobků z oceli, na něž se vztahuje toto nařízení, vychází z kombinované nomenklatury (KN).
Článek 9
Odbor pro celní a statistickou nomenklaturu Výboru pro celní kodex, který byl založen nařízením Rady (EHS) č. 2658/87, naléhavě prošetří, na podnět Komise nebo členského státu a v souladu s ustanoveními uvedeného nařízení, všechny otázky týkající se zařazení výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, do kombinované nomenklatury, s cílem zařadit je do příslušných skupin výrobků.
Článek 10
Komise informuje Ukrajinu o veškerých změnách kombinované nomenklatury (KN), které se týkají výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, a to hned po přijetí těchto změn příslušnými orgány Společenství.
Článek 11
Komise informuje příslušné ukrajinské orgány o veškerých rozhodnutích přijatých v souladu s postupy platnými ve Společenství, které se týkají zařazení výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, a to nejpozději do jednoho měsíce po jejich přijetí.
Takové sdělení musí obsahovat:
a) popis dotčených výrobků;
b) příslušnou skupinu výrobků a kód kombinované nomenklatury (kód KN);
c) důvody, které vedly k tomuto rozhodnutí.
Článek 12
1. Pokud v důsledku rozhodnutí o zařazení přijatého v souladu s platnými postupy Společenství dojde u jakéhokoli výrobku, na nějž se vztahuje toto nařízení, ke změně zařazovacího postupu nebo ke změně skupiny výrobků, poskytnou příslušné orgány členských států třicetidenní lhůtu ode dne oznámení Komise, než rozhodnutí nabude účinku.
2. Pro výrobky odeslané přede dnem použitelnosti tohoto rozhodnutí platí dřívější zařazovací postup, pokud byly tyto výrobky předány k dovozu během 60 dnů po uvedeném dni.
Článek 13
Pokud rozhodnutí o zařazení přijaté v souladu s platnými postupy Společenství uvedenými v článku 12 zahrnuje skupinu výrobků, která podléhá množstevnímu limitu, zahájí Komise, je-li to nutné, neprodleně konzultace podle článku 9 s cílem dospět k dohodě o nutných úpravách příslušných množstevních limitů podle přílohy V.
Článek 14
1. Aniž je dotčeno jakékoli jiné ustanovení týkající se této otázky, platí, že pokud se zařazení uvedené v dokumentaci nezbytné pro dovoz výrobků, na něž se vztahuje toto nařízení, liší od zařazení stanoveného příslušnými orgány členského státu, do kterého se mají výrobky dovézt, podléhá dotčené zboží prozatímně dovozním režimům, které jsou pro něj, v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, použitelné na základě zařazení, jež stanovily výše uvedené orgány.
2. Příslušné orgány členských států informují Komisi o případech uvedených v odstavci 1, přičemž uvedou zejména:
a) množství dotčených výrobků;
b) skupinu výrobků uvedenou na dovozní dokumentaci a tu, kterou příslušné orgány zachovaly;
c) číslo vývozní licence a uvedenou kategorii.
3. Příslušné orgány členských států nevydají nové dovozní povolení pro výrobky z oceli, které v důsledku nového zařazení podléhají množstevnímu limitu Společenství stanovenému v příloze V, dokud od Komise neobdrží potvrzení, že množství, která se mají dovézt, jsou v souladu s postupem stanoveným v článku 4 dostupná.
4. Komise informuje dotčené země vývozu o případech uvedených v tomto článku.
Článek 15
V případech uvedených v článku 14, stejně jako v podobných případech oznámených příslušnými ukrajinskými orgány, Komise zahájí, je-li to třeba, s Ukrajinou konzultace s cílem dohodnout se na zařazení, které by bylo definitivně použitelné pro sporné výrobky.
Článek 16
Po dohodě s příslušnými orgány dovážejícího členského státu nebo států a Ukrajiny může, v případě uvedeném v článku 15, zařazení definitivně použitelné pro sporné výrobky určit Komise.
Článek 17
Pokud nemůže být případ sporu uvedený v článku 14 vyřešen v souladu s článkem 15, přijme Komise v souladu s článkem 10 nařízení (EHS) č. 2658/87 opatření, kterým se stanoví zařazení výrobků v kombinované nomenklatuře.
ODDÍL 2
Systém dvojí kontroly
(pro správu množstevních limitů)
Článek 18
1. Příslušné ukrajinské orgány vydají vývozní licenci pro všechny zásilky výrobků z oceli, které podléhají množstevním limitům stanoveným v příloze V, až do výše těchto limitů.
2. Originál vývozní licence předkládá dovozce pro účely vydání dovozního povolení podle článku 21.
Článek 19
1. Vývozní licence pro množstevní limity musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze II a musí kromě jiného potvrzovat, že množství dotčeného zboží bylo započítáno do množstevního limitu stanoveného pro dotčenou skupinu výrobků.
2. Každá vývozní licence se vztahuje pouze na jednu ze skupin výrobků uvedených v příloze I.
Článek 20
Vývoz se započítává do množstevních limitů stanovených pro rok, kdy jsou výrobky, na něž se vztahuje vývozní licence, odeslány ve smyslu čl. 2 odst. 4.
Článek 21
1. V rozsahu, v němž Komise dle článku 4 potvrdila, že je požadované množství v rámci dotčeného množstevního limitu dostupné, vydají příslušné orgány členských států dovozní povolení, a to nejvýše do pěti pracovních dnů od okamžiku, kdy dovozce předloží originál příslušné vývozní licence.
Licence musí být předložena nejpozději 31. března roku, který následuje po roce, kdy bylo zboží, na nějž se licence vztahuje, odesláno.
Dovozní povolení vydávají příslušné orgány jakéhokoli členského státu bez ohledu na to, jaký stát je uveden na vývozní licenci, a to v rozsahu, v kterém Komise podle článku 4 potvrdila, že je požadované množství v rámci dotčeného množstevního limitu dostupné.
2. Dovozní povolení platí čtyři měsíce od data vystavení.
Na základě řádně odůvodněné žádosti ze strany dovozce mohou příslušné orgány členského státu prodloužit platnost o další období nepřesahující čtyři měsíce.
3. Dovozní povolení se vyhotovují podle vzoru uvedeného v příloze III a platí na celém celním území Společenství.
4. Prohlášení nebo žádost dovozce, jež byly vyhotoveny za účelem získání dovozního povolení, musí obsahovat.
a) celé jméno a adresu vývozce;
b) celé jméno a adresu dovozce;
c) přesný popis zboží a kód(y) KN;
d) zemi původu zboží;
e) zemi odeslání;
f) příslušnou skupinu výrobků a množství dotčených výrobků;
g) čistou hmotnost podle položek KN;
h) hodnotu cif výrobků na hranici Společenství podle položek KN;
i) informaci, zda jsou dotčené výrobky druhé nebo podprůměrné jakosti;
j) případně data platby a dodávky a kopii nákladního listu a kupní smlouvy;
k) datum a číslo vývozní licence;
l) jakýkoli interní kód používaný pro administrativní účely;
m) datum a podpis dovozce.
5. Dovozci nejsou povinni dovézt celé množství uvedené na dovozním povolení v rámci jedné jediné zásilky.
Článek 22
Platnost dovozních povolení vydaných orgány členských států závisí na platnosti vývozních licencí a na množství uvedených na vývozních licencích vydaných příslušnými ukrajinskými orgány, na jejichž základě byla dovozní povolení vydána.
Článek 23
Dovozní povolení nebo rovnocenné dokumenty vydávají příslušné orgány členských států v souladu s čl. 2 odst. 2 bez diskriminace jakémukoli dovozci ve Společenství, ať už je usazen kdekoli ve Společenství, aniž je dotčeno splnění ostatních podmínek, které vyžadují stávající pravidla.
Článek 24
1. Pokud Komise zjistí, že celková množství, na něž se vztahují vývozní licence vydané Ukrajinou pro určitou skupinu výrobků, v kterémkoli roce platnosti dohody přesahují množstevní limit stanovený pro tuto skupinu výrobků, je třeba okamžitě informovat příslušné licenční orgány v členských státech za tím účelem, aby mohly přerušit vydávání dalších dovozních povolení.
V tomto případě Komise neprodleně zahájí konzultace.
2. Příslušné orgány členského státu odmítnou vydat dovozní povolení pro výrobky pocházející z Ukrajiny, na něž se nevztahují vývozní licence vydané v souladu s ustanoveními této kapitoly.
ODDÍL 3
Společná ustanovení
Článek 25
1. Vývozní licence uvedená v článku 18 a osvědčení o původu uvedené v příloze II mohou zahrnovat dodatečné kopie, které musí být jako takové řádně označeny.
Uvedené dokumenty se vyhotovují v angličtině.
2. Jsou-li výše uvedené dokumenty vyplňovány rukou, je třeba použít pero a psát hůlkovým písmem.
3. Vývozní licence nebo rovnocenné dokumenty a osvědčení o původu mají formát 210 × 297 mm.
Použitý papír musí být bílý bankovní papír předepsaného formátu o hmotnosti alespoň 25 g/m2 neobsahující dřevitá vlákna.
Každá část má na pozadí gilošovaný přetisk, kterým je jakékoli padělání mechanickými nebo chemickými prostředky na pohled viditelné.
4. Příslušné orgány Společenství přijímají jako dokument platný pro účely dovozu v souladu s ustanoveními tohoto nařízení pouze originál.
5. Každá vývozní licence nebo rovnocenný dokument a osvědčení o původu jsou označeny standardizovaným pořadovým číslem, ať už tištěným či nikoli, které umožňuje identifikaci.
6. Toto číslo se skládá z těchto prvků:
- dvou písmen označujících zemi vývozu: UA = Ukrajina,
- dvou písmen označujících členský stát, který má být místem určení:
BEBelgieCZČeská republikaDKDánskoDENěmeckoEEEstonskoELŘeckoESŠpanělskoFRFrancieIEIrskoITItálieCYKyprLVLotyšskoLTLitvaLULucemburskoHUMaďarskoMTMaltaNLNizozemskoATRakouskoPLPolskoPTPortugalskoSISlovinskoSKSlovenskoFIFinskoSEŠvédskoGBSpojené království;
- jednomístného čísla označujícího kvótový rok podle poslední číslice, např. "4" pro rok 2004,
- dvoumístného čísla označujícího vystavující úřad v zemi vývozu,
- pětimístného čísla jdoucího postupně od 00001 do 99999 přiděleného členskému státu určení.
Článek 26
Vývozní licence a osvědčení o původu mohou být vystaveny i poté, co se zásilka výrobků, kterých se týká, uskutečnila.
V takových případech musí být označeny poznámkou "issued retrospectively".
Článek 27
V případě krádeže, ztráty nebo zničení vývozní licence nebo osvědčení o původu může vývozce požádat příslušný orgán, který dokument vydal, aby na základě vývozních dokumentů, které vývozce vlastní, vyhotovil duplikát.
Takto vydaný duplikát licence nebo osvědčení musí být označen poznámkou "duplicate".
Duplikát se označí datem původní licence nebo osvědčení.
ODDÍL 4
Dovozní licence společenství — jednotný tiskopis
Článek 28
1. Tiskopisy používané příslušnými orgány členských států pro vydávání dovozních povolení uvedených v článku 21 odpovídají vzoru dovozní licence uvedenému v příloze III.
2. Tiskopisy dovozních licencí a výpisy z nich se vyhotovují ve dvou stejnopisech, z nichž první, označený jako "vyhotovení pro držitele" a číslem 1, je určen pro žadatele o licenci a druhý, označený jako "vyhotovení pro vydávající orgán" a číslem 2, zůstane u orgánu, který licenci vydá.
Pro administrativní účely mohou příslušné orgány pořizovat další stejnopisy vyhotovení č. 2.
3. Tiskopisy se tisknou na bílém papíře bez dřevoviny, klíženém pro psaní, o hmotnosti mezi 55 a 65 g/m2.
Jejich rozměr je 210 × 297 mm s řádkováním 4,24 mm (1/6″). Tuto úpravu je nutno přesně respektovat.
Obě strany vyhotovení č. 1, které představuje vlastní licenci, jsou kromě jiného opatřeny pozadím s tištěným červeným gilošovaným vzorem, na kterém je patrné jakékoli padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
4. Tištění tiskopisů spadá do odpovědnosti členských států.
Tiskopisy mohou rovněž tisknout tiskárny určené členským státem, ve kterém jsou usazeny.
V tom případě obsahuje každý tiskopis odkaz na toto určení.
Každý tiskopis nese označení a adresu tiskárny nebo znak umožňující její identifikaci.
5. Při vydávání dovozních licencí a výpisů z nich se tyto dokumenty označí číslem vydání, které určí příslušné orgány členského státu.
Číslo dovozní licence se elektronicky, prostřednictvím integrované sítě vytvořené podle článku 4, oznámí Komisi.
6. Dovozní licence a výpisy z nich se vyhotovují v úředním jazyce nebo v některém z úředních jazyků členského státu, který je vydává.
7. V kolonce 10 vyznačí příslušné orgány odpovídající skupinu výrobků z oceli.
8. Označení vydávajících úřadů a orgánů přidělujících kvóty se provádí otiskem razítka.
Razítko orgánu vydávajícího licenci však lze nahradit pečetí kombinovanou s perforovanými písmeny nebo číslicemi nebo otiskem na licenci.
Vydávající orgány vyznačí přidělená množství takovým způsobem, který znemožňuje vkládání číslic nebo znaků.
Zadní strana vyhotovení č. 1 a 2 obsahuje kolonku, kde mohou celní orgány při vyplňování dovozních formalit nebo příslušné správní orgány při vydávání výpisů z licencí zapsat množství.
V případě nedostatku místa na licenci nebo výpisu z ní pro vyznačení dováženého množství mohou příslušné orgány k licenci nebo výpisu z ní připojit jednu nebo více doplňkových stránek s kolonkami, které jsou stejné jako ty na rubu vyhotovení č. 1 a 2 licence nebo výpisu z ní.
Orgány přidělující kvóty umístí své razítko tak, aby jedna polovina byla na licenci nebo výpisu z ní a druhá na doplňkové stránce.
V případě více než jedné doplňkové stránky se stejným způsobem přes každou stránku a stránku předešlou umístí další razítko.
10. Vydané dovozní licence a výpisy z nich, jednotlivé údaje a připojená potvrzení od orgánů jednoho členského státu mají v každém jiném členském státě stejný právní účinek jako vydané dokumenty, jednotlivé údaje a připojená potvrzení orgánů tohoto členského státu.
11. Je-li to nezbytné, mohou příslušné orgány dotčených členských států vyžadovat překlad obsahu licencí nebo výpisů do úředního jazyka nebo do některého z úředních jazyků daného členského státu.
KAPITOLA III
SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 29
Komise dodá orgánům členských států jména a adresy orgánů na Ukrajině, které jsou oprávněny vydávat osvědčení o původu a vývozní licence, společně se vzory razítek používaných těmito orgány.
Článek 30
V případě výrobků z oceli, které podléhají systému dvojí kontroly, členské státy oznámí Komisi do prvních deseti dnů každého měsíce celková množství, v příslušných jednotkách a podle země původu a skupin výrobků, pro která byla během předešlého měsíce vydána dovozní povolení.
Článek 31
1. Následné ověření osvědčení o původu nebo vývozních licencí se provádí namátkou nebo v případě, že příslušné orgány Společenství mají odůvodněné pochybnosti o pravosti osvědčení o původu nebo vývozní licence nebo o správnosti údajů týkajících se skutečného původu dotčených výrobků.
V takových případech vrátí příslušné orgány Společenství osvědčení o původu nebo vývozní licenci nebo jejich kopii příslušnému ukrajinskému vládnímu orgánu, přičemž případně uvedou formální nebo obsahové důvody šetření.
Pokud byla předložena faktura, přiloží se tato faktura nebo její kopie k osvědčení nebo licenci nebo jejich kopiím.
Příslušné orgány rovněž předají jakoukoli informaci, kterou obdržely a která naznačuje, že podrobnosti uvedené na dotčeném osvědčení nebo licenci nejsou správné.
2. Ustanovení odstavce 1 se vztahují také na následná ověřování prohlášení o původu.
3. Výsledky následných ověření prováděných v souladu s odstavcem 1 se oznámí příslušným orgánům Společenství, a to nejpozději do tří měsíců.
Oznamovaná informace musí uvádět, zda se sporné osvědčení, licence nebo prohlášení týká skutečně vyváženého zboží a zda je toto zboží podle této kapitoly způsobilé pro vývoz do Společenství.
Příslušné orgány Společenství si mohou vyžádat kopie všech dokumentů nezbytných pro úplné určení skutečností, zejména skutečného původu zboží.
4. Pokud by taková ověřování odhalila zneužívání nebo zásadní nesrovnalosti v používání prohlášení o původu, informuje dotčený členský stát o této skutečnosti Komisi.
Komise tuto informaci dále předá ostatním členským státům.
Společenství může rozhodnout, že dovoz dotčených výrobků do Společenství musí doprovázet osvědčení o původu z Ukrajiny uvedené v čl. 25 odst.
5. Namátková kontrola podle tohoto článku nesmí představovat překážku propuštění dotčených výrobků do volného oběhu.
Článek 32
1. Pokud ověřovací postup podle článku 31 nebo informace dostupné příslušným orgánům Společenství naznačují, že jsou ustanovení této kapitoly porušována, požádají tyto orgány Ukrajinu, aby provedla vhodná šetření nebo zajistila, aby byla taková šetření provedena, v souvislosti s činnostmi, u kterých se zdá, že dochází k porušování ustanovení této kapitoly.
Výsledky takových šetření se oznámí příslušným orgánům Společenství, včetně jakýchkoli dalších souvisejících informací, které pomohou odhalit skutečný původ zboží.
2. V souvislosti s kroky podnikanými podle této kapitoly si příslušné orgány Společenství mohou s příslušnými vládními orgány Republiky Ukrajina vyměňovat jakékoli informace, které jsou považovány za užitečné ve snaze zabránit porušování ustanovení této kapitoly.
3. Pokud dojde ke zjištění, že jsou ustanovení této kapitoly porušována, může Komise přijmout taková opatření, která jsou nezbytná ve snaze zabránit takovému porušování.
Článek 33
Komise koordinuje kroky podnikané příslušnými orgány členských států v rámci ustanovení této kapitoly.
Příslušné orgány členských států informují Komisi a jiné členské státy o tom, jaké kroky podnikly, a o dosažených výsledcích.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 34
Zrušení
Zrušuje se rozhodnutí Rady 2003/893/ES.
Článek 35
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2223/2004
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1257/1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 47 odst. 2 druhého pododstavce třetí odrážky nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 [2], ve znění nařízení (ES) č. 1783/2003 [3], nepřekročí příspěvek Společenství na agroenvironmentální opatření v oblastech spadajících pod cíl 1 85 % a v ostatních oblastech 60 %.
(2) Čl. 47a odst. 3 nařízení (ES) č. 1257/1999, který stanoví zvláštní finanční ustanovení pro členské státy, jež přistoupily k 1. květnu 2004, upřesňuje, že článek 47 uvedeného nařízení se nepoužije na financování opatření uvedených v čl. 47a odst. 1, mezi která patří agroenvironmentální opatření. U těchto opatření může příspěvek Společenství podle čl. 47b odst. 1 dosáhnout v oblastech spadajících pod cíl 1 80 %.
(3) Aby nedocházelo k rozdílům v zacházení mezi členskými státy Společenství ve složení k 30. dubnu 2004 a členskými státy, které přistoupily k 1. květnu 2004, pokud jde o financování agroenvironmentálních opatření v oblastech spadajících pod cíl 1, je od uvedeného dne přistoupení třeba sjednotit příspěvek pro posledně jmenované státy na příspěvek použitelný pro prvně jmenované státy v souladu s čl. 47 odst. 2 druhým pododstavcem třetí odrážkou nařízení (ES) č. 1257/1999.
(4) Ustanovení čl. 47 odst. 2 druhého pododstavce první a druhé odrážky nařízení (ES) č. 1257/1999 stanoví sazbu příspěvku Společenství v oblastech mimo cíle 1 a 2. V souladu s čl. 47a odst. 3 nařízení (ES) č. 1257/1999, ve znění aktu o přistoupení z roku 2003, se tato ustanovení nepoužijí na členské státy, které přistoupily k Evropské unii 1. května 2004, neboť měly pouze oblasti spadající pod cíle 1 a 2. Od té doby se ukázalo, že něteré z těchto členských států, například Slovensko, mají rovněž oblasti mimo uvedené cíle, kde se mohou použít opatření na rozvoj venkova. Za těchto okolností je nezbytné, aby se na členské státy, které přistoupily k Evropské unii 1. května 2004, mohla vztahovat ustanovení nařízení (ES) č. 1257/2004 stanovící sazbu příspěvku Společenství pro opatření, na která se vztahuje program rozvoje venkova.
(5) Nařízení (ES) č. 1257/1999 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V čl. 47a odst. 3 nařízení (ES) č. 1257/1999 se písmeno b) nahrazuje tímto:
"b) čl. 35 odst. 1 a odst. 2 druhá odrážka, čl. 36 odst. 2 a článek 47, s výjimkou odst. 2, druhého pododstavce, tohoto nařízení."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2224/2004
ze dne 23. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2225/2004
ze dne 23. prosince 2004,
kterým se stanoví reprezentativní ceny a dodatečná cla pro dovoz melasy v odvětví cukru použitelné od 24. prosince 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 24 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1422/95 ze dne 23 června 1995 kterým se stanoví prováděcí pravidla pro dovoz melasy v odvětví cukru a kterým se mění nařízení (EHS) č. 785/68 [2], stanoví, že dovozní cena CIF pro melasu stanovená v souladu s nařízením Komise (EHS) č. 785/68 [3], je považována za "cenu reprezentativní"; Tato cena je stanovena pro standardní jakosti vymezené v čl. 1 nařízení (EHS) č. 785/68.
(2) Při stanovování reprezentativních cen musí být vzaty v úvahu všechny údaje uvedené v čl. 3 nařízení (EHS) č. 785/68, kromě případů uvedených v článku 4 uvedeného nařízení. Toto stanovování může být popřípadě provedeno postupem podle čl. 7 nařízení (EHS) č. 785/68.
(3) Při upravování cen nevztahujících se k standardní jakosti, je třeba v závislosti na jakosti nabízené melasy zvýšit či snížit ceny podle článku 6 nařízení (EHS) č. 785/68.
(4) Pokud existuje rozdíl mezi spouštěcí cenou dotyčného produktu a jeho reprezentativní cenou, dodatečná dovozní cla se stanoví v souladu s podmínkami uvedenými článkem 3 nařízení (ES) č. 1422/95.
Jsou-li dovozní cla podle článku 5 nařízení (ES) č. 1422/95 dočasně pozastavena, je třeba pro tato cla stanovit zvláštní částky.
(5) Je třeba stanovit reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro dotyčné produkty v souladu s čl. 1 odst. 2 a s čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1422/95.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 1 nařízení (ES) č. 1422/95 se stanoví v příloze.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2226/2004
ze dne 23. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro bílý a surový cukr v nezměněném stavu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi kurzy či cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení na světovém trhu a cenami těchto produktů ve Společenství lze vyrovnat vývozní náhradou.
(2) Nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že při stanovení náhrad pro nedenaturovaný bílý a surový cukr vyvážený v nezměněném stavu je nutné vzít v úvahu situaci na trhu Společenství a na světovém trhu s cukrem, a to zejména faktor ceny a nákladů stanovený v článku 28 uvedeného nařízení.
Tento článek stanoví, že je třeba brát v úvahu také hospodářské aspekty zamýšlených vývozů.
(3) Náhrada pro surový cukr se musí stanovit podle standardní jakosti.
Ta je definována v příloze I bodu II nařízení (ES) č. 1260/2001.
Tuto náhradu je třeba dále stanovit podle čl. 28 odst.
Cukr kandys je definován v nařízení Komise (ES) č. 2135/95 ze dne 7. září 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro poskytování vývozních náhrad v odvětví cukru [2].
Takto vypočítaná částka náhrady pro cukr s přídavkem aromatických přípravků nebo barviv se musí vztahovat k jejich obsahu sacharosy a musí být proto stanovena pro 1 % uvedeného obsahu.
(4) Ve zvláštních případech může být částka náhrady stanovena právními akty jiné povahy.
(5) Náhrada musí být stanovena každé dva týdny.
Během této doby může být pozměněna.
(6) Čl. 27 odst. 5 první pododstavec nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky některých trhů, může být náhrada pro produkty uvedené v článku 1 zmíněného nařízení rozlišena podle místa určení.
(7) Významný a rychlý nárůst preferenčního dovozu cukru ze západobalkánských zemí od počátku roku 2001, jakož i vývoz cukru do těchto zemí se jeví jako velmi uměle vytvořený.
(8) S cílem zabránit zneužívání v souvislosti s produkty z odvětví cukru, u nichž byla čerpána vývozní náhrada a které byly zpětně dovezeny do Společenství, je třeba, aby náhrada pro produkty uvedené v tomto nařízení nebyla stanovena pro žádnou ze zemí západního Balkánu.
(9) Příslušné částky vývozních náhrad je třeba stanovit s ohledem na výše uvedené skutečnosti a na současnou situaci na trhu s cukrem, a zejména na kotace či ceny cukru ve Společenství a na světovém trhu.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Náhrady, které mají být poskytnuty při vývozu produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1260/2001, nedenaturovaných a v nezměněném stavu, se stanoví podle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2227/2004
ze dne 23. prosince 2004,
kterým se stanoví vývozní náhrady pro sirupy a některé další produkty z cukru vyvážené v nezměněném stavu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi kotacemi nebo cenami na světovém trhu s výrobky, jejichž seznam je obsažen v čl. 1 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, a cenami těchto výrobků ve Společenství, může být vyrovnán vývozní náhradou;
(2) Článek 3 nařízení Komise (ES) č. 2135/95 ze dne 7. září 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro poskytování vývozních náhrad v odvětví cukru [2], stanoví, že vývozní náhrada na 100 kilogramů výrobků, jejichž seznam je uveden v čl. 1 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1260/2001, se rovná základní částce násobené obsahem sacharosy, podle potřeby včetně ostatních cukrů vyjádřených jako sacharosa; obsah sacharosy v dotyčném výrobku se určuje v souladu s článkem 3 nařízení Komise (ES) č. 2135/95;
(3) Čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že základní výše náhrady pro sorbózu vyvezenou v nezměněném stavu se musí rovnat základní výši náhrady snížené o jednu setinu použitelné výrobní náhrady podle nařízení Rady (EHS) č. 1265/2001 ze dne 27. června 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/2001, pokud jde o poskytování výrobních náhrad pro cukr používaný v chemickém průmyslu [3] pro výrobky, jejichž seznam je zahrnut v příloze posledně uvedeného nařízení;
(4) V souladu s podmínkami čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 1260/2001 se základní výše náhrady za ostatní výrobky, jejichž seznam je uveden v čl. 1 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, vyvážené v nezměněném stavu, musí rovnat jedné setině částky, která na jedné straně bere v úvahu rozdíl mezi intervenční cenou pro bílý cukr pro oblasti Společenství bez deficitu v měsíci, pro který je stanovena základní výše, a cenovými nabídkami nebo cenami bílého cukru na světovém trhu, a na straně druhé z důvodu potřeby vytvořit rovnováhu mezi využitím základních produktů Společenství při výrobě zpracovaných výrobků na vývoz do třetích zemí a využitím produktů třetích zemí dovezených v rámci aktivního zušlechťovacího styku;
(5) V souladu s podmínkami čl. 30 odst. 4 nařízení (ES) č. 1260/2001 se použití základní výše může omezit na některé výrobky, jejichž seznam je obsažen v čl. 1 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení;
(6) Článek 27 nařízení (ES) č. 1260/2001 upravuje stanovení náhrad pro vývoz produktů v nezměněném stavu uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. f), g) a h) uvedeného nařízení; náhrada musí být stanovena na 100 kilogramů sušiny, přičemž se bere v úvahu vývozní náhrada pro produkty spadající pod kód KN 17023091 a pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1260/2001 a hospodářské aspekty předpokládaných vývozů; v případě produktů uvedených ve zmíněném čl. 1 písm. f) a g) se náhrada má poskytovat pro produkty, které splňují podmínky článku 5 nařízení (ES) č. 2135/95; pokud jde o produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. h) náhrada se poskytne pouze u těch, které splňují podmínky článku 6 nařízení (ES) č. 2135/95;
(7) Výše uvedených náhrad se musí stanovit každý měsíc, přičemž je lze měnit v intervenčním období;
(8) Čl. 27 odst. 5 první pododstavec nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky některých trhů, může být náhrada pro produkty uvedené v článku 1 zmíněného nařízení rozlišena podle místa určení;
(9) Významný a rychlý nárůst preferenčního dovozu cukru ze západobalkánských zemí od počátku roku 2001, jakož i vývoz cukru do těchto zemí se jeví jako velmi uměle vytvořený;
(10) S cílem zabránit zneužívání v souvislosti s produkty z odvětví cukru, u nichž byla čerpána vývozní náhrada a které byly zpětně dovezeny do Společenství, je třeba, aby náhrada pro produkty uvedené v tomto nařízení nebyla stanovena pro žádnou ze zemí západního Balkánu;
(11) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je třeba stanovit náhrady pro příslušné produkty v přiměřené výši;
(12) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek1
Náhrady, které mají být poskytnuty při vývozu produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. d), f), g) a h) nařízení (ES) č. 1260/2001, vyvážených v nezměněném stavu, se stanoví podle přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2228/2004
ze dne 23. prosince 2004,
kterým se stanoví maximální výše vývozních náhrad u bílého cukru určeného do některých třetích zemí pro 15. dílčí nabídkové řízení vyhlášené v rámci stálého nabídkového řízení stanoveného nařízením (ES) č. 1327/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1327/2004 ze dne 19. července 2004, kterým bylo vyhlášeno stálé nabídkové řízení ke stanovení vývozních dávek a/nebo vývozních náhrad pro bílý cukr [2], pro hospodářský rok 2004/05, vyžaduje, aby pro vývoz tohoto cukru do některých třetích zemí byla vyhlášena dílčí nabídková řízení.
(2) V souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1327/2004 je případně třeba stanovit maximální výši náhrady pro příslušné dílčí nabídkové řízení, a to zejména s ohledem na současný stav a předpokládaný vývoj trhu s cukrem ve Společenství a světového trhu s cukrem.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro 15. dílčí nabídkové řízení pro bílý cukr vyhlášené v souladu s nařízením (ES) č. 1327/2004 se maximální výše vývozní náhrady stanoví na 45,543 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2229/2004
ze dne 3. prosince 2004,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [1], a zejména na druhý pododstavec čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 91/414/EHS stanoví, aby v průběhu dvanáctiletého období po oznámení uvedené směrnice uskutečnily členské státy pracovní program (dále jen "pracovní program") zaměřený na postupné posuzování účinných látek, které byly na trhu do dvou let od oznámení uvedené směrnice.
(2) Nařízení Komise (EHS) č. 3600/92 ze dne 11. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro první etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [2], stanoví první etapu pracovního programu, která právě probíhá.
(3) Nařízení Komise (ES) č. 451/2000 ze dne 28. února 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro druhou a třetí etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS [3], stanoví druhou etapu programu, která rovněž právě probíhá.
(4) Nařízení (ES) č. 451/2000 rovněž stanoví třetí etapu pracovního programu pro dodatečný počet účinných látek, na něž se nevztahovala první ani druhá etapa programu. Nařízení Komise (EHS) č. 1490/2002 ze dne 14. srpna 2002, kterým se stanoví další prováděcí pravidla pro třetí etapu pracovního programu podle č. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [4], také stanoví třetí etapu pracovního programu. Tato třetí etapa rovněž právě probíhá.
(5) Nařízení Komise (ES) č. 1112/2002 ze dne 20. června 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu podle čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS [5], stanoví čtvrtou etapu programu, která právě probíhá. Producenti, kteří si přáli zařadit účinné látky podle této etapy do přílohy I směrnice 91/414/EHS, se zavázali poskytnou nezbytné informace.
(6) S ohledem na přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska je nezbytné poskytnout příležitost producentům z nových členských států oznámit zájem zúčastnit se čtvrté etapy pracovního programu pro všechny látky zahrnuté do této etapy.
Je rovněž vhodné zorganizovat přezkoumání látek, které byly na trhu nových členských států před 1. květnem 2004 a na něž se nevztahuje první až čtvrtá etapa pracovního programu.
(7) Postupy stanovené v tomto nařízení by neměly mít vliv na postupy a opatření, která mají být přijata v rámci jiných právních předpisů Společenství, zejména směrnice Rady 79/117/EHS ze dne 21. prosince 1978, kterou se zakazuje uvádění na trh a používání přípravků na ochranu rostlin obsahujících určité účinné látky [6], jestliže bude mít Komise k dispozici informace, podle kterých mohou být požadavky směrnice splněny.
(8) Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin [7], byl vytvořen Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EÚBP) s cílem zajistit, aby mělo Společenství přístup k vysoce kvalitní, nezávislé a účinné vědecké a technické podpoře ve snaze docílit vysoké úrovně ochrany zdraví při vydávání právních předpisů týkajících se bezpečnosti potravin a krmiv.
Je proto vhodné stanovit, že EÚBP by se měl pracovního programu týkajícího se účinných látek zúčastnit.
(9) Je třeba stanovit vztahy mezi producenty, členskými státy, Komisí a EÚBP a povinnosti každého z nich při provádění pracovního programu s přihlédnutím ke zkušenostem získaným v průběhu první a druhé etapy pracovního programu, k cílům odlišení posouzení rizik od řízení rizik a potřebě zorganizovat práci co nejefektivněji.
(10) Pro zajištění účinnosti pracovního programu je nezbytná úzká spolupráce mezi producenty, členskými státy, Komisí a EÚBP a přísné dodržování stanovených lhůt.
Všechny fáze čtvrté etapy programu by měly být přesně časově vymezeny, aby bylo zajištěno ukončení etapy v přijatelné lhůtě.
Pro některé účinné látky, u nichž jsou omezeny požadavky na dokumentaci, je vhodné stanovit krátkou lhůtu na dodání dokumentace, aby bylo možné v celkovém časovém rámci pro dokončení přezkumného programu dodat další informace.
(11) Aby se zabránilo duplicitě, a zejména opakování pokusů na obratlovcích, měli by být producenti vyzváni k podání společné dokumentace.
(12) Pro informace, jež mají být předloženy, je nezbytné určit povinnosti producentů, pokud jde o formát, lhůty a vnitrostátní orgány a EÚBP.
Řada účinných látek zahrnutých ve čtvrté etapě pracovního programu se vyrábí v malých množstvích pro odborné účely.
Některé jsou významné v ekologickém zemědělství nebo v jiných zemědělských systémech s nízkými vstupními náklady a lze očekávat, že ve vztahu k ochraně lidí a životního prostředí představují nízké riziko.
(13) Ve zprávě Evropskému parlamentu a Radě o pokroku Hodnocení účinných látek v prostředcích na ochranu rostlin (předložené v souladu s čl. 8 odst. 2 směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění prostředků na ochranu rostlin na trh) [8] vyjádřila Komise potřebu zvláštních opatření, která mají být přijata ve vztahu ke sloučeninám s nízkým rizikem.
(14) Pro tuto etapu pracovního programu se vyžaduje upravený přístup, aby se snížilo riziko, že velké množství účinných látek bude staženo výhradně z ekonomických důvodů.
Pro určité skupiny účinných látek je tedy vhodné, aby se formát a požadavky na informace, které mají být předloženy, lišily od formátu a požadavků pro účinné látky v předchozích třech etapách pracovního programu.
(15) V zájmu soudržnosti právních předpisů Společenství je nezbytné zajistit, aby opatření stanovená tímto nařízením odpovídala opatřením přijatým podle směrnice 98/8/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh [9].
(16) Oznámení a předložení dokumentace by nemělo být nezbytným předpokladem pro to, aby bylo možné po zařazení účinné látky do přílohy I směrnice 91/414/EHS uvádět přípravky na ochranu rostlin na trh, s výhradou článku 13 uvedené směrnice.
Proto by osoby, které oznámení nepředložily, měly mít možnost být ve všech etapách hodnocení informovány o případných dalších požadavcích na to, aby mohly nadále uvádět přípravky na ochranu rostlin obsahující hodnocenou účinnou látku na trh.
(17) S cílem zajistit, aby byly zváženy všechny příslušné informace o možných nebezpečných účincích účinné látky nebo jejích reziduí, by měly být při hodnoceních také vzaty v úvahu technické nebo vědecké informace předložené jakoukoli osobou v příslušných lhůtách.
(18) Jestliže spolupráce s oznamovateli skončí, není možné nadále efektivně pokračovat v hodnocení účinné látky, a je proto vhodné hodnocení ukončit, pokud dokumentaci nepřevezme členský stát.
(19) Hodnocení by se mělo rozdělit mezi příslušné orgány členských států.
Proto by měl být pro každou účinnou látku určen členský stát zpravodaj.
Pokud je to vhodné, měl by členský stát zpravodaj posoudit úplnost seznamu dodaného oznamovatelem a přezkoumat a zhodnotit předložené informace.
Výsledky hodnocení by měl předložit EÚBP a Komisi dát doporučení ohledně rozhodnutí, které je třeba přijmout, pokud jde o dotčenou účinnou látku.
U určitých skupin účinných látek je vhodné, aby členské státy zpravodajové úzce spolupracovaly s ostatními členskými státy zpravodaji pro danou skupinu.
V rámci každé skupiny je vhodné určit hlavního zpravodaje, který bude spolupráci koordinovat.
(20) Členské státy zpravodajové by měly EÚBP zaslat návrhy zpráv o svých hodnoceních účinných látek.
Návrhy hodnotících zpráv by měly být před předložením Komisi přezkoumány EÚBP.
(21) Pokud během posuzování a hodnocení vyjde najevo nerovnováha mezi povinnostmi členských států zpravodajů, mělo by být možné nahradit členský stát původně jmenovaný zpravodajem pro určitou účinnou látku jiným členským státem.
(22) Pro zajištění řádného financování této etapy pracovního programu by měl být členským státům placen manipulační poplatek a poplatek za hodnocení dokumentací a návrhů hodnotících zpráv.
(23) EÚBP byl o navržených opatřeních konzultován.
(24) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A OBLAST PŮSOBNOSTI, DEFINICE A URČENÝ ORGÁN ČLENSKÉHO STÁTU
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví:
a) další prováděcí pravidla pro čtvrtou etapu pracovního programu uvedeného v čl. 8 odst. 2 druhém pododstavci směrnice Rady 91/414/EHS (dále jen "pracovní program"), pokud jde o další hodnocení účinných látek oznámených podle nařízení (ES) č. 1112/2002;
b) pravidla pro účinné látky, které byly na trhu před 1. květnem 2004 v České republice, Estonsku, na Kypru, v Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, na Maltě, v Polsku, Slovinsku a na Slovensk a které nebyly zahrnuty do 1.–3. etapy pracovního programu a něž se nevztahuje nařízení (ES) č. 1112/2002.
2. Ustanovení čl. 6 odst. 2 a 3 a druhý odstavec čl. 6 odst. 4 směrnice 91/414/EHS se nepoužije na účinné látky uvedené v příloze I tohoto nařízení, dokud postupy stanovené tímto nařízením pro takové látky nebudou dokončeny.
3. Toto nařízení se použije, aniž jsou dotčena:
a) přezkoumání účinných látek uvedených v příloze I tohoto nařízení provedená členskými státy, zejména s cílem obnovit povolení podle čl. 4 odst. 4 směrnice 91/414/EHS;
b) přezkoumání provedená Komisí podle čl. 5 odst. 5 směrnice 91/414/EHS;
c) hodnocení prováděná podle směrnice 79/117/EHS.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 směrnice 91/414/EHS a článku 2 nařízení (ES) č. 1112/2002.
Použijí se rovněž tyto definice:
a) "oznamovatelem" se rozumí fyzická nebo právnická osoba, jež podala oznámení v souladu s:
i) nařízením (ES) č. 1112/2002, jak je uvedeno v příloze II tohoto nařízení, nebo
ii) článkem 4 tohoto nařízení;
b) "členským státem zpravodajem" se rozumí členský stát zpravodaj pro účinnou látku, jak je uvedeno v příloze I.
c) "souhrnnou dokumentací" se rozumí dokumentace obsahující informace požadované podle čl. 10 odst. 2, která obsahuje souhrn výsledků zkoušek a studií zmíněných v uvedeném odstavci.
d) "úplnou dokumentací" se rozumí dokumentace obsahující informace požadované podle čl. 10 odst. 3, kde jsou uvedeny plné výsledky zkoušek a studií zmíněné v souhrnné dokumentaci.
Článek 3
Určený orgán členského státu
1. Každý členský stát určí orgán nebo orgány, které budou plnit závazky členských států podle tohoto nařízení.
2. Vnitrostátní orgány uvedené v příloze III koordinují a zajišťují veškeré kontakty s oznamovateli, ostatními členskými státy, Komisí a Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EÚBP) nezbytné pro účely tohoto nařízení.
Každý členský stát sdělí podrobnosti týkající se určeného koordinačního vnitrostátního orgánu Komisi, EÚBP a určeným koordinačním vnitrostátním orgánům ostatních členských států a uvědomí je o jakýchkoli jeho změnách.
KAPITOLA II
OZNÁMENÍ PRODUCENTŮ V NOVÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH TÝKAJÍCÍ SE ÚČINNÝCH LÁTEK
Článek 4
Oznámení producentů v nových členských státech
1. Každý producent v novém členském státě podle čl. 1 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, který si přeje zařadit účinnou látku uvedenou v příloze I tohoto nařízení do přílohy I směrnice 91/414/EHS, oznámí údaje stanovené v příloze V tohoto nařízení nejméně tři měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost Komisi, ostatním oznamovatelům dané látky a členskému státu zpravodaji.
2. Každý producent, který učiní oznámení podle odstavce 1, splní povinnosti producentů nebo oznamovatelů stanovené v tomto nařízení pro oznámené účinné látky.
3. Pokud producent v novém členském státu nepodal oznámení pro účinnou látku uvedenou v příloze I tohoto nařízení v souladu s odstavcem 1, bude mu povoleno pouze se účastnit pracovního programu společně s jedním nebo více oznamovateli účinné látky, k nimž patří rovněž členský stát, který podal oznámení v souladu s odstavcem 4 tohoto článku.
4. Pokud pro nějakou látku uvedenou v příloze I tohoto nařízení nebylo doručeno žádné oznámení, může nový členský stát vyjádřit zájem o zařazení dané účinné látky do přílohy I směrnice 91/414/EHS oznámením Komisi a členskému státu zpravodaji.
Takové oznámení musí být podáno co nejdříve, nejpozději tři měsíce ode dne, kdy Komise uvědomila členské státy, že pro danou účinnou látku nebylo podáno žádné oznámení.
Členský stát, který takové oznámení podá, se od toho okamžiku pro účely hodnocení příslušné účinné látky považuje za producenta.
5. Komise v souladu se čtvrtým pododstavcem čl. 8 odst. 2 nařízení 91/414/EHS rozhodne, že do přílohy I uvedené směrnice nezařadí účinné látky uvedené v příloze I tohoto nařízení, k nimž nebylo podáno oznámení v souladu s odstavci 1 nebo 4 tohoto článku. V rozhodnutí budou uvedeny důvody nezařazení.
Členské státy stáhnou povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující takové účinné látky ve lhůtě stanovené rozhodnutím.
KAPITOLA III
PODMÍNKY PŘEDLOŽENÍ DOKUMENTACE PRO ÚČINNÉ LÁTKY A PŘEDLOŽENÍ INFORMACÍ TŘETÍM STRANÁM
Článek 5
Předložení dokumentace více než jedním oznamovatelem
1. Jestliže pro některou účinnou látku uvedenou v příloze I existuje více než jeden oznamovatel, podniknou zúčastnění oznamovatelé přiměřené kroky, aby předložili dokumentaci pro takovou látku společně.
Jestliže všichni takoví oznamovatelé společnou dokumentaci nepředloží, budou v dokumentaci uvedeny podniknuté kroky a důvody, proč se určití oznamovatelé předložení dokumentace nezúčastnili.
2. Jestliže účinnou látku oznámil více než jeden oznamovatel, poskytnou tito oznamovatelé pro každou studii zahrnující obratlovce podrobnosti pokusů, které učinili, aby se vyhnuli opakování zkoušek, a popřípadě uvedou důvody, proč prováděli duplicitní studii.
Článek 6
Předložení dokumentací členskému státu zpravodaji
1. Oznamovatel předloží dokumentaci pro účinnou látku (dále jen "dokumentace") členskému státu zpravodaji.
2. Dokumentace musí obsahovat:
a) opis oznámení; v případě, že bylo podáno společné oznámení více než jedním producentem podle čl. 5 odst. 1, musí obsahovat:
i) opis oznámení učiněného v souladu s článkem 4 nebo 5 nařízení (ES) č. 1112/2002 nebo článku 4 tohoto nařízení,
ii) jméno osoby určené zúčastněnými producenty jako odpovědné za společné oznámení, která bude během postupu fungovat jako kontaktní osoba;
b) omezený rozsah typických použití účinné látky, pro něž musí oznamovatel na základě údajů předložených v dokumentaci prokázat, že pro jeden nebo více přípravků mohou být splněny požadavky článku 5 směrnice 91/414/EHS, pokud jde o zařazení účinné látky do přílohy I uvedené směrnice.
3. Jestliže členský stát zpravodaj požádá o rozeslání aktualizované souhrnné dokumentace podle čl. 20 odst. 2, případně aktualizované úplné dokumentace nebo jejích částí, rozešle je oznamovatel nejpozději měsíc ode dne obdržení takové žádosti.
Článek 7
Dokumentace pro účinné látky předložená podle směrnice 98/8/ES
Pokud byla účinná látka oznámena podle směrnice 98/8/ES, může oznamovatel odchylně od článků 5 a 6 uvést:
a) opis dokumentace předložené podle směrnice 98/8/ES;
b) jakékoli dodatečné informace uvedené v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS nezbytné k tomu, aby se odůvodnilo zařazení účinné látky do přílohy I uvedené směrnice, s odkazem na použití spadající do oblasti působnosti uvedené směrnice.
Článek 8
Dokumentace pro účinné látky předložená podle nařízení (ES) č. 1490/2002
Pokud byla předložena dokumentace podle nařízení (ES) č. 1490/2002, může osoba, která ji předložila, spolu s dalšími předloženými dokumentacemi podle tohoto nařízení uvést:
a) odkaz k dokumentaci předložené podle nařízení (ES) č.1490/2002;
b) jakékoli dodatečné informace uvedené v přílohách II a III směrnice 91/414/EHS nezbytné k tomu, aby se odůvodnilo zařazení účinné látky do přílohy I uvedené směrnice, s odkazem na použití spadající do oblasti působnosti tohoto nařízení.
Článek 9
Zvláštní podmínky předložení dokumentací pro účinné látky uvedené v části A přílohy I
1. Pokud se dokumentace týká účinné látky uvedené v části A přílohy I, předloží oznamovatel kromě informací požadovaných podle článku 5 a čl. 6 odst. 2 následující informace o účinné látce a (případně) přípravku na ochranu rostlin:
a) veškeré dostupné informace o možných rizicích pro lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí, včetně informací získaných z odborné literatury, přičemž uvede prohledané databáze a použité termíny;
b) dostupné hodnotící zprávy z jakékoli země OECD;
c) v případě probíhajících zkoušek a dosud nedokončených studiích informace o těchto zkouškách a studiích a předpokládaná data jejich dokončení.
2. Dokumentace přímo obsahuje jednotlivé zprávy o zkouškách a studiích se všemi informacemi uvedenými v odstavci 1.
3. Každý členský stát, který působí jako zpravodaj a obdrží opisy podle čl. 20 odst. 2, upřesní počet opisů dokumentace, který má oznamovatel předložit.
Formát dokumentace vezme v úvahu doporučení učiněné postupem podle článku 19 směrnice 91/414/EHS.
Článek 10
Zvláštní podmínky předložení dokumentace pro účinné látky uvedené v části B a C přílohy I
1. Pokud se dokumentace týká účinné látky uvedené v částech B až G přílohy I, předloží oznamovatel dokumentaci a souhrnnou dokumentaci.
2. Do souhrnné dokumentace oznamovatel zařadí:
a) informace požadované podle článku 5 a čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení;
b) pro každý bod přílohy II (podle potřeby část A nebo část B) směrnice 91/414/EHS a pro každý bod přílohy III (podle potřeby část A nebo část B) uvedené směrnice souhrny a výsledky zkoušek a studií a jméno osoby nebo název instituce, která takové zkoušky a studie provedla;
c) kontrolní seznam, který má vyplnit oznamovatel, aby prokázal, že dokumentace je v souladu s článkem 18 tohoto nařízení úplná.
Zkoušky a studie uvedené v odst. 2 písm. b) tohoto článku se zohlední při posuzování kritérií uvedených v článku 5 směrnice 91/414/EHS pro jeden nebo více přípravků k použití, přičemž se zohlední skutečnost, že nedostatky v dokumentaci, pokud jde o informace vyžadované podle přílohy II směrnice 91/414/EHS vyplývající z navrženého omezeného rozsahu typických použití účinné látky mohou vést k omezením při jejím zařazování do přílohy I směrnice 91/414/EHS.
3. Úplná dokumentace musí obsahovat jednotlivé protokoly o zkouškách a zprávy o studiích týkající se všech informací podle odst. 2 písm. b) a odst. 2 druhého pododstavce.
4. Každý členský stát určí počet opisů a formát souhrnných a úplných dokumentací, které mají být oznamovateli předloženy.
Při stanovení formátu úplných a souhrnných dokumentací přihlédnou členské státy k doporučením podaným postupem podle článku 19 směrnice 91/414/EHS.
Článek 11
Překládání informací třetími stranami
Jakákoli fyzická nebo právnická osoba, která si přeje předložit příslušné informace, jež mohou přispět k hodnocení účinné látky uvedené v příloze I, zejména pokud jde o možné nebezpečné účinky takové látky nebo jejich reziduí na zdraví lidí a zvířat a na životní prostředí, tak učiní v příslušné lhůtě stanovené v článku 12.
Taková informace bude předána členskému státu zpravodaji a EÚBP.
Pokud bude členským státem zpravodajem vyzvána, poskytne taková osoba tuto informaci i ostatním členským států nejpozději měsíc po dni přijetí takové žádosti.
Článek 12
Lhůty pro předložení dokumentace
Oznamovatel předloží dokumentaci příslušnému členskému státu zpravodaji nejpozději do:
a) 30. června 2005 pro účinné látky uvedené v části A přílohy I;
b) 30. listopadu 2005 pro účinné látky uvedené v částech B až G přílohy I.
Článek 13
Nepředložení dokumentací
1. Pokud oznamovatel nepředloží dokumentaci nebo její část ve lhůtě stanovené v článku 12, členský stát zpravodaj o tom uvědomí Komisi a EÚBP do dvou měsíců ode dne skončení lhůty a uvede zdůvodnění, jež pro zpoždění oznamovatelé poskytli.
2. Na základě informace uvedené členským státem zpravodajem podle odstavce 1 Komise určí, zda oznamovatel prokázal, že zpoždění v předložení dokumentace bylo způsobeno vyšší mocí.
V takovém případě, při splnění příslušných požadavků článků 5, 6, 9 a 10 tohoto nařízení, stanoví Komise postupem podle článku 19 směrnice 91/414/EHS pro předložení dokumentace novou lhůtu.
3. Komise podle čl. 8 odst. 2 čtvrtého pododstavce směrnice 91/414/EHS stanoví, že do přílohy I uvedené směrnice nezařadí účinnou látku uvedenou v příloze I tohoto nařízení, k níž nebyla dodána dokumentace ve lhůtě stanovené v článku 12 tohoto nařízení nebo v odst. 2 druhém pododstavci tohoto článku. Komise uvede důvody nezařazení.
Členské státy stáhnou povolení pro přípravky na ochranu rostlin s obsahem účinných látek ve lhůtě stanovené rozhodnutím.
Článek 14
Nahrazení nebo stažení oznamovatele
1. Jestliže se oznamovatel rozhodne ukončit svou účast v pracovním programu pro účinnou látku, neprodleně o tom uvědomí členský stát zpravodaj, Komisi, EÚBP a všechny oznamovatele pro dotyčnou účinnou látku a uvede důvody.
Jestliže oznamovatel svou účast ukončí nebo jestliže nesplní své povinnosti stanovené v tomto nařízení, nebude se v postupech podle článků 15 a 24 pro jeho dokumentaci pokračovat.
2. Jestliže se oznamovatel dohodne s jiným producentem, že jej producent nahradí pro účely další účasti v pracovním programu podle tohoto nařízení, informuje dotyčný oznamovatel a tento další producent členský stát zpravodaj, Komisi a EÚBP společným prohlášením, že po vzájemné dohodě tento další producent nahradí původního oznamovatele při plnění povinností oznamovatele, jak jsou stanoveny v článcích 4, 5, 6, 9, 10, 12 a 24.
Zajistí, aby o tom byli zároveň informováni ostatní oznamovatelé dotčené látky.
Jiný producent bude v takovém případě společně s původním oznamovatelem odpovědný za jakékoli zbývající splatné poplatky spojené s žádostí oznamovatele podle režimu stanoveného členskými státy v souladu s článkem 30.
3. Pokud účast v pracovním programu ukončí všichni oznamovatelé účinné látky, může se členský stát pro účely další účasti v pracovním programu rozhodnout jednat jako oznamovatel.
Každý členský stát, který si přeje jednat jako oznamovatel, uvědomí členský stát zpravodaj, Komisi a EÚBP nejpozději měsíc ode dne, kdy byl informován, že se všichni oznamovatelé rozhodli svou účast ukončit, a nahradí původního oznamovatele při plnění povinností oznamovatele, jak jsou stanoveny v článcích 4, 5, 6, 9, 10, 12 a 24.
4. Všechny předložené informace zůstanou k dispozici členským státům zpravodajům, Komisi a EÚBP.
KAPITOLA IV
HODNOCENÍ DOKUMENTACÍ
Článek 15
Obecné podmínky hodnocení dokumentace
1. Aniž je dotčen článek 18, zhodnotí členský stát zpravodaj všechny dokumentace, které mu budou předloženy.
2. Aniž je dotčen článek 7 směrnice 91/414/EHS, nepovolí členský stát zpravodaj během hodnocení předložení nových studií, s výhradou čl. 9 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení.
Členský stát zpravodaj však může požádat, aby oznamovatel předložil další údaje nezbytné pro objasnění dokumentace. Pokud tak učiní, stanoví členský stát zpravodaj lhůtu, v níž mají být informace poskytnuty. Taková lhůta neovlivní lhůtu pro předložení návrhu hodnotící zprávy členským státem zpravodajem EÚBP, jak stanoví čl. 21 odst. 1 a čl. 22 odst. 1.
3. Od zahájení hodnocení dokumentace může členský stát zpravodaj:
a) vést konzultace s odborníky z EÚBP;
b) od ostatních členských států požadovat dodatečné technické nebo vědecké informace usnadňující hodnocení.
4. Oznamovatelé mohou od členského státu zpravodaje žádat specifické rady.
Článek 16
Spolupráce mezi členskými státy
1. Členské státy zpravodajové při hodnocení spolupracují v rámci každé skupiny stanovené v příloze I a organizují takovou spolupráci co nejefektivněji.
2. Členský stát zpravodaj určený v každé skupině za "hlavního zpravodaje" povede organizaci spolupráce a poskytování rad oznamovatelům, pokud se jedná o záležitosti obecného zájmu pro jiné zúčastněné členské státy.
Článek 17
Zvláštní podmínky pro hodnocení účinných látek uvedených v části A přílohy I
Je-li to možné a pokud to neovlivní lhůty na předložení návrhu hodnotící zprávy podle čl. 21 odst. 1, vyhodnotí členský stát zpravodaj další informace podle čl. 9 odst. 1 písm. c) následně poskytnuté oznamovatelem.
Článek 18
Kontrola úplnosti dokumentace pro účinné látky uvedené v částech B až G přílohy I
1. Členský stát zpravodaj posoudí kontrolní seznam poskytnutý oznamovateli podle čl. 10 odst. 2 písm. c).
2. Členský stát zpravodaj nejméně do tří měsíců po obdržení dokumentací pro účinnou látku předloží Komisi zprávu o úplnosti dokumentace.
3. Pro účinné látky, pro něž jsou jedna nebo více dokumentací považovány za úplné, provede členský stát zpravodaj hodnocení podle článků 15 a 19, pokud Komise do dvou měsíců ode dne přijetí zprávy členského státu zpravodaje o úplnosti tomuto členskému státu zpravodaji nesdělí, že dokumentaci za úplnou nepovažuje.
4. Pro účinné látky, v jejichž případě není podle názoru členského státu zpravodaje a Komise žádná dokumentace úplná ve smyslu článků 5, 6 a 10, předloží Komise do tří měsíců ode dne přijetí zprávy členského státu zpravodaje o úplnosti tuto zprávu Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat.
Postupem podle článku 19 směrnice 91/414/EHS bude rozhodnuto, zda má být dokumentace považována za úplnou ve smyslu článků 5, 6 a 10.
5. Komise rozhodne podle čl. 8 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení 91/414/EHS nezařadit do přílohy I směrnice 91/414/EHS účinnou látku, pro níž nebyla ve lhůtě stanovené v článku 12 tohoto nařízení nebo v čl. 13 odst. 2 druhém pododstavci předložena žádná úplná dokumentace.
Článek 19
Zvláštní podmínky hodnocení dokumentace pro účinné látky uvedené v částech B a C přílohy I
1. Pokud účinné látky uvedené v části D přílohy I tohoto nařízení byly zhodnoceny podle směrnice 98/9/ES, vezmou se tato hodnocení pro účely tohoto nařízení ve vhodných případech v úvahu.
2. Pokud byly účinné látky zhodnoceny v rámci předchozí etapy pracovního programu uvedeného v čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS, vezmou se tato hodnocení pro účely tohoto nařízení ve vhodných případech v úvahu.
3. Členský stát zpravodaj zhodnotí účinné látky, u nichž je alespoň jedna dokumentace uznána za úplnou ve smyslu článků 5, 6 a 10, a vypracuje o tom zprávu.
U dokumentací téže účinné látky, které nejsou uznány za úplné, prověří, zda identita a nečistoty účinné látky v těchto dokumentacích jsou srovnatelné s identitou a nečistotami téže účinné látky v dokumentacích uznaných za úplné.
Své názory na tento bod zaznamená do návrhu hodnotící zprávy.
Členský stát zpravodaj zohlední informace o možných nebezpečných účincích, které jsou dostupné v jiných dokumentacích předložených kterýmkoli oznamovatelem nebo třetí stranou podle článku 11.
Článek 20
Obecné podmínky návrhů hodnotících zpráv
1. Návrh hodnotící zprávy se předkládá pokud možno ve formátu doporučeným postupem podle článku 19 směrnice 91/414/EHS.
2. Členský stát zpravodaj požádá oznamovatele, aby předložili EÚBP, ostatním členským státům a na žádost Komisi aktualizovanou souhrnnou dokumentaci ve stejné době, ve které je návrh hodnotící zprávy vypracovaný zpravodajem zaslán EÚBP.
Členské státy, Komise nebo EÚBP mohou prostřednictvím členského státu zpravodaje požadovat, aby jim oznamovatelé zaslali také aktualizovanou úplnou dokumentaci nebo její části.
Jakoukoli takovou dokumentaci oznamovatel předloží do data uvedeného v žádosti.
Článek 21
Zvláštní podmínky pro návrh hodnotících zpráv a doporučení Komise ohledně účinných látek uvedených v části A přílohy I
1. Členský stát zpravodaj odešle EÚBP návrh hodnotící zprávy co nejdříve, nejpozději 12 měsíců ode dne skončení lhůty stanovené v čl. 12 písm. a).
2. Členský stát zpravodaj zahrne do návrhu hodnotící zprávy odkaz na každou zkoušku nebo studii týkající se každého bodu přílohy II (podle potřeby části A nebo části B) směrnice 91/414/EHS a každého bodu přílohy III (podle potřeby části A nebo části B) uvedené směrnice, o něž se posouzení opírá.
Tento odkaz musí být učiněn formou seznamu protokolů o zkouškách a zpráv o studiích, včetně názvu, autora nebo autorů, data zprávy o studii nebo protokolu o zkoušce a data jejich zveřejnění, normy, podle které byla zkouška nebo studie provedena, jména držitele a požadavku držitele nebo oznamovatele na ochranu údajů, je-li požadována.
3. Zároveň se zasláním hodnotící zprávy EÚBP podle odstavce 1 doporučí členský stát zpravodaj Komisi:
a) buď zařadit účinnou látku do přílohy I směrnice 91/414/EHS, a případně uvede navrhované podmínky pro zařazení; takové podmínky:
i) mohou obsahovat lhůty pro zařazení,
ii) stanoví, zda jsou požadovány jakékoli informace, zda se takové dodatečné informace začlení do zkoušek a studií uvedeních v čl. 9 odst.
1 tohoto nařízení, a pokud ano, pravděpodobný časový rámec pro předložení takových informací;
b) nebo nezařadit účinnou látku do přílohy I směrnice 91/414/EHS a uvede navrhované důvody pro nezařazení.
4. Vedle navrhovaných podmínek zařazení podle odst. 2 písm. a) tohoto článku může členský stát zpravodaj uvést, zda zjistil, že v dokumentaci chybějí informace týkající se navrženého omezeného rozsahu typických použití v dokumentaci zmíněných, které by mohly být členskými státy vyžadovány jako potvrzující informace, pokud se rozhodnou udělit povolení podle článku 4 směrnice 91/414/EHS pro přípravky na ochranu rostlin s obsahem této účinné látky.
Článek 22
Zvláštní podmínky pro návrhy hodnotících zpráv a doporučení Komise ohledně účinných látek uvedených v částech B až G přílohy I
1. Členský stát zpravodaj odešle EÚBP návrh hodnotící zprávy co nejdříve, nejpozději 12 měsíců ode dne, kdy byla dokumentace podle čl. 18 odst. 2 uznána za úplnou.
2. Členský stát zpravodaj zahrne do návrhu hodnotící zprávy odkaz na každou zkoušku nebo studii týkající se každého bodu přílohy II (podle potřeby části A nebo části B) směrnice 91/414/EHS a každého bodu přílohy III (podle potřeby části A nebo části B) uvedené směrnice, o něž se posouzení opírá.
Tento odkaz musí být učiněn formou seznamu protokolů o zkouškách a zpráv o studiích, včetně názvu, autora nebo autorů, data zprávy o studii nebo protokolu o zkoušce a data jejich zveřejnění, normy, podle které byla zkouška nebo studie provedena, jména držitele a požadavku držitele nebo oznamovatele na ochranu údajů, je-li požadována.
3. Zároveň se zasláním hodnotící zprávy EÚBP podle odstavce 1 doporučí členský stát zpravodaj Komisi:
a) nezařadit účinnou látku do přílohy I směrnice 91/414/EHS a uvede důvody pro zařazení;
b) nebo nezařadit účinnou látku do přílohy I směrnice 91/414/EHS a uvede důvody pro nezařazení.
Článek 23
Nahrazení členského státu zpravodaje
1. Jakmile je členskému státu zpravodaji zřejmé, že nebude schopen dodržet lhůty stanovené v čl. 21 odst. 1 a čl. 22 odst. 1, ve které má EÚBP předložit návrh hodnotící zprávy, uvědomí o tom Komisi a EÚBP a uvede důvody zpoždění.
2. O nahrazení členského státu zpravodaje pro určitou účinnou látku jiným členským státem je možné rozhodnout, pokud:
a) během posuzování a hodnocení podle článků 15, 16, 17 a 19 vyjde najevo nerovnováha mezi povinnostmi členských států zpravodajů a prací, kterou mají vykonat nebo vykonaly tyto členské státy zpravodajové; nebo
b) je zřejmé, že členský stát nemůže své povinnosti podle tohoto nařízení splnit.
O takovém nahrazení se rozhodne postupem podle článku 19 směrnice 91/414/EHS.
3. Pokud bylo rozhodnuto nahradit členský stát zpravodaje, oznámí to původní členský stát zpravodaj ihned po takovém rozhodnutí dotyčným oznamovatelům a předá nově určenému členskému státu veškerou korespondenci a informace, které jako členský stát zpravodaj pro dotyčnou účinnou látku obdržel.
Původní členský stát vrátí oznamovateli nevyužitou část poplatku uvedeného v článku 30.
Nově určený členský stát zpravodaj může požadovat zaplacení dalšího poplatku podle článku 30.
Článek 24
Hodnocení prováděné EÚBP
1. Do 30 dní od obdržení návrhu hodnotící zprávy podle čl. 21 odst. 1 a čl. 22 odst. 1 tohoto nařízení EÚBP ověří, že zpráva nepochybně splňuje požadavky na formát navržený postupem podle článku 19 směrnice 91/414/EHS.
Ve výjimečných případech, kdy návrh hodnotící zprávy tyto požadavky nepochybně nesplňuje, dohodnou Komise, EÚBP a členský stát zpravodaj lhůtu pro předložení opravené zprávy, přičemž tato lhůta nesmí být delší než tři měsíce.
2. EÚBP rozešle ostatním členským státům a Komisi návrh hodnotící zprávy a může uspořádat konzultaci s odborníky, včetně odborníků z členského státu zpravodaje.
3. EÚBP může vést s některými nebo všemi oznamovateli účinných látek uvedených v příloze I konzultace o návrhu hodnotící zprávy nebo částech této zprávy o příslušných účinných látkách.
4. Aniž je dotčen článek 7 směrnice 91/414/EHS, po obdržení návrhu hodnotící zprávy uvedené v odstavci 1 tohoto článku nepřijme EÚBP předložení nových studií.
Členský stát zpravodaj však může po dohodě s EÚBP požadovat, aby oznamovatelé v určitých lhůtách předložili další údaje, které jsou podle členského státu zpravodaje nebo EÚBP nezbytné pro objasnění dokumentace.
5. EÚBP na zvláštní žádost nebo trvale zpřístupní jakékoli osobě k nahlédnutí následující informace:
a) návrh hodnotící zprávy, s výjimkou jejích částí, které byly podle článku 14 směrnice 91/414/EHS uznány za důvěrné;
b) seznam všech údajů požadovaných pro zvážení případného zařazení účinné látky do přílohy I směrnice 91/414/EHS, jak byl dokončen EÚBP.
6. EÚBP zhodnotí návrh hodnotící zprávy a nejpozději do jednoho roku po obdržení dokumentace od oznamovatele podle čl. 15 odst. 3 tohoto nařízení a návrhu hodnotící zprávy, u níž bylo ověřeno splnění požadavků podle odstavce 1 tohoto článku, předloží Komisi stanovisko k otázce, zda lze předpokládat, že účinná látka splní požadavky čl. 5 odst. 1 směrnice 91/414/EHS.
EÚBP v případě potřeby uvede své stanovisko k okolnostem, za nichž by byly splněny požadavky čl. 5 odst. 1 směrnice 91/414/EHS, jakož i veškeré případné požadavky týkající se údajů.
Komise a EÚBP se dohodnou na plánu předkládání stanovisek s cílem usnadnit plánování prací.
Komise a EÚBP se dohodnou rovněž na formátu, v němž budou stanoviska předkládána.
KAPITOLA V
PŘEDLOŽENÍ NÁVRHU SMĚRNICE A NÁVRHU ROZHODNUTÍ O ÚČINNÝCH LÁTKÁCH A KONEČNÉ ZPRÁVY O PŘEZKOUMÁNÍ
Článek 25
Předložení návrhu směrnice a návrhu rozhodnutí
1. Nejpozději čtyři měsíce po obdržení stanoviska EÚBP podle čl. 24 odst. 6 předloží Komise návrh zprávy o přezkoumání.
2. Aniž je dotčen jakýkoli návrh, který může předložit s cílem změnit přílohu směrnice 79/117/EHS, a na základě dokončené zprávy o přezkoumání podle článku 26 tohoto nařízení předloží Komise Stálému výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat:
a) návrh směrnice, kterou se účinná látka zařadí do přílohy I směrnice 91/414/EHS, v níž se případně stanoví podmínky pro toto zařazení; takové podmínky mohou obsahovat lhůty pro zařazení; nebo
b) návrh rozhodnutí určeného členským státům podle čl. 8 odst. 2 čtvrtého pododstavce směrnice 91/414/EHS nezařadit dotyčnou účinnou látku do přílohy I směrnice 91/414/EHS s uvedením důvodů pro nezařazení a s požadavkem, aby členské státy odebraly povolení pro přípravky na ochranu rostlin s obsahem účinné látky.
Směrnice nebo rozhodnutí se přijímají postupem podle článku 19 směrnice 91/414/EHS.
3. Vedle navrhovaných podmínek pro zařazení podle odst. 2 písm. a) může Komise uvést, zda zjistila, že v dokumentaci chybějí informace, které by mohly být členskými státy vyžadovány, pokud se rozhodnou udělit povolení podle článku 4 směrnice 91/414/EHS.
Článek 26
Konečná zpráva o přezkoumání
Závěry Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, s výjimkou částí, které se týkají informací obsažených v dokumentaci uznaných podle článku 14 směrnice 91/414/EHS za důvěrné, musí být zpřístupněny veřejnosti k nahlédnutí.
KAPITOLA VI
POZASTAVENÍ BĚHU LHŮT, OPATŘENÍ PŘIJÍMANÁ ČLENSKÝMI STÁTY A PRŮBĚŽNÁ ZPRÁVA O POKROKU
Článek 27
Pozastavení běhu lhůt
Jestliže Komise předloží pro účinnou látku uvedenou v příloze I tohoto rozhodnutí návrh úplného zákazu prostřednictvím návrhu aktu Rady na základě čl. 6 odst. 3 směrnice 79/117/EHS, pozastaví se běh lhůt podle tohoto nařízení do doby, než bude učiněno rozhodnutí o tomto návrhu.
Jestliže Rada přijme změny přílohy směrnice 79/117/EHS požadující úplný zákaz účinné látky, bude postup podle tohoto nařízení pro účinnou látku ukončen.
Článek 28
Opatření přijímaná členskými státy
Každý členský stát, který na základě informací obsažených v dokumentaci podle článků 5 až 10 nebo v návrhu hodnotící zprávy o účinné látce podle článků 19 až 22 předpokládá přijetí opatření ke stažení účinné látky z trhu nebo k přísnému omezení přípravku na ochranu rostlin s obsahem dané účinné látky, co nejdříve informuje o této skutečnosti Komisi, EÚBP, ostatní členské státy a oznamovatele a uvede důvody pro zamýšlené opatření.
Článek 29
Průběžná zpráva o pokroku
Všechny členské státy předloží Komisi a EÚBP zprávu o pokroku v hodnoceních účinných látek, pro něž jsou zpravodaji.
Tato zpráva musí být vypracována do:
a) 30. listopadu 2005 pro účinné látky uvedené v části A přílohy I;
b) 30. listopadu 2006 pro účinné látky uvedené v částech B až G přílohy I.
KAPITOLA VII
POPLATKY A JINÉ DANĚ
Článek 30
Poplatky
1. Pro účinné látky uvedené v příloze I mohou členské státy zavést režim zavazující oznamovatele zaplatit poplatek nebo náklady na administrativní zpracování a hodnocení dokumentace.
Příjem z poplatků nebo platby nákladů musí být použit výhradně na náklady skutečně vynaložené členským státem zpravodajem nebo na financování všeobecných činností členských států vyplývající z jejich povinností podle článků 15 až 24.
2. Členské státy stanoví výši poplatků nebo platby nákladů podle odstavce 1 průhledným způsobem, aby nepřesáhly skutečné náklady na přezkoumání a administrativní zpracování dokumentace nebo všeobecné činnosti členských států vyplývající z jejich povinností podle článků 15 až 24.
Pro vypočítání celkových poplatků však mohou členské státy stanovit žebříček fixních nákladů založený na průměrných nákladech.
3. Poplatek nebo platba nákladů se platí postupem, který mají stanovit orgány uvedené v příloze IV v každém členském státě.
Článek 31
Jiné daně, příspěvky nebo poplatky
Článek 30 se použije, aniž jsou dotčena práva členských států zachovat nebo zavést v rozsahu, který právní předpisy Společenství připouštějí, daně, příspěvky nebo poplatky jiné než poplatky stanovené v uvedeném článku, týkající se povolení účinných látek a přípravků na ochranu rostlin, jejich uvádění na trh, použití a kontroly.
KAPITOLA VIII
DOČASNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 32
Dočasná opatření
Komise může v případě potřeby a případ od případu přijmout vhodná dočasná opatření podle čl. 8 odst. 2 třetího pododstavce směrnice 91/414/EHS týkající se použití, pro něž byly poskytnuty dodatečné technické důkazy prokazující nezbytnost dalšího používání dotyčné účinné látky a skutečnost, že neexistuje žádné účinné náhradní řešení.
Článek 33
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2230/2004
ze dne 23. prosince 2004,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, která se týkají sítě organizací působících v oblastech, které podléhají poslání Evropského úřadu pro bezpečnost potravin
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, které stanovuje obecné zásady a předpisy pro potravinářskou legislativu, která zakládá Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanovuje postupy týkající se bezpečnosti potravin [1] a zejména na jeho čl. 36 odstavec 3,
po konzultaci Evropského úřadu pro bezpečnost potravin,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Fungování sítě mezi Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (dále jako "Úřad") a organizacemi členských států, které působí v oblastech, které podléhají poslání Úřadu je jedním z principů fungování Úřadu. Provádění tohoto principu fungování tak, jak předpokládá čl. 36 odst. 1 a odst. 2 nařízení (ES) č. 178/2002, musí být přesně stanoveno, aby byla zajištěna jeho účinnost.
(2) Některé organizace členských států plní na národní úrovni stejné úkoly jako Úřad.
Fungování sítě musí umožnit podporovat rámec vědecké spolupráce, který bude umožňovat sdílení informací a znalostí, stanovovat společné úkoly a optimalizovat využití zdrojů a odborné znalosti.
Je také důležité usnadnit na úrovni Společenství syntézu údajů, které tyto organizace získaly ve věci bezpečnosti potravin a krmiv.
(3) S ohledem na fakt, že tyto organizace mají sklon usilovat o přidělení některých úkolů, které mají pomoci Úřadu v jeho poslání obecného zájmu stanoveném v nařízení (ES) č. 178/2002 je důležité, aby je členské státy vybíraly na základě kritéria odborné a technické kompetence, účinnosti a nezávislosti.
(4) Je nutné, aby členské státy obhájily před Úřadem dodržování požadovaných kritérií, aby bylo možné zapsat kompetentní organizace do seznamu, který vyhotoví správní rada Úřadu.
(5) Je rovněž nutné, aby členské státy upřesnily konkrétní oblasti kompetencí těchto navržených kompetentních organizací tak, aby bylo usnadněno fungování sítě. Pak, dle nařízení (ES) č. 1829/2003 [2], v případě, že Úřad má vypracovat stanovisko ve věci žádosti o povolení geneticky upravených potravin nebo krmiv, může požádat organizaci členského státu, kompetentní ve věci hodnocení potravin nebo krmiv, aby provedla vyhodnocení neškodnosti potraviny nebo krmiva v souladu s čl. 36 nařízení (ES) č. 178/2002.
(6) Je důležité aby, podle ustanovení čl. 27 odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 178/2002, mohlo poradní fórum zajistit úzkou spolupráci mezi úřadem a kompetentními organizacemi členských států podporou fungování evropských sítí organizací pracujících v oblastech působnosti úřadu.
(7) Úřad svěřuje úkoly kompetentním organizacím, které jsou uvedeny na seznamu a ty musí usilovat pomoci Úřadu v jeho poslání, a to technickou i vědeckou podporou politiky a legislativy společenství, aniž by poškodily odpovědnost náležející Úřadu za splnění úkolů, které mu byly uloženy při provádění nařízení (ES) č. 178/2002.
(8) Přidělování finanční podpory musí probíhat na základě kritérií, která zajistí, že tato podpora přispěje efektivně a účinně k naplnění úkolů Úřadu a také k realizaci priorit společenství ve věci vědecké a technické podpory v příslušných oblastech.
(9) Je důležité obecně zajistit, aby úkoly, které Úřad svěří členským organizacím sítě, byly splněny na vysoké technické a vědecké úrovni, efektivním způsobem, včetně dodržení termínu, a nezávisle.
Úřad nadále zůstává odpovědným za přidělování úkolů kompetentním organizacím a také za sledování těchto úkolů.
(10) Předpokládaná opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem stálého výboru pro potravní řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Kompetentní organizace, které určí členské státy
1. Kompetentní organizace, které určí členské státy na základě čl. 36 odst. 2 nařízení (ES) č. 178/2002 musí odpovídat následujícím kritériím:
a) provádí, v oblasti spadající do poslání Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jako "Úřad"), a zvláště v oblastech, které mají přímý nebo nepřímý vliv na bezpečnost potravin a krmiv, úkoly technické a vědecké podpory, zvláště pak sběr a rozbor dat spojených s identifikací rizik a vystavení se rizikům, vyhodnocení rizik, zhodnocení neškodnosti potravin nebo krmiv, vědecké nebo technické studie, vědeckou nebo technickou pomoc zástupcům správy pro rizika;
b) jedná se o právnické osoby, které sledují cíle obecného zájmu; v rámci jejich organizace mají k dispozici postupy a specifická pravidla, které zajišťují, že úkoly, které jim mohou být Úřadem svěřeny, budou splněny nezávisle a zcela;
c) mají vysokou úroveň technické nebo vědecké odborné znalosti v jedné nebo více oblastech spadajících do poslání Úřadu, zvláště do těch, které mají přímý nebo nepřímý vliv na bezpečnost potravin a krmiv;
d) jsou způsobilé pracovat v síti na akcích vědeckého charakteru jako např. ty, které jsou uvedeny v článku 3 tohoto nařízení, nebo způsobilé provádět účinně úkoly uvedené v článku 4 tohoto předpisu, které jim může Úřad svěřit.
2. Členské státy předají Úřadu, s jednou kopií pro Komisi, názvy a odkazy na jmenované organizace, se zdůvodněním, že tyto organizace splňují kritéria uvedená v odstavci 1 a také uvedou oblasti jejich konkrétních kompetencí. Zvláště, dle provádění čl. 6 odst. 3 písm. b) a čl. 18 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1829/2003 předají členské státy názvy a odkazy na kompetentní organizace ve věci hodnocení neškodnosti geneticky modifikovaných potravin a krmiv.
Pokud jmenovaná organizace pracuje v rámci nějaké sítě, musí to být uvedeno a upřesněny podmínky fungování této sítě.
V případě, pokud je to zvláštní součást jmenované organizace, mající schopnost způsobilost pracovat v síti na vědeckých aktivitách nebo plnit úkoly, které jim může Úřad svěřit, je tento bod precizován členskými státy.
3. Pokud jmenované organizace přestanou odpovídat požadavkům vysloveným v odst. 1, pak členské státy přistoupí ke stažení jejich jmenování a okamžitě o tomto uvědomí Úřad, s kopií pro Komisi, a předloží k tomu odůvodnění.
Členské státy pravidelně, nejméně každé 3 roky, kontrolují seznam organizací, které jsou jmenovány.
Článek 2
Vyhotovení seznamu kompetentních organizací
1. Úřad se ujistí, že organizace jmenované členskými státy odpovídají kritériím uvedeným v čl. 1 odst. 1. Pokud je to nutné, jsou členské státy vyzvány, na základě odůvodněné žádosti, doplnit zdůvodnění předpokládané v čl. 1 odst. 2.
2. Správní rada Úřadu, na základě návrhu výkonného ředitele, vypracuje seznam kompetentních organizací, kde bude uvedena oblast jejich konkrétní kompetence ve věci hodnocení neškodnosti geneticky modifikovaných potravin a krmiv, na základě prověření uvedeného v odst. 1.
3. Seznam, který předpokládá odst. 2 (dále jako "seznam"), je uveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie, v sérii C.
4. Seznam je pravidelně aktualizován na základě návrhu výkonného ředitele Úřadu, s ohledem na revize nebo nové návrhy ke jmenování ze strany členských států.
Článek 3
Fungování sítě mezi Úřadem a organizacemi, které jsou uvedené na seznamu
1. Úřad dává přednost fungování v rámci sítě organizací, které jsou uvedeny na seznamu a to tak, že propaguje aktivní vědeckou spolupráci v oblastech souvisejících s posláním Úřadu, zvláště pak s těmi, které mají přímý nebo nepřímý vliv na bezpečnost potravin a krmiv.
Za tímto účelem identifikuje úřad na základě prací, prováděných v rámci svého poradního fóra, akce vědeckého charakteru společného zájmu, které by mohly být realizovány v rámci sítě.
Práce, prováděné v rámci poradního fóra, berou v úvahu návrhy organizací uvedených na seznamu.
V souladu s čl. 27 odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 178/2002 přispívá k fungování sítě poradní fórum.
2. Komise a Úřad spolupracují tak, aby nedocházelo k duplikování vědeckých nebo technických prací na úrovni společenství.
Článek 4
Úkoly, které mohou být svěřeny organizacím, uvedeným na seznamu
1. Aniž by bylo narušeno plnění poslání a úkolů, které jsou Úřadu svěřeny na základě nařízení (ES) č. 178/2002, může Úřad svěřit úkoly jedné nebo více organizacím, které jsou uvedeny na seznamu a s jejich souhlasem, a to takové, které mají za cíl přispět Úřadu z vědeckého nebo technického hlediska.
2. Poradní fórum dbá na to, aby byla zajištěna obecná shodnost mezi žádostmi o příspěvek od úřadu organizacím, které jsou na seznamu, a možnostmi, které mají tyto organizace na to, aby odpověděly příznivě.
Za tímto účelem dá výkonný ředitel veškeré potřebné informace k dispozici poradnímu fóru.
3. Úkoly, které mohou být svěřeny organizacím, které jsou uvedeny na seznamu, ať již je jedna, nebo jich několik pracuje společně, jsou tyto:
- umožňující šířit odbornou praxi a zlepšit metodologii ve věci sběru a rozboru technických a vědeckých dat; zvláště pak usnadnit jejich srovnání a umožnit jejich syntézu na úrovni společenství,
- vedoucí ke sběru a rozboru konkrétních dat, která odpovídají prioritám společenství, zvláště pak prioritám společenství zapsaným v pracovních programech Úřadu a v případech, kdy Komise požádá Úřad o urgentní vědeckou pomoc, zvláště pak v rámci obecného plánu správy krizí, jak předpokládá čl. 55 nařízení (ES) č. 178/2002 shora uvedeného,
- vedoucí ke sběru a rozboru dat, které umožňují Úřadu usnadnění vyhodnocování rizik, včetně úkolů vyhodnocení v oboru lidské výživy ve vztahu k právu Společenství, zvláště pak kompilace a/nebo zpracování dostupných vědeckých dat týkajících se každé látky, zpracování, potraviny nebo krmiva, přípravku, organismů nebo kontaminací, které mohou být spojeny se zdravotním rizikem, a stejně tak sběr a/nebo rozbor dat o vystavení populace členských států zdravotním rizikům v souvislosti s potravinami nebo krmivy,
- vedoucí k vypracování údajů nebo vědeckých prací napomáhajících úkolům, které mají za cíl rizika, včetně úkolů vyhodnocení v oboru lidské výživy ve vztahu k právu Společenství, za která je Úřad odpovědný; tento typ úkolů musí odpovídat problémům, které jsou přesně stanoveny během práce Úřadu, zvláště pak úkolům jeho Výboru a trvalých vědeckých skupin a nekrýt se jak s projekty výzkumu společenství, tak s údaji nebo pracemi, za jejichž dodávky je odpovědný průmysl, zejména pak co se týká schvalovacích postupů,
- vedoucí k provedení přípravných prací pro vědecká stanoviska úřadu včetně přípravných prací týkajících se vyhodnocení schvalovací dokumentace,
- vedoucí k provedení přípravných prací pro harmonizaci metodologie z hlediska hodnocení rizik,
- vedoucí ke sdílení dat společného zájmu Společenství, jako je tvorba databází,
- ty, které předpokládají čl. 6 odst. 3 písm. b) a čl. 18 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1829/2003 výše uvedeného.
Článek 5
Finanční podpora
1. Úřad může rozhodnout o přidělení finanční pomoci úkolům, které přidělil organizacím, které jsou uvedeny na seznamu, pokud je zvláštní zájem, aby napomohly splnění úkolů Úřadu nebo realizaci priorit, které jsou stanoveny v jeho pracovních programech nebo v případech, kdy Komise urgentně požádá Úřad o pomoc, zvláště při řešení krizových situací.
2. Finanční podpora probíhá formou úhrady subvence a uděluje se v souladu s finančním nařízením Úřadu a jeho prováděcích předpisů.
Článek 6
Harmonizovaná kritéria jakosti a prováděcích podmínek
1. Následně po konzultaci s Komisí Úřad stanoví harmonizační kritéria jakosti pro provádění úkolů, které svěřil organizacím uvedeným na seznamu, a zvláště pak:
a) kritéria, která mají zajistit provedení úkolů na vysoké technické a vědecké úrovni, zvláště co se týká vědecké a/nebo technické kvalifikace personálu, který se na úkolu podílí;
b) kritéria, související se zdroji a prostředky, které mohou být ovlivněny při plnění těchto úkolů, zvláště pak těch, které umožňují, aby byl úkol proveden v určeném termínu;
c) kritéria, která souvisí s existencí pravidel a procedur, které umožňují pro zvláštní úkoly zajistit, aby byly provedeny nezávisle a bezúhonně a s ohledem na důvěrný ráz úkolu.
2. Přesné podmínky pro provádění úkolů, které jsou svěřeny organizacím, uvedeným na seznamu, jsou stanoveny ve specifických dohodách uzavřených mezi Úřadem a každou s dotyčných organizací.
Článek 7
Kontrola provádění úkolů
Úřad dohlíží na řádné provádění úkolů, které udělil organizacím, uvedeným na seznamu.
Provede všechna potřebná opatření, aby bylo zajištěno dodržení kritérií a podmínek uvedených v článku 6.
V případě nedodržení těchto kritérií a podmínek Úřad provede nápravná opatření.
V případě potřeby provede výměnu organizace.
V případě úkolů, které jsou předmětem podpory, platí penále, které stanoví finanční nařízení Úřadu a jeho provádění pravidla.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po dni jeho zveřejnění
Nařízení Komise (ES) č. 2231/2004
ze dne 23. prosince 2004
o ukončení šetření o údajném obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 119/97 na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem některých mechanismů kroužkových pořadačů zasílaných z Thajska, ať již jsou deklarované jako pocházející z Thajska či nikoli, a o ukončení celní evidence těchto dovozů uložené nařízením (ES) č. 844/2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] ("základní nařízení"), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
po konzultaci s Poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
(1) Nařízením (ES) č. 119/97 [2] ("původní nařízení") uložila Rada konečné antidumpingové clo v rozsahu od 32,5 % do 39,4 % z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů (dále jen "MKP") pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR").
Tyto sazby cla byly použitelné na jiné MKP než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků, přičemž MKP se 17 a 23 kroužky podléhaly clu rovnajícímu se rozdílu mezi minimální dovozní cenou (dále jen "MDC") ve výši 325 EUR za 1000 kusů a cenou s dodáním na hranice Společenství před zaplacením cla, vždy, když byla posledně jmenovaná cena nižší než MDC.
(2) Po provedeném šetření podle článku 12 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 2100/2000 pozměnila a zvýšila výše uvedené clo pro jiné MKP než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků.
Změněné clo bylo v rozsahu od 51,2 % do 78,8 %.
(3) Nařízením (ES) č. 2074/2004 [3] byla účinnost stávajících antidumpingových opatření prodloužena na čtyři roky.
(4) Dne 29. dubna 2004 zahájila Komise nařízením (ES) č. 844/2004 [4] ("zahajovací nařízení") z vlastního podnětu podle čl.
3 základního nařízení šetření týkající se údajného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením Rady (ES) č. 119/97 na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem některých mechanismů kroužkových pořadačů zasílaných z Thajska, ať již jsou deklarované jako pocházející z Thajska či nikoli, a o podřízení těchto dovozů evidenci.
Komise měla k dispozici dostatečné přímé důkazy, že po uvalení opatření na dovozy MKP pocházející z ČLR došlo k významné změně struktury obchodu, která zahrnuje vývozy MKP z ČLR a Thajska do Společenství.
Příčinou změny této struktury obchodu je přeprava MKP pocházejících z ČLR přes Thajsko. Navíc existovaly dostatečné přímé důkazy prokazující, že nápravné účinky stávajících antidumpingových cel uvalených na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z ČLR se znehodnocují, a to jak vzhledem k množství, tak i k cenám, a že docházelo k dumpingu ve vztahu k dříve stanoveným běžným hodnotám.
(5) Podle definice v původním nařízení jsou předmětným výrobkem některé MKP v současnosti spadající pod kód KN ex83051000.
Tyto MKP se skládají ze dvou obdélníkových ocelových plechů nebo drátů a na nich upevněných alespoň čtyř polokroužků z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou deskou.
Lze je otevřít buď roztažením polokroužků nebo pomocí malého západkového mechanismu z oceli upevněného na daný MKP.
B. ŠETŘENÍ
(6) Komise oficiálně informovala orgány ČLR a Thajska, výrobce/vývozce v Thajsku a v ČLR a jí známé dovozce ve Společenství o zahájení šetření.
Výrobcům/vývozcům v Thajsku a v ČLR a dovozcům ve Společenství byly zaslány dotazníky.
Zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.
Komise se rovněž sešla se zástupci thajské vlády.
(7) Na dotazník v úplnosti odpověděl jeden výrobce/vývozce v Thajsku a s ním spojený vyvážející výrobce v Číně, zatímco dva další čínští vyvážející výrobci uvedli, že do Thajska prodávají málo nebo žádné MKP, a proto na dotazník neodpověděli nebo odpověděli nedostatečně.
Odpověď na dotazník podali rovněž tři dovozci ve Společenství.
Komise provedla inspekce na místě u těchto výrobců/vývozců:
- Thai Stationery Industry Co. Ltd, Thajsko (TSI),
- Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hong Kong (WHS).
(8) Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 ("PO").
K prošetření změny struktury obchodu byly shromažďovány údaje od roku 2000 do konce PO.
C. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
(9) Společnost TSI, jediný vývozce MKP v Thajsku, byla založena v roce 1998, tj. jeden rok po zavedení antidumpingových cel na dovoz některých MKP z ČLR.
Společnost je dceřinnou společností WHS, což je obchodní společnost se sídlem v Hong Kongu obchodující s MKP, která rovněž vlastní výrobní závod na MKP v ČLR.
Údaje Eurostatu prokazují, že vývoz TSI do Společenství v PO představuje 100 % dovozu do Společenství z Thajska.
Vzhledem k nedostatku důkazů o opaku se na tomto základě dospělo k závěru, že společnost TSI byla jediným vývozcem MKP v Thajsku.
(10) Šetření prokázalo, že v počátečních fázích po zahájení provozu TSI v Thajsku tato thajská společnost pouze montovala díly MKP, které byly dováženy z čínského výrobního závodu společnosti WHS, a vyvážela hotové MKP do Společenství.
(11) Existují však důkazy, že společnost WHS postupně přesunula celou výrobu MKP podřízených stávajícím antidumpingovým opatřením do TSI.
Společnost WHS převedla do TSI z čínského výrobního závodu jak personál, tak všechny nezbytné stroje, včetně pokovovací linky.
V roce 2002 již firma TSI disponovala veškerým strojním vybavením nutným k výrobě MKP.
(12) Kromě toho nebyly zjištěny žádné důkazy, že by během PO firma TSI dále dovážela díly MKP z ČLR.
(13) Dále bylo zjištěno, že množství surovin (zjištěné z dílů) dovážené TSI dostačuje k výrobě MKP vyvážených do Společenství během PO.
Souběžně se zvyšováním vlastní výroby TSI se zvyšoval i objem surovin dovážených do Thajska společností TSI od roku 2000 do roku 2002 a v roce 2002 a 2003 zůstal tento dovoz stabilní.
Rovněž údaje o dovozu surovin během prvních šesti měsíců roku 2004 svědčí o stabilní výrobě v tomto období ve srovnání s rokem 2003.
(14) Šetření prokázalo, že nejpozději od 1. ledna 2003, tj. od počátku PO, je společnost TSI skutečně schopna sama vyrábět množství MKP vyvážené do EU.
Proto bylo rozhodnuto, že společnost TSI musí být pokládána za skutečného výrobce některých MKP.
Za těchto okolností se má za to, že během PO nedocházelo k překládce MKP přes Thajsko.
(15) Na základě těchto zjištění se má rovněž za to, že šetřené společnosti nesplnily kritéria stanovená v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, neboť TSI není montážním závodem. Tento závěr se zakládá na výkladu čl. 13 odst. 2 jako lex specialis pro montážní závody.
D. UKONČENÍ ŠETŘENÍ
(16) S ohledem na výše uvedená zjištění a úvahy se zdá být vhodné, aby současné šetření obcházení bylo ukončeno.
Celní evidence dovozů některých mechanismů kroužkových pořadačů zavedená zahajovacím nařízením by proto měl být ukončena a zahajovací nařízení by mělo být zrušeno.
(17) Zúčastněné strany byly konzultovány ohledně navrženého postupu a nevznesly vůči němu žádné výhrady.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Šetření zahájené nařízením (ES) č. 844/2004 o údajném obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 119/97 na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem některých mechanismů kroužkových pořadačů zasílaných z Thajska, ať již jsou deklarované jako pocházející z Thajska či nikoli, a o celní evidenci těchto dovozů se tímto ukončuje.
Článek 2
Celním orgánům se nařizuje přerušit celní evidenci dovozu výrobků stanovených v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 844/2004.
Článek 3
Nařízení (ES) č. 844/2004 se tímto zrušuje.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2232/2004
ze dne 23. prosince 2004,
kterým se mění přílohy I, II a III nařízení Rady (EHS) č. 2377/90, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu, pokud jde o altrenogest, beclomethasone dipropionate, kloprostenol, r-kloprostenol, sorbitan sesquioleát a toltrazuril
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 ze dne 26. června 1990, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu [1], a zejména na články 2 a 3 a čl. 4 třetí odstavec uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské agentury pro léčivé přípravky vydané Výborem pro veterinární léčivé přípravky,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Všechny farmakologicky účinné látky používané v rámci Společenství ve veterinárních léčivých přípravcích, které jsou určeny k podávání zvířatům určeným k produkci potravin, by měly být hodnoceny v souladu s nařízením (EHS) č. 2377/90.
(2) Na dobu, než budou dokončeny vědecké studie, byla látka altrenogest v souladu s ustanoveními směrnice 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat a o zrušení směrnic 81/602/EHS, 88/146/EHS a 88/299/EHS [2] zařazena do přílohy III nařízení (EHS) č. 2377/90 pro prasata a koňovité, ale jen pro zootechnické použití.
Tyto studie byly nyní dokončeny, a proto by měl altrenogest být zařazen do přílohy I uvedeného nařízení.
(3) Látka beclomethasone dipropionate by měla být zařazena do přílohy II nařízení (EHS) č. 2377/90 pro koňovité, ale jen pro inhalační účely.
(4) Látky kloprostenol a r-kloprostenol byly zařazeny do přílohy II nařízení (EHS) č. 2377/90 pro skot, prasata a koňovité.
Položka by se měla rozšířit, aby zahrnovala kozy.
(5) Látka sorbitan sesquioleát úzce souvisí s látkou sorbitan trioleate, která je zařazena do přílohy II nařízení (EHS) č. 2377/90 pro všechny druhy zvířat určené k produkci potravin.
Jiné estery sorbitanu jsou povolené jako potravinářské přídatné látky v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/2/ES ze dne 20. února 1995 o potravinářských přídatných látkách jiných než barviva a náhradní sladidla [3], a jsou proto zařazeny do přílohy II nařízení (EHS) č. 2377/90 pro všechny druhy zvířat určené k produkci potravin.
Dotyčnými estery sorbitanu jsou sorbitan monosterát (E491), sorbitantristearát (E492), sorbitanmonolaurát (E493), sorbitanmonooleát (E494) a sorbitanmonopalmitát (E495).
Sorbitan sesquioleát by proto měl být také zařazen do uvedené přílohy II pro všechny druhy zvířat určené k produkci potravin.
(6) Látka toltrazuril je zařazena do přílohy I nařízení (EHS) č. 2377/90 pro kuřata, krůty a prasata.
Aby bylo umožněno dokončení vědeckých studií za účelem zahrnutí skotu, měl by toltrazuril být zařazen do přílohy III uvedeného nařízení, ale nikoli pro zvířata, jejichž mléko je určeno k lidské spotřebě.
(7) Nařízení (EHS) č. 2377/90 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8) Před začátkem použitelnosti tohoto nařízení musí být členským státům poskytnuta přiměřená lhůta, aby mohly učinit veškeré úpravy, které mohou být nezbytné s ohledem na registrace udělené v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků [4].
(9) Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro veterinární léčivé přípravky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I, II a III nařízení (EHS) č. 2377/90 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2233/2004
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se podruhé mění nařízení (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) [1], a zejména na čl. 10 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 obsahuje seznam osob, kterých se týká zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.
(2) Komise je oprávněna změnit uvedenou přílohu s přihlédnutím k rozhodnutím Rady, kterými se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) [2].
Uvedený společný postoj se provádí rozhodnutím Rady 2004/900/SZBP [3] Příloha I nařízení (ES) č.
1763/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(3) Aby se zajistilo, že opatření tohoto nařízení jsou účinná, musí toto nařízení vstoupit okamžitě v platnost,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 1763/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2234/2004
ze dne 23. prosince 2004,
kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny [2], a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu [3]. Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.
(2) V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů.
Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní.
Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl.
2 nařízení (ES) č. 1591/2001.
(3) Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 16,508 EUR/100 kg.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2235/2004
ze dne 23. prosince 2004,
kterým se stanoví sazby náhrad použitelné u některých produktů v odvětví cukru vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 5 písm. a) a odst. 15,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Čl. 27 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a), c), d), f), g) a h) uvedeného nařízení v mezinárodním obchodě a ve Společenství lze pokrýt vývozní náhradou v případě, že se tyto produkty vyvážejí ve formě zboží uvedeného v příloze V uvedeného nařízení. Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad [2], určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze I nařízení (ES) č. 1260/2001.
(2) Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kg pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc.
(3) Čl. 27 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že vývozní náhrada pro produkt obsažený v určitém zboží nesmí být vyšší, než je náhrada použitelná pro daný produkt vyvážený bez dalšího zpracování.
(4) Náhrady stanovené tímto nařízením lze stanovit předem, neboť v současnosti není možné odhadnout situaci na trzích v příštích několika měsících.
(5) Závazky přijaté ohledně náhrad, které mohou být poskytovány při vývozu zemědělských produktů obsažených ve zboží, na které se nevztahuje příloha I Smlouvy, by mohly být ohroženy stanovením vysokých sazeb náhrad předem.
V takových situacích je tudíž nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by tím však bylo znemožněno uzavírání dlouhodobých smluv.
Opatřením, které umožňuje splnit tyto různé cíle, je stanovení zvláštní sazby náhrady pro stanovení náhrad předem.
(6) V souladu s nařízením Rady (ES) č. 1676/2004 ze dne 24. září 2004, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření týkající se dovozu určitých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Bulharska a vývozu určitých zpracovaných zemědělských produktů do Bulharska [3], nemají s účinností od 1. října 2004 zpracované zemědělské produkty neuvedené na seznamu v příloze I Smlouvy, které jsou vyváženy do Bulharska, nárok na vývozní náhrady.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené v příloze A nařízení (ES) č. 1520/2000 a čl. 1 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1260/2001 a vyvážené ve formě zboží uvedeného v příloze V nařízení (ES) č. 1260/2001, se stanoví v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Odchylně od článku 1 a s účinností od 1. října 2004 se sazby stanovené v příloze nepoužijí na zboží, na které se nevztahuje příloha I Smlouvy, vyvážené do Bulharska.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 24. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2237/2004
ze dne 29. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1725/2003, kterým se přijímají některé mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002, pokud jde o mezinárodní účetní standard IAS č. 32 a výklad IFRIC 1
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů [1], a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízením Komise (ES) č. 1725/2003 [2] byly přijaty některé mezinárodní standardy a výklady, které existovaly ke dni 1. září 2002.
(2) Dne 17. prosince 2003 zveřejnila Mezinárodní rada pro účetní standardy (IASB) přepracovaný mezinárodní účetní standard (IAS) 32 Finanční nástroje: zveřejňování a prezentace jako součást snahy IASB včas zlepšit patnáct standardů, aby mohly být použity společnostmi, které je poprvé přijmou v roce 2005.
Při přepracovávání standardu IAS 32 IASB znovu nezvážila základní přístupy, jež jsou v něm obsaženy.
Standard IAS 32 stanoví základní principy klasifikace nástrojů jako závazky nebo jmění.
Při určování, zda mají být nástroje klasifikovány jako závazky nebo jmění, musí daný subjekt zvážit veškeré podmínky příslušné smlouvy.
(3) Po dvoustranných jednáních se zástupci příslušných spolupracujících skupin a vzhledem k požadavku Komise vyzvala IASB svůj Výbor pro výklad mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRIC), aby vypracoval výklad s cílem usnadnit používání přepracovaného standardu IAS 32.
Závěrečný výklad IFRIC 2 Podíl členů ve spolupracujících subjektech a podobných nástrojích byl zveřejněn v konečné podobě dne 25. listopadu 2004.
Skutečné datum použití tohoto výkladu je stejné jako pro standard IAS 32.
Evropská komise zváží potvrzení výkladu IFRIC 2 co nejdříve v roce 2005.
(4) Dne 27. května 2004 vydala IASB výklad 1 IFRIC s názvem Změny ve stávající likvidaci, obnově a podobných závazcích.
Výklad se zabývá způsobem, jak pojmout změny ve stávající likvidaci, obnově a podobných závazcích, které spadají do působnosti standardu IAS 16 Pozemky, budovy a zařízení a jsou uznány jako ustanovení podle standardu IAS 37 Rezervy, podmíněné závazky a podmíněná aktiva.
(5) Konzultace s technickými odborníky v této oblasti potvrzují, že přepracovaný standard IAS 32 Finanční nástroje: zveřejňování a prezentace a přepracovaný výklad IFRIC 1 Změny ve stávající likvidaci, obnově a podobných závazcích splňují technická kritéria pro přijetí, jak jsou stanovena v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, a zejména požadavek, že musejí odpovídat evropskému veřejnému zájmu.
(6) Nařízení (ES) č. 1725/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro účetní předpisy,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1725/2003 se mění takto:
(1) Vkládá se znění mezinárodního účetního standardu (IAS) 32 Finanční nástroje: zveřejňování a prezentace, stanovené v příloze tohoto nařízení.
(2) Vkládá se znění výkladu IFRIC 1 Změny ve stávající likvidaci, obnově a podobných závazcích, stanovené v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2240/2004
ze dne 15. prosince 2004
o změně nařízení Rady (ES) č. 975/1999, kterým se stanoví požadavky pro provádění rozvojové spolupráce, která přispívá k obecnému cíli rozvoje a upevnění demokracie a právního státu, jakož i k dodržování lidských práv a základních svobod
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 179 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Akce Společenství na podporu lidských práv a demokratických zásad, stanovená ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 8. května 2001 nazvaném "Úloha Evropské unie při podpoře lidských práv a demokratizace ve třetích zemích", bude pokračovat i po roce 2004.
Nařízení (ES) č. 975/1999 [2] bylo dostatečným právním nástrojem pro provádění technické a finanční podpory Společenství pro činnost v oblasti lidských práv a demokratizace v rozvojových a ostatních třetích zemích podle obecných cílů v této oblasti.
Doba platnosti uvedeného nařízení však končí dnem 31. prosince 2004.
Je proto nezbytné tuto dobu prodloužit.
(2) Na základě poměru finančního rámce uvedeného v nařízení (ES) č. 975/1999 a orientačních položek v oblasti lidských práv a demokratizace do roku 2006 stanoví toto nařízení na prodlouženou dobu trvání programu finanční rámec, který tvoří pro rozpočtový orgán během ročního rozpočtového procesu prvotní referenci ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu [3].
(3) Ustanovení nařízení (ES) č. 975/1999 o postupech provádění podpory je třeba sladit s právními požadavky nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], na provádění volebních pozorovatelských misí EU.
(4) Ochrana finančních zájmů Společenství a boj proti podvodům a nesrovnalostem tvoří nedílnou součást nařízení (ES) č. 975/1999.
Zvláště dohody a smlouvy uzavřené podle uvedeného nařízení by měly opravňovat Komisi k provádění opatření stanovených v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem [5].
(5) Opatření nezbytná k provedení nařízení (ES) č. 975/1999 by měla být přijata podle rozhodnutí v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [6].
(6) Nařízení (ES) č. 975/1999 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 975/1999 se mění takto:
1) V čl. 2 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:
"h) podpora úsilí o vytvoření seskupení demokratických zemí v rámci orgánů, specializovaných agentur a regionálních organizací Organizace spojených národů."
2) V čl. 4 odst. 1 se doplňuje nová věta, která zní:
"V případě volebních pozorovatelských misí EU a řízení "amicus curiae" mohou fyzické osoby získat finanční pomoc podle tohoto nařízení."
3) V článku 5 se první věta nahrazuje tímto:
"Pomoc Společenství může být poskytnuta partnerům uvedeným v první větě čl. 4 odst. 1, jejichž sídlo se nachází ve třetí zemi, která podle tohoto nařízení dostává pomoc od Společenství, nebo v některém členském státě Společenství."
4) V článku 7 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
"3. Finanční pomoc Společenství podle tohoto nařízení se poskytuje formou nevratných příspěvků nebo zakázek.
V rámci opatření podle článku 2 se členové volebních pozorovatelských misí EU, kteří jsou placeni z prostředků na lidská práva a demokratizaci, najímají v souladu s postupy stanovenými Komisí."
5) V článku 10 se první pododstavec nahrazuje tímto:
"Finanční rámec pro provádění tohoto nařízení v období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2006 se stanoví ve výši 134 milionů eur."
6) Články 11 a 12 se nahrazují tímto:
"Článek 11
1. Komise přijme rámec pro plánování a určení činností Společenství.
Rámec se skládá zejména z
a) víceletých orientačních programů a ročních aktualizací těchto programů,
b) ročních pracovních programů.
V určitých situacích mohou být schválena zvláštní opatření, která nejsou zahrnuta v ročním pracovním programu.
2. Komise vypracuje výroční zprávu, ve které stanoví plán programů pro následující rok podle regionu a podle odvětví, a Evropskému parlamentu podá zprávu o jejich provádění.
Komise odpovídá za to, že roční pracovní programy definované v celkovém rámci víceletých programů jsou řízeny a upravovány v souladu s tímto nařízením a s požadavky na pružnost.
Přijatá rozhodnutí odrážejí priority a hlavní zájmy Evropské unie v oblasti upevnění demokracie, právního státu a dodržování lidských práv a řídí se zvláštní povahou těchto programů.
Komise plně informuje Evropský parlament o rozhodovacím procesu.
3. Komise provádí činnost Společenství podle tohoto nařízení v souladu s platnými rozpočtovými a jinými postupy, zejména s postupy stanovenými v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [7].
Článek 12
1. Nástroje uvedené v čl. 11 odst. 1 se přijmou postupem podle čl. 13 odst. 2.
Změny ročních pracovních programů uvedených v čl. 11 odst. 1 písm. b), které nepřekročí 20 % celkové částky jim přidělené nebo které podstatně nemění povahu projektů nebo programů, jež jsou jejich součástí, přijímá Komise. Uvědomí výbor uvedený v čl. 13 odst. 1.
2. Finanční rozhodnutí o projektech a programech, které nejsou součástí ročních pracovních programů a které převyšují částku 1 milion eur, se přijmou postupem podle čl. 13 odst. 2, aniž je dotčen článek 14."
7) V článku 13 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES(1) s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je 30 dní."
8) V článku 15 se zrušuje druhá věta.
9) Článek 17 se nahrazuje tímto:
"Článek 17
Jakákoliv dohoda nebo smlouva uzavřená na základě tohoto nařízení výslovně stanoví výkon kontrolní pravomoci Komise a Účetního dvora při kontrole dokumentů a při kontrole na místě nad všemi dodavateli a subdodavateli, kteří obdrželi finanční prostředky Společenství.
Použije se nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem [8]."
10) V článku 20 se ve druhém pododstavci datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2006".
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. Ve Štrasburku dne 15. prosince 2004. Za Evropský parlament předseda J. Borrell Fontelles Za Radu předseda A. Nicolaï
Nařízení Rady (ES) č. 2242/2004
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 976/1999, kterým se stanoví požadavky pro provádění opatření Společenství jiných než opatření týkajících se rozvojové spolupráce, která v rámci politiky spolupráce Společenství přispívají k obecnému cíli rozvoje a upevnění demokracie a právního státu, akož i k dodržování lidských práv a základních svobod ve třetích zemích
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 181a odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Akce Společenství na podporu lidských práv a demokratických zásad, stanovená ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 8. května 2001 nazvaném "Úloha Evropské unie při podpoře lidských práv a demokratizace ve třetích zemích", bude pokračovat i po roce 2004. Nařízení Rady (ES) č.
975/1999 ze dne 29. dubna 1999, kterým se stanoví požadavky pro provádění rozvojové spolupráce, která přispívá k obecnému cíli rozvoje a upevnění demokracie a právního státu, jakož i k dodržování lidských práv a základních svobod [2], a nařízení (ES) č. 976/1999 [3] se osvědčily jako přiměřené právní nástroje pro provádění technické a finanční podpory Společenství u činností v oblasti lidských práv a demokratizace v rozvojových a ostatních třetích zemích v zájmu dosažení obecných cílů v této oblasti.
Doba platnosti těchto nařízení však končí dnem 31. prosince 2004.
Je proto nezbytné tuto dobu prodloužit.
(2) Na základě poměru mezi finanční referenční částkou uvedenou v nařízení (ES) č. 976/1999 a orientačními položkami v oblasti lidských práv a demokratizace do roku 2006 se do uvedeného nařízení vkládá rozšířená finanční referenční částka ve smyslu bodu 34 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu [4] pro prodloužené trvání programu, aniž by tím byly dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené ve Smlouvě.
(3) Ustanovení nařízení (ES) č. 976/1999 o postupech provádění pomoci je třeba sladit s právními požadavky nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5], na provádění volebních pozorovatelských misí EU.
(4) Ochrana finančních zájmů Společenství a boj proti podvodům a nesrovnalostem tvoří nedílnou součást nařízení (ES) č. 976/1999.
Zvláště dohody a smlouvy uzavřené podle uvedeného nařízení by měly opravňovat Komisi k provádění opatření stanovených v nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem [6].
(5) Opatření nezbytná pro provedení nařízení (ES) č. 976/1999 by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [7].
(6) Nařízení (ES) č. 976/1999 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 976/1999 se mění takto:
1) V čl. 3 odst. 2 se doplňuje nové písmeno, které zní:
"h) podpora úsilí o vytvoření seskupení demokratických zemí v rámci orgánů, specializovaných agentur a regionálních organizací Organizace spojených národů.".
2) V čl. 5 odst. 1 se doplňuje nová věta, která zní:
"V případě volebních pozorovatelských misí EU a řízení "amicus curiae" mohou fyzické osoby získat finanční pomoc podle tohoto nařízení.".
3) V článku 6 se první věta nahrazuje tímto:
"Pomoc Společenství může být poskytnuta partnerům uvedeným v první větě čl. 5 odst. 1, jejichž sídlo se nachází ve třetí zemi, která podle tohoto nařízení dostává pomoc od Společenství, nebo v některém členském státě Společenství.".
4) V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
"3. Finanční pomoc Společenství podle tohoto nařízení se poskytuje formou nevratných příspěvků nebo zakázek.
V rámci opatření podle článku 2 se členové volebních pozorovatelských misí EU, kteří jsou placeni z prostředků na lidská práva a demokratizaci, najímají v souladu s postupy stanovenými Komisí.".
5) V článku 11 se první pododstavec nahrazuje tímto:
"Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení pro období 2005 až 2006 činí 78 milionů EUR.".
6) Články 12 a 13 se nahrazují tímto:
"Článek 12
1. Komise přijme rámec pro plánování a určení opatření Společenství.
Rámec se skládá zejména z:
a) víceletých orientačních programů a ročních aktualizací těchto programů,
b) ročních pracovních programů.
V určitých situacích mohou být schválena zvláštní opatření, která nejsou zahrnuta v ročním pracovním programu.
2. Komise vypracuje výroční zprávu, ve které stanoví plán programů pro následující rok podle regionu a podle odvětví, a Evropskému parlamentu podá zprávu o jejich provádění.
Komise odpovídá za to, že roční pracovní programy definované v celkovém rámci víceletých programů jsou řízeny a upravovány v souladu s tímto nařízením a s požadavky na flexibilitu.
Přijatá rozhodnutí odrážejí priority a hlavní zájmy Evropské unie v oblasti upevnění demokracie, právního státu a dodržování lidských práv a řídí se zvláštní povahou těchto programů.
Komise plně informuje Evropský parlament o rozhodovacím procesu.
3. Komise provádí opatření Společenství podle tohoto nařízení v souladu s platnými rozpočtovými a jinými postupy, zejména s postupy stanovenými v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Článek 13
1. Nástroje uvedené v čl. 12 odst. 1 se přijmou postupem podle čl. 14 odst. 2.
Změny ročních pracovních programů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. b), které nepřekročí 20 % celkové částky jim přidělené nebo které podstatně nemění povahu projektů nebo programů, jež jsou jejich součástí, přijímá Komise. Uvědomí výbor uvedený v čl. 14 odst. 1.
2. Finanční rozhodnutí o projektech a programech, které nejsou součástí ročních pracovních programů a které převyšují částku 1 milion EUR, se přijmou postupem podle čl. 14 odst. 2, aniž je dotčen článek 15.".
7) V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 a čl. 7 odst. 1, 2 a 4 rozhodnutí Rady 1999/468/ES [8] s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je 30 dní."
8) V článku 16 se zrušuje druhá věta.
9) Článek 18 se nahrazuje tímto:
"Článek 18
Jakákoliv dohoda nebo smlouva uzavřená na základě tohoto nařízení výslovně stanoví výkon kontrolní pravomoci Komise a Účetního dvora při kontrole dokumentů a při kontrole na místě nad všemi dodavateli a subdodavateli, kteří obdrželi finanční prostředky Společenství.
Použije se nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 [9]."
10) V článku 21 se ve druhém pododstavci datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2006".
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2243/2004
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2505/96 o otevření a správě autonomních celních kvót Společenství pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 26 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 20. prosince 1996 přijala Rada nařízení (ES) č. 2505/96 o otevření a správě autonomních celních kvót Společenství pro některé zemědělské produkty a průmyslové výrobky [1].
Poptávka Společenství po dotyčných produktech a výrobcích by měla být uspokojována za co nejpříznivějších podmínek.
Měly by být proto otevřeny nové celní kvóty Společenství se sníženými nebo s nulovými celními sazbami pro přiměřené objemy a měly by být rozšířeny některé stávající celní kvóty, přičemž by neměla být narušena rovnováha na trhu s těmito produkty a výrobky.
(2) Objem některých celních kvót Společenství nestačí krýt potřeby průmyslu Společenství pro stávající kvótové období, a proto je třeba objemy těchto kvót zvýšit s účinkem od 1. ledna 2005.
(3) Poskytovat v roce 2005 nadále celní kvóty Společenství pro některé produkty a výrobky, u nichž byla cla v roce 2004 pozastavena, již není v zájmu Společenství.
Tyto produkty a výrobky by tedy měly být z přílohy I nařízení (ES) č. 2505/96 vypuštěny.
(4) S ohledem na velký počet změn, jež je třeba provést, by mělo být znění přílohy I nařízení (ES) č. 2505/96 z důvodu přehlednosti zcela nahrazeno.
(5) S ohledem na hospodářský význam tohoto nařízení je třeba se odvolat na naléhavé důvody ve smyslu části I bodě 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství.
(6) Nařízení (ES) č. 2505/96 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 2505/96 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Pro kvótové období od 1. ledna do 30. června 2005 v příloze I nařízení (ES) č. 2505/96:
- platnost celní kvóty 09.2021 končí 30. června 2005 a její objem zůstává nezměněn,
- objem celní kvóty 09.2613 se stanoví na 400 tun bez cla.
Článek 3
Pro kvótové období od 1. ledna do 31. prosince 2005 v příloze I nařízení (ES) č. 2505/96:
- objem celní kvóty 09.2023 se stanoví na 700000 jednotek,
- objem celní kvóty 09.2603 se stanoví na 3400 tun,
- objem celní kvóty 09.2612 se stanoví na 500 tun bez cla,
- objem celní kvóty 09.2619 se stanoví na 80 tun,
- objem celní kvóty 09.2620 se stanoví na 500000 jednotek,
- objem celní kvóty 09.2621 se stanoví na 1500 tun a její platnost končí 31. prosince 2005,
- objem celní kvóty 09.2985 se stanoví na 300000 jednotek a její platnost končí 31. prosince 2005.
Článek 4
Celní kvóty 09.2605, 09.2606, 09.2607, 09.2609, 09.2614, 09.2918, 09.2957, 09.2966, 09.2993 a 09.2999 se uzavírají 31. prosince 2004.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2244/2004
ze dne 23. prosince 2004
o otevření nových celních kvót pro rok 2005 pro dovoz některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Rumunska do Společenství
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [1], a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na rozhodnutí Rady 98/626/ES ze dne 5. října 1998 o uzavření Protokolu, kterým se upravují obchodní aspekty Evropské dohody mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Rumunskem na straně druhé s ohledem na přistoupení Rakouské republiky, Finské republiky a Švédského království k Evropské unii a s ohledem na závěry Uruguayského kola jednání o zemědělství, včetně zlepšení stávajícího preferenčního režimu [2], a zejména na článek 2 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Protokol 3 o obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty Evropské dohody s Rumunskem, ve znění protokolu, kterým se upravují obchodní aspekty této dohody, stanoví snížení zemědělské složky cel použitelných na dovoz některých zpracovaných zemědělských produktů pocházejících z Rumunska v mezích celních kvót.
Tyto celní kvóty je třeba otevřít pro rok 2005.
2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [3], stanoví pravidla pro správu celních kvót.
Je vhodné zajistit, aby celní kvóty otevřené tímto nařízením byly spravovány v souladu s uvedenými pravidly.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Roční celní kvóty Společenství pro zpracované zemědělské produkty pocházející z Rumunska uvedené v příloze se otevírají od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 za podmínek uvedených v této příloze.
Článek 2
Celní kvóty Společenství uvedené v článku 1 Komise spravuje v souladu s články 308a, 308b a 308c nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2245/2004
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se mění přílohy I, II, III a IV nařízení Rady (ES) č. 44/2001 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech [1] a zejména na čl. 74 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příloha I nařízení (ES) č. 44/2001 uvádí pravidla pro určení vnitrostátní příslušnosti.
Příloha II obsahuje seznam soudů nebo příslušných orgánů, které jsou ve členských státech příslušné pro podávání návrhů na prohlášení vykonatelnosti.
Příloha III uvádí soudy pro podávání opravných prostředků proti takovým rozhodnutím a příloha IV vyjmenovává opravné prostředky pro takový účel.
(2) Přílohy I, II, III a IV nařízení (ES) č. 44/2001 byly změněny aktem o přistoupení z roku 2003 tak, aby zahrnovaly pravidla pro určení vnitrostátní příslušnosti, seznamy soudů nebo příslušných orgánů a opravné prostředky přistupujících států.
(3) Francie, Lotyšsko, Litva, Slovinsko a Slovensko oznámily Komisi změny seznamů uvedených v přílohách I, II, III a IV.
(4) Nařízení (ES) č. 44/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 44/2001 se mění takto:
1. Příloha I se mění takto:
a) odrážka týkající se Lotyšska se nahrazuje tímto:
"— v Lotyšsku: paragraf 27 a odstavce 3, 5, 6 a 9 paragrafu 28 občanského soudního řádu (Civilprocesa likums),";
b) odrážka týkající se Slovinska se nahrazuje tímto:
"— ve Slovinsku: čl. 48 odst. 2 zákona o mezinárodním právu soukromém a procesním řádu (Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku) ve vztahu k čl. 47 odst. 2 zákona o občanském právu procesním (Zakon o pravdnem postopku) a čl. 58 odst. 1 zákona o mezinárodním právu soukromém a procesním řádu (Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku) ve vztahu k čl. 57 odst. 1 a čl. 47 odst. 2 zákona o občanském právu procesním (Zakon o pravdnem postopku),";
c) odrážka týkající se Slovenska se nahrazuje tímto:
"— na Slovensku: články 37 až 37e zákona č. 97/1963 o mezinárodním právu soukromém a procesním;".
2. Příloha II se mění takto:
a) odrážka týkající se Francie se nahrazuje tímto:
"— ve Francii:
a) u "greffier en chef du tribunal de grande instance";
b) u "président de la chambre départementale des notaires", v případě návrhu na prohlášení vykonatelnosti notářských veřejných listin,";
b) odrážka týkající se Slovinska se nahrazuje tímto:
"— ve Slovinsku u "okrožno sodišče",";
c) odrážka týkající se Slovenska se nahrazuje tímto:
"— na Slovensku u "okresného súdu",".
3. Příloha III se mění takto:
a) odrážka týkající se Francie se nahrazuje tímto:
"— ve Francii:
a) u "cour d’appel", pokud jde o rozhodnutí, kterými se návrh povoluje;
b) předsedovi senátu u "tribunal de grande instance" pokud jde o rozhodnutí, kterými se návrh zamítá,";
b) odrážka týkající se Litvy se nahrazuje tímto:
"— v Litvě u "Lietuvos apeliacinis teismas",";
c) odrážka týkající se Slovinska se nahrazuje tímto:
"— ve Slovinsku u "okrožno sodišče",";
d) odrážka týkající se Slovenska se nahrazuje tímto:
"— na Slovensku u "okresného súdu",".
4. Příloha IV se mění takto:
a) odrážka týkající se Litvy se nahrazuje tímto:
"—
Nařízení Komise (ES) č. 2246/2004
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1555/96 o spouštěcích objemech pro dodatečná cla na hrušky, citrony, jablka a cukety
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [1], a zejména na čl. 33 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 1555/96 ze dne 30. července 1996 o prováděcích pravidlech k dodatečným dovozním clům na ovoce a zeleninu [2], upravuje dozor nad dovozem produktů uvedených v příloze daného nařízení. Tento dozor je třeba vykonávat v souladu s pravidly stanovenými v čl. 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [3].
(2) Pro účely čl. 5 odst. 4 Dohody o zemědělství [4] uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání a vzhledem k nejnovějším údajům z let 2001, 2002 a 2003 je třeba pozměnit spouštěcí úrovně pro dodatečná cla na hrušky, citrony, jablka a cukety.
(3) V důsledku toho je třeba pozměnit nařízení (ES) č. 1555/96.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1555/96 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2248/2004
ze dne 27. prosince 2004
o otevření a správě celní kvóty Společenství pro maniok pocházející z Thajska na rok 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1095/96 ze dne 18. června 1996 o zavedení koncesí stanovených v seznamu CXL sestaveném na základě závěrů jednání o čl. XXIV odst. 6 GATT [1], a zejména na čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Během mnohostranných obchodních jednání Světové obchodní organizace se Společenství zavázalo, že na čtyřleté období otevře celní kvótu omezenou na 21 milionů tun produktů kódů KN 07141010, 07141091 a 07141099, pocházejících z Thajska, s celní sazbou sníženou na 6 %.
Tuto kvóta musí otevřít a spravovat Komise.
(2) Je nutné zachovat systém správy, který zajistí, že v rámci této kvóty se mohou dovážet pouze produkty pocházející z Thajska.
Vydání dovozní licence by proto mělo být nadále podmíněno předložením vývozního certifikátu vydaného thajskými orgány, jehož vzor byl oznámen Komisi.
(3) Dovozy dotyčných produktů na trh Společenství byly tradičně spravovány na základě kalendářního roku, a proto by tento systém měl být zachován.
Z tohoto důvodu je nezbytné otevřít kvótu na rok 2005.
(4) Při dovozu produktů kódů KN 07141010, 07141091 a 07141099 musí být předložena dovozní licence podle nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 ze dne 9. června 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí a osvědčení o stanovení náhrady předem pro zemědělské produkty [2], a podle nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 ze dne 28. července 2003, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí v odvětví obilovin a rýže [3];
(5) S ohledem na dosavadní zkušenosti a s přihlédnutím ke skutečnosti, že koncese Společenství stanoví celkové množství na čtyři roky s maximálním ročním množstvím 5500000 tun, je třeba zachovat opatření, která za určitých podmínek umožňují, aby do volného oběhu byla propuštěna množství produktů překračující množství uvedená v dovozních licencích nebo aby množství představující rozdíl mezi množstvím uvedeným v dovozních licencích a skutečně dovezeným menším množstvím byla převedena do následujícího období.
(6) Má-li být zajištěno správné používání dohody, je nutné vytvořit systém přísných a systematických kontrol, který bude vycházet z údajů uvedených v thajských vývozních certifikátech, jakož i postupů používaných thajskými orgány při vydávání vývozních certifikátů.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídicího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OTEVŘENÍ KVÓTY
Článek 1
1. Na období od 1. ledna do 31. prosince 2005 se otevírá celní kvóta pro dovoz 5500000 tun manioku kódů KN 07141010, 07141091 a 07141099 pocházejícího z Thajska.
V rámci této kvóty se příslušná celní sazba stanoví ve výši 6 % ad valorem.
Pořadové číslo kvóty je 09.4008.
2. Režim stanovený v tomto nařízení se vztahuje na produkty uvedené v odstavci 1, pokud jsou dovezeny na základě dovozních licencí, jejichž vydání je podmíněno předložením certifikátu pro vývoz do Evropského společenství vydaného odborem zahraničního obchodu ministerstva obchodu vlády Thajska (dále jen "vývozní certifikát").
KAPITOLA II
VÝVOZNÍ CERTIFIKÁTY
Článek 2
1. Vývozní certifikát je vyhotoven v jednom prvopisu a nejméně jednom opisu na formuláři, jehož vzor je uveden v příloze.
Rozměry formuláře jsou přibližně 210 × 297 mm.
Prvopis je vyhotoven na bílém papíře opatřeném žlutým přetiskem gilošového vzoru, aby na něm byl patrný jakýkoliv pokus o padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
2. Vývozní certifikáty se vyplňují v anglickém jazyce.
3. Prvopis a opisy vývozních certifikátů se vyplňují na psacím stroji nebo ručně. Pokud se vyplňují ručně, je nutné je vyplnit inkoustem a tiskacími písmeny.
4. Na každém vývozním certifikátu musí být předtištěné pořadové číslo; v horní kolonce musí být kromě toho uvedeno číslo certifikátu.
Na opisech musí být stejná čísla jako na prvopisu.
Článek 3
1. Vývozní certifikáty vydané od 1. ledna do 31. prosince 2005 jsou platné po dobu 120 dnů ode dne vydání. Datum vydání certifikátu se započítává do doby jeho platnosti.
Certifikát je platný pouze tehdy, pokud jsou kolonky řádně vyplněny podle příslušných pokynů a pokud je náležitě ověřen podle odstavce 2.
V kolonce nazvané "shipped weight" se množství uvádí slovy i číslicemi.
2. Vývozní certifikát je řádně ověřený, pokud je v něm uvedeno datum vydání a pokud je opatřen razítkem vydávajícího orgánu a podpisem povolané osoby nebo osob.
KAPITOLA III
DOVOZNÍ LICENCE
Článek 4
Žádosti o dovozní licenci pro produkty kódů KN 07141010, 07141091 a 07141099 pocházející z Thajska, vypracované v souladu s nařízeními (ES) č. 1291/2000 a (ES) č. 1342/2003, se předkládají příslušným orgánům členských států spolu s prvopisem vývozního certifikátu.
Prvopis vývozního certifikátu si ponechává subjekt, který vydává dovozní licenci.
Pokud se však žádost o dovozní licenci vztahuje pouze na část množství uvedeného ve vývozním certifikátu, vydávající orgán vyznačí do prvopisu množství, pro které byl prvopis použit, a po otištění svého razítka ho vrátí dotyčné straně.
Při vydávání dovozní licence se bere v úvahu pouze množství uvedené ve vývozním certifikátu v kolonce "shipped weight".
Článek 5
Pokud se zjistí, že množství skutečně vyložená v rámci dané zásilky jsou větší než množství uvedená v dovozní licenci nebo licencích vydaných pro tuto zásilku, pak příslušné orgány, které dotyčnou dovozní licenci nebo licence vydaly, sdělí na žádost dovozce Komisi, podle dané situace telexem nebo faxem a v co nejkratší době, číslo nebo čísla thajských vývozních certifikátů, dovozních licencí, překročené množství a jméno plavidla.
Komise se spojí s thajskými orgány, aby mohly být vyhotoveny nové vývozní certifikáty.
Až do vyhotovení nových certifikátů nemohou být nadbytečná množství propuštěna do volného oběhu podle tohoto nařízení, pokud pro dotyčná množství nejsou předloženy nové dovozní licence.
Nové dovozní licence se vydávají za podmínek stanovených v článku 10.
Článek 6
Odchylně od článku 5 třetího pododstavce, pokud se zjistí, že množství skutečně vyložená v rámci dané zásilky nepřekračují o více než 2 % množství, na něž se vztahuje předložená nebo předložené dovozní licence, pak příslušné orgány členského státu propuštění do volného oběhu povolí na žádost dovozce, aby nadbytečná množství byla propuštěna do volného oběhu pod podmínkou, že bude uhrazeno clo se stropem ve výši 6 % ad valorem a že dovozce složí jistotu ve výši rovnající se rozdílu mezi clem stanoveným ve společném celním sazebníku a uhrazeným clem.
Jistota se uvolní po předložení dodatečné dovozní licence na dotyčná množství příslušným orgánům členského státu propuštění do volného oběhu. Na dodatečnou dovozní licenci se nevztahuje povinnost složit jistotu uvedenou v čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 1291/2000 nebo v článku 8 tohoto nařízení.
Dodatečná dovozní licence se vydává za podmínek stanovených v článku 10 a po předložení jednoho nebo více nových vývozních certifikátů vydaných thajskými orgány.
V kolonce 20 dodatečné vývozní licence je uveden jeden z těchto údajů:
- Certificado complementario, artículo 6 del Reglamento (CE) no 2248/2004,
- Licence pro dodatečné množství, čl.
6 nařízení (ES) č.
2248/2004,
- Supplerende licens, forordning (EF) nr.
2248/2004, artikel 6,
- Zusätzliche Lizenz — Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 2248/2004,
- Lisakoguse litsents, määruse (EÜ) nr 2248/2004 artikkel 6,
- Συμπληρωματικό πιστοποιητικό — Άρθρο 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ.
2248/2004,
- Licence for additional quantity, Article 6 of Regulation (EC) No 2248/2004,
- Certificat complémentaire, règlement (CE) no 2248/2004, article 6,
- Titolo complementare, regolamento (CE) n. 2248/2004 articolo 6,
- Atļauja par papildu daudzumu, Regulas (EK) Nr. 2248/2004 6. pants,
- Papildomoji licencija, Reglamento (EB) Nr. 2248/2004 6 straipsnio,
- Kiegészítő engedély, 2248/2004/EK rendelet 6. cikk,
- Aanvullend certificaat — artikel 6 van Verordening (EG) nr.
2248/2004,
- Uzupełniające pozwolenie, rozporządzenie (WE) nr 2248/2004 art.
6,
- Certificado complementar, artigo 6.o do Regulamento (CE) n.o 2248/2004,
- Dodatočné povolenie, článok 6 nariadenia (ES) č.
2248/2004,
- Dovoljenje za dodatne količine, člen 6, Uredba (ES) št.
2248/2004,
- Lisätodistus, asetus (EY) N:o 2248/2004 6 artikla,
- Kompletterande licens, artikel 6 i förordning (EG) nr 2248/2004.
S výjimkou případů vyšší moci jistota propadne na množství, pro která nebude do čtyř měsíců od přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu uvedeného v prvním pododstavci předložena dodatečná dovozní licence.
Jistota propadne zejména na množství, pro která nebyla vydána žádná dodatečná dovozní licence podle článku 10 prvního pododstavce.
Po té, co příslušný orgán uvedl do dodatečné dovozní licence příslušné množství a provedl příslušné ověření, jistota stanovená v prvním pododstavci se uvolní a uvedená licence se co nejrychleji vrátí vydávajícímu orgánu.
Článek 7
Žádosti o dovozní licence podle tohoto nařízení se mohou podávat ve všech členských státech a vydané licence jsou platné na území celého Společenství.
Čl. 5 odst. 1 čtvrtá odrážka prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1291/2000 se nepoužije u dovozu uskutečňovaného podle tohoto nařízení.
Článek 8
Odchylně od článku 12 nařízení (ES) č. 1342/2003, výše jistoty pro dovozní licence stanovené v tomto nařízení činí 5 EUR za tunu.
Článek 9
1. V kolonce 8 žádostí o dovozní licence a samotných licencí se uvede údaj "Thajsko".
2. Dovozní licence obsahují:
a) v kolonce 24 jeden z těchto údajů:
- Derechos de aduana limitados al 6 % ad valorem [Reglamento (CE) no 2248/2004],
- Clo limitované 6 % ad valorem (nařízení (ES) č.
2248/2004),
- Toldsatsen begrænses til 6 % af værdien (forordning (EF) nr.
2248/2004),
- Beschränkung des Zolls auf 6 % des Zollwerts (Verordnung (EG) Nr. 2248/2004),
- Väärtuseline tollimaks piiratud 6 protsendini (määrus (EÜ) nr 2248/2004),
- Τελωνειακός δασμός κατ' ανώτατο όριο 6 % κατ' αξία [κανονισμός (ΕΚ) αριθ.
2248/2004],
- Customs duties limited to 6 % ad valorem (Regulation (EC) No 2248/2004),
- Droits de douane limités a 6 % ad valorem [règlement (CE) no 2248/2004],
- Dazi doganali limitati al 6 % ad valorem [regolamento (CE) n. 2248/2004],
- Muitas nodokļi nepārsniedz 6 % ad valorem (Regula (EK) Nr. 2248),
- Muito mokestis neviršija 6 % ad valorem (Reglamentas (EB) Nr. 2248),
- Mérsékelt, 6 %-os értékvám (2248/2004/EK rendelet),
- Douanerechten beperkt tot 6 % ad valorem (Verordening (EG) nr.
2248/2004),
- Należności celne ograniczone do 6 % ad valorem (Rozporządzenie (WE) nr 2248/2004),
- Direitos aduaneiros limitados a 6 % ad valorem [Regulamento (CE) n.o 2248/2004],
- Dovozné clo so stropom 6 % ad valorem (Nariadenie (ES) č. 2248/2004),
- Omejitev carinskih dajatev na 6 % ad valorem (Uredba (ES) št.
2248/2004),
- Arvotulli rajoitettu 6 prosenttiin (asetus (EY) N:o 2248/2004),
- Tullsatsen begränsad till 6 % av värdet (förordning (EG) nr 2248/2004);
b) v kolonce 20 tyto údaje:
i) jméno plavidla uvedené v thajském vývozním certifikátu,
ii) číslo a datum thajského vývozního certifikátu.
3. Dovozní licence se přijme jako doklad na podporu prohlášení o propuštění do volného oběhu pouze tehdy, pokud je zejména na základě opisu nákladního listu předloženého dotčenou stranou doloženo, že produkty, pro něž se žádá o propuštění do volného oběhu, byly do Společenství dopraveny plavidlem uvedeným v dovozní licenci.
4. S výhradou použití článku 6 tohoto nařízení a odchylně od čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 1291/2000 nesmí být množství propuštěné do volného oběhu větší než množství uvedené v kolonkách 17 a 18 dovozní licence. Z tohoto důvodu se v kolonce 19 zmíněné licence uvede číslo 0.
Článek 10
Dovozní licence se vydávají pátý pracovní den následující po dni podání žádosti, s výjimkou případu, kdy Komise telexem nebo faxem oznámí příslušným orgánům členského státu, že podmínky stanovené v tomto nařízení nebyly splněny.
Na žádost dotyčné strany a se souhlasem Komise sděleným telexem nebo faxem může být dovozní licence vydána v kratší lhůtě.
Při nesplnění podmínek pro vydání dovozní licence může Komise po konzultaci s thajskými orgány přijmout v případě potřeby příslušná opatření.
Článek 11
Odchylně od článku 6 nařízení (ES) č. 1342/2003, poslední den doby platnosti dovozní licence odpovídá poslednímu dni doby platnosti příslušného vývozního certifikátu plus 30 dnů.
Článek 12
1. U každé žádosti o dovozní licenci oznamují členské státy Komisi každý pracovní den telexem nebo faxem tyto údaje:
a) množství, na nějž se žádá o dovozní licenci, případně s označením "dodatečná dovozní licence";
b) jméno žadatele o dovozní licenci;
c) číslo předloženého vývozního certifikátu uvedené v horní kolonce certifikátu;
d) datum vydání vývozního certifikátu;
e) celkové množství, pro které byl vývozní certifikát vydán;
f) jméno vývozce uvedené na vývozním certifikátu.
2. Nejpozději do konce prvních šesti měsíců roku 2006 orgány odpovědné za vydávání dovozních licencí sdělí Komisi telexem nebo faxem úplný seznam množství, která nejsou považována za schválená a jsou uvedena na zadní straně dovozních licencí, jméno plavidla a čísla příslušných vývozních certifikátů.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 13
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2249/2004
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 686/2004, kterým se stanoví přechodná opatření pro organizace producentů na trhu s čerstvým ovocem a zeleninou z důvodu přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 41 první pododstavec tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 4 nařízení Komise (ES) č. 686/2004 [1] stanoví, že organizace producentů v České republice, Estonsku, Kypru, Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, Polsku, Slovinsku a Slovensku mohou předložit přechodné operační programy.
1433/2003 ze dne 11. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, pokud jde o provozní fondy, operační programy a finanční podporu [2], se stanoví, že se operační programy provádějí v ročních obdobích, která trvají od 1. ledna do 31. prosince.
Provádění operačních programů však může být zahájeno pouze po jejich schválení příslušnými vnitrostátními orgány.
Proto by je nutné, aby přechodné operační programy trvaly několik měsíců v roce 2004 a celé dvanáctiměsíční období v roce 2005.
Proto je nutné stanovit opatření pro výpočet referenčního období a podpory poskytované pro přechodné operační programy.
(3) Je nutné upřesnit, že podpora je určena pro tu část přechodného operačního programu, která je realizována v roce 2004, avšak pouze pro skutečnou délku trvání, která se vypočítá jako poměrná část ode dne jeho schválení.
(4) Nařízení (ES) č. 686/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Článek 4 nařízení (ES) č. 686/2004 se mění takto:
1. V odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Odchylně od čl. 16 odst. 1 nařízení (ES) č. 1433/2003 budou operační programy v roce 2004 prováděny od data jejich schválení příslušnými vnitrostátními orgány až do 31. prosince 2004."
2. Vkládá se odstavec 4a, který zní:
"4a. Odchylně od čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 1433/2003 se při žádosti o podporu pro rok 2004 hodnota produkce uváděné na trh v referenčním období vynásobí počtem dní od data schválení operačního programu do 31. prosince 2004 (započítávají se oba dva dny) a vydělí číslem 366."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2250/2004
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 429/90, (ES) č. 2571/97, (ES) č. 174/1999, (ES) č. 2771/1999, (ES) č. 2799/1999, (ES) č. 214/2001, (ES) č. 580/2004, (ES) č. 581/2004 a (ES) č. 582/2004, pokud jde o lhůty pro podávání nabídek a pro sdělení Komisi
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky [1], a zejména na články 10, 15 a 31 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Následující nařízení uvádí ustanovení o postupech nabídkového řízení týkajících se lhůt pro předložení nabídek uchazečů příslušným orgánům a pro sdělení nabídek členskými státy Komisi:
- nařízení Komise (EHS) č. 429/90 ze dne 20. února 1990 o poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení pro zahuštěné máslo určené k přímé spotřebě ve Společenství [2],
- nařízení Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a o poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravin [3],
- nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou [4],
- nařízení Komise (ES) č. 2799/1999 ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo a pokud jde o prodej tohoto sušeného odstředěného mléka [5],
- nařízení Komise (ES) č. 214/2001 ze dne 12. ledna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem [6],
- nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých výrobků [7],
- nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u některých druhů másla [8] a
- nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka [9].
(2) Aby bylo zajištěno hladké fungování nabídkových systémů, zejména poskytnutí dostatečného času příslušným orgánům a útvarům Komise ke zpracování údajů souvisejících s každým nabídkovým řízením, je vhodné posunout lhůty pro podávání nabídek hospodářskými subjekty a pro oznámení údajů Komisi příslušnými orgány.
(3) Aby bylo na minimum sníženo riziko spekulace vzniklé očekáváním předkládání nabídek, pokud jde o nabídkové řízení stanovené v nařízeních (ES) č. 581/2004 a (ES) č. 582/2004, nemělo by být po konečném datu pro předkládání nabídek možné předem stanovit vývozní náhrady uvedené v nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanovují zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky [10].
(4) Nařízení (EHS) č. 429/90, (ES) č. 2571/97, (ES) č. 174/1999, (ES) č. 2771/1999, (ES) č. 2799/1999, (ES) č. 214/2001, (ES) č. 580/2004, (ES) č. 581/2004 a (ES) č. 582/2004 by podle toho měla být změněna.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Článek 3 nařízení (EHS) č. 429/90 se mění takto:
1. Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
"2. Lhůta pro podávání nabídek v rámci jednotlivých nabídkových řízení končí v 11.00 hod. (bruselského času) každé druhé a čtvrté úterý v měsíci, s výjimkou druhého úterý v srpnu a čtvrtého úterý v prosinci.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta končí předcházející pracovní den v 11.00 hod. (bruselského času)."
2. Doplňuje se nový odstavec 4, který zní:
"4. Členské státy sdělí Komisi v den uzávěrky podle čl. 3 odst. 2 množství a ceny, které nabízejí účastníci nabídkového řízení.
Pokud nebyly předloženy žádné nabídky, sdělí to členské státy Komisi v rámci stejného zpoždění."
Článek 2
Článek 14 nařízení (ES) č. 2571/97 se mění takto:
1. Odstavec 2 se nahrazuje tímto:
"2. Lhůta pro podávání nabídek v rámci jednotlivých nabídkových řízení končí v 11.00 hod. (bruselského času) každé druhé a čtvrté úterý v měsíci, s výjimkou druhého úterý v srpnu a čtvrtého úterý v prosinci.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta končí předcházející pracovní den v 11.00 hod. (bruselského času)."
2. Doplňuje se nový odstavec 3, který zní:
"3. Členské státy sdělí Komisi v den uzávěrky podle čl. 14 odst. 2 množství a ceny, které nabízejí účastníci nabídkového řízení.
Pokud nebyly předloženy žádné nabídky, sdělí to členské státy Komisi v rámci stejného zpoždění v případě, že máslo je v dotčeném členském státě k dispozici pro prodej."
Článek 3
V článku 1 nařízení (ES) č. 174/1999 se třetí odstavec nahrazuje tímto:
"3. Žádosti o licence pro všechny výrobky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 [11], které byly ve smyslu článku 17 nařízení Komise (ES) č. 1291/2000 [12], podány ve středu a ve čtvrtek po vypršení každé lhůty pro předložení nabídek podle čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 581/2004 [13] a podle čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 582/2004 [14], jsou považovány za předložené v pracovní den po tomto čtvrtku.
Článek 4
Nařízení (ES) č. 2771/1999 se mění takto:
1. V článku 16 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
"3. Lhůta pro podávání nabídek v rámci jednotlivých nabídkových řízení končí v 11.00 hod. (bruselského času) každé druhé a čtvrté úterý v měsíci, s výjimkou druhého úterý v srpnu.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta končí předcházející pracovní den v 11.00 hod. (bruselského času)."
2. V článku 17b se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Členské státy sdělí Komisi v den uzávěrky podle čl. 16 odst. 3 množství a ceny, které nabízejí účastníci nabídkového řízení.
Pokud nebyly předloženy žádné nabídky, sdělí to členské státy Komisi v rámci stejného zpoždění."
3. V článku 22 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Lhůta pro podávání nabídek v rámci jednotlivých nabídkových řízení končí v 11.00 hod. (bruselského času) každé druhé a čtvrté úterý v měsíci, s výjimkou druhého úterý v srpnu a čtvrtého úterý v prosinci.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta končí předcházející pracovní den v 11.00 hod. (bruselského času)."
4. V článku 24a se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Členské státy sdělí Komisi v den uzávěrky podle čl. 22 odst. 2 množství a ceny, které nabízejí účastníci nabídkového řízení, a množství másla nabízeného k prodeji.
Pokud nebyly předloženy žádné nabídky, sdělí to členské státy Komisi v rámci stejného zpoždění v případě, že máslo je v dotčeném členském státě k dispozici pro prodej."
Článek 5
Nařízení (ES) č. 2799/1999 se mění takto:
1. V článku 27 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Lhůta pro podávání nabídek v rámci jednotlivých nabídkových řízení končí v 11.00 hod. (bruselského času) každé druhé a čtvrté úterý v měsíci, s výjimkou druhého úterý v srpnu a čtvrtého úterý v prosinci.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta končí předcházející pracovní den v 11.00 hod. (bruselského času)."
2. V čl. 30 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Pokud nebyly předloženy žádné nabídky, sdělí to členské státy Komisi v rámci stejného zpoždění v případě, že sušené odstředěné mléko je v dotčeném členském státě k dispozici pro prodej."
Článek 6
Nařízení (ES) č. 214/2001 se mění takto:
1. V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Lhůta pro podávání nabídek v rámci jednotlivých nabídkových řízení končí v 11.00 hod. (bruselského času) každé druhé a čtvrté úterý v měsíci, s výjimkou druhého úterý v srpnu.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta končí předcházející pracovní den v 11.00 hod. (bruselského času)."
2. V článku 17 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Členské státy sdělí Komisi v den uzávěrky podle čl. 14 odst. 2 množství a ceny, které nabízejí účastníci nabídkového řízení.
Pokud nebyly předloženy žádné nabídky, sdělí to členské státy Komisi v rámci stejného zpoždění."
3. V článku 22 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Lhůta pro podávání nabídek v rámci jednotlivých nabídkových řízení končí v 11.00 hod. (bruselského času) každé druhé a čtvrté úterý v měsíci, s výjimkou druhého úterý v srpnu a čtvrtého úterý v prosinci.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta končí předcházející pracovní den v 11.00 hod. (bruselského času)."
4. V čl. 24a odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
"Pokud nebyly předloženy žádné nabídky, sdělí to členské státy Komisi v rámci stejného zpoždění v případě, že sušené odstředěné mléko je v dotčeném členském státě k dispozici pro prodej."
Článek 7
V čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 580/2004 se první pododstavec nahrazuje tímto:
"Členské státy oznámí všechny platné nabídky Komisi formou stanovenou v příloze bez uvedení jmen uchazečů o nabídkové řízení, a to do tří hodin od vypršení každé lhůty pro předložení nabídek."
Článek 8
V článku 2 nařízení (ES) č. 581/2004 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Každá lhůta pro předložení nabídek začíná ve 13.00 hod. (bruselského času) každé první a třetí úterý v měsíci, s výjimkou prvního úterý v srpnu a třetího úterý v prosinci.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta začíná následující pracovní den ve 13.00 hod. (bruselského času).
Každá lhůta pro předložení nabídek končí ve 13.00 hod. (bruselského času) každé druhé a čtvrté úterý v měsíci, s výjimkou druhého úterý v srpnu a čtvrtého úterý v prosinci.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta končí předcházející pracovní den ve 13.00 hod. (bruselského času)."
Článek 9
V článku 2 nařízení (ES) č. 582/2004 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Každá lhůta pro předložení nabídek začíná ve 13.00 hod. (bruselského času) každé první a třetí úterý v měsíci, s výjimkou prvního úterý v srpnu a třetího úterý v prosinci.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta začíná následující pracovní den ve 13.00 hod. (bruselského času).
Každá lhůta pro předložení nabídek končí ve 13.00 hod. (bruselského času) každé druhé a čtvrté úterý v měsíci, s výjimkou druhého úterý v srpnu a čtvrtého úterý v prosinci.
Pokud je úterý dnem státního svátku, uvedená lhůta končí předcházející pracovní den ve 13.00 hod. (bruselského času)."
Článek 10
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2251/2004
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se mění dovozní cla v odvětví obilovin použitelná od 28. prosince 2004
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin [2], a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dovozní cla v odvětví obilovin byla stanovena nařízením Komise (ES) č. 2142/2004 [3].
(2) Čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1249/96 stanoví, že pokud se vypočtený průměr dovozních cel odchýlí během doby jejich použití o 5 EUR/t od stanoveného cla, je třeba provést příslušnou úpravu. Vzhledem k tomu, že k této odchylce došlo, je nutné upravit dovozní cla stanovená nařízením (ES) č. 2142/2004,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a II nařízení (ES) č. 2142/2004 se nahrazují přílohami I a II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 28. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2252/2004
ze dne 13. prosince 2004
o normách pro bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech vydávaných členskými státy
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 62 bod 2 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 potvrdila nezbytnost jednotného přístupu Evropské unie k biometrickým identifikátorům nebo biometrickým údajům pro doklady státních příslušníků třetích zemí, cestovní pasy občanů Evropské unie a informační systémy (VIS a SIS II).
(2) Minimální bezpečnostní normy pro cestovní pasy byly zavedeny usnesením zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 17. října 2000 [3].
Nyní je vhodné zvýšit právní sílu uvedeného usnesení opatřením Společenství, aby bylo dosaženo zdokonalených harmonizovaných bezpečnostních norem pro ochranu cestovních pasů a cestovních dokladů před pozměňováním.
Zároveň by do cestovních pasů nebo cestovních dokladů měly být za účelem zavedení spolehlivého spojení mezi pravým držitelem pasu a dokladem začleněny biometrické identifikátory.
(3) Harmonizace bezpečnostních prvků a začlenění biometrických identifikátorů je důležitým krokem směrem k používání nových prvků s ohledem na budoucí vývoj na evropské úrovni, který by měl učinit cestovní doklady bezpečnějšími a zavést spolehlivější spojení mezi držitelem a cestovním pasem a cestovním dokladem jako důležitý příspěvek k zajištění jeho ochrany před podvodným použitím.
Je třeba zohlednit specifikace Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), a zejména specifikace stanovené v dokumentu č. 9303 o strojově čitelných cestovních dokladech.
(4) Toto nařízení je omezeno na harmonizaci bezpečnostních prvků včetně biometrických identifikátorů v cestovních pasech a cestovních dokladech členských států.
Určení orgánů a subjektů, které mají právo na přístup k osobním údajům obsaženým v uchovávacím médiu dokladů, je věcí vnitrostátních právních předpisů s výhradou odpovídajících ustanovení práva Společenství, práva Evropské unie nebo mezinárodních dohod.
(5) Toto nařízení by mělo stanovit pouze specifikace, které nejsou tajné.
Tyto specifikace je třeba doplnit specifikacemi, které budou uchovány v tajnosti, aby se předešlo riziku padělání a pozměňování.
Takové další technické specifikace by měly být přijaty podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [4].
(6) Komisi by měl být nápomocen výbor zřízený článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 1683/95 ze dne 29. května 1995, kterým se stanoví jednotný vzor víz [5].
(7) Aby bylo zajištěno, že uvedené informace nebudou dostupné více osobám, než je nezbytné, je také důležité, aby každý členský stát určil nejvýše jeden subjekt odpovědný za vyhotovování cestovních pasů a cestovních dokladů, přičemž členské státy mohou tento subjekt v případě potřeby změnit.
Z bezpečnostních důvodů by měl každý členský stát sdělit Komisi a ostatním členským státům název příslušného subjektu.
(8) Pokud jde o osobní údaje zpracovávané v souvislosti s cestovními pasy a cestovními doklady, použije se směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů [6].
Mělo by být zajištěno, že v cestovním pase nebudou uloženy žádné další informace, pokud toto nařízení nebo jeho příloha nestanoví jinak nebo pokud to nebude v daném cestovním dokladu uvedeno.
(9) V souladu se zásadou proporcionality je nezbytné a vhodné k dosažení základních cílů zavedení společných bezpečnostních norem a interoperabilních biometrických identifikátorů stanovit pravidla pro všechny členské státy, které provádějí Úmluvu k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 [7].
Toto nařízení nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení stanoveného cíle, v souladu s čl. 5 třetím pododstavcem Smlouvy.
(10) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto nařízení, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV třetí části Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců poté, co Rada přijala toto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(11) Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [8].
Spojené království se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(12) Toto nařízení rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [9].
Irsko se tudíž nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
(13) Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [10], která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody [11].
(14) Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [12], která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě B rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady ze dne 25. října 2004 o podpisu uvedené dohody jménem Evropské unie a podpisu jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení [13],
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Cestovní pasy a cestovní doklady vydané členskými státy musí splňovat minimální bezpečnostní normy stanovené v příloze.
2. Cestovní pasy a cestovní doklady musí obsahovat médium pro uchování údajů, které obsahuje zobrazení obličeje.
Členské státy musí rovněž zahrnout otisky prstů v interoperabilních formátech.
Údaje musí být zabezpečeny a médium pro jejich uchování musí mít dostatečnou kapacitu a schopnost zaručit neporušitelnost, pravost a utajení údajů.
3. Toto nařízení se vztahuje na cestovní pasy a cestovní doklady vydávané členskými státy.
Nevztahuje se na průkazy totožnosti, které vydávají členské státy svým státním příslušníkům, ani na dočasné cestovní pasy a cestovní doklady s platností do dvanácti měsíců.
Článek 2
Postupem podle čl. 5 odst. 2 budou stanoveny další technické specifikace pro cestovní pasy a cestovní doklady, které se budou týkat:
a) dalších bezpečnostních prvků a požadavků včetně zdokonalených norem na ochranu proti padělání, napodobování a pozměňování;
b) technických specifikací média pro uchování biometrických prvků a jeho zabezpečení, včetně zabránění neoprávněnému přístupu;
c) požadavků na kvalitu a společné normy pro zobrazení obličeje a otisky prstů.
Článek 3
1. Postupem podle čl. 5 odst. 2 lze rozhodnout, že specifikace uvedené v článku 2 jsou tajné a nezveřejňují se. V tom případě se sdělují pouze subjektům určeným členskými státy pro tisk a osobám řádně pověřeným členským státem nebo Komisí.
2. Každý členský stát určí jeden subjekt, který bude odpovědný za tisk cestovních pasů a cestovních dokladů.
Název tohoto subjektu sdělí Komisi a ostatním členským státům.
Tentýž subjekt může být určen dvěma nebo více členskými státy.
Každý členský stát je oprávněn změnit jím určený subjekt.
Uvědomí o tom Komisi a ostatní členské státy.
Článek 4
1. Aniž jsou dotčena pravidla o ochraně údajů, mají osoby, jimž je vydán cestovní pas nebo cestovní doklad, právo ověřit osobní údaje obsažené v cestovním pase nebo cestovním dokladu a případně požadovat provedení opravy nebo výmazu.
2. V cestovním pase nebo cestovním dokladu nesmějí být obsaženy žádné údaje ve strojově čitelné formě, pokud toto nařízení nebo jeho příloha nestanoví jinak nebo pokud to vydávající stát neuvede v cestovním pase nebo cestovním dokladu v souladu se svým vnitrostátním právem.
3. Pro účely tohoto nařízení se biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech použijí pouze k ověřování:
a) pravosti dokumentu;
b) totožnosti držitele pomocí přímo dostupných srovnatelných prvků v případech, kdy musí být cestovní pas nebo jiný cestovní doklad podle právních předpisů předložen.
Článek 5
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1683/95.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Členské státy toto nařízení použijí:
a) pokud jde o zobrazení obličeje: nejpozději 18 měsíců,
b) pokud jde o otisky prstů: nejpozději 36 měsíců
od přijetí opatření uvedených v článku 2.
Platnost již vydaných cestovních pasů a cestovních dokladů však není dotčena.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství.
Nařízení Komise (ES) č. 2253/2004
ze dne 23. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 2237/77 o podobě podnikového výkazu používaného pro stanovení příjmu zemědělských podniků
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady č. 79/65/EHS ze dne 15. června 1965 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském hospodářském společenství [1], a zejména s ohledem na čl. 7 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (EHS) č. 2237/77 [2] stanoví obsah zemědělského podnikového výkazu, který se použije.
(2) Údaje shromážděné za účelem zemědělského podnikového výkazu musí zohlednit vývoj společné zemědělské politiky. Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce [3] a kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001, zcela mění způsob, jakým se vyplácí dotace zemědělcům v rámci Společenství. Na tyto změny je třeba brát ohled v zemědělském podnikovém výkazu, za účelem správného sledování vývoje zemědělských příjmů a poskytnutí dostatečného základu pro obchodní analýzu podniků.
(3) Zemědělský podnikový výkaz musí být upraven vzhledem k přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska.
(4) Nařízení (EHS) č. 2237/77 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(5) Vzhledem k tomu, že se některé změny budou uplatňovat od roku 2004, je vhodné provést změny zemědělského podnikového výkazu s účinností od účetního období 2004.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru Společenství pro zemědělskou účetní datovou síť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a II nařízení (EHS) č. 2237/77 se mění v souladu s přílohami I a II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2254/2004
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin [1], a zejména na druhou odrážku článku 13 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Harmonizovaná pravidla pro ekologickou živočišnou výrobu jsou poměrně nová a při současném vývoji tohoto odvětví není ještě na trhu k dispozici dostatečná biologická různorodost ekologicky chovaných hospodářských zvířat.
Z toho důvodu je stále potřeba rozvoj ekologické živočišné výroby usnadňovat.
2277/2003 [2], které pozměnilo přílohy I a II nařízení (EHS) č. 2092/91, prodloužilo přechodné období pro přechod od konvenčního chovu zvířat k systému ekologického zemědělství do 31. prosince 2004.
Toto prodloužení však není dostatečné, zejména v případě produkce drůbeže, která se skládá ze čtyř různých fází a zahrnuje různá specializovaná odvětví.
(3) Z toho důvodu je zde stále potřeba spoléhat se na zvířata, která nebyla chována ekologicky.
Ustanovení týkající se původu zvířat by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(4) Ačkoli je již možné posílit opatření týkající se původu slepiček určených k produkci vajec, výrobní normy pro tato zvířata nebyly ještě harmonizovány.
Než se takové normy stanoví, je vhodné povolit, aby do doby, než budou k dispozici organicky chované slepičky, byly slepičky určené k produkci vajec mladší než 18 týdnů chované v neekologickém chovu zavedeny do jednotek ekologické živočišné výroby, a to za určitých podmínek splněných před zavedením těchto zvířat do systému ekologického zemědělství.
(5) Příloha I nařízení (EHS) č. 2092/91 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(6) Vzhledem k naléhavosti opatření v souvislosti se skutečností, že platnost některých opatření týkajících se původu zvířat skončí dnem 31. prosince 2004, by mělo toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2255/2004
ze dne 27. prosince 2004
o důkazu splnění celních formalit při dovoz cukru do třetí země podle článku 16 nařízení (ES) č. 800/1999
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 27 odst. 11 první pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V čl. 27 odst. 5 nařízení (ES) č. 1260/2001 se stanoví, že vývozní náhrada pro produkty v odvětví cukru může být rozlišena podle místa určení, pokud to vyžaduje situace na světovém trhu nebo zvláštní požadavky určitých trhů.
(2) V článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1327/2004 ze dne 19. července 2004 o stálém nabídkovém řízení v rámci hospodářského roku 2004/05 na stanovení vývozních dávek a/nebo vývozních náhrad bílého cukru [2] se toto rozlišení stanoví prostřednictvím vyloučení některých míst určení.
Tatáž místa určení zůstávají vyloučena též na základě čtrnáctidenního, případně měsíčního stanovení náhrady pro vývoz surového bílého cukru, surového cukru v nezpracovaném stavu, sirupů a některých jiných produktů z odvětví cukru podle článků 28 a 30 nařízení (ES) č. 1260/2001.
(3) V čl. 27 odst. 11 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1260/2001 se stanoví, že náhrada je vyplacena, je-li prokázáno, že produkty byly vyvezeny ze Společenství, a v případě rozlišené náhrady, že dosáhly místa určení uvedeného v licenci nebo jiného místa určení, pro které byla náhrada stanovena.
(4) V článku 16 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty [3], jsou uvedeny různé doklady, kterými lze v případě náhrady rozlišené podle místa určení prokázat splnění celních formalit při dovozu do třetí země.
Na základě tohoto ustanovení může Komise v některých zvláštních případech, které je třeba určit, rozhodnout, že podle uvedeného článku je dovoz považován za prokázaný po předložení zvláštního dokladu nebo jakýmkoli jiným způsobem.
(5) V odvětví cukru se vývozní operace běžně řídí FOB smlouvami na londýnském termínovém trhu.
Podle nich přebírají kupující ve fázi FOB všechny závazky vyplývající ze smlouvy, včetně závazku prokázat splnění celních formalit, i když není přímým příjemcem náhrady, na níž na základě tohoto prokázání vzniká nárok.
Získání tohoto důkazu pro všechna vyvezená množství může v některých třetích zemích způsobovat značné správní potíže, což může značně zpozdit či znemožnit výplatu náhrady za veškerá skutečně vyvezená množství.
(6) Ve snaze omezit dopady na rovnováhu trhu v odvětví cukru stanovilo nařízení Komise (ES) č. 40/2004 ze dne 9. ledna 2004 o důkazu splnění celních formalit při dovozu cukru do třetích zemí podle článku 16 nařízení (ES) č. 800/1999 [4] alternativní důkazy, které poskytují potřebné záruky k tomu, aby produkty mohly být považovány za dovezené do třetí země.
(7) I přes blížící se termín 31. prosince 2004, což je poslední den pro používání nařízení (ES) č. 40/2004, přetrvávají správní potíže a jejich dopad na trh, je třeba znovu stanovit alternativní důkazy místa určení pro vývozy uskutečněné ode dne 1. ledna 2005.
(8) Vzhledem k tomu, že se jedná o odchylující se opatření, měla by se omezit doba jeho používání.
(9) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. V případě vývozů prováděných v souladu s článkem 27 nařízení (ES) č. 1260/2001, u kterých vývozce nemůže poskytnout důkazy uvedené v čl. 16 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 800/1999, se odchylně od uvedeného článku 16 považuje dovoz do třetí země za prokázaný při předložení těchto tří dokladů:
a) kopie přepravního dokladu;
b) osvědčení o vykládce produktu vydané úřadem příslušné třetí země, úřadem jednoho z členských států usazeným v zemi určení nebo mezinárodní kontrolní a dozorčí společností schválenou v souladu s čl. 16a až 16f nařízení (ES) č. 800/1999, které potvrzuje, že produkt opustil místo vykládky nebo alespoň že, pokud je vydávajícímu úřadu nebo vydávající společnosti známo, nebyly produkty následně naloženy pro účely zpětného vývozu;
c) bankovní doklad vydaný schválenými zprostředkovateli usazenými ve Společenství, který potvrzuje, že platba odpovídající danému vývozu je připsána na účet vývozce vedený u zprostředkovatelů, nebo odpovídající důkaz o platbě.
2. Pro účely článku 20 nařízení (ES) č. 800/1999 členské státy zohlední ustanovení prvního odstavce tohoto článku.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2257/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 3906/1989, (ES) č. 1267/1999, (ES) č. 1268/1999 a (ES) č. 2666/2000 s ohledem na kandidátský status Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 181a odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropská rada rozhodla na svém zasedání v Bruselu ve dnech 17. a 18. června 2004, že je Chorvatsko země kandidující na členství, a požádala Komisi, aby připravila předvstupní strategii pro Chorvatsko, včetně nezbytných finančních nástrojů.
(2) Za účelem poskytnutí předvstupní pomoci Chorvatsku je vhodné jej zahrnout jako příjemce podle nařízení Rady (EHS) č. 3906/1989 ze dne 18. prosince 1989 o hospodářské pomoci některým zemím střední a východní Evropy [1] (Phare), nařízení Rady (ES) č. 1267/99 ze dne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik [2] (ISPA) a nařízení Rady č. (ES) 1268/99 ze dne 21. června 1999 o podpoře Společenství pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích střední a východní Evropy v předvstupním období [3] (SAPARD).
(3) Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Chorvatskou republikou, podepsaná dne 29. října 2001, žádá Chorvatsko v hlavě III, aby aktivně podporovalo regionální spolupráci na západním Balkáně.
(4) Regionálním rozměrem pomoci Společenství zemím západního Balkánu se zvlášť zabývá nařízení Rady (ES) č. 2666/2000 ze dne 5. prosince 2000 o pomoci Albánii, Bosně a Hercegovině, Chorvatsku, Federální republice Jugoslávii a bývalé jugoslávské republice Makedonii [4] (CARDS) s cílem podporovat regionální spolupráci a Chorvatsko by mělo zůstat způsobilé pro projekty a programy s regionálním rozměrem.
(5) Rozhodnutí 2004/648/ES [5] stanoví zásady, priority a podmínky evropského partnerství s Chorvatskem.
(6) Memoranda o porozumění pro rozvoj důležitých regionálních dopravních sítí v jihovýchodní Evropě by mělo usnadnit proces výběru prioritních opatření pro rozvoj panevropské dopravní sítě během předvstupního období.
(7) Vstup nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [6] v platnost vyžaduje některé úpravy uvedených nařízení pro sjednocení terminologie a současné praxe s výše uvedeným nařízením.
(8) I když v tomto nařízení nejsou uvedeny nové členské státy, článek 33 aktu o přistoupení z roku 2003 stanoví použití nařízení (ES) č. 3906/1989 a (ES) č. 1267/1999 pro tyto členské státy během přechodného období.
(9) Komise přijala nařízení (ES) č. 1419/2004 [7] a nařízení (ES) č. 447/2004 [8], která vytvářejí právní základ pro financování opatření podle SAPARD podle závazků, které ještě nebyly ke dni přistoupení ukončeny. Veškerá rozhodnutí Komise, která by mohla být nezbytná do ukončení těchto závazků a která nemohou být založena na dvou výše uvedených nařízeních, mohou být stále založena na nařízení (ES) č. 1268/1999 ve znění platném před změnou uvedeného nařízení tímto nařízením.
(10) Nařízení (EHS) č. 3906/89, (ES) č. 1267/1999, (ES) č. 1268/1999 a (ES) č. 2666/2000 by měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 se mění takto:
1. Článek 3 se mění takto:
a) odstavec 3 se nahrazuje novým odstavcem, který zní:
"3. U kandidátských zemí, které uzavřely s Evropskou unií přístupové partnerství, se financování na základě programu PHARE zaměří na hlavní priority pro přijetí acquis communautaire, tj. na vytvoření správních a institucionálních kapacit v kandidátských státech a na investice, s výjimkou druhů investic financovaných podle nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 ze dne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik [9] a (ES) č. 1268/1999 ze dne 21. června 1999 o podpoře Společenství pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích střední a východní Evropy v předvstupním období [10], jsou-li splněny podmínky pro opatření financování podle těchto dvou nařízení. Financování z PHARE lze rovněž využít k financování opatření v oblastech životního prostředí, dopravy i rozvoje zemědělství a venkova, jež tvoří vedlejší, ale nezbytnou součást integrovaných programů průmyslové obnovy nebo regionálního rozvoje.
b) Doplňují se nové odstavce, které znějí:
"4. Pomoc může být použita na pokrytí účasti přijímajících zemí podle tohoto nařízení na spolupráci mezi těmito zeměmi a mezi nimi a členskými státy EU, kdy se může jednat o regionální, přeshraniční a případně nadnárodní spolupráci a spolupráci mezi regiony.
5. Případně může být pomoc rovněž použita na pokrytí účasti přijímající země v regionálních programech podle dalších právních nástrojů."
2. V článku 8 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Komise může v mezích stanovených v článku 54 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [11], svěřit úkoly veřejné moci, a zejména úkoly plnění rozpočtu, subjektům uvedeným v čl. 54 odst. 2 uvedeného nařízení. Subjektům vymezeným v čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 mohou být svěřeny úkoly veřejné moci, pokud mají uznávané mezinárodní postavení, vyhovují mezinárodně uznávaným systémům řízení a kontroly a je nad nimi vykonáván dozor orgánem veřejné moci.
3. Seznam v příloze se nahrazuje tímto seznamem:
"Bulharsko
Chorvatsko
Rumunsko".
Článek 2
Nařízení (ES) č. 1267/1999 se mění takto:
1. V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Zřizuje se nástroj předstupních strukturálních politik (dále jen "ISPA").
ISPA zajistí pomoc a přispěje k přípravě přistoupení Bulharska, Chorvatska a Rumunska k Evropské unii (dále jen "přijímající země") v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti ve vztahu k politikám v oblasti životního prostředí a dopravy v souladu s tímto nařízením."
2. V článku 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"3. Bez ohledu na výše uvedené bude pomoc Společenství poskytována Chorvatsku v období let 2005 až 2006."
3. V článku 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Odchylně od první a druhé věty tohoto článku budou přidělené prostředky pro Chorvatsko pro roky 2005 a 2006 podle tohoto nástroje stanoveny Komisí na základě posouzení schopnosti správy přijmout pomoc a investičních potřeb souvisejících s přistoupením této přijímající země."
4. V čl. 9 odst. 1 písm. a) se zrušují slova "od 1. ledna 2000, ale ne později než 1. ledna 2002,".
Článek 3
Nařízení Rady (ES) č. 1268/99 se mění takto:
1. V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Toto nařízení stanoví rámec pro podporu Společenství poskytovanou pro trvale udržitelný rozvoj zemědělství a venkova v předvstupním období pro Bulharsko, Chorvatsko a Rumunsko.
Nařízení se také nadále používá pro ukončení programů zahájených podle něj v České republice, Estonsku, Maďarsku, Litvě, Lotyšsku, Polsku, Slovensku a Slovinsku před jejich přidružením k Evropské unii."
2. V čl. 4 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Odchylně od prvního pododstavce se v případě Chorvatska plán vztahuje za stejných podmínek, jaké jsou stanoveny v prvním pododstavci, na období až dva roky počínaje rokem 2005."
3. V čl. 5 odst. 1 se doplňuje nová věta, která zní:
"Nicméně v případě Chorvatska nebude příslušný program předmětem posouzení v polovině programu."
4. Článek 7 se nahrazuje tímto:
a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
"1. Pomoc Společenství podle tohoto nařízení je poskytována v období od roku 2000 do 2006, s výjimkou pomoci Společenství pro Chorvatsko, která má být poskytována v období od roku 2005 do roku 2006.
Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančních výhledů."
b) V odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Nicméně v případě Chorvatska se výše ročních finančních prostředků stanoví zvlášť."
5. Článek 11 se nahrazuje tímto:
"Článek 11
Komise přiděluje dostupné zdroje kandidátským zemím pro provádění čl. 7 odst.
2. Do tří měsíců od rozhodnutí, kdy je příslušná země způsobilá pro pomoc podle tohoto nařízení, Komise sdělí této kandidátské zemi své rozhodnutí o orientační výši finančních prostředků pro stávající finanční výhled."
Článek 4
Nařízení (ES) č. 2666/2000 se mění takto:
1. V čl. 1 odst. 1 se doplňuje nová věta, která zní:
"Od roku 2005 je Chorvatsko způsobilé jako přijímající země pouze pro projekty a programy s regionálním rozměrem, jak je stanoveno v čl. 2 odst.
2. Bez ohledu na předcházející větu zůstává Chorvatsko nadále způsobilé pro projekty a programy podle rozhodnutí 1999/311/ES."
2. Článek 7 se mění takto:
a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
"1. Komise provádí pomoc Společenství v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [12].
b) Vkládá se nový odstavec, který zní:
"2a. Komise může v mezích stanovených v čl. 54 nařízení (ES) č. 1605/2002 svěřit úkoly veřejné moci, a zejména úkoly plnění rozpočtu subjektům uvedeným v čl. 54 odst. 2 uvedeného nařízení. Subjektům vymezeným v čl. 54 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení mohou být svěřeny úkoly veřejné moci, pokud mají uznávané mezinárodní postavení, vyhovují mezinárodně uznávaným systémům řízení a kontroly a je nad nimi vykonáván dozor orgánem veřejné moci."
Článek 5
Odkazuje-li se při provádění předvstupních nástrojů a při provádění nařízení Rady (ES) č. 1266/1999 ze dne 21. června 1999 o koordinaci podpory kandidátským zemím v rámci předvstupní strategie [13] na přístupové partnerství [14] a evropskou dohodu, považuje se tento odkaz v případě Chorvatska za odkaz na evropské partnerství [15] a dohodu o stabilizaci a přidružení.
Článek 6
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2260/2004
ze dne 28. prosince 2004,
kterým se stanoví na rybářský hospodářský rok 2005 referenční ceny pro některé produkty rybolovu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury [1], a zejména na čl. 29 odst. 1 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 104/2000 stanoví, že referenční ceny platné ve Společenství se mohou stanovovat každý rok po skupinách produktů pro produkty, na které se vztahuje pozastavení cel podle čl. 28 odst. 1. To také platí pro produkty, které musejí dodržovat referenční cenu, protože se na ně vztahuje závazné snížení cel v rámci WTO nebo jiný preferenční režim.
(2) V případě produktů uvedených v příloze I písm. A a B nařízení (ES) č. 104/2000 je referenční cena shodná s cenou za stažení stanovenou podle čl. 20 odst. 1 uvedeného nařízení.
(3) Ceny Společenství za stažení a prodejní ceny Společenství pro dotčené produkty jsou na rybářský hospodářský rok 2005 stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2258/2004 [2].
(4) Referenční cena pro produkty, které nejsou uvedeny v přílohách I a II nařízení (ES) č. 104/2000, se stanoví na základě váženého průměru celních hodnot zjištěných na dovozních trzích nebo v dovozních přístavech během tří let bezprostředně předcházejících datu, ke kterému se referenční cena stanoví.
(5) Není nutné stanovit referenční ceny pro všechny druhy, na které se vztahují kritéria nařízení (ES) č. 104/2000, a zejména ne pro produkty, které jsou dováženy ze třetích zemích v malých objemech.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro produkty rybolovu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Referenční ceny na rybářský hospodářský rok 2005 pro produkty rybolovu podle článku 29 nařízení (ES) č. 104/2000 se stanoví v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2261/2004
ze dne 28. prosince 2004,
kterým se na rybářský hospodářský rok 2005 stanoví výše překlenovací podpory a paušální podpory
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2814/2000 ze dne 21. prosince 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 104/2000, pokud jde o poskytování překlenovací podpory pro některé produkty rybolovu [2], a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 939/2001 ze dne 14. května 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 104/2000, pokud jde o poskytování paušální podpory pro některé produkty rybolovu [3], a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 104/2000 stanoví, že podpora může být poskytnuta na množství některých čerstvých produktů, které byly staženy z trhu a byly buď zpracovány s cílem prodloužit jejich trvanlivost a uskladnit je, nebo konzervovány.
(2) Účelem této podpory je vhodně povzbudit organizace producentů, aby zpracovávaly, nebo konzervovaly produkty stažené z trhu, a zabránit tím ničení těchto produktů.
(3) Úroveň podpory nesmí porušit rovnováhu trhu s dotčenými produkty nebo narušit hospodářskou soutěž.
(4) Úroveň podpory nesmí být vyšší než technické a finanční náklady, které jsou spojené s úkony nutnými ke zpracování produktů s cílem prodloužit jejich trvanlivost a uskladnit je a které byly zaznamenány ve Společenství v rybářském hospodářském roce, jenž předcházel dotčenému hospodářskému roku.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro produkty rybolovu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V rybářském hospodářském roce 2005 se výše překlenovací podpory podle článku 23 nařízení (ES) č. 104/2000 a výše paušální podpory podle čl. 24 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2262/2004
ze dne 28. prosince 2004,
kterým se na rybářský hospodářský rok 2005 stanoví výše podpory soukromého skladování pro některé produkty rybolovu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2813/2000 ze dne 21. prosince 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 104/2000, pokud jde o poskytování podpory soukromého skladování některých produktů rybolovu [2], a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podpora nesmí být vyšší než souhrn technických a finančních nákladů, které byly zaznamenány ve Společenství v rybářském hospodářském roce, jež předcházel dotčenému hospodářskému roku.
(2) Podpora soukromého skladování by měla být vyplacena v jedné splátce, aby nebylo podporováno dlouhodobé skladování, byla zkrácena doba výplaty a snížena kontrolní zátěž.
(3) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro produkty rybolovu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Na rybářský hospodářský rok 2005 se výše podpory soukromého skladování pro produkty uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 104/2000 stanoví takto:
- první měsíc: 200 EUR na tunu,
- druhý měsíc: 0 EUR na tunu.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2263/2004
ze dne 28. prosince 2004,
kterým se stanoví paušální hodnoty použité při výpočtu finančního vyrovnání a příslušné zálohy, pokud jde o produkty rybolovu stažené z trhu během rybářského hospodářského roku 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury [1], a zejména na čl. 21 odst. 5 a 8 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 104/2000 stanoví finanční vyrovnání, jež se vyplatí organizacím producentů, které za určitých podmínek stahují z trhu produkty uvedené v příloze I písm.
A a B uvedeného nařízení. Výše tohoto finančního vyrovnání by měla být snížena o paušální hodnoty v případě produktů, které jsou určeny k jinému účelu než k lidské spotřebě.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 2493/2001 ze dne 19. prosince 2001 o odbytu některých produktů rybolovu stažených z trhu [2] stanoví způsoby odbytu produktů stažených z trhu.
Hodnota takovýchto produktů se stanoví na úrovni běžné pro každý z těchto způsobů odbytu s ohledem na průměrné příjmy, které lze při takovém odbytu získat v různých členských státech.
2509/2000 ze dne 15. listopadu 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 104/2000, pokud jde o poskytovaní finančního vyrovnání za stažení některých produktů rybolovu [3], zvláštní pravidla stanoví, že pokud organizace producentů nebo jeden z jejích členů uvedou do prodeje své produkty v jiném členském státě, než ve kterém byla organizace uznána, musí být o tom informován orgán, který je zodpovědný za poskytování finančního vyrovnání.
Tímto orgánem se rozumí orgán v členském státě, ve kterém je organizace producentů uznána.
Odpočitatelná paušální hodnota se proto rovná hodnotě, která se používá v tomto členském státě.
(4) Stejný způsob výpočtu se použije na zálohy na finanční vyrovnání podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 2509/2000.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro produkty rybolovu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V rybářském hospodářském roce 2005 se paušální hodnoty, které se použijí při výpočtu finančního vyrovnání a příslušných záloh na produkty rybolovu stažené z trhu organizací producentů a určené k jinému účelu než k lidské spotřebě podle čl. 21 odst. 5 nařízení (ES) č. 104/2000, stanoví v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Paušální hodnota, která se odpočítá od finančního vyrovnání a příslušných záloh, se rovná hodnotě, jenž se používá ve členském státě, ve kterém je organizace producentů uznaná.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2264/2004
ze dne 29. prosince 2004,
kterým se pro období od 1. do 31. ledna 2005 stanoví produkční náhrada pro bílý cukr používaný v chemickém průmyslu
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru [1], a zejména na čl. 7 odst. 5 pátou odrážku uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1260/2001 stanoví, že může být rozhodnuto poskytnout produkční náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. a) a písm. f) uvedeného nařízení, pro sirupy uvedené v písm. d) uvedeného odstavce, jakož i pro chemicky čistou fruktózu (levulózu) kódu KN 17025000 jako meziprodukt, pokud se tyto produkty nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 23 odst. 2 Smlouvy a používají se k výrobě určitých výrobků chemického průmyslu;
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1265/2001 ze dne 27. června 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1260/2001, pokud jde o poskytování produkční náhrady pro některé výrobky z odvětví cukru používané v chemickém průmyslu [2], stanoví, že tyto náhrady jsou určovány v závislosti na náhradě stanovené pro bílý cukr.
(3) Článek 9 nařízení (ES) č. 1265/2001 stanoví, že produkční náhrada pro bílý cukr se stanovuje měsíčně na období od prvního dne každého měsíce.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Produkční náhrada pro bílý cukr uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1265/2001 se stanoví ve výši 38,829 EUR/100 kg netto na období od 1. do 31. ledna 2005.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2265/2004
ze dne 20. prosince 2004
o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Společenstvím a Republikou Kazachstán
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Republikou Kazachstán [1] stanoví, že obchod s některými výrobky z oceli se řídí zvláštní dohodou o množstevních ujednáních.
(2) Stávající dvoustranná dohoda mezi Evropským společenstvím uhlí a oceli (dále jen "ESUO") a vládou Republiky Kazachstán o obchodu s některými výrobky z oceli [2], uzavřená dne 22. července 2002, pozbude platnosti dnem 31. prosince 2004.
(3) Po uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO převzalo Společenství mezinárodní závazky ESUO a opatření, která se vztahují k obchodu s výrobky z oceli se třetími zeměmi, nyní spadají do působnosti Společenství v oblasti obchodní politiky.
(4) Předběžná jednání mezi stranami naznačují, že obě strany mají v úmyslu uzavřít novou dohodu na rok 2005 a následující roky.
(5) Do podepsání a vstupu nové dohody v platnost by měly být stanoveny množstevní limity pro rok 2005.
(6) Vzhledem k tomu, že se nezměnily podmínky, které vedly ke stanovení množstevních limitů pro rok 2004, je vhodné stanovit množstevní limity pro rok 2005 na stejné úrovni jako pro rok 2004, avšak plně přitom přihlédnout k rozšíření EU.
(7) Je nezbytné poskytnout takové prostředky pro správu tohoto režimu ve Společenství, které by usnadnily provádění nové dohody, a to přijetím co nejpodobnějších ustanovení.
(8) Je nezbytné zajistit kontrolu původu daných výrobků a vytvořit za tímto účelem vhodné metody správní spolupráce.
(9) Výrobky umístěné do svobodného pásma nebo dovezené v rámci režimů uskladnění v celním skladu, dočasného použití nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém) by se neměly započítávat do limitů stanovených pro dané výrobky.
(10) Pro účinné uplatňování tohoto nařízení je nutné zavést požadavek dovozní licence Společenství pro propouštění daných výrobků do volného oběhu ve Společenství.
(11) Aby bylo zajištěno, že nedojde k překročení těchto množstevních limitů, je nutné zavést správní postup, podle něhož příslušné orgány členských států nevydají dovozní licence, dokud od Komise neobdrží potvrzení o tom, že příslušné množství je v rámci daného množstevního limitu stále ještě k dispozici,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Toto nařízení se použije od 1. ledna 2005 až do 31. prosince 2005 na dovoz výrobků z oceli vyjmenovaných v příloze I, které pocházejí z Republiky Kazachstán, do Společenství.
2. Výrobky z oceli se zařazují do skupin výrobků v souladu s přílohou I.
3. Zařazení výrobků vyjmenovaných v příloze I se zakládá na kombinované nomenklatuře (KN) vytvořené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [3].
4. Původ výrobků uvedených v odstavci 1 se určí v souladu s platnými pravidly Společenství.
Článek 2
1. Dovoz výrobků z oceli vyjmenovaných v příloze I, které pocházejí z Republiky Kazachstán, do Společenství podléhá množstevním limitům stanoveným v příloze V. Propuštění výrobků uvedených v příloze I, které pocházejí z Republiky Kazachstán, do volného oběhu ve Společenství je podmíněno předložením osvědčení o původu podle přílohy II a dovozní licence vydané orgány členských států podle článku 4.
2. Aby bylo zajištěno, že množství, na které byly vydány dovozní licence, není v žádném okamžiku vyšší než celkové množstevní limity stanovené pro každou skupinu výrobků, vydají příslušné orgány vyjmenované v příloze IV dovozní povolení pouze poté, co obdrží od Komise potvrzení, že v rámci množstevních limitů pro danou skupinu výrobků z oceli je ve vztahu k dodavatelské zemi stále k dispozici množství, o něž dovozce nebo dovozci u uvedených orgánů zažádali.
3. Povolené dovozy se započítají do množstevních limitů stanovených pro rok, v němž jsou výrobky odeslány z vyvážející země.
Má se za to, že k odeslání výrobků došlo v den, kdy byly naloženy na dopravní prostředky určené k jejich vývozu.
Článek 3
1. Množstevní limity uvedené v příloze V se nevztahují na výrobky umístěné ve svobodném pásmu nebo ve svobodném skladu a na výrobky dovezené v rámci režimů uskladnění v celním skladu, dočasného použití nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém).
2. Pokud jsou výrobky uvedené v odstavci 1 následně propuštěny do volného oběhu, buď v nezměněném stavu nebo po zpracování či opracování, použije se čl. 2 odst. 2 a výrobky takto propuštěné do volného oběhu se započítají do příslušných množstevních limitů uvedených v příloze V.
Článek 4
1. Pro účely použití čl. 2 odst. 2 příslušné orgány členských států vyjmenované v příloze IV před vydáním dovozních licencí oznámí Komisi, na jaká množství u nich byly podány žádosti o dovozní licence podložené originály vývozních licencí. Komise obratem sdělí, zda jsou požadovaná množství k dispozici pro dovoz, a to chronologicky, ve stejném pořadí, v jakém oznámení členských států obdržela (podle zásady "kdo dřív přijde, je dřív na řadě").
2. Žádosti obsažené v oznámeních zaslaných Komisi jsou platné, pokud pro každý případ jasně uvádějí zemi vývozu, kód příslušného výrobků, množství, která se mají dovézt, číslo vývozní licence, kvótový rok a členský stát, v němž mají být výrobky propuštěny do volného oběhu.
3. Je-li to možné, Komise potvrdí orgánům celé množství uvedené v žádostech oznámených pro každou skupinu výrobků.
4. Příslušné orgány Komisi oznámí jakékoli množství, které nebylo využito během platnosti dovozní licence, a to okamžitě poté, co byly o této skutečnosti informovány.
Tato nepoužitá množství se automaticky převádějí do zbývajících množství celkového množstevního limitu Společenství pro každou skupinu výrobků.
5. Oznámení uvedená v odstavcích 1 až 4 se podávají elektronicky v rámci integrované sítě vytvořené pro tento účel, pokud není z naléhavých technických důvodů nutné dočasně použít jiné komunikační prostředky.
6. Dovozní licence nebo rovnocenné doklady se vydávají v souladu s články 12 až 16.
7. Příslušné orgány členských států Komisi oznámí jakýkoli případ zrušení již vydaných dovozních licencí nebo rovnocenných dokladů v důsledku odejmutí nebo zrušení odpovídající vývozní licence příslušnými orgány Republiky Kazachstán.
Pokud však Komise a příslušné orgány členských států obdržely od příslušných orgánů Republiky Kazachstán informaci o odejmutí nebo zrušení vývozní licence až poté, co byly odpovídající výrobky dovezeny do Společenství, započítají se dotyčná množství do množstevního limitu stanoveného pro rok, v němž byly výrobky odeslány.
Článek 5
1. Jestliže má Komise informace o tom, že u výrobků vyjmenovaných v příloze I, které pocházejí z Republiky Kazachstán, byla provedena překládka, použita jiná dopravní trasa nebo jiný způsob dovozu do Společenství, kterým se obchází množstevní limity podle článku 2, a že je třeba učinit nezbytné úpravy, požádá o zahájení konzultací s cílem dosáhnout dohody o nezbytných úpravách odpovídajících množstevních limitů.
2. Až do ukončení konzultací podle odstavce 1 může Komise požádat Republiku Kazachstán o přijetí nezbytných předběžných opatření pro zajištění toho, že bude možné uplatňovat množstevní limity dohodnuté po těchto konzultacích.
3. Pokud Společenství a Republika Kazachstán nedospějí k uspokojivému řešení a pokud Komise sdělí, že existují jasné důkazy o obcházení limitů, odečte Komise od množstevních limitů rovnocenný objem výrobků pocházejících z Republiky Kazachstán.
Článek 6
1. Vývozní licence (kterou vydají příslušné orgány Republiky Kazachstán) se vyžaduje u každé zásilky výrobků z oceli, které podléhají množstevním limitům stanoveným v příloze V až do výše uvedených limitů.
2. Dovozce předloží originál vývozní licence za účelem vydání dovozní licence uvedené v článku 12.
Článek 7
1. Vývozní licence pro množstevní limity musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze II a mimo jiné potvrzovat, že množství dotyčného zboží bylo započteno do množstevního limitu stanoveného pro danou skupinu výrobků.
2. Každá vývozní licence se vztahuje pouze na jednu skupinu výrobků vyjmenovaných v příloze I.
Článek 8
Vývozy se započítávají do množstevních limitů stanovených pro rok, ve kterém byly výrobky, na něž se vývozní licence vztahuje, odeslány ve smyslu čl. 2 odst. 3.
Článek 9
1. Vývozní licence uvedená v článku 6 může obsahovat řádně označená dodatečná vyhotovení.
Vývozní licence a její dodatečná vyhotovení, jakož i osvědčení o původu a jeho dodatečná vyhotovení se vystavují v anglickém jazyce.
2. Pokud jsou doklady uvedené v odstavci 1 vyplňovány rukou, musí být jednotlivé záznamy zapsány perem a hůlkovým písmem.
3. Vývozní licence nebo rovnocenné doklady mají rozměry 210 × 297 mm.
Použitý papír musí být bílý bezdřevý papír klížený pro psaní o hmotnosti nejméně 25 g/m2.
Musí být opatřen pozadím s tištěným gilošovaným vzorem, na kterém jsou patrné jakékoli stopy padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
4. Příslušné orgány ve Společenství přijímají jako platný doklad pro účely dovozu v souladu s ustanoveními tohoto nařízení vždy pouze originál licence.
5. Všechny vývozní licence nebo rovnocenné doklady se označují standardizovaným pořadovým číslem, ať už vytištěným či nikoli, které umožňuje jejich identifikaci.
6. Toto číslo se skládá z těchto prvků:
- dvou písmen označujících zemi vývozu:
KZRepublika Kazachstán
- dvou písmen označujících členský stát, který je zamýšleným místem určení:
BEBelgieCZČeská republikaDKDánskoDENěmeckoEEEstonskoELŘeckoESŠpanělskoFRFrancieIEIrskoITItálieCYKyprLVLotyšskoLTLitvaLULucemburskoHUMaďarskoMTMaltaNLNizozemskoATRakouskoPLPolskoPTPortugalskoSISlovinskoSKSlovenskoFIFinskoSEŠvédskoGBSpojené království,
- jednomístného čísla označujícího kvótový rok, které odpovídá poslednímu číslu daného roku, např. "4" pro rok 2004,
- dvoumístného čísla označujícího vydávající úřad ve vyvážející zemi;
- pětimístného čísla jdoucího postupně od 00001 do 99999 přiděleného danému členskému státu určení,
Článek 10
Vývozní licenci lze vydat po odeslání výrobků, na které se vztahuje.
V takových případech musí být označena poznámkou "issued retrospectively".
Článek 11
V případě krádeže, ztráty nebo zničení vývozní licence může vývozce požádat příslušný orgán, který doklad vydal, aby mu na základě vývozních dokladů, které vývozce vlastní, vystavil duplikát.
Takto vydaný duplikát licence musí být označen poznámkou "duplicate".
Duplikát je označen datem původní licence.
Článek 12
1. V rozsahu, v němž Komise podle článku 4 potvrdila, že je požadované množství v rámci dotyčného množstevního limitu dostupné, vystaví příslušné orgány členských států dovozní licenci, a to nejdéle do pěti pracovních dnů poté, co dovozce předloží originál příslušné vývozní licence.
Originál musí být předložen nejpozději do 31. března roku následujícího po roce, v němž bylo odesláno zboží, na něž se licence vztahuje.
Dovozní licence vydávají příslušné orgány kteréhokoli z členských států, bez ohledu na to, který členský stát je uveden na vývozní licenci, a to v rozsahu, v němž Komise podle článku 4 přílohy potvrdila, že je požadované množství v rámci dotyčného množstevního limitu dostupné.
2. Dovozní licence jsou platné čtyři měsíce od data vystavení.
Na základě řádně odůvodněné žádosti dovozce mohou příslušné orgány členského státu prodloužit dobu platnosti na další období nepřesahující čtyři měsíce.
3. Dovozní licence se vyhotovují ve formě uvedené v příloze III a platí na celém celním území Společenství.
4. Prohlášení nebo žádost podaná dovozcem s cílem získat dovozní licenci musí obsahovat:
a) celé jméno a adresu vývozce;
b) celé jméno a adresu dovozce;
c) přesný popis zboží a kód(y) TARIC;
d) zemi původu zboží;
e) zemi odeslání;
f) příslušnou skupinu výrobků a množství daných výrobků;
g) čistou hmotnost podle položek TARIC;
h) hodnotu produktu cif na hranici Společenství podle položek TARIC;
i) informaci, zda jsou dotyčné výrobky druhé nebo snížené jakosti;
j) případně data platby a dodání a kopii nákladního listu a kupní smlouvy;
k) datum a číslo vývozní licence;
l) jakýkoli interní kód používaný pro administrativní účely;
m) datum a podpis dovozce.
5. Dovozci nejsou povinni dovézt celé množství, na něž se vztahuje dovozní licence, v jediné zásilce.
Článek 13
Platnost dovozních licencí vydaných orgány členských států je podmíněna platností vývozních licencí a množstvím uvedeným na vývozních licencích vydaných příslušnými orgány Republiky Kazachstán, na jejichž základě byly dovozní licence vydány.
Článek 14
Příslušné orgány členských států vydávají dovozní licence či rovnocenné doklady v souladu s čl. 2 odst. 2 bez diskriminace jakémukoli dovozci ve Společenství, bez ohledu na jeho místo usazení ve Společenství, a aniž je dotčeno splnění ostatních podmínek vyžadovaných podle stávajících pravidel.
Článek 15
1. Pokud Komise zjistí, že celková množství, na něž se vztahují vývozní licence vydané Republikou Kazachstán pro určitou skupinu výrobků, přesahují množstevní limity stanovené pro danou skupinu výrobků, neprodleně informuje příslušné orgány, které v členských státech vydávají licence, aby se další vydávání vývozních licencí pozastavilo.
V takovém případě Komise neprodleně zahájí konzultace.
2. Příslušné orgány členského státu odmítnou vydat dovozní licence pro ty výrobky pocházející z Republiky Kazachstán, na něž se nevztahují vývozní licence vydané v souladu s články 6 až 11.
Článek 16
1. Tiskopisy používané příslušnými orgány členských států pro vydávání dovozních licencí uvedených v článku 12 musí odpovídat vzoru dovozní licence uvedenému v příloze III.
2. Tiskopisy dovozních licencí a výpisy z nich se vystavují ve dvojím vyhotovení, z nichž první, označené slovy "vyhotovení pro držitele " a číslem 1, se vydává žadateli a druhé, označené slovy "vyhotovení pro vydávající orgán" a číslem 2, si ponechává orgán, jenž licenci vydává.
Pro správní účely mohou příslušné orgány k tiskopisu č. 2 připojit další vyhotovení.
3. Tiskopisy se tisknou na bezdřevý bílý papír klížený pro psaní o hmotnosti mezi 55 a 65 g/m2.
Velikost tiskopisů je 210 × 297 mm; vzdálenost mezi řádky činí 4,24 mm (šestinu palce); tuto úpravu je třeba přesně dodržovat.
Obě strany vyhotovení č. 1, což je vlastní licence, musí být navíc opatřeny pozadím s červeně tištěným gilošovaným vzorem, na kterém jsou patrné jakékoli padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
4. Odpovědnost za vytištění tiskopisů nesou členské státy.
Tiskopisy mohou být rovněž tištěny v tiskárnách pověřených členským státem, ve kterém jsou usazeny.
V takovém případě musí být na každém tiskopise uveden odkaz na pověření členským státem.
Na každém tiskopise musí být uveden název a adresa tiskárny nebo značka umožňující její identifikaci.
5. Každé vydané dovozní licenci nebo výpisu z ní přidělí příslušné orgány členského státu číslo vydání.
Číslo dovozní licence se oznamuje Komisi, a to elektronicky v rámci integrované sítě vytvořené podle článku 4.
6. Licence a výpisy se vyplňují v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků vydávajícího členského státu.
7. V kolonce 10 příslušné orgány uvedou příslušnou skupinu výrobků z oceli.
8. Označení vydávajících subjektů a orgánů provádějících odpočet se provádějí razítkem.
Razítko vydávajícího orgánu však může být nahrazeno reliéfním tiskem v kombinaci s písmeny a číslicemi perforovanými nebo vytištěnými na licenci.
K zapsání přiděleného množství použijí vydávající orgány jakýkoli způsob, který zabrání neoprávněné manipulaci s tímto údajem a znemožní vepsání dalších číslic či jiných záznamů.
9. Rubová strana vyhotovení č. 1 a vyhotovení č. 2 obsahuje kolonku, do níž mohou celní orgány při vyřizování dovozních formalit nebo příslušné správní orgány při vystavování výpisu zapsat množství. Pokud prostor, jenž je na licenci nebo na výpise z ní vyhrazen pro zápisy, není dostačující, mohou příslušné orgány připojit jeden nebo více doplňkových listů s týmiž kolonkami jako na rubové straně vyhotovení č. 1 a č. 2 licence nebo výpisu z ní. Zapisující orgán své razítko umístí tak, aby jedna polovina byla na licenci nebo na výpise z ní a druhá na doplňkovém listu. Pokud se použije více než jeden doplňkový list, umístí se podobným způsobem další razítko přes každou novou a předchozí stranu.
10. Vydané dovozní licence a výpisy, stejně jako záznamy a poznámky orgánů některého z členských států, mají ve všech ostatních členských státech stejný právní účinek jako doklady vydané a záznamy a poznámky učiněné orgány těchto členských států.
11. Příslušné orgány dotyčných členských států mohou, je-li to nevyhnutelné, vyžadovat, aby byl obsah licencí či výpisů přeložen do úředního jazyka nebo jednoho z úředních jazyků daného členského státu.
Článek 17
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2266/2004
ze dne 20. prosince 2004
o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Společenstvím a Ukrajinou
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Ukrajinou [1] stanoví, že obchod s některými výrobky z oceli se řídí zvláštní dohodou o množstevních ujednáních.
(2) Předchozí dvoustranná dohoda mezi Evropským společenstvím uhlí a oceli (dále jen "ESUO") a vládou Ukrajiny o obchodu s některými výrobky z oceli pozbyla platnosti dnem 31. prosince 2001.
(3) Po uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO převzalo Společenství mezinárodní závazky ESUO a opatření, která se vztahují k obchodu s výrobky z oceli se třetími zeměmi, nyní spadají do působnosti Společenství v oblasti obchodní politiky.
(4) Předběžná jednání mezi stranami naznačují, že obě strany mají v úmyslu uzavřít novou dohodu na rok 2005 a následující roky.
(5) Do podepsání a vstupu nové dohody v platnost by měly být stanoveny množstevní limity pro rok 2005.
(6) Vzhledem k tomu, že se nezměnily podmínky, které vedly ke stanovení množstevních limitů pro rok 2004, je vhodné stanovit množstevní limity pro rok 2005 na stejné úrovni jako pro rok 2004, avšak plně přitom přihlédnout k rozšíření EU.
(7) Je nezbytné poskytnout takové prostředky pro správu tohoto režimu ve Společenství, které by usnadnily provádění nové dohody, a to přijetím co nejpodobnějších ustanovení.
(8) Je nezbytné zajistit kontrolu původu daných výrobků a vytvořit za tímto účelem vhodné metody správní spolupráce.
(9) Výrobky umístěné do svobodného pásma nebo dovezené v rámci režimů uskladnění v celním skladu, dočasného použití nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém) by se neměly započítávat do limitů stanovených pro dané výrobky.
(10) Pro účinné uplatňování tohoto nařízení je nutné zavést požadavek dovozní licence Společenství pro propouštění daných výrobků do volného oběhu ve Společenství.
(11) Aby bylo zajištěno, že nedojde k překročení těchto množstevních limitů, je nutné zavést správní postup, podle něhož příslušné orgány členských států nevydají dovozní licence dříve, než od Komise obdrží potvrzení o tom, že příslušné množství je v rámci daného množstevního limitu stále ještě k dispozici,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Toto nařízení se použije od 1. ledna 2005 až do 31. prosince 2005 na dovoz výrobků z oceli vyjmenovaných v příloze I, které pocházejí z Ukrajiny, do Společenství.
2. Výrobky z oceli se zařazují do skupin výrobků v souladu s přílohou I.
3. Zařazení výrobků vyjmenovaných v příloze I se zakládá na kombinované nomenklatuře (KN) vytvořené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [2].
4. Původ výrobků uvedených v odstavci 1 se určí v souladu s platnými pravidly Společenství.
Článek 2
1. Dovoz výrobků z oceli vyjmenovaných v příloze I, které pocházejí z Ukrajiny, do Společenství podléhá množstevním limitům stanoveným v příloze V. Propuštění výrobků uvedených v příloze I, které pocházejí z Ukrajiny, do volného oběhu ve Společenství je podmíněno předložením osvědčení o původu podle přílohy II a dovozní licence vydané orgány členských států podle článku 4.
2. Aby bylo zajištěno, že množství, na které byly vydány dovozní licence, není v žádném okamžiku vyšší než celkové množstevní limity stanovené pro každou skupinu výrobků, vydají příslušné orgány vyjmenované v příloze IV dovozní povolení pouze poté, co obdrží od Komise potvrzení, že v rámci množstevních limitů pro danou skupinu výrobků z oceli je ve vztahu k dodavatelské zemi stále k dispozici množství, o něž dovozce nebo dovozci u uvedených orgánů zažádali.
3. Povolené dovozy se započítají do množstevních limitů stanovených pro rok, v němž jsou výrobky odeslány z vyvážející země.
Má se za to, že k odeslání výrobků došlo v den, kdy byly naloženy na dopravní prostředky určené k jejich vývozu.
Článek 3
1. Množstevní limity uvedené v příloze V se nevztahují na výrobky umístěné ve svobodném pásmu nebo ve svobodném skladu a na výrobky dovezené v rámci režimů uskladnění v celním skladu, dočasného použití nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém).
2. Pokud jsou výrobky uvedené v odstavci 1 následně propuštěny do volného oběhu, buď v nezměněném stavu nebo po zpracování či opracování, použije se čl. 2 odst. 2 a výrobky takto propuštěné do volného oběhu se započítají do příslušných množstevních limitů uvedených v příloze V.
Článek 4
1. Pro účely použití čl. 2 odst. 2 příslušné orgány členských států vyjmenované v příloze IV před vydáním dovozních licencí oznámí Komisi, na jaká množství u nich byly podány žádosti o dovozní licence podložené originály vývozních licencí. Komise obratem sdělí, zda jsou požadovaná množství k dispozici pro dovoz, a to chronologicky, ve stejném pořadí, v jakém oznámení členských států obdržela (podle zásady "kdo dřív přijde, je dřív na řadě").
2. Žádosti obsažené v oznámeních zaslaných Komisi jsou platné, pokud pro každý případ jasně uvádějí zemi vývozu, kód příslušného výrobků, množství, která se mají dovézt, číslo vývozní licence, kvótový rok a členský stát, v němž mají být výrobky propuštěny do volného oběhu.
3. Je-li to možné, Komise potvrdí orgánům celé množství uvedené v žádostech oznámených pro každou skupinu výrobků.
4. Příslušné orgány Komisi oznámí jakékoli množství, které nebylo využito během platnosti dovozní licence, a to okamžitě poté, co byly o této skutečnosti informovány.
Tato nepoužitá množství se automaticky převádějí do zbývajících množství celkového množstevního limitu Společenství pro každou skupinu výrobků.
5. Oznámení uvedená v odstavcích 1 až 4 se podávají elektronicky v rámci integrované sítě vytvořené pro tento účel, pokud není z naléhavých technických důvodů nutné dočasně použít jiné komunikační prostředky.
6. Dovozní licence nebo rovnocenné doklady se vydávají v souladu s články 12 až 16.
7. Příslušné orgány členských států Komisi oznámí jakýkoli případ zrušení již vydaných dovozních licencí nebo rovnocenných dokladů v důsledku odejmutí nebo zrušení odpovídající vývozní licence příslušnými ukrajinskými orgány.
Pokud však Komise a příslušné orgány členských států obdržely od příslušných ukrajinských orgánů informaci o odejmutí nebo zrušení vývozní licence až poté, co byly odpovídající výrobky dovezeny do Společenství, započítají se dotyčná množství do množstevního limitu stanoveného pro rok, v němž byly výrobky odeslány.
Článek 5
1. Jestliže má Komise informace o tom, že u výrobků vyjmenovaných v příloze I, které pocházejí z Ukrajiny, byla provedena překládka, použita jiná dopravní trasa nebo jiný způsob dovozu do Společenství, kterým se obchází množstevní limity podle článku 2, a že je třeba učinit nezbytné úpravy, požádá o zahájení konzultací s cílem dosáhnout dohody o nezbytných úpravách odpovídajících množstevních limitů.
2. Až do ukončení konzultací podle odstavce 1 může Komise požádat Ukrajinu o přijetí nezbytných předběžných opatření pro zajištění toho, že bude možné uplatňovat množstevní limity dohodnuté po těchto konzultacích.
3. Pokud Společenství a Ukrajina nedospějí k uspokojivému řešení a pokud Komise sdělí, že existují jasné důkazy o obcházení limitů, odečte Komise od množstevních limitů rovnocenný objem výrobků pocházejících z Ukrajiny.
Článek 6
1. Vývozní licence (kterou vydají příslušné ukrajinské orgány) se vyžaduje u každé zásilky výrobků z oceli, které podléhají množstevním limitům stanoveným v příloze V až do výše uvedených limitů.
2. Dovozce předloží originál vývozní licence za účelem vydání dovozní licence uvedené v článku 12.
Článek 7
1. Vývozní licence pro množstevní limity musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze II a mimo jiné potvrzovat, že množství dotyčného zboží bylo započteno do množstevního limitu stanoveného pro danou skupinu výrobků.
2. Každá vývozní licence se vztahuje pouze na jednu skupinu výrobků vyjmenovaných v příloze I.
Článek 8
Vývozy se započítávají do množstevních limitů stanovených pro rok, ve kterém byly výrobky, na něž se vývozní licence vztahuje, odeslány ve smyslu čl. 2 odst. 3.
Článek 9
1. Vývozní licence uvedená v článku 6 může obsahovat řádně označená dodatečná vyhotovení.
Vývozní licence a její dodatečná vyhotovení, jakož i osvědčení o původu a jeho dodatečná vyhotovení se vystavují v anglickém jazyce.
2. Pokud jsou doklady uvedené v odstavci 1 vyplňovány rukou, musí být jednotlivé záznamy zapsány perem a hůlkovým písmem.
3. Vývozní licence nebo rovnocenné doklady mají rozměry 210 × 297 mm.
Použitý papír musí být bílý bezdřevý papír klížený pro psaní o hmotnosti nejméně 25 g/m2.
Musí být opatřen pozadím s tištěným gilošovaným vzorem, na kterém jsou patrné jakékoli stopy padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
4. Příslušné orgány ve Společenství přijímají jako platný doklad pro účely dovozu v souladu s ustanoveními tohoto nařízení vždy pouze originál licence.
5. Všechny vývozní licence nebo rovnocenné doklady se označují standardizovaným pořadovým číslem, ať už vytištěným či nikoli, které umožňuje jejich identifikaci.
6 Toto číslo se skládá z těchto prvků:
- dvou písmen označujících zemi vývozu:
UAUkrajina
- dvou písmen označujících členský stát, který je zamýšleným místem určení:
BEBelgieCZČeská republikaDKDánskoDENěmeckoEEEstonskoELŘeckoESŠpanělskoFRFrancieIEIrskoITItálieCYKyprLVLotyšskoLTLitvaLULucemburskoHUMaďarskoMTMaltaNLNizozemskoATRakouskoPLPolskoPTPortugalskoSISlovinskoSKSlovenskoFIFinskoSEŠvédskoGBSpojené království,
- jednomístného čísla označujícího kvótový rok, které odpovídá poslednímu číslu daného roku, např. "4" pro rok 2004,
- dvoumístného čísla označujícího vydávající úřad ve vyvážející zemi,
- pětimístného čísla jdoucího postupně od 00001 do 99999 přiděleného danému členskému státu určení.
Článek 10
Vývozní licenci lze vydat po odeslání výrobků, na které se vztahuje.
V takových případech musí být označena poznámkou "issued retrospectively".
Článek 11
V případě krádeže, ztráty nebo zničení vývozní licence může vývozce požádat příslušný orgán, který doklad vydal, aby mu na základě vývozních dokladů, které vývozce vlastní, vystavil duplikát.
Takto vydaný duplikát licence musí být označen poznámkou "duplicate".
Duplikát je označen datem původní licence.
Článek 12
1. V rozsahu, v němž Komise podle článku 4 potvrdila, že je požadované množství v rámci dotyčného množstevního limitu dostupné, vystaví příslušné orgány členských států dovozní licenci, a to nejdéle do pěti pracovních dnů poté, co dovozce předloží originál příslušné vývozní licence.
Originál musí být předložen nejpozději do 31. března roku následujícího po roce, v němž bylo odesláno zboží, na něž se licence vztahuje.
Dovozní licence vydávají příslušné orgány kteréhokoli z členských států, bez ohledu na to, který členský stát je uveden na vývozní licenci, a to v rozsahu, v němž Komise podle článku 4 přílohy potvrdila, že je požadované množství v rámci dotyčného množstevního limitu dostupné.
2. Dovozní licence jsou platné čtyři měsíce od data vystavení.
Na základě řádně odůvodněné žádosti dovozce mohou příslušné orgány členského státu prodloužit dobu platnosti na další období nepřesahující čtyři měsíce.
3. Dovozní licence se vyhotovují ve formě uvedené v příloze III a platí na celém celním území Společenství.
4. Prohlášení nebo žádost podaná dovozcem s cílem získat dovozní licenci musí obsahovat:
a) celé jméno a adresu vývozce;
b) celé jméno a adresu dovozce;
c) přesný popis zboží a kód(y) TARIC;
d) zemi původu zboží;
e) zemi odeslání;
f) příslušnou skupinu výrobků a množství daných výrobků;
g) čistou hmotnost podle položek TARIC;
h) hodnotu produktu cif na hranici Společenství podle položek TARIC;
i) informaci, zda jsou dotyčné výrobky druhé nebo snížené jakosti;
j) případně data platby a dodání a kopii nákladního listu a kupní smlouvy;
k) datum a číslo vývozní licence;
l) jakýkoli interní kód používaný pro administrativní účely;
m) datum a podpis dovozce.
5. Dovozci nejsou povinni dovézt celé množství, na něž se vztahuje dovozní licence, v jediné zásilce.
Článek 13
Platnost dovozních licencí vydaných orgány členských států je podmíněna platností vývozních licencí a množstvím uvedeným na vývozních licencích vydaných příslušnými ukrajinskými orgány, na jejichž základě byly dovozní licence vydány.
Článek 14
Příslušné orgány členských států vydávají dovozní licence či rovnocenné doklady v souladu s čl. 2 odst. 2 bez diskriminace jakémukoli dovozci ve Společenství, bez ohledu na jeho místo usazení ve Společenství, a aniž je dotčeno splnění ostatních podmínek vyžadovaných podle stávajících pravidel.
Článek 15
1. Pokud Komise zjistí, že celková množství, na něž se vztahují vývozní licence vydané Ukrajinou pro určitou skupinu výrobků, přesahují množstevní limity stanovené pro danou skupinu výrobků, neprodleně informuje příslušné orgány, které v členských státech vydávají licence, aby se další vydávání vývozních licencí pozastavilo.
V takovém případě Komise neprodleně zahájí konzultace.
2. Příslušné orgány členského státu odmítnou vydat dovozní licence pro výrobky pocházející z Ukrajiny, na něž se nevztahují vývozní licence vydané v souladu s články 6 až 11.
Článek 16
1. Tiskopisy používané příslušnými orgány členských států pro vydávání dovozních licencí uvedených v článku 12 musí odpovídat vzoru dovozní licence uvedenému v příloze III.
2. Tiskopisy dovozních licencí a výpisy z nich se vystavují ve dvojím vyhotovení, z nichž první, označené slovy "vyhotovení pro držitele " a číslem 1, se vydává žadateli a druhé, označené slovy "vyhotovení pro vydávající orgán" a číslem 2, si ponechává orgán, jenž licenci vydává.
Pro správní účely mohou příslušné orgány k tiskopisu č. 2 připojit další vyhotovení.
3. Tiskopisy se tisknou na bezdřevý bílý papír klížený pro psaní o hmotnosti mezi 55 a 65 g/m2.
Velikost tiskopisů je 210 x 297 mm; vzdálenost mezi řádky činí 4,24 mm (šestinu palce); tuto úpravu je třeba přesně dodržovat.
Obě strany vyhotovení č. 1, což je vlastní licence, musí být navíc opatřeny pozadím s červeně tištěným gilošovaným vzorem, na kterém jsou patrné jakékoli padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
4. Odpovědnost za vytištění tiskopisů nesou členské státy.
Tiskopisy mohou být rovněž tištěny v tiskárnách pověřených členským státem, ve kterém jsou usazeny.
V takovém případě musí být na každém tiskopise uveden odkaz na pověření členským státem.
Na každém tiskopise musí být uveden název a adresa tiskárny nebo značka umožňující její identifikaci.
5. Každé vydané dovozní licenci nebo výpisu z ní přidělí příslušné orgány členského státu číslo vydání.
Číslo dovozní licence se oznamuje Komisi, a to elektronicky v rámci integrované sítě vytvořené podle článku 4.
6. Licence a výpisy se vyplňují v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků vydávajícího členského státu.
7. V kolonce 10 příslušné orgány uvedou příslušnou skupinu výrobků z oceli.
8. Označení vydávajících subjektů a orgánů provádějících odpočet se provádějí razítkem.
Razítko vydávajícího orgánu však může být nahrazeno reliéfním tiskem v kombinaci s písmeny a číslicemi perforovanými nebo vytištěnými na licenci.
K zapsání přiděleného množství použijí vydávající orgány jakýkoli způsob, který zabrání neoprávněné manipulaci s tímto údajem a znemožní vepsání dalších číslic či jiných záznamů.
9. Rubová strana vyhotovení č. 1 a vyhotovení č. 2 obsahuje kolonku, do níž mohou celní orgány při vyřizování dovozních formalit nebo příslušné správní orgány při vystavování výpisu zapsat množství. Pokud prostor, jenž je na licenci nebo na výpise z ní vyhrazen pro zápisy, není dostačující, mohou příslušné orgány připojit jeden nebo více doplňkových listů s týmiž kolonkami jako na rubové straně vyhotovení č. 1 a č. 2 licence nebo výpisu z ní. Zapisující orgán své razítko umístí tak, aby jedna polovina byla na licenci nebo na výpise z ní a druhá na doplňkovém listu. Pokud se použije více než jeden doplňkový list, umístí se podobným způsobem další razítko přes každou novou a předchozí stranu.
10. Vydané dovozní licence a výpisy, stejně jako záznamy a poznámky orgánů některého z členských států, mají ve všech ostatních členských státech stejný právní účinek jako doklady vydané a záznamy a poznámky učiněné orgány těchto členských států.
11. Příslušné orgány dotyčných členských států mohou, je-li to nevyhnutelné, vyžadovat, aby byl obsah licencí či výpisů přeložen do úředního jazyka nebo jednoho z úředních jazyků daného členského státu.
Článek 17
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2267/2004
ze dne 20. prosince 2004
o obchodu s některými výrobky z oceli mezi Společenstvím a Ruskou federací
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Ruskou federací na straně druhé [1] stanoví, že obchod s některými výrobky z oceli se řídí zvláštní dohodou o množstevních ujednáních.
(2) Stávající dvoustranná dohoda mezi Evropským společenstvím uhlí a oceli (dále jen "ESUO") a vládou Ruské federace o obchodu s některými výrobky z oceli [2], uzavřená dne 9. července 2002, pozbude platnosti dnem 31. prosince 2004.
(3) Po uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO převzalo Společenství mezinárodní závazky ESUO a opatření, která se vztahují k obchodu s výrobky z oceli se třetími zeměmi, nyní spadají do působnosti Společenství v oblasti obchodní politiky.
(4) Předběžná jednání mezi stranami naznačují, že obě strany mají v úmyslu uzavřít novou dohodu na rok 2005 a následující roky.
(5) Do podepsání a vstupu nové dohody v platnost by měly být stanoveny množstevní limity pro rok 2005.
(6) Vzhledem k tomu, že se nezměnily podmínky, které vedly ke stanovení množstevních limitů pro rok 2004, je vhodné stanovit množstevní limity pro rok 2005 na stejné úrovni jako pro rok 2004, avšak plně přitom přihlédnout k rozšíření EU.
(7) Je nezbytné poskytnout takové prostředky pro správu tohoto režimu ve Společenství, které by usnadnily provádění nové dohody, a to přijetím co nejpodobnějších ustanovení.
(8) Je nezbytné zajistit kontrolu původu daných výrobků a vytvořit za tímto účelem vhodné metody správní spolupráce.
(9) Výrobky umístěné do svobodného pásma nebo dovezené v rámci režimů uskladnění v celním skladu, dočasného použití nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém) by se neměly započítávat do limitů stanovených pro dané výrobky.
(10) Pro účinné uplatňování tohoto nařízení je nutné zavést požadavek dovozní licence Společenství pro propouštění daných výrobků do volného oběhu ve Společenství.
(11) Aby bylo zajištěno, že nedojde k překročení těchto množstevních limitů, je nutné zavést správní postup, podle něhož příslušné orgány členských států nevydají dovozní licence, dokud od Komise neobdrží potvrzení o tom, že příslušné množství je v rámci daného množstevního limitu stále ještě k dispozici,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Toto nařízení se použije od 1. ledna 2005 až do 31. prosince 2005 na dovoz výrobků z oceli vyjmenovaných v příloze I, které pocházejí z Ruské federace, do Společenství.
2. Výrobky z oceli se zařazují do skupin výrobků v souladu s přílohou I.
3. Zařazení výrobků vyjmenovaných v příloze I se zakládá na kombinované nomenklatuře (KN) vytvořené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku [3].
4. Původ výrobků uvedených v odstavci 1 se určí v souladu s platnými pravidly Společenství.
Článek 2
1. Dovoz výrobků z oceli vyjmenovaných v příloze I, které pocházejí z Ruské federace, do Společenství podléhá množstevním limitům stanoveným v příloze V. Propuštění výrobků uvedených v příloze I, které pocházejí z Ruské federace, do volného oběhu ve Společenství je podmíněno předložením osvědčení o původu podle přílohy II a dovozní licence vydané orgány členských států podle článku 4.
2. Aby bylo zajištěno, že množství, na které byly vydány dovozní licence, není v žádném okamžiku vyšší než celkové množstevní limity stanovené pro každou skupinu výrobků, vydají příslušné orgány vyjmenované v příloze IV dovozní povolení pouze poté, co obdrží od Komise potvrzení, že v rámci množstevních limitů pro danou skupinu výrobků z oceli je ve vztahu k dodavatelské zemi stále k dispozici množství, o něž dovozce nebo dovozci u uvedených orgánů zažádali.
3. Povolené dovozy se odečítají od množstevních limitů stanovených na rok, v němž jsou výrobky odeslány z vyvážející země.
Má se za to, že k odeslání výrobků došlo v den, kdy byly naloženy na dopravní prostředky určené k jejich vývozu.
Článek 3
1. Množstevní limity uvedené v příloze V se nevztahují na výrobky umístěné ve svobodném pásmu nebo ve svobodném skladu a na výrobky dovezené v rámci režimů uskladnění v celním skladu, dočasného použití nebo aktivního zušlechťovacího styku (podmíněný systém).
2. Pokud jsou výrobky uvedené v odstavci 1 následně propuštěny do volného oběhu, buď v nezměněném stavu nebo po zpracování či opracování, použije se čl. 2 odst. 2 a výrobky takto propuštěné do volného oběhu se započítají do příslušných množstevních limitů uvedených v příloze V.
Článek 4
1. Pro účely použití čl. 2 odst. 2 příslušné orgány členských států vyjmenované v příloze IV před vydáním dovozních licencí oznámí Komisi, na jaká množství u nich byly podány žádosti o dovozní licence podložené originály vývozních licencí. Komise obratem sdělí, zda jsou požadovaná množství k dispozici pro dovoz, a to chronologicky, ve stejném pořadí, v jakém oznámení členských států obdržela (podle zásady "kdo dřív přijde, je dřív na řadě").
2. Žádosti obsažené v oznámeních zaslaných Komisi jsou platné, pokud pro každý případ jasně uvádějí zemi vývozu, kód příslušného výrobků, množství, která se mají dovézt, číslo vývozní licence, kvótový rok a členský stát, v němž mají být výrobky propuštěny do volného oběhu.
3. Je-li to možné, Komise potvrdí orgánům celé množství uvedené v žádostech oznámených pro každou skupinu výrobků.
4. Příslušné orgány Komisi oznámí jakékoli množství, které nebylo využito během platnosti dovozní licence, a to okamžitě poté, co byly o této skutečnosti informovány.
Tato nepoužitá množství se automaticky převádějí do zbývajících množství celkového množstevního limitu Společenství pro každou skupinu výrobků.
5. Oznámení uvedená v odstavcích 1 až 4 se podávají elektronicky v rámci integrované sítě vytvořené pro tento účel, pokud není z naléhavých technických důvodů nutné dočasně použít jiné komunikační prostředky.
6. Dovozní licence nebo rovnocenné doklady se vydávají v souladu s články 12 až 16.
7. Příslušné orgány členských států Komisi oznámí jakýkoli případ zrušení již vydaných dovozních licencí nebo rovnocenných dokladů v důsledku odejmutí nebo zrušení odpovídající vývozní licence příslušnými orgány Ruské federace.
Pokud však Komise a příslušné orgány členských států obdržely od příslušných orgánů Ruské federace informaci o odejmutí nebo zrušení vývozní licence až poté, co byly odpovídající výrobky dovezeny do Společenství, započítají se dotyčná množství do množstevního limitu stanoveného pro rok, v němž byly výrobky odeslány.
Článek 5
1. Jestliže má Komise informace o tom, že u výrobků vyjmenovaných v příloze I, které pocházejí z Ruské federace, byla provedena překládka, použita jiná dopravní trasa nebo jiný způsob dovozu do Společenství, kterým se obchází množstevní limity podle článku 2, a že je třeba učinit nezbytné úpravy, požádá o zahájení konzultací s cílem dosáhnout dohody o nezbytných úpravách odpovídajících množstevních limitů.
2. Až do ukončení konzultací podle odstavce 1 může Komise požádat Ruskou federaci o přijetí nezbytných předběžných opatření pro zajištění toho, že bude možné uplatňovat množstevní limity dohodnuté po těchto konzultacích.
3. Pokud Společenství a Ruská federace nedospějí k uspokojivému řešení a pokud Komise sdělí, že existují jasné důkazy o obcházení limitů, odečte Komise od množstevních limitů rovnocenný objem výrobků pocházejících z Ruské federace.
Článek 6
1. Vývozní licence (kterou vydají příslušné orgány Ruské federace) se vyžaduje u každé zásilky výrobků z oceli, které podléhají množstevním limitům stanoveným v příloze V až do výše uvedených limitů.
2. Dovozce předloží originál vývozní licence za účelem vydání dovozní licence uvedené v článku 12.
Článek 7
1. Vývozní licence pro množstevní limity musí odpovídat vzoru uvedenému v příloze II a mimo jiné potvrzovat, že množství dotyčného zboží bylo započteno do množstevního limitu stanoveného pro danou skupinu výrobků.
2. Každá vývozní licence se vztahuje pouze na jednu skupinu výrobků vyjmenovaných v příloze I.
Článek 8
Vývozy se započítávají do množstevních limitů stanovených pro rok, ve kterém byly výrobky, na něž se vývozní licence vztahuje, odeslány ve smyslu čl. 2 odst. 3.
Článek 9
1. Vývozní licence uvedená v článku 6 může obsahovat řádně označená dodatečná vyhotovení.
Vývozní licence a její dodatečná vyhotovení, jakož i osvědčení o původu a jeho dodatečná vyhotovení se vystavují v anglickém jazyce.
2. Pokud jsou doklady uvedené v odstavci 1 vyplňovány rukou, musí být jednotlivé záznamy zapsány perem a hůlkovým písmem.
3. Vývozní licence nebo rovnocenné doklady mají rozměry 210 × 297 mm.
Použitý papír musí být bílý bezdřevý papír klížený pro psaní o hmotnosti nejméně 25 g/m2.
Musí být opatřen pozadím s tištěným gilošovaným vzorem, na kterém jsou patrné jakékoli stopy padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
4. Příslušné orgány ve Společenství přijímají jako platný doklad pro účely dovozu v souladu s ustanoveními tohoto nařízení vždy pouze originál licence.
5. Všechny vývozní licence nebo rovnocenné doklady se označují standardizovaným pořadovým číslem, ať už vytištěným či nikoli, které umožňuje jejich identifikaci.
Toto číslo se skládá z těchto prvků:
- dvou písmen označujících zemi vývozu:
RURuská federace
- dvou písmen označujících členský stát, který je zamýšleným místem určení:
BEBelgieCZČeská republikaDKDánskoDENěmeckoEEEstonskoELŘeckoESŠpanělskoFRFrancieIEIrskoITItálieCYKyprLVLotyšskoLTLitvaLULucemburskoHUMaďarskoMTMaltaNLNizozemskoATRakouskoPLPolskoPTPortugalskoSISlovinskoSKSlovenskoFIFinskoSEŠvédskoGBSpojené království,
- jednomístného čísla označujícího kvótový rok, které odpovídá poslednímu číslu daného roku, např. "4" pro rok 2004,
- dvoumístného čísla označujícího vydávající úřad ve vyvážející zemi,
- pětimístného čísla jdoucího postupně od 00001 do 99999 přiděleného danému členskému státu určení.
Článek 10
Vývozní licenci lze vydat po odeslání výrobků, na které se vztahuje.
V takových případech musí být označena poznámkou "issued retrospectively".
Článek 11
V případě krádeže, ztráty nebo zničení vývozní licence může vývozce požádat příslušný orgán, který doklad vydal, aby mu na základě vývozních dokladů, které vývozce vlastní, vystavil duplikát.
Takto vydaný duplikát licence musí být označen poznámkou "duplicate".
Duplikát je označen datem původní licence.
Článek 12
1. V rozsahu, v němž Komise podle článku 4 potvrdila, že je požadované množství v rámci dotyčného množstevního limitu dostupné, vystaví příslušné orgány členských států dovozní licenci, a to nejdéle do pěti pracovních dnů poté, co dovozce předloží originál příslušné vývozní licence.
Originál musí být předložen nejpozději do 31. března roku následujícího po roce, v němž bylo odesláno zboží, na něž se licence vztahuje.
Dovozní licence vydávají příslušné orgány kteréhokoli z členských států, bez ohledu na to, který členský stát je uveden na vývozní licenci, a to v rozsahu, v němž Komise podle článku 4 přílohy potvrdila, že je požadované množství v rámci dotyčného množstevního limitu dostupné.
2. Dovozní licence jsou platné čtyři měsíce od data vystavení.
Na základě řádně odůvodněné žádosti dovozce mohou příslušné orgány členského státu prodloužit dobu platnosti na další období nepřesahující čtyři měsíce.
3. Dovozní licence se vyhotovují ve formě uvedené v příloze III a platí na celém celním území Společenství.
4. Prohlášení nebo žádost podaná dovozcem s cílem získat dovozní licenci musí obsahovat:
a) celé jméno a adresu vývozce;
b) celé jméno a adresu dovozce;
c) přesný popis zboží a kód(y) TARIC;
d) zemi původu zboží;
e) zemi odeslání;
f) příslušnou skupinu výrobků a množství daných výrobků;
g) čistou hmotnost podle položek TARIC;
h) hodnotu produktu cif na hranici Společenství podle položek TARIC;
i) informaci, zda jsou dotyčné výrobky druhé nebo snížené jakosti;
j) případně data platby a dodání a kopii nákladního listu a kupní smlouvy;
k) datum a číslo vývozní licence;
l) jakýkoli interní kód používaný pro administrativní účely;
m) datum a podpis dovozce.
5. Dovozci nejsou povinni dovézt celé množství, na něž se vztahuje dovozní licence, v jediné zásilce.
Článek 13
Platnost dovozních licencí vydaných orgány členských států je podmíněna platností vývozních licencí a množstvím uvedeným na vývozních licencích vydaných příslušnými orgány Ruské federace, na jejichž základě byly dovozní licence vydány.
Článek 14
Příslušné orgány členských států vydávají dovozní licence či rovnocenné doklady v souladu s čl. 2 odst. 2 bez diskriminace jakémukoli dovozci ve Společenství, bez ohledu na jeho místo usazení ve Společenství, a aniž je dotčeno splnění ostatních podmínek vyžadovaných podle stávajících pravidel.
Článek 15
1. Pokud Komise zjistí, že celková množství, na něž se vztahují vývozní licencevydané Ruskou federací pro určitou skupinu výrobků, přesahují množstevní limity stanovené pro danou skupinu výrobků, neprodleně informuje příslušné orgány, které v členských státech vydávají licence, aby se další vydávání vývozních licencí pozastavilo.
V takovém případě Komise neprodleně zahájí konzultace.
2. Příslušné orgány členského státu odmítnou vydat dovozní licence pro ty výrobky pocházející z Ruské federace, na něž se nevztahují vývozní licence vydané v souladu s články 6 až 11.
Článek 16
1. Tiskopisy používané příslušnými orgány členských států pro vydávání dovozních licencí uvedených v článku 12 musí odpovídat vzoru dovozní licence uvedenému v příloze III.
2. Tiskopisy dovozních licencí a výpisy z nich se vystavují ve dvojím vyhotovení, z nichž první, označené slovy "vyhotovení pro držitele " a číslem 1, se vydává žadateli a druhé, označené slovy "vyhotovení pro vydávající orgán" a číslem 2, si ponechává orgán, jenž licenci vydává.
Pro správní účely mohou příslušné orgány k tiskopisu č. 2 připojit další vyhotovení.
3. Tiskopisy se tisknou na bezdřevý bílý papír klížený pro psaní o hmotnosti mezi 55 a 65 g/m2.
Velikost tiskopisů je 210 x 297 mm; vzdálenost mezi řádky činí 4,24 mm (šestinu palce); tuto úpravu je třeba přesně dodržovat.
Obě strany vyhotovení č. 1, což je vlastní licence, musí být navíc opatřeny pozadím s červeně tištěným gilošovaným vzorem, na kterém jsou patrné jakékoli padělání mechanickými nebo chemickými prostředky.
4. Odpovědnost za vytištění tiskopisů nesou členské státy.
Tiskopisy mohou být rovněž tištěny v tiskárnách pověřených členským státem, ve kterém jsou usazeny.
V takovém případě musí být na každém tiskopise uveden odkaz na pověření členským státem.
Na každém tiskopise musí být uveden název a adresa tiskárny nebo značka umožňující její identifikaci.
5. Každé vydané dovozní licenci nebo výpisu z ní přidělí příslušné orgány členského státu číslo vydání.
Číslo dovozní licence se oznamuje Komisi, a to elektronicky v rámci integrované sítě vytvořené podle článku 4.
6. Licence a výpisy se vyplňují v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků vydávajícího členského státu.
7. V kolonce 10 příslušné orgány uvedou příslušnou skupinu výrobků z oceli.
8. Označení vydávajících subjektů a orgánů provádějících odpočet se provádějí razítkem.
Razítko vydávajícího orgánu však může být nahrazeno reliéfním tiskem v kombinaci s písmeny a číslicemi perforovanými nebo vytištěnými na licenci.
K zapsání přiděleného množství použijí vydávající orgány jakýkoli způsob, který zabrání neoprávněné manipulaci s tímto údajem a znemožní vepsání dalších číslic či jiných záznamů.
9. Rubová strana vyhotovení č. 1 a vyhotovení č. 2 obsahuje kolonku, do níž mohou celní orgány při vyřizování dovozních formalit nebo příslušné správní orgány při vystavování výpisu zapsat množství. Pokud prostor, jenž je na licenci nebo na výpise z ní vyhrazen pro zápisy, není dostačující, mohou příslušné orgány připojit jeden nebo více doplňkových listů s týmiž kolonkami jako na rubové straně vyhotovení č. 1 a č. 2 licence nebo výpisu z ní. Zapisující orgán své razítko umístí tak, aby jedna polovina byla na licenci nebo na výpise z ní a druhá na doplňkovém listu. Pokud se použije více než jeden doplňkový list, umístí se podobným způsobem další razítko přes každou novou a předchozí stranu.
10. Vydané dovozní licence a výpisy, stejně jako záznamy a poznámky orgánů některého z členských států, mají ve všech ostatních členských státech stejný právní účinek jako doklady vydané a záznamy a poznámky učiněné orgány těchto členských států.
11. Příslušné orgány dotyčných členských států mohou, je-li to nevyhnutelné, vyžadovat, aby byl obsah licencí či výpisů přeložen do úředního jazyka nebo jednoho z úředních jazyků daného členského státu.
Článek 17
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2268/2004
ze dne 22. prosince 2004
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení", a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1) Nařízením (EHS) č. 2737/90 [2] uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % na dovozy karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR").
Rozhodnutím 90/480/EHS [3] přijala Komise závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se daná opatření vztahují.
(2) Po odvolání závazků dvěma dotčenými čínskými vývozci uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 [4] prozatímní antidumpingové clo na dovozy dotyčného výrobku.
(3) Nařízením (ES) č. 610/95 [5] změnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a uložila na dovozy karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu konečné clo ve výši 33 %. Po přezkumu, který byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen "šetření předchozího přezkumu") byla tato opatření nařízením (ES) č. 771/98 [6] prodloužena o další pětileté období.
2. Současné šetření
(4) Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí doby platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu z ČLR [7] obdržela Komise dne 9. ledna 2003 žádost sdružení Eurometaux (dále jen "žadatel"), které jménem výrobců, kteří mají většinový podíl na celkové produkci Společenství, v tomto případě více než 80 %, požadovalo provedení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
Žádost vycházela ze skutečnosti, že uplynutí doby platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Společenství.
(5) Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, a zahájila šetření podle čl. 11. odst. 2 základního nařízení [8].
3. Žádost o prozatímní přezkum
(6) Dne 25. listopadu 2003 Komise rovněž obdržela od žadatele, jenž zastupuje výrobce, kteří mají většinový podíl na celkové produkci Společenství, žádost o provedení prozatímního přezkumu.
(7) Žadatel uváděl, že se na trhu objevil nový typ výrobku, který má stejné základní fyzické i chemické vlastnosti a konečná využití jako výrobek, na který se vztahují platná nařízení týkající se dovozů karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu z ČLR.
Ačkoli se na nový typ výrobku uvedená opatření nevztahují, žadatel tvrdil, že nový typ výrobku je v podstatě součástí dotyčného výrobku.
Žadatel tvrdil, že v důsledku této situace nestačí stávající opatření rušit účinek dumpingu, který působí újmu, a proto by oblast působnosti opatření měla být upravena tak, aby definice výrobku zahrnovala i tento nový typ.
(8) Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existuje dostatek důkazů pro zahájení částečného prozatímního přezkumu a dne 31. března 2004 [9] zahájila přezkum podle čl. 11 odst.
3 základního nařízení, který se omezil na definici dotyčného výrobku. Toto šetření v současné době stále probíhá.
4. Strany, jichž se šetření týká
(9) Komise oficiálně oznámila výrobcům, dovozcům a uživatelům a také vývozcům v ČLR, že byl zahájen přezkum.
(10) Zúčastněným stranám bylo umožněno, aby během lhůty stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně vyjádřili svá stanoviska a požádali o slyšení.
(11) Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž věděla, že se jich záležitost týká, a obdržela odpovědi od tří výrobců stěžovatelů ze Společenství, od dalšího výrobce ze Společenství, jednoho dovozce, který je zároveň uživatelem dotyčného výrobku, sedmi vývozců/výrobců, jednoho obchodníka usazeného v Hongkongu, jednoho obchodníka/dovozce z Německa a jednoho výrobce z analogické země.
Všechny strany sdělily svá stanoviska písemně a bylo jim zajištěno slyšení, pokud o ně požádaly.
(12) Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala pro účely šetření za nezbytné, a provedla ověřovací návštěvy v prostorách těchto společností:
a) Výrobci Společenství
- Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.
KG, St. Peter, Rakousko
- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo
- Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Francie
b) Dovozci/uživatelé ve Společenství
- Harditalia SpA and F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Itálie (spřízněné společnosti)
c) Vývozci v ČLR
- Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd, Nanchang City, provincie Jiangxi
- Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd., Xiamen City, provincie Fujian
- Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou City, provincie Hunan
- Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd., Zigong City, provincie Sichuan
d) Výrobce v analogické zemi
- Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Spojené státy americké
5. Období šetření
(13) Šetření týkající se pokračování nebo opakování dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2002 (dále jen "OŠ").
Posuzování trendů důležitých pro stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a opakování újmy se týkalo období od roku 1998 do konce OŠ (dále jen "zvažované období").
6. Dotyčný výrobek a obdobný výrobek
6.1.
Dotyčný výrobek
(14) Připomíná se, že poté, co se na trhu údajně objevil nový typ výrobku, který má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a konečné využití jako výrobek, na který se vztahují uvedená opatření, byl dne 31. března 2004 zahájen částečný prozatímní přezkum omezený pouze na definici dotyčného výrobku (viz 6. až 8. bod odůvodnění).
(15) Avšak výrobek, kterého se týká současný přezkum, je totožný s výrobkem, o němž pojednává nařízení Rady (EHS) č. 2737/90 a jeho následné změny, tj. karbid wolframu a tavený karbid wolframu kódu KN 28499030.
(16) Karbid wolframu a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v druhém případě tavením).
U obou výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze slinutého karbidu, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotech pro tažení a tvarování kovů.
(17) Někteří vývozci tvrdili, že karbid wolframu a tavený karbid wolframu jsou dva různé výrobky. Jejich názor vycházel z tvrzení, že postupy při výrobě těchto dvou výrobků jsou stejně jako jejich konečné využití zcela odlišné.
(18) Připomíná se, že šetření zmíněné v 11. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 771/98 ukázalo, že ačkoli jsou výrobní postupy karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu odlišné, mají stejné chemické složení (oba výrobky obsahují přibližně 92 až 94 % wolframu a 4 až 6 % uhlíku) a pocházejí ze stejné fáze výrobního řetězce wolframu, tj. z fáze mezi wolframovým kovovým práškem a karbidovými nástroji a materiály odolnými proti opotřebení.
Kromě toho mají v průmyslu i podobné konečné využití, tj. jako jedna ze složek pro povrchové zpevnění.
Ačkoli v některých konkrétních a omezených případech, které vyžadují vyšší odolnost proti opotřebení a oděru, lze použít pouze tavený karbid wolframu, jsou karbid wolframu a tavený karbid wolframu v podstatě zaměnitelné.
Proto byl při předchozím šetření učiněn závěr, že pro účely šetření jsou karbid wolframu a tavený karbid wolframu jeden a tentýž výrobek.
(19) Nebyl předložen žádný přesvědčivý argument, který by odůvodnil změnu stanoviska vedoucí k vyvození závěru odlišného od závěru z předchozího šetření.
Kromě toho není na trhu žádný významný rozdíl mezi cenou taveného karbidu wolframu a cenou karbidu wolframu, protože poněkud větší náročnost zpracování taveného karbidu wolframu je vyrovnána méně náročným výběrem velikosti zrn.
Proto se pro účely tohoto šetření považují karbid wolframu a tavený karbid wolframu za jeden výrobek se stejnými základními vlastnostmi.
6.2.
Obdobný výrobek
(20) Jak bylo stanoveno při předchozích šetřeních, potvrdilo toto šetření, že výrobky vyvážené výrobci z ČLR a výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství a výrobcem v analogické zemi, byly obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení, protože mají v podstatě totožné fyzické vlastnosti a konečná využití.
B. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO ZNOVUOBJEVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21) Jako obecná okolnost se připomíná, že dovozy dotyčného výrobku z ČLR během devítiměsíčního OŠ, které vedly v roce 1990 k zavedení opatření, dosáhly hodnoty 117 tun, což představovalo podíl na trhu ve výši 5,3 %.
Dumpingové rozpětí zjištěné v té době bylo 73,13 %.
Během OŠ při předchozím přezkumu činily dovozy 234 tun, což představovalo 5 % podíl na trhu, přičemž dumpingové rozpětí bylo 30,6 %.
2. Status tržní ekonomiky a analogická země
(22) Připomíná se, že žádný z vývozců dotyčného výrobku nezískal při předchozím šetření statut tržní ekonomiky (dále jen "STE"). Spolupracující vývozci tvrdili, že možnost udělení STE by měla být přezkoumána podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, a tvrdili, že v základním nařízení nejsou žádná ustanovení, která by spolupracujícím vývozcům bránila, aby jim byl při přezkumu podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení udělen STE.
(23) Připomíná se, že současné šetření je přezkum před vypršením platnosti opatření a po jeho provedení mohou být opatření jedině zrušena nebo zachována, ale nemohou být změněna.
V souladu se zavedeným postupem orgánů mají být žádosti o udělení STE předkládány v rámci prozatímních přezkumů, protože právě po prozatímním přezkumu může být změněna úroveň opatření.
(24) Spolupracující vývozci také zpochybňovali použití Spojených států amerických jako vhodné třetí země s tržní ekonomikou (dále jen "analogické země") a jako důvod nevhodnosti použití této země uváděli rozdíl mezi HDP na obyvatele v ČLR a ve Spojených státech amerických.
Místo toho spolupracující vývozci navrhovali použít Korejskou republiku nebo Českou republiku, protože jejich HDP na obyvatele jsou bližší HDP v ČLR.
(25) Samotná otázka výše HDP na obyvatele není považována za rozhodující faktor při rozhodování o vhodné analogické zemi.
Spojené státy americké byly při předchozím přezkumu shledány vhodnou analogickou zemí a nebyla zjištěna žádná změna okolností, která by bránila použití této země v současném šetření.
Kromě toho nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy o tom, že Korejská republika či Česká republika by byly vhodnější.
(26) Firma Osram Sylvania Inc., výrobce dotyčného výrobku ve Spojených státech amerických, nabídla spolupráci při šetření a bylo příslušným způsobem prověřeno, zda prodeje firmy Osram Sylvania Inc. ve Spojených státech amerických jsou dostatečně vysoké ve srovnání s objemem dotyčného výrobku vyváženého z Čínské lidové republiky.
Bylo zjištěno, že prodej firmy Osram Sylvania Inc. na domácím trhu domácím spotřebitelům v běžném obchodním styku dosahoval objemu, který významně převyšoval 5 % vývozů provedených čínskými vývozci do Společenství, jak je požadováno, pokud má běžná hodnota vycházet z prodejních cen na domácím trhu.
(27) Proto bylo podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení rozhodnuto ponechat Spojené státy americké jako analogickou zemi i v současném řízení a použít prodej firmy Osram Sylvania Inc. na domácím trhu jako základ pro stanovení běžné hodnoty.
3. Běžná hodnota
(28) Zkoumalo se, zda prodeje firmy Osram Sylvania Inc. na domácím trhu nezávislým odběratelům mohou být považovány za prodeje provedené v rámci běžného obchodního styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(29) Bylo zjištěno, že vážený průměr prodejní ceny ze všech prodejů během OŠ byl vyšší než vážené průměrné výrobní náklady na jednotku. Proto byly všechny prodeje na americkém trhu považovány za prodeje provedené v rámci běžného obchodního styku.
(30) Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota z cen při všech prodejích karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu firmou Osram Sylvania Inc. na domácím trhu nezávislým odběratelům ve Spojených státech amerických během OŠ.
4. Vývozní cena
(31) Pět ze sedmi spolupracujících vývozců provedlo během OŠ téměř všechny vývozy z ČLR nezávislým odběratelům ve Společenství.
Dva další spolupracující vývozci dotyčný výrobek do Společenství během OŠ nevyváželi. Vývozní cena proto mohla být stanovena podle čl.
2 odst. 8 základního nařízení (tj. na základě cen skutečně účtovaných pěti spolupracujícími vývozci).
5. Srovnání
(32) Pro spravedlivé srovnání byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů v přepravě, balení, pojištění, úvěrových nákladech, platebních podmínkách, nákladech na manipulaci a doplňkových nákladech, o nichž se předpokládalo, že ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost.
6. Dumpingové rozpětí
2 odst. 11 základního nařízení byla běžná hodnota srovnána s vývozní cenou.
Obě byly vypočteny na základě ceny ze závodu a srovnání bylo provedeno na stejné obchodní úrovni.
(34) Pro výpočet dumpingového rozpětí byl vážený průměr běžné hodnoty porovnán s váženým průměrem vývozní ceny do Společenství na úrovni ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu na úrovni zhruba 31 %, která se blíží současné úrovni antidumpingového cla.
7. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(35) Protože dumping neskončil, bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by byl dotyčný výrobek nadále vyvážen za dumpingové ceny.
V této souvislosti bylo přihlédnuto k takovým faktorům, jako jsou výrobní kapacita výrobců dotyčného výrobku v ČLR a jejich prodejní ceny v jiných třetích zemích a na domácím trhu v ČLR.
7.1.
Nevyužitá výrobní kapacita
(36) Jak bylo uvedeno v bodě 31 odůvodnění, v ČLR bylo pět spolupracujících vývozců, kteří během OŠ vyváželi dotyčný výrobek do Společenství.
(37) Dva z těchto vývozců vyráběli dotyčný výrobek sami, tj. výrobu a vývoz prováděla jedna a tatáž právnická osoba.
(38) Dva další vývozci byli oba spřízněni s výrobními společnostmi, tj. výrobní a vývozní ceny se objevovaly u dvou samostatných, ale spřízněných právnických osob.
(39) Pátý vývozce nebyl spřízněn s žádnou výrobní společností; nakupoval výrobky od výrobců/vývozců uvedených v bodě 37 a 38 odůvodnění a pak je vyvážel.
(40) Čtyři uvedení vývozci s výrobním zařízením měli během OŠ kombinovanou teoretickou [10] kapacitu ve výši 9850 tun a jejich celková výroba dosahovala objemu 8460 tun, což znamenalo 86 % míru využití.
Čtyři vyrábějící vývozci mají tudíž nevyužitou výrobní kapacitu ve výši 1390 tun, což se rovná 21,5 % vypočtené spotřeby dotyčného výrobku na volném trhu (6461 tun) [11].
(41) Dva další spolupracující vývozci, kteří během OŠ dotyčný výrobek do Společenství nevyváželi, také předložili informace o své výrobě a prodejích během OŠ.
Jeden z těchto dvou vývozců byl obchodník bez vlastní výroby, druhý měl vlastní výrobní zařízení s výrobní kapacitou přibližně 200 tun a skutečnou výrobou během OŠ ve výši 49 tun.
(42) Kombinovaná kapacita sedmi uvedených vývozců dosáhla výše 10050 tun.
Těchto sedm vývozců mělo během OŠ nevyužitou výrobní kapacitu 1541 tun, což představovalo 24 % spotřeby na volném trhu ve Společenství, jak je definována v bodě 41 odůvodnění.
Tato nevyužitá kapacita je zřejmým ukazatelem toho, že pokud by byla opatření zrušena, mohli by se čínští vývozci rozhodnout významně zvýšit svůj vývoz dotyčného výrobku na trh Společenství.
Připomíná se, že celkový vývoz spolupracujících vývozců dosáhl hodnoty 239 tun, neboli téměř 100 % celkových dovozů dotyčného výrobku během OŠ, a že spolupracující vývozci proto uskutečnili téměř veškeré vývozy do Společenství.
7.2.
Prodeje uskutečněné vývozci z ČLR na domácím trhu a na trzích třetích zemí
(43) Od zavedení stávajících opatření rozšířili čínští vývozci svou kvalifikaci v dalším využití dotyčného výrobku, zejména ve výrobě nástrojů (odvozených ze slinutého karbidu).
(44) Během OŠ bylo přibližně 4846 tun (57 %) celkové výroby uvedených pěti spolupracujících vývozců dále zpracováno, zatímco 1557 tun (18 %) bylo prodáno na čínském trhu a 2021 tun (24 %) bylo vyvezeno prostřednictvím spolupracujících vývozců.
(45) Následující tabulka ukazuje průměrné prodejní ceny uvedených pěti spolupracujících vývozců podle místa určení během OŠ a srovnání s průměrnými prodejními cenami v výrobním odvětví ve Společenství:
+++++ TABLE +++++
(46) Jak je zřejmé z tabulky, čínští vývozci by měli veškerý zájem nejenom na využití stávající nevyužité kapacity pro zvýšení prodeje na trhu Společenství, ale také na přenesení alespoň části svých domácích prodejů nebo prodejů do třetích zemí na trh Společenství.
Ve srovnání s cenami, které mohou spolupracující vývozci účtovat na čínském trhu, by v případě vypršení platnosti antidumpingových opatření byl trh Společenství díky svým cenám velmi atraktivní.
(47) Také ve srovnání s čínskými vývozy do jiných třetích zemí, jako jsou například Japonsko a Spojené státy americké, by byl trh Společenství velmi atraktivní a riziko příklonu k trhu Společenství by bylo v případě zániku opatření vysoké.
(48) V souvislosti s tím se uvažovalo, že by v případě zrušení opatření bylo pravděpodobně značné množství dotyčného výrobku prodáváno za ceny nižší než jsou průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, čímž by byla tomuto odvětví působena újma.
8. Závěr
(49) Jak je poznamenáno v bodě 34 odůvodnění, čínští vývozci pokračují ve svých dumpingových postupech.
Dumpingové rozpětí zjištěné během OŠ bylo 31 %, tedy přibližně na stejné úrovni jako dumpingové rozpětí stanovené při předchozím přezkumu.
(50) Kombinovaná kapacita pěti spolupracujících vyrábějících vývozců dosáhla během OŠ 10050 tun, což je více než kombinovaná kapacita výrobního odvětví Společenství.
Kromě toho mělo pět spolupracujících vyrábějících vývozců během OŠ nevyužitou výrobní kapacitu představující přibližně 24 % spotřeby volného trhu ve Společenství.
(51) Pokud jde o vývozní ceny dotyčného výrobku z ČLR během OŠ, bere se na vědomí, že průměrné prodejní ceny ve Společenství jsou pro čínské vývozce přitažlivě vysoké.
Proto bylo přihlédnuto k tomu, že pokud by byla opatření zrušena, existovalo by riziko pokračování dumpingu působícího újmu.
Navíc by vzhledem k rozdílům zjištěným při OŠ mezi cenami, za které spolupracující vývozci vyvážejí své výrobky do Společenství, a cenami, za které je vyvážejí do jiných třetích zemí, bylo pravděpodobné, že dumpingové vývozy by byly přeneseny z jiných trhů (např. z Japonska či Spojených států amerických) na trh Společenství, protože by ceny ve Společenství byly vyšší než ceny zjištěné na jiných hlavních vývozních trzích.
(52) Souhrnem všechny ukazatele naznačují, že vývozy z ČLR do Společenství budou pokračovat za dumpingové ceny, a pokud by byla zrušena uvedená opatření, tak v rostoucích množstvích.
C. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(53) Během OŠ byl dotyčný výrobek vyráběn:
- třemi výrobci stěžovateli, kteří během šetření plně spolupracovali s Komisí a kteří vyráběli dotyčný výrobek pro prodej třetím stranám za ceny stanovené trhem (-volný trh-),
- dalším výrobcem, který vyrábí pro volný trh a podporoval stížnost, ale nespolupracoval při šetření,
- třemi dalšími výrobci, kteří vyráběli dotyčný výrobek pro vlastní potřebu.
Jeden z těchto výrobců spolupracoval a další dva současné šetření ani nepodporovali, ani proti němu neprotestovali.
(54) Pokud jde o výrobce, kteří vyrábějí dotyčný výrobek pro vázané využití, je u nich výroba dotyčného výrobku pouze meziproduktem, který je plně spotřebován při výrobě vysoce hodnotných dále zpracovaných výrobků.
Nic z jejich výroby nebylo prodáno na volném trhu.
(55) Rozdíl mezi výrobou pro vázané využití a pro volný trh je důležitý pro rozbor ekonomické situace na trhu Společenství a situace ve výrobním odvětví Společenství, protože výrobky určené pro vázané využití nejsou vystaveny přímé konkurenci dovozu.
Naopak výroba určená pro prodej na volném trhu byla shledána v přímém konkurenčním vztahu s dovozy dotyčného výrobku z ČLR.
Vzhledem k výše uvedenému se předpokládá, že situace na volném trhu se liší od situace na trhu pro vázané využití.
(56) Výroba třech spolupracujících výrobců Společenství, kteří vyráběli pro volný trh a plně spolupracovali při šetření, představovala během OŠ přibližně 89 % celkové výroby dotyčného výrobku ve Společenství určené pro volný trh. Tito výrobci Společenství představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
D. SITUACE NA TRHU VE SPOLEČENSTVÍ
1. Obecné poznámky
1.1.
Údaje o dovozu
(57) Jako zdroj údajů o dovozu byly použity údaje Eurostatu týkající se objemu dovozů pro kód KN 28499030 a potvrzené údaje o vývozu spolupracujících vývozců v ČLR.
1.2.
Údaje o výrobním odvětví Společenství
(58) Údaje o výrobním odvětví Společenství byly získány z ověřených odpovědí, které v dotazníku uvedli tři spolupracující výrobci ze Společenství vyrábějící dotyčný výrobek pro prodej na volném trhu a spolupracující výrobce, který dotyčný výrobek vyrábí pro vlastní vázané využití.
1.3.
Spotřeba ve Společenství
(59) Zjevná spotřeba dotyčného výrobku na volném trhu ve Společenství byla stanovena na základě:
- celkových objemů dovozu dotyčného výrobku do Společenství podle údajů Eurostatu, a
- celkových ověřených objemů prodejů individuálním odběratelům na trhu Společenství provedených třemi spolupracujícími výrobci Společenství, kteří vyrábějí pro volný trh.
(60) Spotřeba na volném trhu ve Společenství vzrostla během zvažovaného období o 9 %.
Tento růst však nebyl rovnoměrný.
Po snížení v době mezi lety 1998 a 1999 spotřeba rostla až do roku 2001, kdy dosáhla vrcholu při množství 7949 tun, a pak se opět snížila na 6461 tun během OŠ.
+++++ TABLE +++++
(61) Výrazné zvýšení spotřeby na volném trhu v letech 2000 a 2001 lze částečně vysvětlit vyšší hospodářskou aktivitou jak ve Společenství, tak na světových trzích a částečně také prosazením nového systému vývozních licencí v ČLR.
Druhý uvedený důvod vedl koncem roku 2000 a během roku 2001 ke zvýšení nákupů (vytváření zásob uživateli) v obavě z případného nedostatku surovin a dotyčného výrobku.
2. Dovozy z ČLR
2.1.
Objem a podíl na trhu
+++++ TABLE +++++
(62) Objem dovozů z ČLR ukazuje poněkud kolísavý trend během zvažovaného období končící zvýšením objemu oproti roku 1998, což se odrazilo na vyšším podílu na trhu během OŠ ve srovnání s rokem 1998.
2.2.
Ceny a cenové podbízení
(63) Průměrná cena dovezených dotyčných výrobků z ČLR během OŠ byla 12,59 EUR/kg v paritě CIF hranice ES.
Kvůli rozboru cenového podbízení byly vážené průměry cen dotyčného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství srovnány s váženými průměry cen dovozů z ČLR na trh Společenství během OŠ, řádně očištěné s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovozu.
(64) Ceny výrobního odvětví Společenství jsou ceny, které byly v dotaznících uvedeny v odpovědích na otázky ohledně jejich prodejů ve Společenství prvnímu nespřízněnému zákazníkovi na základě parity "ze závodu" (ex works).
Ceny čínských dovozů jsou ceny, které uváděli spolupracující vyvážející výrobci, kteří během OŠ dotyčný výrobek vyváželi.
(65) Na základě uvedených faktů bylo shledáno, že rozpětí cenového podbízení vyjádřené v procentech cen výrobního odvětví Společenství je kolem 10 %.
Pokud je do výpočtu zahrnuta současná úroveň antidumpingových cel, je cenové podbízení nulové.
3. Objemy a jednotkové ceny dovozů a prodejů výrobního odvětví Společenství v EU během OŠ
+++++ TABLE +++++
(66) Ve srovnání s dovozy pocházejícími z jiných třetích zemí byly ceny dovozů pocházejících z ČLR (tj. průměrně 12,59 EUR/kg) výrazně nižší.
Za těchto okolností je vysoce pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, dovozy dotyčného výrobku pocházejícího z ČLR by získávaly výhodu oproti vývozům do Společenství z jiných třetích zemí, a to v dumpingových cenách.
E. SITUACE VE VÝROBNÍM ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání situace ve výrobním odvětví Společenství také hodnocení všech ekonomických faktorů a ukazatelů, které měly vztah ke stavu výrobního odvětví od roku 1998 (základní rok) až do OŠ.
Dále uvedené údaje o výrobním odvětví Společenství představují, pokud není uvedeno jinak, souhrnné informace od tří spolupracujících výrobců Společenství.
1. Výroba, kapacita, využití kapacity a zásoby
(68) Výrobní kapacita byla stanovena na základě maximálního hodinového výkonu instalovaných strojů vynásobeného maximálním počtem pracovních hodin za rok, od čehož se odečetl odpočet na údržbu a jiná podobná přerušení výroby.
Výrobní kapacita vzrostla během zvažovaného období o 22 %.
+++++ TABLE +++++
(69) Výroba výrobního odvětví Společenství vzrostla během zvažovaného období o 1 %.
Tento skromný růst však neprobíhal rovnoměrně.
Po snížení o 6 % v roce 1999 vzrostla výroba mezi lety 1999 až 2001 o 27 %.
A konečně během OŠ se výroba vrátila na úroveň, která byla pouze o málo převyšovala úroveň výroby v roce 1998.
(70) Důvody pro zvýšení výroby a kapacity v roce 2000 a 2001 jsou vysvětleny v bodě 61 odůvodnění.
Dramatický nárůst celosvětové poptávky po dotyčném výrobku, který byl způsoben vyšší hospodářskou aktivitou na světových trzích a prosazením nového systému vývozních licencí v ČLR, podnítil investice do výrobní kapacity zejména během let 2000 a 2001, následkem čehož vzrostla během zvažovaného období kapacita o 22 %.
(71) Snížení ve využití kapacity během OŠ ve srovnání s předchozími lety se vysvětluje náhlým poklesem poptávky po dotyčném výrobku během OŠ.
Zatímco kapacita rostla na základě předpokladu pokračující silné poptávky na trhu, ke zvýšení poptávky nedošlo, protože během OŠ snížili zákazníci své nákupy a spotřebovávali své skladové zásoby.
Následkem toho byla výroba během OŠ přibližně na stejné úrovni jako v roce 1998.
(72) Až do roku 2000 zůstala úroveň zásob ve vztahu k výrobě a prodejům poměrně stabilní.
Během OŠ se z důvodu neočekávaného snížení celosvětové poptávky úroveň zásob držených výrobním odvětvím Společenství zvýšila a dosáhla úrovně 30 % výroby ve srovnání s 18 % v roce 1998.
Úroveň skladových zásob běžná pro toto výrobní odvětví je zhruba 20 % výroby.
2. Objem prodejů, ceny, podíl na trhu a objemy prodejů na vývozních trzích
(73) Níže uvedená čísla představují objemy prodejů Společenství individuálním odběratelům ve Společenství, podíl na trhu ve Společenství a objemy prodejů na vývozních trzích.
+++++ TABLE +++++
(74) Objemy prodejů na trhu Společenství vykazují mírný nárůst během zvažovaného období, s množstvím prodaným během OŠ o 13 % nad úrovní v roce 1998.
Celkově získalo výrobní odvětví Společenství určitý vliv na úkor dovozů se zvýšením podílu na trhu z 62 % v roce 1998 na 64 % během OŠ.
(75) Kromě roku 2001 zůstala průměrná prodejní cena ve výrobním odvětví Společenství poměrně stabilní s průměrnou prodejní cenou během OŠ o 5 % vyšší než v roce 1998.
Během roku 2001 vzrostla průměrná prodejní cena na 17,10 EUR/tunu, ale následně se během OŠ opět snížila na 14,92 EUR.
(76) Objemy vývozních prodejů během zvažovaného období také vzrostly.
Prodaná množství vzrostla o 24 % v době mezi rokem 1998 a OŠ a nejvyššího bodu dosáhla v roce 2001.
Během dotyčného období představovaly prodeje na vnější trhy asi 25–30 % z celkového prodeje.
(77) Celkové objemy prodejů vzrostly v době mezi rokem 1998 a OŠ o 16 % a nejvyššího bodu dosáhly v roce 2001 z důvodů vysvětlených v bodě 61 odůvodnění.
3. Ziskovost, návratnost investic (aktiv) a peněžní tok
+++++ TABLE +++++
(78) Kromě roku 2001, který, jak bylo vysvětleno výše, byl rokem výjimečným, hospodářské ukazatele (ziskovost, návratnost investic a peněžní toky) ukazují, že se ve výrobním odvětví Společenství snížily ziskové rozpětí, návratnost a peněžní tok získané z prodejů na trhu Společenství.
(79) Dalším faktorem, který přispěl ke snížení ziskovosti během OŠ, byla dočasná ztráta hlavní dodavatelské smlouvy jedním z výrobců Společenství a snížení prodejů, které bylo alespoň zčásti způsobené tím, že uživatelé čerpali ze zásob vytvořených v roce 2001 v obavě z možného nedostatku.
Existuje také důkaz, že ziskovost výrobců, kteří musejí tuto komoditu kupovat na otevřeném trhu, ovlivnily silné výkyvy v ceně hlavní suroviny (APT), z níž většina pochází z Číny.
4. Investice a schopnost získávat kapitál
+++++ TABLE +++++
(80) V době mezi lety 1998 až 2001 byla hladina investic poměrně vyrovnaná s pravidelnými investicemi do technických zlepšení výrobního procesu a dalších souvisejících zařízení.
Během OŠ však úroveň investic výrazně klesla z důvodu nízké ziskovosti prodejů na trhu Společenství.
(81) Výrobní odvětví Společenství bylo schopno během zvažovaného období včetně OŠ získávat kapitál buď díky vnějším poskytovatelům finančních prostředků nebo mateřským společnostem.
5. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
+++++ TABLE +++++
(82) Počet zaměstnanců se během zvažovaného období mírně snížil.
Celkové náklady na zaměstnanost zůstaly poměrně stálé až do roku 2000, ale pak v roce 2001 vzrostly a zůstaly na vyšší úrovni také během OŠ.
Ve zvažovaném období vzrostly náklady na zaměstnanost o 8 %, což představuje běžný růst mezd.
(83) V době mezi rokem 1998 a OŠ se v souvislosti se zvýšením výroby zvýšila produktivita o 2 %.
Výrobnímu odvětví Společenství se skutečně podařilo zvýšit výrobu v roce 2000 a 2001 bez výrazného zvýšení počtu zaměstnanců, což v uvedených letech vedlo ke zvýšení produktivity.
Je však třeba poznamenat, že úroveň produktivity není ovlivněna pouze úrovní samotné výroby, ale také různým sortimentem výrobků v různých letech.
6. Výše dumpingového rozpětí a zotavení se z předešlého dumpingu
(84) Objem a podíl dumpingových dovozů z ČLR na trhu se během zvažovaného období zvýšil.
Obě hodnoty však zůstaly nízké v porovnání s velikostí volného trhu (představovaly pouze 4 % ze spotřeby na volném trhu).
Nicméně z důvodu výše dumpingového rozpětí (31 %) a vnějších faktorů, jako výkyvů v cenách hlavní suroviny (APT) a dočasné ztráty důležité dodavatelské smlouvy, a navzdory stabilní poptávce po dotyčném výrobku zaznamenalo výrobní odvětví Společenství určité snížení ziskovosti a dalších finančních ukazatelů, jak jsou popsány v bodě 78 odůvodnění.
7. Trh pro vázané využití
(85) Závěry týkající se určitých hospodářských ukazatelů souvisejících s výrobním odvětvím Společenství byly kvůli získání ucelenějšího obrazu situace mezi výrobci ve Společenství porovnány s údaji získanými od spolupracujícího výrobce ze Společenství, který vyrábí výhradně pro vázané využití.
Závěry týkající se tohoto výrobce jsou následující (vzhledem k tomu, že se zjištění týkají pouze jedné společnosti, jsou indexované):
+++++ TABLE +++++
(86) Výrobní kapacita vzrostla v době mezi rokem 1998 a 1999 o 16 % a poté zůstala na stejné úrovni.
Výroba se během dotyčného období snížila o 27 % a pohybovala se mezi indexem 92 až indexem 108.
Využití kapacity se v době mezi lety 1998 a 2001 snížilo o 6 % a pak během OŠ o dalších 39 %, což souviselo se snížením výroby.
Zásoby se během dotyčného období více než ztrojnásobily, ačkoli míra tohoto zvýšení částečně odráží nízké zásoby v roce 1998.
Hlavní investice byly podniknuty v letech 1998 a 2001.
Zaměstnanost zůstala v podstatě stálá až do roku 2001, ale během OŠ klesla o 10 %.
Náklady na zaměstnanost vzrostly do roku 2001 na index 117, ale během OŠ klesly na index 109.
Produktivita se v období od roku 1998 do roku 2000 pohybovala mezi indexem 92 a indexem 111, ale během OŠ se v souvislosti se snížením výroby a bez ohledu na snížení zaměstnanosti v daném roce snížila na index 84.
(87) Dotyčný výrobek byl prodáván vnitřně za převodní cenu.
Zjistilo se, že převodní ceny nevycházely ze skutečných tržních cen natolik, aby mohly být považovány za odraz tržních cen.
Stejně tak by ani analýza různých nákladů spojených s výrobou dalších výrobků nepřispěla ke stanovení tržní hodnoty dotyčných převáděných výrobků.
Proto nejsou analýza ziskovosti ani návratnost investic ani peněžní tok související s vázaným využitím považovány za spolehlivé ukazatele.
Jako součást větší skupiny nebyla schopnost dotčené společnosti získávat kapitál nijak výrazně ovlivněna.
(88) Protože nebylo zjištěno, že by dovozy bez ohledu na velikost dumpingového rozpětí byly v přímé konkurenci s dotyčným výrobkem vyráběným pro vázané využití, byl učiněn závěr, že výrobci vyrábějící pro svou vázané využití nejsou výrazně ovlivněni dumpingovými dovozy nebo opatřeními.
(89) Celkově byl vývoj na trhu pro vázané využití podobný vývoji na volném trhu, ačkoli v případě výroby, zaměstnanosti a produktivity vykazoval negativnější trend.
Proto by zahrnutím trhu pro vázané využití nebyly ovlivněny celkové závěry učiněné v souvislosti s volným trhem.
8. Závěr ohledně situace ve výrobním odvětví Společenství
(90) Ačkoli opatření jsou již po určitou dobu v platnosti a navzdory stabilní poptávce po dotyčném výrobku zaznamenalo výrobní odvětví Společenství během zvažovaného období určité snížení ziskového rozpětí a zhoršení dalších finančních ukazatelů.
Omezením zvyšování cen během zvažovaného období bylo výrobní odvětví Společenství schopno zvýšit prodej a podíl na trhu.
Bylo toho však dosaženo na úkor ziskovosti.
Během OŠ byl průmysl pouze mírně nad bodem, kdy hospodařil bez zisku, ačkoli tento výsledek musí být vyvážen proti výsledku z roku 2001, který byl rokem výjimečným.
Zatímco škodlivý vliv dumpingu je vyrovnán clem, existují důkazy, že prudké výkyvy v cenách suroviny (APT), z níž většina pochází z ČLR, ovlivnily ziskovost těch výrobců Společenství, kteří jsou závislí na nákupu suroviny na otevřeném trhu.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(91) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a se zvláštním ohledem na bod 66 odůvodnění je pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, výrobní odvětví Společenství by muselo čelit většímu tlaku z rostoucích objemů dumpingových vývozů dotyčného výrobku z ČLR.
Zvýšená nerovná konkurence způsobená dumpingovými dovozy by pravděpodobně vedla k dalšímu zhoršování finanční situace výrobního odvětví Společenství.
Závěr proto zní, že by zrušení opatření s největší pravděpodobností vedlo k další újmě výrobního odvětví Společenství.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Obecné úvahy
(92) Bylo posuzováno, zda existují přesvědčivé důvody pro závěr, že zachování současných opatření není v zájmu Společenství. Za tímto účelem a v souladu s čl.
21 odst. 1 základního nařízení byl zájem Společenství stanoven na základě ohodnocení všech možných zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dalších výrobců ve Společenství, dovozců/obchodníků a také uživatelů dotyčného výrobku.
Kvůli tomuto rozboru byly vyžadovány informace od všech uvedených zúčastněných stran.
(93) Je třeba připomenout, že při předchozím šetření byl učiněn závěr, že přijetí opatření není proti zájmu Společenství.
Navíc, vzhledem k tomu, že současné šetření je přezkumem již zavedených antidumpingových opatření, bylo možno hodnotit veškeré negativní vlivy současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(94) Bylo zkoumáno, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti pokračování dumpingu, který působí újmu, existovaly přesvědčivé důvody pro závěr, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Společenství.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(95) Připomíná se, že bylo stanoveno, že pokračování dumpingu u dotyčného výrobku pocházejícího z ČLR je pravděpodobné a že existuje riziko pokračování újmy, kterou tyto dovozy výrobnímu odvětví Společenství působí.
V zájmu výrobního odvětví Společenství je zamezit újmě, a prodloužení opatření by dosažení tohoto cíle mělo pomoci.
Je proto v zájmu výrobního odvětví Společenství zachovat opatření proti dumpingovým dovozům z ČLR.
3. Zájem nespřízněných dovozců a obchodníků
(96) Od dovozců ani obchodníků nebyly obdrženy žádné odpovědi.
Nespolupráce dovozců a obchodníků naznačuje, že prodloužení opatření týkajících se dovozů z ČLR by neměla žádný výrazný vliv na situaci nespřízněných dovozců dotyčného výrobku do Společenství, ani na situaci obchodníků s tímto výrobkem.
To také odpovídá závěrům učiněným při předchozích šetřeních.
4. Zájem uživatelů
(97) Uživatelé dotyčného výrobku ve Společenství jsou především výrobci součástek z tvrdého kovu, kteří dotyčný výrobek používají jako surovinu.
Někteří uživatelé jsou velcí mezinárodní výrobci, kteří jako surovinu používají především karbid wolframu vlastní výroby (vázané využití), zatímco někteří (zejména menší výrobci) nakupují dotyčný výrobek buď od vývozců nebo od výrobního odvětví Společenství.
(98) Pokud jde o zájem velkých mezinárodních výrobců, naznačuje jejich nevyjádření se k návrhu, že další pokračování opatření týkajících se dovozů pocházejících z ČLR by nemělo žádný významný vliv na jejich situaci ve Společenství.
(99) Dotazník vyplnil jeden malý výrobce nástrojů.
Přibližně 90 % svých zásob karbidu wolframu nakupuje od výrobního odvětví Společenství.
Vyjádřil obavu, že pokud by byla opatření zachována, posílilo by to pozici výrobního odvětví Společenství vůči uživatelům a výrobnímu odvětví, které tento uživatel označil za rozdělené, a uživatelé byli více závislí na výrobním odvětví Společenství jako zdroji dodávek.
Ačkoli však výrobní odvětví Společenství ovládalo 64 % trhu EU a je důležitým zdrojem dodávek, není jediným zdrojem dodávek.
Během OŠ si na trhu EU konkurovali čtyři výrobci.
Kromě toho existuje konkurence ze strany dovozů z ČLR a dalších zemí, které během OŠ dohromady nasytily 36 % trhu.
Proto se má za to, že na trhu EU existuje celá řada dalších zdrojů dodávek a že obavy tohoto uživatele nejsou opodstatněné.
(100) Zatímco pokračování opatření může pomoci udržet postavení výrobního odvětví Společenství ve vztahu k uživatelům, existují vhodné náhradní zdroje dodávek.
Pokud by byla opatření zrušena, existuje zřejmé nebezpečí, že by průmyslové podniky Společenství opustily trh a uživatelé by ztratili důležitý zdroj dodávek.
5. Závěry ohledně zájmu Společenství
(101) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se další uplatňování opatření nezdá být v rozporu se zájmem Společenství.
Naopak, pokud umožní, aby výrobní odvětví Společenství zůstalo na trhu Společenství aktivní, pomůže zachovat různé zdroje dodávek pro uživatele.
H. ZÁVĚR
(102) Šetření ukázalo, že vývozci v ČLR pokračovali během OŠ v dumpingových postupech.
Bylo také prokázáno, že trh Společenství je vzhledem k cenám účtovaným čínským zákazníkům nebo cenám na jiných vývozních trzích pro čínské vývozce atraktivním trhem.
Pokud by tedy byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by bylo velké množství dumpingových dovozů přesunuto na trh Společenství.
(103) Finanční situace výrobního odvětví Společenství, kterou během zvažovaného období odráží nižší ziskovost, nižší návratnost investic a menší peněžní tok, by se v případě zrušení opatření pravděpodobně ještě zhoršila, protože by na trh Společenství začalo proudit zvýšené množství dumpingových dovozů z ČLR.
(104) Pokud jde o zájem Společenství, závěr zní, že neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových opatření proti dovozům dotyčného výrobku pocházejícího z ČLR.
(105) Proto se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingová opatření proti dovozům karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z ČLR.
I. ANTI-DUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(106) Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření.
Byla jim také poskytnuta lhůta pro vyjádření stanoviska ke sděleným informacím.
Nebyly obdrženy žádné připomínky, na jejichž základě by bylo třeba výše uvedené závěry změnit.
(107) Z výše uvedeného vyplývá, že by antidumpingová opatření použitelná pro dovozy dotyčného výrobku pocházejícího z ČLR měla být v souladu s ustanovením čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu kódu KN 28499030 pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, které se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, je 33 %.
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2269/2004
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2340/2002 a (ES) č. 2347/2002, pokud jde o rybolovná práva na hlubinné druhy pro nové členské státy, které přistoupily v roce 2004
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinska a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na kterých je založena Evropská unie [1] (dále jen "akt o přistoupení z roku 2003"), a zejména na čl. 57 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V aktu o přistoupení z roku 2003 nebyly v nařízení Rady (ES) č. 2340/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se pro roky 2003 a 2004 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb [2] učiněny žádné úpravy k přidělení rybolovných práv na hlubinné druhy novým členským státům.
Je proto nutné přidělit tato rybolovná práva členským státům, které přistoupily v roce 2004, s přihlédnutím ke způsobům provozování rybolovné činnosti obdobným těm, které byly použity v roce 2002, aby mohli rybáři z těchto členských států pokračovat ve své činnosti.
(2) Přidělení rybolovných práv by nemělo vést k tomu, aby byly úlovky dovoleně odlovené před 1. květnem 2004 odpočítávány z kvóty podle čl. 23 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [3], článku 5 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót [4], nebo článku 26 nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky [5].
(3) Nařízení Rady (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky [6], stanoví stropy pro výkon a kapacitu rybářských loďstev, která mohou provádět vykládku významných množství hlubinných druhů, a určuje referenční období pro stanovení těchto stropů, totiž období tří let před vstupem uvedeného nařízení v platnost.
Je nutné, aby referenční období pro stanovení těchto stropů zahrnovalo poslední roky, a rybáři z nových členských států tak mohli pokračovat ve své činnosti.
(4) Aby bylo možné použít nařízení (ES) č. 2340/2002 a (ES) č. 2347/2002 na členské státy, které přistoupily roku 2004, ode dne přistoupení, je nezbytně nutné, aby bylo toto nařízení vstoupilo v platnost dnem 1. května 2004.
(5) Nařízení (ES) č. 2340/2002 a (ES) č.
2347/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 2340/2002 se mění takto:
1. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 3a
1. Úlovky odlovené mezi 1. lednem a 1. květnem 2004 plavidly členských států, které přistoupily v roce 2004, se odpočtou od kvót stanovených v příloze I.
2. Členské státy uvedené v odstavci 1 oznámí Komisi nejpozdějí 15 dnů po dni vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie množství svých úlovků mezi 1. lednem a 1. květnem 2004."
2. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 4a
Ustanovení čl. 23 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93, článek 5 nařízení (ES) č. 847/96 a článek 26 nařízení (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky [7] se nepoužijí na úlovky odlovené plavidly členských států, které přistoupily v roce 2004, před 1. květnem 2004 a které převyšují kvótu stanovenou v příloze I tohoto nařízení.
3. Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
V článku 4 nařízení (ES) č. 2347/2002 se doplňuje nový odstavec, který zní:
"3. Odchylně od odstavce 1 vypočtou členské státy, které přistoupily v roce 2004, souhrnný výkon a souhrnný výtlak svých plavidel, která v roce 2000, 2001 nebo 2002 vyložila na pevninu celkově více než 10 tun různých hlubinných druhů.
Tyto souhrnné hodnoty jsou sděleny Komisi."
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2270/2004
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se pro roky 2005 a 2006 stanoví rybolovná práva pro populace hlubinných ryb pro rybářská plavidla Společenství
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky [1], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 4 nařízení (ES) č. 2371/2002 přijme Rada opatření nezbytná k zajištění přístupu do vod a ke zdrojům a k zajištění udržitelného provozování rybolovných činností s ohledem na dostupné vědecké poznatky.
(2) Podle článku 20 nařízení (ES) č. 2371/2002 je povinností Rady stanovit rybolovná práva na loviště nebo skupinu lovišť a přidělit je v souladu s předepsanými kritérii.
(3) Nejnovější vědecké poznatky Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) o některých populacích ryb žijících hluboko v mořích ukazují, že tyto populace jsou loveny neudržitelným způsobem a že rybolovná práva na tyto populace by měla být snížena, aby se zajistila jejich udržitelná úroveň.
(4) Podle dalších poznatků ICES je míra využívání druhu Hoplostethus atlanticus v oblasti ICES VII příliš vysoká.
Z vědeckých poznatků dále vyplývá, že stav populace druhu Hoplostethus atlanticus se prudce snížil a že byly určeny oblasti, ve kterých se nacházejí ohrožená seskupení tohoto druhu.
Je proto vhodné zakázat rybolov druhu Hoplostethus atlanticus v těchto oblastech.
(5) Společenství je smluvní stranou Úmluvy o rybolovu v severovýchodním Atlantiku, která doporučila omezení intenzity rybolovu některých hlubinných druhů.
Společenství by proto mělo toto doporučení provést.
(6) Pro zajištění účinné správy kvót je třeba stanovit zvláštní podmínky, za kterých se provádějí rybolovné operace.
(7) V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót [2], je nezbytné určit, na jaké populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8) Z vědeckých poznatků ICES týkajících se většiny hlubinných druhů vyplývá, že je třeba snížit intenzitu rybolovu.
Vzhledem k tomu, že neexistují zvláštní opatření omezující činnost plavidel lovících hlubinné druhy, je vhodné upravit dostupnou intenzitu tím, že se podle vědeckých poznatků upraví výkon a kapacita rybářského loďstva.
(9) Opatření tohoto nařízení by měla být stanovena s odkazem na oblasti ICES, které jsou definovány v nařízení Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku [3] a na oblasti CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku), které jsou definovány v nařízení Rady (ES) č. 2597/95 ze dne 23. října 1995 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v určitých oblastech kromě severního Atlantiku [4].
(10) Rybolovná práva by měla být využívána v souladu s právními předpisy Společenství v dané oblasti, a zejména s nařízením Komise (EHS) č. 1381/87 ze dne 20. května 1987, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro označování a dokumentaci rybářských plavidel [5], nařízením Rady (EHS) č. 2807/83 ze dne 22. září 1983, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro zaznamenávání údajů o úlovcích ryb členských států [6], nařízením Rady (EHS) č. 2847/93 ze dne 12. října 1993 o zavedení kontrolního režimu pro společnou rybářskou politiku [7], nařízením Rady (ES) č. 88/98 ze dne 18. prosince 1997, kterým se stanoví některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu [8], nařízením Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu [9], a nařízením Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů [10].
(11) Za účelem zajištění obživy rybářů Společenství je důležité tyto rybolovné oblasti otevřít od 1. ledna 2005.
Vzhledem k naléhavosti této záležitosti je nezbytné udělit výjimku ze lhůty šesti týdnů uvedené v části I bodě 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a smlouvám o založení Evropských společenství,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pro roky 2005 a 2006 roční rybolovná práva pro populace hlubinných druhů pro rybářské loďstvo Společenství v oblastech nacházejících se ve vodách Společenství a v některých vodách mimo Společenství, které podléhají omezením odlovu, a stanoví zvláštní podmínky, za nichž mohou být tato rybolovná práva využívána.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se "povolením k hlubinnému rybolovu" rozumí povolení uvedené v článku 3 nařízení (ES) č. 2347/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací a s tím spojené požadavky [11].
2. Definice oblastí ICES jsou uvedeny v nařízení (EHS) č. 3880/91 a oblastí CECAF v nařízení (ES) č. 2597/95.
Článek 3
Stanovení rybolovných práv
Rybolovná práva pro populace hlubinných druhů pro plavidla Společenství se stanoví podle přílohy.
Článek 4
Rozdělení mezi členské státy
Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy uvedeným v příloze nejsou dotčeny
a) výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b) přidělení provedená podle čl. 21 odst. 4 a čl. 32 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2847/93 a čl. 23 odst. 4 nařízení (ES) č. 2371/2002;
c) dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d) převedená množství podle článku 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e) odpočty provedené podle článku 5 nařízení (ES) č. 847/96 a čl. 23 odst. 4 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 5
Pružnost kvóty
Pro účely nařízení (ES) č. 847/96 se všechny kvóty v příloze tohoto nařízení považují za "analytické" kvóty.
Opatření uvedená v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 847/96 se však na tyto kvóty nepoužijí.
Článek 6
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, na něž byla stanovena rybolovná práva tímto nařízením, mohou být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud byly odloveny plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Všechny vykládky se odečtou z kvóty.
První pododstavec se nepoužije na úlovky odlovené v průběhu vědeckých výzkumů uskutečněných podle nařízení (ES) č. 850/98, které se z kvóty neodečítají.
Článek 7
Hoplostethus atlanticus
1. Ochrannými oblastmi druhu Hoplostethus atlanticus se rozumějí tyto mořské oblasti:
a) mořská oblast ohraničená loxodromami, které propojují tyto souřadnice:
57° 00′ s. š., 11° 00′ z.d.
57° 00′ s. š., 8° 30′ z.d.
56° 23′ s. š., 8° 30′ z.d.
55° 00′ s. š., 9° 38′ z.d.
55° 00′ s. š., 11° 00′ z.d.
57° 00′ s. š., 11° 00′ z.d.
b) mořská oblast ohraničená loxodromami, které propojují tyto souřadnice:
55° 30′ s.š., 15° 49′ z.d.
53° 30′ s.š., 14° 11′ z.d.
50° 30′ s.š., 14° 11′ z.d.
50° 30′ s.š., 15° 49′ z.d.
c) mořská oblast ohraničená loxodromami, které propojují tyto souřadnice:
55° 00′ s.š., 13° 51′ z.d.
55° 00′ s.š., 10° 37′ z.d.
54° 15′ s.š., 10° 37′ z.d.
53° 30′ s.š., 11° 50′ z.d.
53° 30′ s.š., 13° 51′ z.d.
Tyto souřadnice a odpovídající loxodromy a polohy plavidel musí být měřeny podle normy WGS84.
2. Členské státy zajistí, aby plavidla mající povolení k hlubinnému rybolovu byla řádně sledována středisky sledování lovišť (FMC), která mají k dispozici systém pro zjišťování a zaznamenávání vstupu plavidel do oblastí vymezených v odstavci 1, průjezdu jimi a výstupu z nich.
3. Plavidla mající povolení k hlubinnému rybolovu, která vstoupila do oblastí vymezených v odstavci 1, nesmějí uchovávat na palubě ani překládat žádné množství druhu Hoplostethus atlanticus ani nesmějí vykládat na pevninu žádné množství druhu Hoplostethus atlanticus na konci dotyčného rybářského výjezdu, pokud
- během průjezdu nejsou všechna lovná zařízení na palubě připevněna a uskladněna v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 20 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2847/93,
- průměrná rychlost během průjezdu je menší než 8 uzlů.
Článek 8
Omezení intenzity a s tím spojené požadavky pro řízení populací
Každý členský stát zajistí, aby intenzita rybolovu, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, plavidly majícími povolení k hlubinnému rybolovu nepřekročila v roce 2005 90 % intenzity rybolovu jeho plavidel v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II nařízení Rady (ES) č. 2347/2002, s výjimkou stříbrnice atlantské.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES) č. 2271/2004
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1255/96 o dočasném pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro určité průmyslové výrobky, zemědělské produkty a produkty rybolovu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 26 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Je v zájmu Společenství úplně nebo částečně pozastavit všeobecná cla společného celního sazebníku pro určitý počet nových produktů, které nejsou uvedeny v příloze nařízení Rady (ES) č. 1255/96 ze dne 27. června 1996 ze dne o dočasném pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku pro určité průmyslové výrobky, zemědělské produkty a produkty rybolovu [1].
(2) Ze seznamu v příloze uvedeného nařízení by měl být vyjmut určitý počet produktů, u nichž již není v zájmu Společenství pokračovat v pozastavení všeobecných cel společného celního sazebníku nebo u kterých je nutné změnit jejich popis s ohledem na technický vývoj produktů a ekonomické tendence na trhu.
(3) Produkty, jejichž popis je nutné změnit v popisu, by měly být považovány za nové produkty.
(4) Nařízení (EHS) č. 1255/96 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(5) S ohledem na to, že by se toto nařízení mělo používat od 1. ledna 2005, mělo by vstoupit v platnost okamžitě,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1255/96 se mění takto:
1. vkládají se produkty uvedené v příloze I tohoto nařízení;
2. vypouštějí se produkty, jejichž kódy jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Rady (ES) č. 2272/2004
ze dne 22. prosince 2004
o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz kumarinu odesílaného z Indie nebo Thajska, ať již je prohlášen za pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Stávající opatření
(1) Po provedeném přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 769/2002 [2] (dále jen "původní nařízení") konečné antidumpingové clo ve výši 3479 EUR za tunu z dovozu kumarinu kódu KN ex29322100 pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR").
2. Žádost
13 odst. 3 základního nařízení, aby přezkoumala údajné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR (dále jen "žádost").
Žádost byla předložena Evropskou radou pro chemický průmysl (CEFIC) (dále jen "žadatel") jménem jediného výrobce ve Společenství.
(3) Žádost obsahovala tvrzení, že po uložení antidumpingových opatření na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR došlo ke změně ve struktuře obchodu, což se projevuje podstatným zvýšením dovozů stejného výrobku z Indie a Thajska.
(4) Tato změna ve struktuře obchodu vyplývá údajně z překládky kumarinu pocházejícího z ČLR přes Indii a Thajsko.
Žadatel dále tvrdil, že pro tyto praktiky neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě antidumpingových opatření uložených na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR.
(5) Nakonec žadatel tvrdil, že nápravné účinky stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR jsou znehodnocovány, pokud jde o množství i ceny.
Zdá se, že podstatné objemy dovozů kumarinu z Indie a Thajska nahradily dovozy kumarinu z ČLR.
Navíc existují dostatečné důkazy o tom, že zvýšené dovozy jsou uskutečňovány za ceny značně nižší než je cena nezpůsobující újmu stanovená v šetření, které vedlo k uložení stávajících opatření, a že existuje dumping, pokud jde o běžné hodnoty, které byly dříve zjištěny pro kumarin pocházející z ČLR.
3. Zahájení
(6) Nařízením (ES) č. 661/2004 [3] (dále jen "zahajovací nařízení") zahájila Komise šetření údajného obcházení opatření uložených na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR dovozem kumarinu odesílaného z Indie nebo Thajska, ať již je prohlášen za pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv, podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení a uložila celním orgánům, aby ode dne 9. dubna 2004 evidovaly dovozy kumarinu kódu KN ex29322100 (TARIC kódy 2932210011 a 2932210015) odesílaného z Indie nebo Thajska, ať již je prohlášen za pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv.
4. Šetření
(7) O zahájení šetření Komise úředně informovala orgány ČLR, Indie a Thajska, výrobce/vývozce, známé dotčené dovozce ve Společenství a žadatele.
Výrobcům/vývozcům v ČLR a Indii a rovněž dovozcům ve Společenství uvedeným v žádosti nebo známým Komisi ze šetření, které vedlo k uložení stávajících opatření, byly zaslány dotazníky (v Thajsku nebyli žádní známí výrobci).
V zahajovacím nařízení byla stanovena lhůta, ve které se zúčastněné strany mohly písemně vyjádřit a požádat Komisi o slyšení.
Všechny strany byly upozorněny, že nedostatečná spolupráce může vést k tomu, že bude použit článek 18 základního nařízení a závěry budou učiněny na základě dostupných údajů.
(8) Odpověď na dotazník nepředložil žádný výrobce či vývozce v ČLR a Thajsku.
V předepsaných lhůtách obdržela Komise odpovědi na dotazník od jednoho vyvážejícího výrobce v Indii a jednoho nezávislého dovozce ve Společenství.
Komise provedla ověřovací návštěvu v závodu tohoto vyvážejícího výrobce v Indii:
- Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Nasik, Indie
5. Období šetření
(9) Období šetření zahrnovalo období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen "OŠ").
Pro zkoumání změny ve struktuře obchodu byl proveden sběr dat od roku 2000 až do konce OŠ.
B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Obecné úvahy/stupeň spolupráce
a) Thajsko
(10) V šetření nebyli známi a nespolupracovali žádní výrobci či vývozci kumarinu v Thajsku.
Proto musely být závěry týkající se vývozu kumarinu odesílaného do Společenství z Thajska učiněny podle článku 18 základního nařízení na základě dostupných údajů.
Na začátku šetření byly orgány Thajska informovány o důsledcích nedostatečné spolupráce stanovených v čl. 18 odst.
b) Indie
(11) V šetření spolupracoval jeden vyvážející výrobce v Indii, společnost Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd, Indie (dále jen "Atlas"), která během OŠ realizovala více než 90 % objemu a hodnoty celkových dovozů kumarinu z Indie.
(12) Ve své odpovědi na dotazník společnost Atlas uvedla, že žádná z jejích spřízněných společností není přímo či nepřímo zapojena do obchodu a výroby kumarinu.
Ověřovací návštěva však prokázala, že společnost Atlas má v Indii dvě spřízněné společnosti: Monolith Chemicals Pvt. Ltd. a Aims Impex Pvt. Ltd., které dovážejí do Indie kumarin pocházející z ČLR a potom prodávají dovezené výrobky společnosti Atlas.
c) ČLR
(13) Žádní výrobci či vývozci z Číny v šetření nespolupracovali.
(14) Tyto společnosti byly jasně obeznámeny s tím, že nedostatečná spolupráce může vést k použití článku 18 základního nařízení.
Rovněž byly informovány o důsledcích nedostatečné spolupráce.
2. Dotyčný výrobek a obdobný výrobek
(15) Výrobek dotčený údajným obcházením je podle definice v původním nařízení kumarin spadající v současné době pod kód KN ex29322100.
Kumarin je bělavý krystalický prášek s charakteristickou vůní čerstvě posečeného sena.
Používá se hlavně jako aroma a jako fixační přípravek při přípravě vonných látek, které potom slouží k výrobě čistících prostředků, kosmetiky a parfémů.
(16) Kumarin lze vyrábět dvěma různými výrobními postupy: fenolovou cestou, která využívá Perkinovu reakci, a o-kreosolovou cestou, která využívá Raschingovu reakci.
Kumarin vyráběný těmito dvěma postupy však má shodné fyzikální a chemické vlastnosti a shodné použití.
(17) Na základě informací shromážděných během šetření od jediného spolupracujícího výrobce z Indie a vzhledem k nedostatečné spolupráci jiných výrobců z Indie a společností z Thajska a při neexistenci protidůkazů musí být učiněn závěr, že kumarin vyvážený do Společenství z ČLR a kumarin odesílaný z Indie a Thajska mají shodné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné použití. Proto musí být podle čl.
1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné výrobky.
3. Změna ve struktuře obchodu
(18) Podle uvedených informací vyplývá změna ve struktuře obchodu údajně z překládky přes Indii a Thajsko.
Thajsko
(19) Vzhledem k tomu, že žádná thajská společnost v šetření nespolupracovala, musely být vývozy z Thajska do Společenství stanoveny podle článku 18 základního nařízení na základě dostupných údajů.
Proto se pro zjištění vývozních cen a objemů dovozu z Thajska použily údaje Eurostatu, které byly nejvhodnějšími dostupnými informacemi.
(20) Dovozy kumarinu z Thajska se zvýšily z 0 tun v roce 2000 na 211 tun během OŠ.
Tento dovoz z Thajska byl zahájen v říjnu 2001, několik měsíců po zahájení přezkumu před pozbytím platnosti ukončeného v roce 2002 (dále jen "předcházející šetření"), kdy nebylo možné vyloučit, že opatření uložená nařízením Rady (ES) č. 600/96 ze dne 25. března 1996 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky [4] budou pokračovat.
Podíl dovozů odesílaných z Thajska na celkovém objemu dovozů kumarinu do Společenství se zvýšil z 0 % v roce 2000 na 50 % během OŠ, zatímco podíl dovozů kumarinu z ČLR do Společenství zůstal během stejného období neměnný ve výši 7 %.
Kromě toho čínské vývozní statistiky na úrovni kódu KN ukazují, že se během stejného období podstatně zvýšil vývoz kumarinu z ČLR do Thajska, a to z 1 tuny v roce 2000 na 270 tun během OŠ.
Zjistilo se rovněž, že dovozy z Thajska do určité míry kompenzovaly snížení dovozů z ČLR, neboť opatření byla původně uložena nařízením (ES) č. 600/96.
(21) Při absenci spolupráce a protidůkazů se dospělo k závěru, že od roku 2000 do OŠ došlo ve struktuře obchodu mezi ČLR, Thajskem a Společenstvím ke změně, která vyplývala z překládky kumarinu pocházejícího z ČLR přes Thajsko.
Indie
(22) Podíl dovozů odesílaných z Indie na celkovém objemu dovozů kumarinu do Společenství se zvýšil z 11 % v roce 2000 na 35 % během OŠ, zatímco podíl dovozů kumarinu z ČLR do Společenství zůstal během stejného období neměnný ve výši 7 %.
Kromě toho čínské vývozní statistiky na úrovni kódu KN ukazují, že se během stejného období podstatně zvýšil vývoz kumarinu z ČLR do Indie, a to z 88 tun v roce 2000 na 687 tun během OŠ.
Zjistilo se rovněž, že dovozy z Indie do určité míry kompenzovaly snížení dovozů z ČLR, neboť opatření byla původně uložena nařízením (ES) č. 600/96.
a) Spolupracující vyvážející výrobce do Indie
(23) Atlas podstatně a trvale zvýšil vývoz do Společenství ze 100 [5] ve finančním roce 2000/2001 [6] na 1957 v OŠ.
Během stejného období zvýšil Atlas podstatně nákup kumarinu pocházejícího z ČLR ze 100 ve finančním roce 2000/2001 na 1411 v OŠ.
Z toho lze tudíž vyvodit závěr, že Atlas se rozhodl dovážet kumarin čínského původu a po mírné úpravě jej znovu vyvážet do Společenství, čímž výrazně zvýšil svůj podíl dovozů odesílaných z Indie do Společenství.
b) Nedostatečně spolupracující společnosti
(24) V žádosti je uveden ještě jeden výrobce v Indii.
Pokud jde o tuto nedostatečně spolupracující společnost a případně další výrobce, kteří mohou existovat, ale kteří se rozhodli nespolupracovat, musel být jejich objem a hodnota vývozu stanovena podle článku 18 základního nařízení na základě dostupných údajů.
Proto byly pro zjištění vývozních cen a množství těchto nespolupracujících společností použity údaje Eurostatu, které byly nejvhodnějšími dostupnými informacemi.
Na tomto základě bylo zjištěno, že dovozy z těchto nedostatečně spolupracujících společností mírně poklesly.
Navíc je třeba podotknout, že dovozy z nedostatečně spolupracujících společností představovaly během OŠ pouze 4-7 % [7] objemu a hodnoty celkových dovozů kumarinu z Indie.
Vzhledem k nedostatečné spolupráci a malému tržnímu podílu nedostatečně spolupracujících společností bylo shledáno, že dostupné údaje o nedostatečně spolupracujících společnostech nebyly takové, aby znehodnotily závěr o změně ve struktuře obchodu
c) Závěr týkající se Indie
(25) Na základě uvedených závěrů je konstatováno, že od roku 2000 do OŠ došlo ve struktuře obchodu mezi Indií, ČLR a Společenstvím ke změně vyplývají ze zpětného vývozu a mírné úpravy kumarinu pocházejícího z ČLR přes Indii uvedenou nespolupracující společností a z překládky kumarinu pocházejícího z ČLR přes Indii nespolupracujícími společnostmi.
4. Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod
Thajsko
(26) Pokud jde o dovozy z Thajska, dospělo se vzhledem k nedostatečné spolupráci a při neexistenci protidůkazů k závěru, že pokud byly dovozy zahájeny několik měsíců po zahájení předchozího šetření, pravděpodobně v očekávání obnoveného uložení stávajících antidumpingových opatření, vyplývala změna ve struktuře obchodu spíše z existence antidumpingových opatření než z jiného hospodářského důvodu nebo dostatečného opodstatnění ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
Indie
(27) U spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii, společnosti Atlas, bylo zjištěno, že dovážela kumarin vyrobený o-kreosolovou cestou z ČLR prostřednictvím dvou spřízněných indických společností.
Ve společnosti Atlas byl dovezený výrobek dále čištěn a tento čištěný kumarin byl potom vyvážen zpět do Společenství.
Během OŠ představoval objem kumarinu zpracovaného tímto způsobem 75 % [8] celkového objemu výroby společnosti Atlas.
Zbývající objem 25 % [0] představoval skutečnou výrobu kumarinu fenolovou cestou v Indii.
Protože kód KN deklarovaný pro kumarin dovážený z ČLR a kód deklarovaný pro dále čištěný kumarin zpětně vyvážený společností Atlas do Společenství jsou shodné, dospělo se k závěru, že oba výrobky jsou shodné, a výrobek zpětně vyvážený do Společenství si proto zachovává svůj čínský původ.
(28) Atlas tvrdil, že kód KN je pouze indikativní prvek pro zjištění původu výrobku a že další čištění kumarinu je třeba považovat za poslední podstatné zpracování v podniku vybavenému k tomuto účelu, které vede k výrobě nového výrobku.
Podle názoru Atlasu má proto kumarin, který společnost dále čistila, indický původ.
(29) Bylo zjištěno, že další čištění kumarinu, který je již vhodný pro kosmetický průmysl, nemění původ kumarinu.
(30) Navíc šetření ukázalo, že náklady na další čištění kumarinu nebyly vysoké, a proto se dospělo k závěru, že tento postup představuje pouze mírnou úpravu kumarinu, která má zlepšit jeho čistotu, a nikoliv výrobu nového výrobku.
Dále čištěný kumarin spadá ve skutečnosti pod definici dotyčného výrobku.
Proti tomu neměl Atlas námitky.
(31) Atlas rovněž namítl, že při posuzování, zda je toto zpracování třeba považovat za podstatné, je nutno hodnotu kumarinu dovezeného z ČLR, která se ztratí v procesu dalšího čištění, považovat za náklady vzniklé procesem čištění.
Hodnota kumarinu ztracená v procesu čištění se však projeví v okamžiku, když se kumarin kupuje.
Proto ji nelze považovat za náklady vzniklé samotným procesem čištění.
(32) Tato společnost rovněž uvedla, že hlavním důvodem pro vývoz kumarinu pocházejícího z ČLR, byla nejistota způsobená rizikem stávek v Indii.
Avšak i když bylo riziko stávek jako takové pokládáno za možné zdůvodnění rozhodnutí společnosti, stávky mohou ovlivnit jak výrobní procesy používané ve společnosti Atlas, tj. výrobu indického kumarinu fenolovou cestou a čištění kumarinu vyrobeného o-kresolovou cestou pocházejícího z ČLR.
Stávky se proto nejeví jako dostatečné opodstatnění skutečnosti, že podíl kumarinu pocházejícího z ČLR a používaného ve výrobním procesu společnosti Atlas se zvýšil z cca 25 % v roce 2000 na více než 70 % během OŠ [0].
(33) Dospělo se proto k závěru, že změna ve struktuře obchodu vyplývá spíše z existence antidumpingových opatření než z jakéhokoliv dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
(34) Pokud jde o nedostatečně spolupracující společnosti v Indii, jejich vývoz po finančním roce 2001/2002 poklesl, neboť společnost Atlas výrazně zvýšila svůj podíl na trhu, ale jelikož se jedná pouze o malé množství, závěr o změně ve struktuře obchodu to nijak neovlivňuje.
5. Maření nápravných účinků cla, pokud jde o ceny a/nebo množství obdobných výrobků
Thajsko
(35) Na základě uvedené analýzy obchodního toku bylo zjištěno, že změna ve struktuře dovozů do Společenství souvisí s faktem, že byla zavedena antidumpingová opatření.
Zatímco do října 2001 na trhu Společenství chyběly dovozy deklarované jako pocházející z Thajska, během OŠ dosáhly 211 tun.
Tento objem představoval 30,7 % spotřeby Společenství během OŠ v předchozím šetření.
(36) Šetření prokázalo, že průměrné ceny dovozů z Thajska byly ještě nižší než ceny dovozů z ČLR v předchozím šetření, a tedy nižší než ceny výrobního odvětví ve Společenství.
Průměrné ceny dovozů z Thajska byly rovněž o 20 % nižší než čínské vývozní ceny během OŠ v tomto šetření.
(37) Na základě výše uvedeného byl vyvozen závěr, že pokud jde o množství a ceny obdobných výrobků, byly nápravné účinky antidumpingových opatření znehodnocovány změnou v obchodních tocích společně s nezvykle nízkými cenami vývozů z Indie.
Indie
(38) Na základě uvedené analýzy obchodního toku bylo zjištěno, že změna ve struktuře dovozů do Společenství souvisí s faktem, že byla zavedena antidumpingová opatření.
Zatímco v roce 2000 představovaly dovozy odesílané z Indie pouze 11 % celkového objemu dovozů kumarinu do Společenství, během OŠ dosáhly 35 %.
Tento objem představoval 18-22 % [9] spotřeby Společenství během OŠ v předchozím šetření.
(39) Šetření ukázalo, že průměrné ceny dovozů z Indie byly ještě nižší než ceny dovozů z ČLR v předchozím šetření, a tedy nižší než ceny výrobního odvětví ve Společenství.
Průměrné ceny dovozů z Thajska byly rovněž o 14 % nižší než čínské vývozní ceny během OŠ v tomto šetření.
(40) Na základě výše uvedeného byl vyvozen závěr, že pokud jde o množství a ceny obdobných výrobků, byly nápravné účinky antidumpingových opatření znehodnocovány změnou v obchodních tocích společně s nezvykle nízkými cenami vývozů z Indie.
(41) Atlas tvrdil, že je nepřiměřené porovnávat čínské vývozní ceny s cenami ve Společenství v roce 1994 (tj. OŠ použité k šetření, které vedlo k uložení původních opatření v roce 1996) s indickými vývozními cenami na stejném trhu dnes, neboť mezi těmito OŠ uplynulo 10 let.
(42) Ve skutečnosti však byly ceny porovnány s čínskými vývozními cenami určenými v OŠ přezkumu před pozbytím platnosti, které skončilo v roce 2002.
6. Důkazy o dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty, které byly dříve zjištěny pro obdobné nebo stejné výrobky
Thajsko
(43) Pro účely zjištění, zda existují důkazy o dumpingu, pokud jde o dotčený výrobek vyvážený během OŠ do Společenství z Thajska, byly podle článku 18 základního nařízení použity údaje Eurostatu.
(44) Čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyžaduje důkazy o dumpingu, pokud jde o běžné hodnoty, které byly dříve zjištěny pro obdobné nebo stejné výrobky.
(45) Pro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo ve formě úprav náležitě přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly provedeny podle čl.
2 odst. 10 základního nařízení, pokud jde o náklady na dopravu a pojištění, na základě dostupných údajů, tj. údajů uvedených v žádosti podle článku 18 základního nařízení.
(46) Srovnání váženého průměru běžné hodnoty zjištěné v předchozím šetření a váženého průměru vývozních cen během OŠ tohoto šetření, vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla podle čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení, prokázalo dumping dovozů kumarinu do Společenství z Thajska. Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla bylo více než 100 %.
Indie
(47) Pro účely zjištění, zda existují důkazy o dumpingu, pokud jde o dotyčný výrobek vyvážený během OŠ do Společenství z Indie, byly použity vývozní ceny poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem a pro nedostatečně spolupracující společnosti údaje Eurostatu podle článku 18 základního nařízení.
a) Spolupracující vyvážející výrobce
(48) Pro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou společnosti Atlas bylo ve formě úprav náležitě přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly provedeny podle čl.
2 odst. 10 základního nařízení na základě dostupných údajů, které poskytla společnost Atlas, pokud jde o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, balení a přepočty měn.
(49) Srovnání váženého průměru běžné hodnoty zjištěné v předchozím šetření a váženého průměru vývozních cen během OŠ tohoto šetření, vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla podle čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení, prokázalo dumping dovozů kumarinu odesílaných ze společnosti Atlas. Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla bylo více než 80 %.
(50) Atlas tvrdil, že porovnání vážené průměrné běžné hodnoty určené v předcházejícím šetření a váženého průměru vývozních cen během OŠ tohoto šetření vede k nesprávným závěrům, neboť časový rozdíl mezi OŠ těchto dvou šetření je deset let.
(51) Komise však použila údaje pro váženou průměrnou běžnou hodnotu z přezkumu před pozbytím platnosti, které skončilo v roce 2002, časový rozdíl mezi OŠ obou šetření je proto pouze dva roky. To je v souladu s požadavky uvedenými v čl.
13 odst. 1 základního nařízení.
b) Nedostatečně spolupracující společnosti
(52) Pro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo ve formě úprav náležitě přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly provedeny podle čl.
2 odst. 10 základního nařízení na základě dostupných údajů, které poskytla společnost Atlas, pokud jde o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, balení a přepočty měn.
(53) Srovnání váženého průměru běžné hodnoty zjištěné v předchozím šetření a váženého průměru vývozních cen během OŠ tohoto šetření, vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla podle čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení, prokázalo dumping dovozů kumarinu do Společenství z nedostatečně spolupracujících společností v Indii. Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) na hranici Společenství před zaplacením cla bylo více než 60 %.
C. OPATŘENÍ
(54) Z pohledu shora uvedeného zjištění obcházení ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu dotyčného výrobku pocházejícího z ČLR rozšířena na shodný výrobek odesílaný z Indie a Thajska bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska nebo nikoliv.
(55) Rozšířené clo by mělo být použito ve výši stanovené v čl. 1 odst. 2 původního nařízení.
(56) Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, ve kterých se stanoví, že rozšířená opatření se uplatní na evidované dovozy se stejným datem celní evidence, antidumpingové clo by se mělo vybírat z dovozu kumarinu odesílaného z Indie a Thajska, který vstoupil do Společenství na základě evidence uložené původním nařízením. Vzhledem k zaměnitelnosti výrobku a konkrétním okolnostem tohoto případu nebylo možné s určitostí oddělit transakce související s kumarinem skutečně vyrobeným v Indii od transakcí spojených s kumarinem dováženým z Číny, který byl dále čištěn a následně vyvážen do Společenství. Výběr rozšířeného antidumpingového cla z dovozu kumarinu odesílaného z Indie nelze proto zpětně uplatnit na dovozy kumarinu vyvážené společností Atlas během období evidence.
D. ŽÁDOST O VÝJIMKU Z CELNÍ EVIDENCE NEBO ROZŠÍŘENÍ CLA
(57) Jediný spolupracující vývozce, společnost Atlas, podal žádost o výjimku z celní evidence a předpokládaného rozšíření antidumpingových opatření podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení.
(58) Šetření prokázalo, že společnost Atlas obcházela platná antidumpingová opatření vývozem kumarinu pocházejícího z ČLR po jeho mírné úpravě.
Bylo rovněž zjištěno, že Atlas vyvážel do Společenství kumarin skutečně vyrobený v Indii fenolovou cestou (viz bod odůvodnění 27). Podle čl.
13 odst. 4 základního nařízení skutečnost, že Atlas se podílel na praktikách obcházení, jej zbavuje způsobilosti získat výjimku.
E. ZÁVAZEK
(59) Vzhledem k zaměnitelnosti výrobku a potížím, které měla společnost Atlas v OŠ s rozlišováním výrobků vyrobených v Indii fenolovou cestou a kumarinu čínského původu, který byl čištěn a vyvážen zpět do Společenství, se výjimečně považuje za vhodné přijmout závazek společnosti Atlas, že bude do Společenství prodávat kumarin skutečně vyrobený v Indii v omezeném množství, jež odpovídá množství tohoto výrobku prodaného do Společenství v OŠ.
Kumarin prodaný podle tohoto závazku by nepodléhal platbě rozšířeného cla.
(60) Tento závazek společnosti Atlas může Komise přijmout svým rozhodnutím.
(61) V této souvislosti se Atlas zavázal poskytovat Komisi pravidelné a podrobné údaje o svých vývozech do Společenství, aby mohla Komise účinně tento závazek kontrolovat.
(62) Aby mohla Komise účinně kontrolovat dodržování závazku této společnosti, při předkládání žádostí o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu je třeba osvobození od antidumpingového cla dále podmínit předložením obchodní faktury, která obsahuje alespoň náležitosti uvedené v příloze.
Tato úroveň údajů je rovněž nutná k tomu, aby mohly celní orgány s dostatečnou přesností určit, zda je zásilka shodná s obchodními doklady.
Nebude-li tato faktura předložena nebo nebude-li odpovídat výrobku předloženému celním orgánům, bude splatná příslušná sazba antidumpingového cla.
Vzhledem k shora uvedenému lze nabídku závazku považovat za přijatelnou a dotčená společnost byla informována o základních skutečnostech, kritériích a povinnostech, na kterých jeho přijetí závisí.
(63) Pokud Atlas závazek poruší nebo se ukáže-li se, že je závazek jinak nesplnitelný, může Komise jeho přijetí zrušit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 769/2002 z dovozu kumarinu kódu KN ex29322100 pocházejícího z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na dovoz kumarinu kódu KN ex29322100 odesílaného z Indie nebo Thajska, ať již je prohlášen za pocházející z Indie nebo Thajska či nikoliv (kódy TARIC 2932210011 a 2932210015).
2. Rozšířené clo podle odstavce 1 tohoto článku se vybírá z celně evidovaných dovozů v souladu s článkem 2 nařízení Komise (ES) č. 661/2004 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96 s výjimkou zboží vyváženého společností Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd., Debhanu Mansion, Nasik-Pune Highway, Nasik Road, MS 422 101, Indie (doplňkový kód TARIC A579).
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovozy propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovážené zboží přihlášené k propuštění do volného oběhu se osvobozuje od antidumpingového cla uloženého v článku 1, pokud je vyrobené společnostmi, jejichž závazek přijala Komise a jejichž jména jsou uvedena v příslušném rozhodnutí Komise, které se průběžně mění, a jež bylo dovezeno v souladu s uvedeným rozhodnutím.
2. Dovozy uvedené v odstavci 1 se osvobozují od antidumpingového cla za podmínky, že
a) celním orgánům členských států je při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu předložena obchodní faktura, která obsahuje alespoň náležitosti uvedené v příloze, a
b) zboží přihlášené a předložené k celnímu řízení odpovídá přesně popisu v obchodní faktuře.
Článek 3
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Společenství a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování žadatele.
Žádost musí být zaslána na tuto adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: J-79 05/17
B - 1049 Brussels
Fax (32 2) 295 65 05
Telex COMEU B 21877.
2. Po konzultaci s poradním výborem může Komise rozhodnutím osvobodit od cla rozšířeného podle čl. 1 odst. 1 dovozy od společností, které podají žádost.
Článek 4
Celním orgánům se ukládá, aby ukončily evidenci dovozů zavedenou podle článku 2 nařízení Komise (ES) č. 661/2004.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2273/2004
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Přistoupení 10 nových členských států se uskutečnilo dne 1. května 2004.
(2) V úvahu by se navíc měla vzít možnost dalších přistoupení.
(3) Společenství poskytla a zaručila úvěry pro přistupující země nebo pro projekty v těchto zemích uskutečňované.
Tyto úvěry a záruky jsou v současné době kryty záručním fondem a po dni přistoupení zůstávají nesplacené nebo v platnosti.
Od uvedeného dne přestávají spadat mezi vnější činnost Společenství a měly by proto být kryty přímo ze souhrnného rozpočtu Evropské unie a nikoli ze záručního fondu.
(4) Evropská investiční banka by měla sdělit Komisi výši nesplacených operací zaručených Společenstvím v nových členských státech ke dni přistoupení.
(5) Komise ve své zprávě vypracované v souladu s článkem 9 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 ze dne 31. října 1994, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy [2], dochází k závěru, že není nutné měnit žádné parametry záručního fondu z důvodu rozšíření Evropské unie.
(6) Vzhledem k množství informací nezbytných k vypracování výroční zprávy podle článku 7 nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94 a ke složitosti postupů, které musí být provedeny před předložením této zprávy, by měla být prodloužena lhůta pro její přípravu.
(7) Nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8) Smlouvy nestanoví jiné pravomoci k přijetí tohoto nařízení, než jsou pravomoci na základě článku 308 Smlouvy o ES a článku 203 Smlouvy o Euratomu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES, Euratom) č. 2728/94 se mění takto:
1. V článku 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
"Všechny operace prováděné ve prospěch třetí země nebo za účelem financování projektů ve třetí zemi spadají mimo oblast působnosti tohoto nařízení ode dne, kdy daná země přistoupí k Evropské unii."
2. Vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 3a
Po přistoupení nových členských států k Evropské unii se cílová částka sníží o částku vypočítanou na základě operací uvedených v čl. 1 třetím pododstavci.
Pro výpočet výše snížení se použije u operací nesplacených ke dni přistoupení procentní sazba podle čl. 3 druhého pododstavce použitelná k uvedenému dni.
Přebytek se vrací do zvláštní položky ve výkazu příjmů v souhrnném rozpočtu Evropské unie."
3. V článku 7 se datum "31. března" nahrazuje datem "31. května".
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2274/2004
ze dne 30. prosince 2004
o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.
(2) Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 31. prosince 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Nařízení Komise (ES) č. 2275/2004
ze dne 30. prosince 2004
o zahájení nabídkového řízení na snížení cla při dovozu čiroku pocházejícího ze třetích zemí do Španělska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě zemědělské dohody [2] uzavřené v rámci mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola se Společenství zavázalo k dovozu určitého množství čiroku do Španělska.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1839/95 ze dne 26. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k celním kvótám pro dovozy kukuřice a čiroku do Španělska a pro dovozy kukuřice do Portugalska [3], stanovilo zvláštní opatření nezbytná pro provádění nabídkových řízení.
(3) S ohledem na současné potřeby trhu ve Španělsku je třeba zahájit nabídkové řízení na snížení cla při dovozu čiroku.
(4) Nařízení Rady (ES) č. 2286/2002 ze dne 10. prosince 2002, kterým se stanoví režim použitelný pro zemědělské produkty a zboží vzniklé zpracováním zemědělských produktů pocházejících z afrických, karibských a tichomořských zemí (zemí AKT) a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1706/98 [4], zejména stanoví snížení cla o 60 % při dovozu čiroku v rámci kvóty 100000 tun za kalendářní rok a o 50 % při překročení této kvóty. Kumulace tohoto zvýhodnění a zvýhodnění vyplývajícího z nabídkového řízení na snížení dovozního cla by mohlo narušit španělský trh s obilovinami. Je tedy třeba takovou kumulaci vyloučit.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 se zahajuje nabídkové řízení na snížení cla při dovozu čiroku do Španělska.
2. Pokud toto nařízení nestanoví jinak, použijí se ustanovení nařízení (ES) č. 1839/95.
3. V rámci nabídkového řízení se nepoužije snížení cla při dovozu čiroku podle přílohy II nařízení (ES) č. 2886/2002.
Článek 2
Nabídkové řízení bude probíhat až do 15. prosince 2005.
Po dobu jeho trvání budou zahajována týdenní nabídková řízení, pro která budou množství a lhůty pro podávání nabídek stanoveny v oznámení o nabídkovém řízení.
Článek 3
Ve smyslu čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1839/95 jsou dovozní licence, které byly vydány v rámci nabídkového řízení, platné padesát dní ode dne jejich vydání.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2276/2004
ze dne 30. prosince 2004,
které se týká vyhlášení nabídkového řízení pro snížení dovozního cla u kukuřice původem z třetích zemí dovážené do Portugalska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě dohody o zemědělství [2] uzavřené v rámci Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání se Společenství zavázalo dovézt do Portugalska určité množství kukuřice.
(2) Nařízením Komise (ES) č. 1839/95 ze dne 26. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k celním kvótám při dovozu kukuřice a čiroku do Španělska a při dovozu kukuřice do Portugalska [3], byla stanovena zvláštní prováděcí pravidla nutná pro realizaci nabídkových řízení.
(3) Vzhledem k aktuálním potřebám trhu v Portugalsku je třeba vyhlásit nabídkové řízení pro snížení dovozního cla u kukuřice.
(4) Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se vyhlašuje nabídkové řízení pro snížení dovozního cla uvedeného v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 u kukuřice dovezené do Portugalska.
2. Nestanoví-li toto nařízení jinak, použije se nařízení (ES) č. 1839/95.
Článek 2
Nabídkové řízení se vyhlašuje až do 17. března 2005.
Po dobu jeho trvání se budou konat týdenní nabídková řízení, pro která jsou určena množství a lhůty zveřejněné v oznámení o vyhlášení nabídkového řízení.
Článek 3
Dovozní licence vydané v rámci těchto nabídkových řízení jsou platné padesát dnů od data jejich vydání dle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1839/95.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2277/2004
ze dne 30. prosince 2004
týkající se vyhlášení nabídkového řízení pro snížení dovozního cla u kukuřice původem z třetích zemí dovážené do Španělska
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1], a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na základě dohody o zemědělství [2] uzavřené v rámci Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání se Společenství zavázalo dovézt do Španělska určité množství kukuřice.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 1839/95 ze dne 26. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k celním kvótám při dovozu kukuřice a čiroku do Španělska a při dovozu kukuřice do Portugalska [3], byla stanovena zvláštní prováděcí pravidla nutná pro realizaci nabídkových řízení.
(3) Vzhledem k aktuálním potřebám trhu ve Španělsku je třeba vyhlásit nabídkové řízení pro snížení dovozního cla u kukuřice.
(4) Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se vyhlašuje nabídkové řízení pro snížení dovozního cla uvedeného v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 u kukuřice dovezené do Španělska.
2. Nestanoví-li toto nařízení jinak, použije se nařízení (ES) č. 1839/95.
Článek 2
Nabídkové řízení se vyhlašuje až do 28. dubna 2005.
Po dobu jeho trvání se budou konat týdenní nabídková řízení, pro která jsou určena množství a lhůty zveřejněné v oznámení o vyhlášení nabídkového řízení.
Článek 3
Dovozní licence vydané v rámci těchto nabídkových řízení jsou platné padesát dnů od data jejich vydání dle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1839/95.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2278/2004
ze dne 30. prosince 2004,
kterým se mění nařízení (ES) č. 2759/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 o podpoře Společenství pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích střední a východní Evropy v předvstupním období
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 ze dne 21. června 1999 o podpoře Společenství pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích střední a východní Evropy v předvstupním období [1], a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Čl. 26 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení [2], ve znění nařízení (ES) č. 1783/2003 [3], obsahuje některá ustanovení, jež nejsou přímo použitelná na přijímající země podle nařízení (ES) č. 1268/1999. Na článek 26 již proto nemůže být odkazováno v článku 3 nařízení Komise (ES) č. 2759/1999 [4]. Čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2759/1999 by proto měl obsahovat zvláštní ustanovení, která zohlední situaci s ohledem na kandidátské země.
(2) Článek 8 nařízení (ES) č. 1268/1999 se týká výše příspěvku Společenství a míry podpory.
Odstavec 2 tohoto článku zvyšuje limit podpory z veřejných prostředků na investice do zemědělského majetku, mj. na investice mladých zemědělců a/nebo investice v horských oblastech.
Tyto pojmy by měly být definovány v souladu s principy používanými v členských státech.
(3) Nařízení (ES) č. 2759/1999 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(4) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro zemědělské struktury a rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 2759/1999 se mění takto:
1. V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
Podporu lze poskytnout pro finanční investice uvedené v článku 25 nařízení (ES) č. 1257/1999 týkajícího se zlepšení zpracovávání a uvádění na trh zemědělských produktů včetně produktů rybolovu zahrnutých v příloze I Smlouvy.
Zemědělské produkty, s výjimkou produktů rybolovu, musí pocházet z kandidátských zemí nebo ze Společenství.
Finanční investice na maloobchodní úrovni jsou z podpory vyloučeny.
Podpora se poskytuje osobám, které nakonec nesou náklady spojené s investicemi do podniků splňujících podmínky uvedené v čl. 2 odst. 2 první a druhé odrážce uvedeného nařízení.
Pokud však jsou krátce před obdržením žádosti nově zavedeny minimální normy acquis communautaire, pokud jde o životní prostředí, hygienu a životní podmínky zvířat, je rozhodnutí poskytnout podporu podmíněno dodržováním těchto nových norem dotyčným podnikem na konci období investování."
2. V článku 8 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
"4. Pro uplatňování čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 1268/1999 se:
a) "mladým zemědělcem" rozumí zemědělec, který je v okamžiku, kdy se rozhoduje o poskytnutí podpory, mladší 40 let a má odpovídající odborné znalosti a způsobilost;
b) "horskými oblastmi" rozumí horské oblasti podle definice v čl. 18 odst. 1 nařízení (ES) č. 1257/1999;
c) "veřejnou podporou" rozumí veškerá podpora bez ohledu na to, zda je poskytována v rámci programu."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2279/2004
ze dne 30. prosince 2004,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 747/2001, pokud jde o celní kvóty Společenství a referenční množství pro některé zemědělské produkty pocházející ze Západního břehu Jordánu a pásma Gazy
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 747/2001 ze dne 9. dubna 2001 o správě celních kvót Společenství a referenčních množství v případě produktů, které mají na základě dohod s některými zeměmi Středomoří nárok na preference, a o zrušení nařízení (ES) č. 1981/94 a (ES) č. 934/95 [1], a zejména na čl. 5 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím ze dne 22. prosince 2004 [2] uzavřela Rada dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy Západního břehu Jordánu a pásma Gazy o vzájemných liberalizačních opatřeních a nahrazení protokolů 1 a 2 k prozatímní dohodě o přidružení mezi ES a palestinskou samosprávou.
Tato nová dohoda se provede ode dne 1. ledna 2005.
(2) Nový protokol č. 1, týkající se ujednání, která se použijí na dovoz zemědělských produktů pocházejících ze Západního břehu Jordánu a pásma Gazy do Společenství, dále jen "nový protokol č. 1", stanoví nové celní koncese a změny stávajících koncesí stanovených v nařízení (ES) č. 747/2001, z nichž některé spadají do rámce celních kvót Společenství a referenčních množství.
(3) Pro provedení celních koncesí podle nového protokolu č. 1 je nezbytné změnit nařízení (ES) č. 747/2001.
(4) Pro účely výpočtu celních kvót a referenčních množství v prvním roce použití by se mělo stanovit, že v případech, kdy kvótové období nebo období platnosti referenčního množství začne přede dnem provedení nové dohody, se objem celní kvóty nebo referenčního množství sníží úměrně k té části období, která již uplynula před tímto dnem.
(5) S cílem usnadnit správu určitých stávajících celních kvót a referenčních množství stanovených v nařízení (ES) č. 747/2001 by se měla množství dovezená v rámci těchto kvót a referenčních množství zohlednit při uplatňování opatření otevřených v souladu s nařízením (ES) č. 747/2001 ve znění tohoto nařízení.
(6) V souladu s novým protokolem č. 1 by se celní kvóty pro určité produkty měly zvýšit dvojnásobně.
(7) Jelikož se mají ustanovení tohoto nařízení použít ode dne provedení nové dohody, je vhodné, aby toto nařízení vstoupilo v platnost co nejdříve.
(8) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha VIII nařízení (ES) č. 747/2001 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Pro kvótové období a období platnosti referenčního množství, která jsou ke dni 1. ledna 2005 stále otevřená, se množství, která byla podle nařízení (ES) č. 747/2001 dána do volného oběhu ve Společenství v rámci celní kvóty a referenčních množství pod pořadovými čísly 09.1381, 18.0310, 18.0340 a 18.0380, zohlední při zaúčtování celní kvóty a referenčních množství stanovených v příloze VIII nařízení (ES) č. 747/2001 ve znění tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Nařízení Komise (ES) č. 2280/2004
ze dne 30. prosince 2004,
kterým se stanoví dovozní clo v odvětví obilovin použitelné od 1. ledna 2005
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami [1],
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, co se týče dovozních cel v odvětví obilovin [2], a zejména na čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dle článku 10 nařízení (ES) č. 1784/2003 se při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení účtují sazby cel společného celního sazebníku.
Avšak u produktů uvedených v odstavci 2 stejného článku je dovozní clo rovno intervenční ceně platné pro dovoz těchto produktů, zvýšené o 55 % a snížené o dovozní cenu CIF použitelnou pro jejich dodávku.
Toto clo nicméně nemůže překročit sazbu cla společného celního sazebníku.
(2) Na základě čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 1784/2003 se dovozní ceny CIF vypočítávají na základě reprezentativních cen platných pro dotyčný produkt na světovém trhu.
(3) Nařízení (ES) č. 1249/96 stanovilo prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1784/2003, které se týká dovozních cel v odvětví obilovin.
(4) Dovozní cla zůstávají v platnosti, dokud nejsou stanoveny a nevstoupí v platnost nové sazby.
(5) S cílem umožnit normální fungování režimu dovozních cel je třeba tato cla vypočítávat na základě reprezentativní tržní sazby zjištěné během daného období.
(6) Použití nařízení (ES) č. 1249/96 vede ke stanovení dovozních cel podle přílohy tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Dovozní cla v odvětví obilovin uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1784/2003 jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení na základě údajů uvedených v příloze II.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2005.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Dohoda
ze dne 16. září 2004
mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států nacházejících se vně eurozóny, kterou se mění dohoda ze dne 1. září 1998 o pracovních postupech pro mechanismus směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie
(2004/C 281/03)
EVROPSKÁ CENTRÁLNÍ BANKA (ECB) A NÁRODNÍ CENTRÁLNÍ BANKY ČLENSKÝCH STÁTŮ, KTERÉ SE NACHÁZEJÍ VNĚ EUROZÓNY (DÁLE JEN "NÁRODNÍ CENTRÁLNÍ BANKY VNĚ EUROZÓNY"),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropská rada ve svém usnesení ze dne 16. června 1997 [1] (dále jen "usnesení") rozhodla o zřízení mechanismu směnných kurzů (dále jen "ERM II") na počátku třetí etapy hospodářské a měnové unie dne 1. ledna 1999.
(2) V souladu s usnesením má ERM II pomoci zajistit, aby členské státy vně eurozóny, které se ERM II účastní, směřovaly svou politiku ke stabilitě, má podporovat konvergenci, a tím těmto státům pomáhat v jejich úsilí o přijetí eura.
(3) Dohoda ze dne 1. září 1998 mezi Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami členských států vně eurozóny o pracovních postupech pro mechanismus směnných kurzů ve třetí etapě hospodářské a měnové unie [2] (dále jen "dohoda centrálních bank") stanoví pracovní postupy pro ERM II.
(4) Článek 5 dohody centrálních bank je nezbytné nahradit novým ustanovením s cílem zohlednit významnější mezinárodní úlohu eura jako jedné z hlavních rezervních měn,
SE DOHODLY NA TOMTO:
Článek 1
Změna článku 5 dohody centrálních bank
Článek 5 dohody centrálních bank se nahrazuje tímto:
5.1 Předchozí souhlas národní centrální banky vně eurozóny se vyžaduje, má-li jiná centrální banka Evropského systému centrálních bank v úmyslu použít její měnu k intervenci v objemu přesahujícím vzájemně dohodnutá omezení v souvislosti s veškerými nepovinnými intervencemi, včetně jednostranných intervencí uvnitř fluktuačního pásma.
5.2 Použije-li národní centrální banka vně eurozóny euro v souvislosti s veškerými nepovinnými intervencemi, včetně jednostranných intervencí uvnitř fluktuačního pásma, v objemu přesahujícím vzájemně dohodnutá omezení, oznámí tuto skutečnost neprodleně ECB.
5.3 Strana, jež má v úmyslu provést operace (jiné než jsou intervence), při kterých se používá alespoň jedna měna mimo eurozóny, nebo euro, a které přesahují vzájemně dohodnutá omezení, oznámí tuto skutečnost dotčené centrální bance (dotčeným centrálním bankám) před provedením těchto operací.
V těchto případech se dotčené centrální banky dohodnou na postupu, který minimalizuje možné obtíže, včetně možnosti přímého částečného nebo úplného vypořádání mezi oběma centrálními bankami".
Článek 2
Závěrečná ustanovení
1. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem 1. října 2004.
2. Tato dohoda je vyhotovena v anglickém, francouzském a německém jazyce a stranami řádně podepsána. ECB uschová prvopisy dohod, přičemž každé národní centrální bance eurozóny a každé národní centrální bance vně eurozóny zašle ověřené opisy prvopisů dohod v anglickém, francouzském a německém jazyce. Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 16. září 2004. Za Evropskou centrální banku Za Českou národní banku Za Danmarks Nationalbank Za Eesti Pank Za Central Bank of Cyprus Za Latvijas Banka Za Lietuvos bankas Za Magyar Nemzeti Bank Za Bank entrali ta' Malta/ Central Bank of Malta Za Narodowy Bank Polski Za Banka Slovenije Za Národnú banku Slovenska Za Sveriges Riksbank Za The Bank of England -------------------------------------------------- [1] Úř. věst. C 236, 2. 8. 1997, s. 5. [2] Úř. věst. C 345, 13. 11. 1998, s. 6. Dohoda naposledy pozměněná dohodou ze dne 29. dubna 2004 (Úř. věst. C 135,13. 5. 2004, s. 3).
Informace o datu, od kterého jsou použitelné body 34 a 35 článku 1 nařízení Rady (ES) č. 422/2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 40/94 o ochranné známce Společenství
Body 34 a 35 článku 1 nařízení Rady (ES) č. 422/2004 ze dne 19. února 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 40/94 o ochranné známce Společenství, jsou použitelné ode dne vstupu v platnost nařízení Komise (ES) č. 2082/2004, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 216/96 ze dne 5. února 1996, kterým se stanoví jednací řád odvolacích senátů Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) [1].
[1] Úř. věst.
L 360, 7.12.2004, s. 8.
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise
ze dne 12. srpna 2004
k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku vyřazení jaderné elektrárny Calder Hall v hrabství Cumbria ve Spojeném království z provozu podle článku 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 26/03)
(pouze anglické znění je závazné)
Dne 27. ledna 2004 obdržela Evropská komise od vlády Spojeného království podle článku 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku vyřazení jaderné elektrárny Calder Hall z provozu.
Komise poznamenává, že některé poskytnuté údaje vycházejí z kvalitativní analýzy, skupina odborníků však byla schopna na základě dostupných informací učinit závěry.
Komise doporučuje, aby orgány Spojeného království provedly po dokončení podrobné analýzy aktualizaci všeobecných údajů, aby se Komise v případě potřeby mohla poradit se skupinou odborníků.
Na základě všeobecných údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 13. dubna 2004 a poskytnutých orgány Spojeného království dne 1. června 2004 a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
a) Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem v jiném členském státě, v tomto případě v Irsku, je přibližně 180 km.
b) Při běžném postupu vyřazování z provozu nebude uvolňování kapalných a plynných odpadů příčinou vystavení obyvatelstva v jiném členském státě, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.
c) Pevný radioaktivní odpad ze zpracování odpadů bude uložen v zařízení mimo místo elektrárny.
Neradioaktivní pevný odpad a materiály, které odpovídají uvolňovací úrovni, budou propuštěny z regulativní kontroly ke zneškodnění jako běžný odpad nebo recyklaci nebo opětovnému využití.
Výše uvedené kroky se budou řídit kritérii podle základních bezpečnostních norem (směrnice 96/29/Euratom).
d) V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávka obdržená obyvatelstvem jiného členského státu nebyla významná ze zdravotního hlediska.
Je třeba poznamenat, že Spojené království sice uzavřelo dvoustranné dohody o nouzovém plánování s řadou členských států, takováto dohoda však dosud nebyla uzavřena s nejbližším sousedním členským státem uvažovaným pro účely stávajícího poskytnutí údajů, tj. s Irskem.
Tuto skutečnost poznamenala Komise rovněž u předchozího poskytnutí údajů ze strany orgánů Spojeného království podle článku 37 v souvislosti se zařízením THORP.
Dále je třeba poznamenat, že jsou vyvíjeny snahy o uzavření uvedené dohody, a doporučuje se, aby úsilí v tomto směru pokračovalo a bylo brzy dovedeno ke zdárnému konci.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, která povstane v důsledku vyřazení jaderné elektrárny Calder Hall ve Spojeném království z provozu, jak při běžném provozu, tak i v případě mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy či ovzduší jiného členského státu, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 18. ledna 2005
k aktualizovanému programu stability Lucemburska na období let 2004 – 2007
(2005/C 79/01)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(% změna) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ 4,4 _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,3 _BAR_ 4,3 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 4,0 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,6 _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 2,0 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,8 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)(%) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ 2,6 _BAR_ 3,2 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,7 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,3 _BAR_ 1,6 _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,2 _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ – 1,4 _BAR_ – 1,0 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 1,0 _BAR_
COM autumn 2004 _BAR_ – 0,8 _BAR_ – 1,6 _BAR_ – 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ – 1,8 _BAR_ – 2,3 _BAR_ – 1,5 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 0,8 _BAR_ – 0,9 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ – 0,6 _BAR_ – 1,4 _BAR_ – 1,8 _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ – 1,6 _BAR_ – 2,1 _BAR_ – 1,5 _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ – 0,7 _BAR_ 0,3 _BAR_ 1,4 _BAR_ 2,0 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,7 _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 0,9 _BAR_ 1,0 _BAR_ 2,2 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý státní dluh(% HDP) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ 5,0 _BAR_ 5,0 _BAR_ 4,6 _BAR_ 4,5 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 4,9 _BAR_ 4,8 _BAR_ 4,7 _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 5,2 _BAR_ 5,0 _BAR_ 4,4 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 18. ledna 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu České republiky na období let 2004 – 2007
(2005/C 79/02)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(% změna) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,6 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,8 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,8 _BAR_ 4,0 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 2,8 _BAR_ 3,1 _BAR_ 3,3 _BAR_ 3,5 _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)(%) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 2,7 _BAR_ 3,2 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,2 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 2,8 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,9 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,2 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ – 5,2 _BAR_ – 4,7 _BAR_ – 3,8 _BAR_ – 3,3 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ – 4,8 _BAR_ – 4,7 _BAR_ – 4,3 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 5,3 _BAR_ – 4,7 _BAR_ – 3,8 _BAR_ – 3,3 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ – 4,0 _BAR_ – 3,3 _BAR_ – 2,3 _BAR_ – 1,7 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ – 3,6 _BAR_ – 3,3 _BAR_ – 2,9 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 4,1 _BAR_ – 3,4 _BAR_ – 2,4 _BAR_ – 1,7 _BAR_
Hrubý státní dluh(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 38,6 _BAR_ 38,3 _BAR_ 39,2 _BAR_ 40,0 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 37,8 _BAR_ 39,4 _BAR_ 40,6 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 38,4 _BAR_ 39,7 _BAR_ 41,0 _BAR_ 41,7 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 18. ledna 2005
k aktualizovanému programu stability Rakouska na období let 2004 – 2008
(2005/C 79/03)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(% změna) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,4 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,4 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC,(%) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 2,1 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,6 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 2,1 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,8 _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS prosince 2004 _BAR_ – 1,3 _BAR_ – 1,9 _BAR_ – 1,7 _BAR_ – 0,8 _BAR_ 0,0 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ – 1,3 _BAR_ – 2,0 _BAR_ – 1,7 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ – 0,7 _BAR_ – 1,5 _BAR_ – 1,1 _BAR_ – 0,4 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,3 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,9 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 1,7 _BAR_ 0,9 _BAR_ 1,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 2,8 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,8 _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 1,7 _BAR_ – 1,6 _BAR_ – 0,8 _BAR_ – 0,1 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ – 1,0 _BAR_ – 1,9 _BAR_ – 1,7 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ – 0,4 _BAR_ – 1,4 _BAR_ – 1,1 _BAR_ – 0,5 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý státní dluh(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 64,2 _BAR_ 63,6 _BAR_ 63,1 _BAR_ 61,6 _BAR_ 59,1 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 64,0 _BAR_ 63,9 _BAR_ 63,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 65,8 _BAR_ 64,1 _BAR_ 62,3 _BAR_ 59,9 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 18. ledna 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období let 2004 – 2007
(2005/C 79/04)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(% změna) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,3 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,9 _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,5 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)(%) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,5 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 1,1 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,9 _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 1,7 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,9 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,8 _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 0,6 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,9 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,7 _BAR_ 3,3 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 2,7 _BAR_ 2,8 _BAR_ 3,0 _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 0,9 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2,1 _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,5 _BAR_ 1,2 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,6 _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,8 _BAR_ 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý státní dluh(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 51,7 _BAR_ 50,5 _BAR_ 50,0 _BAR_ 49,0 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 51,6 _BAR_ 50,6 _BAR_ 49,7 _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 51,5 _BAR_ 50,0 _BAR_ 48,3 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 18. ledna 2005
k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období let 2004 – 2007
(2005/C 79/06)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(% změna) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ 1,25 _BAR_ 1,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2,4 _BAR_ neuv. _BAR_
PS říjen 2003 _BAR_ 1 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)(%) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ 1,25 _BAR_ 1,25 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,4 _BAR_ neuv. _BAR_
PS říjen 2003 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ – 3,0 _BAR_ – 2,6 _BAR_ – 2,1 _BAR_ – 1,9 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ – 2,9 _BAR_ – 2,4 _BAR_ – 2,1 _BAR_ neuv. _BAR_
PS říjen 2003 _BAR_ – 2,3 _BAR_ – 1,6 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 0,6 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ – 0,1 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,8 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,9 _BAR_ neuv. _BAR_
PS říjen 2003 _BAR_ 0,6 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,8 _BAR_ 2,1 _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ – 1,6 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 1,3 _BAR_
KOM podzim 2004 _BAR_ – 1,4 _BAR_ – 1,0 _BAR_ – 1,0 _BAR_ neuv. _BAR_
PS říjen 2003 _BAR_ – 0,7 _BAR_ – 0,3 _BAR_ – 0,2 _BAR_ – 0,2 _BAR_
Hrubý státní dluh(% HDP) _BAR_ PS listopad 2004 _BAR_ 56,3 _BAR_ 58,1 _BAR_ 58,6 _BAR_ 58,3 _BAR_
KOM _BAR_ 55,7 _BAR_ 58 _BAR_ 58,4 _BAR_ neuv. _BAR_
PS říjen 2003 _BAR_ 54,5 _BAR_ 53,7 _BAR_ 53,0 _BAR_ 52,2 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému programu stability Belgie na období let 2004 – 2008
(2005/C 136/01)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Belgie pro období let 2004 – 2008.
Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Program neobsahuje povinné předpoklady v oblasti úrokových sazeb.
Belgie se proto vyzývá, aby zajistila plný soulad s požadavky kladenými na údaje.
(2) Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá reálný růst HDP o 2,5 % v letech 2005 a 2006, který ke konci trvání programu zpomalí na 2,0 %.
Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, odráží tento scénář hodnověrné předpoklady růstu.
V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické.
(3) Strategie rozpočtu uvedená v aktualizaci se zaměřuje na udržení vyrovnaného nebo mírně přebytkového rozpočtu a zachování trendu snižování míry zadlužení s cílem připravit se na nepříznivý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet.
Aktualizace předpokládá vyrovnaný rozpočet na rok 2005 a 2006 a přebytek ve výši 0,3 % HDP v roce 2007 a 0,6 % v roce 2008.
Celkově tato současná aktualizace v porovnání s tou předcházející (která končila rokem 2007) v široké míře potvrzuje plánované úpravy na pozadí téměř nezměněného makroekonomického scénáře.
S ohledem na dopady pokračujícího provádění reformy přímých daní z roku 2001 a očekávané vyšší veřejné investice v době před místními volbami v roce 2006 se předpokládá, že primární přebytek se v roce 2006 mírně sníží, ale v následujícím období opět vzroste.
Program předpokládá klesající úrokovou zátěž, zejména v důsledku pokračujícího snižování zadluženosti.
Do roku 2006 se očekává pokles příjmů, které by následně měly zůstat stabilní, zatímco primární výdaje se kolem roku 2008 mírně sníží.
Předpokládá se, že cyklicky očištěné saldo (na základě údajů uvedených v programu při použití společně schválené metodiky) zůstane po celé programové období kladné, přičemž nejprve dojde k jeho snížení z přebytku ve výši 0,5 % HDP v roce 2004 na 0,1 % v roce 2006 a následně se opět zvýší na 0,9 % v roce 2008.
(4) Rizika spojená s rozpočtovými výhledy se jeví jako víceméně vyvážená.
Belgická vláda zejména dosud neoznámila, jaká opatření chce učinit, aby v roce 2006 udržela vyrovnaný rozpočet i navzdory poklesu HDP o 0,3 % v důsledku pokračujícího provádění reformy přímých daní z roku 2001 a navzdory tomu, že rozpočet na rok 2005 využívá celé řady menších jednorázových opatření (celkově přibližně 0,2 % HDP).
I když je makroekonomický scénář hodnověrný, saldo belgických veřejných financí je stále poněkud citlivé na změny hospodářského růstu (citlivost ve výši 0,6).
V neposlední řadě existuje také určité riziko, pokud jde o regulaci primárních výdajů, zejména na úrovni systému sociálního zabezpečení.
Překročení výdajů v systému zdravotní péče zaznamenané v roce 2004 (i přes již tak vysoký cíl ročního reálného růstu ve výši 4,5 %) naznačuje pokračující výrazný růst těchto výdajů.
Ke konci roku 2004 byla oznámena nová opatření pro snížení nákladů v oblasti zdravotnictví (celkem ve výši 0,2 % HDP), avšak jejich účinnost ještě nelze dostatečně posoudit.
Na druhé straně dostal ministr sociálních věcí na větší část roku 2005 mandát, aby bez předchozích konzultací s parlamentem nebo jiných konzultací přijímal nezbytná opatření umožňující rychle reagovat na případné další překročení výdajů.
Belgická vláda obecně získala důvěru, že dostojí svému závazku přijmout opatření pro udržení vyrovnaného rozpočtu.
(5) Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rizika pro rozpočtové cíle jeví jako víceméně vyvážená a rozpočtová strategie v programu jako dostatečná k tomu, aby bylo možné splnit střednědobý cíl Paktu stability a růstu, tj. téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu.
Navíc existuje dostatečná rezerva proti riziku překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 % HDP v případě běžných cyklických výkyvů v každém roce.
(6) Míra zadlužení dosáhla v roce 2004 podle odhadu 96,6 % HDP a výrazně tak přesahuje šedesátiprocentní referenční hodnotu HDP stanovenou ve Smlouvě.
Program předpokládá pokles míry zadlužení za dobu jeho trvání o 12,4 procentních bodů na 84,2 % HDP v roce 2008.
Tento údaj zahrnuje i převzetí dluhu ve výši 7,4 miliard EUR (2,5 % HDP) od státní železniční společnosti SNCB v roce 2005.
Zahrnutí dluhu SNCB zpomalí snižování zadlužení v roce 2005, jinak je však plánované tempo snižování zadluženosti rychlejší, než se plánovalo v předchozí aktualizaci.
(7) Z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí se zdá, že se Belgie z důvodu současné úrovně hrubého dluhu nachází v určitém nebezpečí.
I když se zadluženost snižuje, její míra je stále vysoká a rovnoměrné snižování závisí na tom, zda se dlouhodobě podaří udržet vysoké primární přebytky.
Strategie pro zvládnutí rozpočtových výdajů na stárnoucí obyvatelstvo vytyčená v programu je založena především na snížení hrubého dluhu prostřednictvím udržení vyrovnaného nebo mírně přebytkového rozpočtu (což samo o sobě závisí především na omezení primárních výdajů) a na fondu pro problematiku stárnutí.
Omezení primárních výdajů se může ukázat jako obtížné, zejména v oblasti zdravotní péče, ale s ohledem na vládní strategii snižování daňového zatížení s cílem vytvořit další pracovní příležitosti je důležité.
Vzhledem k předpokládanému zvyšování indexu závislosti je dodržování této široké strategie pro dosažení dlouhodobé udržitelnosti rozhodující.
(8) Hospodářské politiky uvedené v této aktualizaci jsou v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky v oblasti veřejných financí, které si tato země vytyčila.
Aktualizace zejména zabezpečuje, že míra zadlužení bude mít i nadále klesající tendenci.
Vzhledem k nedávnému překračování výdajů ve zdravotnictví (pro které je cílová míra růstu v reálných hodnotách stanovena poměrně vysoko na 4,5 % ročně) existuje určité nebezpečí, že doporučení na omezení růstu reálných výdajů v jednotce I (federální vláda a sociální zabezpečení) na 1,5 % nebude dodrženo.
Proto je důležité udržet vysoké primární přebytky a omezit růst reálných výdajů zejména s ohledem na finanční potřeby vyplývající ze stárnutí obyvatelstva.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,6 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 1,8 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,1 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)(%) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,0 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,8 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,0 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,8 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,4 _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,6 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -0,1 _BAR_ -0,3 _BAR_ -0,5 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 4,9 _BAR_ 4,5 _BAR_ 4,4 _BAR_ 4,5 _BAR_ 4,7 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 4,8 _BAR_ 4,2 _BAR_ 3,6 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 5,1 _BAR_ 4,8 _BAR_ 4,7 _BAR_ 4,8 _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,9 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ -0,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 96,6 _BAR_ 95,5 _BAR_ 91,7 _BAR_ 88,0 _BAR_ 84,2 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 95,8 _BAR_ 94,4 _BAR_ 90,9 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 97,6 _BAR_ 93,6 _BAR_ 90,1 _BAR_ 87,0 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Dánska na období let 2004 – 2010
(2005/C 136/02)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 17. února 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Dánska, který se týká období let 2004 až 2010.
Tento program plně odpovídá požadavkům stanoveným pro údaje v "souboru pravidel platných pro obsah a formu programů stability a konvergenčních programů".
(2) Makroekonomický scénář, z nějž tento program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP se zvýší z 2,2 % v roce 2004 na 2,5 % v roce 2005 a dosáhne v průměru 1,7 % během let 2006 – 10.
Na základě údajů dostupných v současné době se zdá, že tento scénář odráží poměrně opatrné předpoklady růstu.
Předpovědi míry inflace uvedené v programu se jeví jako realistické.
(3) Střednědobý rozpočtový rámec zahrnuje cílové rozpětí přebytků veřejných financí v průměrné výši 112-212 % HDP až do roku 2010 a limit růstu reálné roční veřejné spotřeby ve výši 0,5 % od roku 2005; kontrola výdajů je posílena prostřednictvím tzv. zmrazení daní.
Očekává se, že subsektor ústřední vlády i penzijní fondy vykáží v období programu stabilní přebytky.
Předpokládá se, že místní správy vyrovnají své rozpočty tak, jak to vyžadují právní předpisy.
Aktualizovaný program předpokládá přebytky ve výši 1,2 % HDP v roce 2004, 2,0 % v roce 2005 a 1,6 % v roce 2006.
V roce 2010 přebytek dosáhne 2,0 % HDP.
Poměr výdajů i příjmů se během období výhledu postupně sníží.
Po očištění od odhadovaného dopadu cyklu s použitím společné metodiky vykazuje cyklicky očištěné saldo rozpočtu přebytek během celého období výhledu.
Předpokládané cíle v oblasti přebytku veřejných financí se blíží cílům uvedeným v aktualizovaném programu z roku 2003.
Krátkodobé rozdíly jsou důsledkem revidovaných předpokladů růstu HDP, jakož i účinků nedávných politických opatření, včetně daňového balíku z března roku 2004, kterým byla zahájena daňová reforma přijatá v roce 2003.
Od roku 2007 jsou předpokládané přebytky mírně nižší než v předchozím aktualizovaném programu, a to z důvodu revidovaných demografických předpokladů, které přispěly ke snížení dlouhodobých finančních požadavků.
Celkově lze konstatovat, že stávající aktualizovaný program v zásadě potvrzuje strategii předchozího aktualizovaného programu na pozadí podobného makroekonomického scénáře.
(4) Rizika pro rozpočtové výhledy jsou poměrně vyvážená, ačkoliv se do určité míry přiklánějí k výsledkům, které jsou lepší než se v prvních letech programu předpokládalo.
Po řadu let vykazovalo Dánsko rozpočtové přebytky veřejných financí.
Tak tomu bylo i v roce 2003, kdy přebytek dosáhl 1,0 % HDP, ačkoliv HDP vzrostl pouze o 0,5 %.
Ceny ropy, vyšší než se předpokládalo v aktualizovaném programu, by také mohly přispět ke zlepšení stavu veřejných financí, protože Dánsko je malým čistým vývozcem ropy.
Skladba růstu HDP v nadcházejících letech, vycházející především z domácí poptávky, by také měla zajistit trvalé příjmy, a podpořit tak příznivý vývoj veřejných financí.
Ve střednědobém horizontu budou předpokládané výsledky ohroženy, pokud se nepodaří udržet růst veřejných výdajů ve stanoveném rozmezí, zejména na úrovni místní správy, nebo pokud se nepodaří dosáhnout střednědobých cílů vyšší zaměstnanosti.
(5) Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programech jeví jako postačující k zachování střednědobého "téměř vyrovnaného nebo přebytkového" stavu rozpočtu v souladu s Paktem stability a růstu po celé období programu.
Poskytuje také dostatečnou rezervu zajišťující, aby při běžných makroekonomických výkyvech nedocházelo k překročení prahové hodnoty schodku HDP ve výši 3 %.
(6) Hrubé zadlužení činilo v roce 2003 44,7 % HDP a aktualizovaný program předpokládá, že v roce 2010 dosáhne 2834 % HDP.
Pokles míry zadlužení je především důsledkem kladných primárních sald a vlivu růstu nominálního HDP.
(7) Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že situace Dánska je příznivá, a to i přes předpokládané značné rozpočtové náklady související se stárnutím obyvatelstva.
Výsledkem rozpočtové strategie uvedené v programu, založené zejména na další konsolidaci dluhu prostřednictvím trvalých rozpočtových přebytků, by mělo být zajištění udržitelného stavu.
Je však možné, že zajistit trvalou přísnou kontrolu výdajů a dosáhnout podstatného zvýšení zaměstnanosti, na čemž strategie také závisí, bude velmi náročné.
(8) Celkově lze konstatovat, že hospodářská politika uvedená v aktualizovaném programu je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky stanovenými pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2010 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,5 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,8 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,2 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,7 _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)(%) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 1,2 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,6 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 1,1 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,6 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,7 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 1,2 _BAR_ 2,0 _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,8 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,1 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 4,3 _BAR_ 4,8 _BAR_ 4,5 _BAR_ 4,6 _BAR_ 4,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 4,4 _BAR_ 4,9 _BAR_ 4,9 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,7 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,3 _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,3 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,9 _BAR_ 3,0 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 1,1 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,1 _BAR_
Hrubý státní dluh(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 42,3 _BAR_ 39,4 _BAR_ 37,4 _BAR_ 35,3 _BAR_ 28,8 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 41,5 _BAR_ 37,5 _BAR_ 34,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP listopad 2003 _BAR_ 41,2 _BAR_ 38,7 _BAR_ 36,4 _BAR_ 27,5 _BAR_ 27,5 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období let 2004 – 2008
(2005/C 136/03)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Estonska, který se týká období let 2004 až 2008.
Tento program splňuje požadavky na údaje podle revidovaného "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
(2) Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z 5,6 % v roce 2004 na 6,0 % v průměru po zbytek doby platnosti programu.
Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží věrohodné předpoklady růstu.
Předpovědi míry inflace obsažené v programu se rovněž jeví jako realistické.
(3) Cílem Estonska je dosahovat po dobu platnosti programu téměř vyrovnaného nebo mírně přebytkového stavu rozpočtu.
Pro rok 2004 je cílem programu přebytek rozpočtu ve výši 1 % HDP, což je o 0,3 % více než přebytek plánovaný v programu z května minulého roku.
Od roku 2005 se předpokládají vyrovnané rozpočty, stejně jako tomu bylo u předchozího programu.
Předpokládá se, že veřejné investice v roce 2004 vzrostou o jeden procentní bod HDP na 4,4 %, a pak do roku 2008 klesnou na 3,9 % a zůstanou tak značně nad průměrem EU (2,4 % HDP v roce 2004).
(4) Rizika spojená s rozpočtovými výhledy se jeví jako víceméně vyvážená.
Na jednu stranu z opatrného makroekonomického scénáře vyplývá, že by příjmy mohly být oproti rozpočtu vyšší a výdaje o něco nižší.
Estonsko v několika posledních letech skutečně prokázalo schopnost prozíravého prognózování a opakovaného překračování fiskálních cílů.
Na druhou stranu nelze zcela vyloučit neočekávané výpadky příjmů v důsledku plánovaného snížení daní nebo nepříznivý dopad na růst způsobený vnějšími šoky.
Po zvážení bilance rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako dostatečná k udržení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu, po celou dobu platnosti programu v letech 2004 – 2008.
Rovněž se zdá, že poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech.
(5) Míra zadlužení se odhaduje na 4,8 % HDP v roce 2004, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy a samozřejmě nejnižší míra v EU.
Program předpokládá další snížení míry zadlužení o 1,9 procentního bodu během doby platnosti programu.
(6) Zdá se, že Estonsko se nachází v příznivém postavení, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes významné předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva.
Nízká úroveň veřejného zadlužení, značné rezervy veřejných financí a střednědobá rozpočtová strategie, která je plně v souladu s cílem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu, spolu s věrohodnými a důkladnými reformami důchodového a zdravotního systému, jež mají v dlouhodobém horizontu zadržet rozpočtové tlaky, by měly zajistit, že veřejné finance zůstanou na udržitelném základě.
(7) Hospodářská politika uvedená v této aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
Přebytek rozpočtu v roce 2004, který byl vyšší než se předpokládalo, je v souladu s doporučením vyhnout se procyklickým fiskálním politikám.
Nicméně vzhledem k tomu, že schodek zahraničního účtu se v roce 2004 s největší pravděpodobností významně nesnížil (pokud vůbec), je možné, že rychlé vyčerpání rozpočtového přebytku neposkytne z pohledu fiskální politiky dostatečnou podporu pro nápravu zahraniční nerovnováhy.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 5,6 _BAR_ 5,9 _BAR_ 6,0 _BAR_ 6,0 _BAR_ 6,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 5,9 _BAR_ 6,0 _BAR_ 6,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 5,3 _BAR_ 5,8 _BAR_ 5,6 _BAR_ 5,9 _BAR_ 5,8 _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 3,3 _BAR_ 3,2 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,8 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 3,4 _BAR_ 3,5 _BAR_ 2,8 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 3,1 _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,8 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 1,3 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,2 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 0,8 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,3 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,3 _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 4,8 _BAR_ 4,6 _BAR_ 4,3 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,9 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 4,8 _BAR_ 4,4 _BAR_ 4,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 5,4 _BAR_ 5,1 _BAR_ 4,7 _BAR_ 3,4 _BAR_ 3,2 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému programu stability Francie na období let 2004 – 2008
(2005/C 136/04)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5, odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Francie pro období let 2004 – 2008.
Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle pozměněného "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Neuvádí však předpoklady celkového růstu zaměstnanosti podle definice národních účtů, které jsou povinné.
Francie se proto vyzývá, aby zajistila plný soulad s požadavky kladenými na údaje.
(2) Makroekonomický scénář, na němž se program zakládá, předpokládá v letech 2004 až 2008 růst reálného HDP o 2,5 %, což je míra ležící nepatrně nad potenciálem.
Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu, ačkoli Komise předpokládá růst poněkud nižší.
V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické.
(3) Dne 3. června 2003 Rada rozhodla, že Francie vykazuje nadměrný schodek, a doporučila, aby byl nejpozději do roku 2004 odstraněn.
Ve svém sdělení Radě ohledně "situace Německa a Francie v souvislosti s jejich povinností v rámci postupu při nadměrném schodku vyplývající z rozsudku Soudního dvora", přijatém 14. prosince 2004 [2], došla Komise k závěru, že za příslušnou lhůtu k odstranění nadměrného schodku by měl být považován rok 2005, neboť závěry Rady z listopadu 2003 měly právní účinek, dokud je Soudní dvůr nezrušil.
Prvotním cílem rozpočtové strategie programu je snížit do roku 2005 schodek pod 3 % HDP.
Dalším cílem programu je zajistit trvalé snižování schodku veřejných financí v následujících letech.
Předpokládá se, že počínaje rokem 2005 bude schodek trvale klesat o 0,6 – 0,7 procentního bodu HDP za rok, aby v roce 2008 dosáhl úrovně 0,9 % HDP.
Tato současná aktualizace v porovnání s tou předcházející v zásadě potvrzuje plánované úpravy na pozadí o něco příznivějšího makroekonomického scénáře.
Podle výpočtů Komise založených na předpovědích programu a společně schválené metodiky se cyklicky očištěné saldo rovněž zlepší přibližně o 0,6 – 0,7 procentního bodu ročně počínaje rokem 2005 a v roce 2008 dosáhne – 0,7 % HDP.
Stejně jako u předchozích aktualizací je střednědobá rozpočtová strategie založena na stanovení víceletých cílů pro zvyšování veřejných výdajů v reálných hodnotách, které předpokládají snížení poměru výdajů k HDP zejména v důsledku provádění strukturálních reforem.
(4) Na základě stávajících informací by opatření přijatá francouzskými orgány měla být dostačující pro snížení schodku na 3 % HDP v roce 2005.
Rozpočtová situace ve Francii však zůstává zranitelná.
Náprava nadměrného schodku vyžaduje účinné provedení všech plánovaných opatření a v případě nepříznivého vývoje také dalších opatření.
Jelikož plánované snížení schodku v roce 2005 je zejména důsledkem jednorázové platby ve výši 12 % HDP, je navíc základní rozpočtová úprava plánovaná na rok 2005 relativně umírněná.
V období po roce 2005 by výsledek rozpočtu mohl být horší, než se v programu předpokládá.
Zejména cíl schodku pro rok 2006 se zdá být za současné politiky v ohrožení, neboť pro tento rok jsou ohlášeny daňové škrty a vypadnou významné jednorázové příjmy.
Také z toho důvodu, že cílové objemy výdajů v předchozích aktualizacích byly silně překročeny, se zdá, že za současné politiky bude splnění cílů stanovených pro výdaje a schodek v období let 2006 – 2008 obtížné.
Byly provedeny strukturální reformy (Loi Organique relative aux Lois de Finances, nezávislý výbor pro včasné varování v oblasti správy systému zdravotní péče).
Tyto reformy představují jasné kroky správným směrem a měly by přispět k dosažení rozpočtových cílů.
(5) Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie v programu neposkytuje dostatečnou rezervu, která by do roku 2007 při běžných makroekonomických výkyvech zamezila překročení prahové hodnoty 3 %; zároveň není dostatečná ani k tomu, aby během programového období zajistila dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu.
(6) Odhaduje se, že v roce 2004 dosáhla míra zadlužení výše 64,8 % HDP, a tudíž převyšuje referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou Smlouvou.
Program předpokládá, že od roku 2006 začne míra zadlužení klesat a v roce 2008 dosáhne 62 % HDP.
Vývoj míry zadlužení je vystaven stejným rizikům jako cílové hodnoty schodku.
(7) Z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí se zdá, že Francie je stále ještě v určitém nebezpečí.
Určitého zlepšení situace se dosáhlo provedením hlavních strukturálních reforem důchodového a zdravotního systému v letech 2003 a 2004.
Aby se však zajistila plná udržitelnost veřejných financí, bylo by v následujících letech zapotřebí dalšího úsilí (další rozpočtová konsolidace a reformy).
(8) Hospodářské politiky uvedené v aktualizaci z roku 2004 částečně odpovídají doporučením obsaženým v hlavních směrech hospodářské politiky, zejména doporučením s rozpočtovými důsledky.
Francie provedla významné strukturální reformy, zvláště v oblasti zdravotního a důchodového systému, díky kterým má lepší postavení při řešení důsledků stárnutí obyvatelstva.
Cyklicky-očištěný schodek se v roce 2004 sníží o 0,4 % HDP, což je méně, než bylo doporučeno.
Státní příjmy, které byly vyšší než se očekávalo, však byly v plné míře použity na snížení schodku.
Přestože je střednědobá úprava plánovaná v aktualizaci z roku 2004 významná, je celkově ovlivněna nejistotami a během období spadajícího do tohoto programu k téměř vyrovnanému rozpočtu v plném rozsahu nepovede.
Vzhledem k výše uvedenému posouzení se Rada domnívá, že by Francie měla:
i) učinit vše potřebné pro nápravu nadměrného schodku v roce 2005,
ii) zajistit, aby upevňování rozpočtu pokračovalo i po roce 2005 tak, aby bylo v roce 2008 dosaženo téměř vyrovnaného stavu rozpočtu a
iii) pokračovat ve strukturálních reformách a kontrolovat výdaje, aby bylo zajištěno dodržení víceletých cílů pro objemy výdajů stanovených v programu.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)(%) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 2,2 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,0 _BAR_ 1,8 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,5 _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ -3,6 _BAR_ -2,9 _BAR_ -2,2 _BAR_ -1,6 _BAR_ -0,9 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -3,7 _BAR_ -3,0 _BAR_ -3,3 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ -3,55 _BAR_ -2,9 _BAR_ -2,2 _BAR_ -1,5 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ -0,7 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,8 _BAR_ 1,5 _BAR_ 2,2 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -0,7 _BAR_ -0,1 _BAR_ -0,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ -0,6 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,9 _BAR_ 1,6 _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ SP prosinec 2004 _BAR_ -3,4 _BAR_ -2,7 _BAR_ -2,0 _BAR_ -1,4 _BAR_ -0,7 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -3,5 _BAR_ -2,8 _BAR_ -3,1 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
SP prosinec 2003 _BAR_ -3,2 _BAR_ -2,6 _BAR_ -1,9 _BAR_ -1,3 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 64,8 _BAR_ 65,0 _BAR_ 64,6 _BAR_ 63,6 _BAR_ 62,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 64,9 _BAR_ 65,5 _BAR_ 66,3 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 62,8 _BAR_ 63,2 _BAR_ 62,8 _BAR_ 61,8 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2] Dokument KOM(2004) 813 ze dne 14. prosince 2004.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému programu stability Německa na období let 2004 – 2008
(2005/C 136/05)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
1. Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Německa, který se týká období let 2004 – 2008.
Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle revidovaného "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Program pracuje převážně se zaokrouhlenými čísly a spojuje neslučitelné údaje.
Je však konstatováno zlepšení v detailech, například v používání systému ESA 95 jakožto konzistentního statistického rámce v částech o makroekonomickém scénáři a rozpočtových výhledech.
Proto se Německo vyzývá, aby zajistilo soulad s požadavky na údaje.
2. Podle makroekonomického scénáře, z něhož program vychází, by měl reálný růst HDP v roce 2005 činit 1,7 %, což je hodnota prakticky shodná s očekávanou mírou růstu 1,8 % v roce 2004.
Při očištění o podstatné kalendářní vlivy však tyto hodnoty naznačují zrychlení růstu v roce 2005 o 0,75 procentního bodu.
Pro závěrečné tři roky programu se očekává ustálené tempo růstu na úrovni 2 % ročně.
Ze současného pohledu se tento scénář jeví jako věrohodný, i když prognóza růstu na rok 2005 se zdá být dosti příznivá.
Předpokládané hodnoty inflace v programu se zdají být nadhodnocené.
3. Dne 21. ledna 2003 Rada rozhodla, že Německo vykazuje nadměrný schodek, a doporučila, aby byl nejpozději do roku 2004 odstraněn.
Ovšem z důvodů vysvětlených ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o "situaci Německa a Francie vzhledem k jejich povinnostem podle postupu při nadměrném schodku na základě rozsudku Soudního dvora" ze dne 14. prosince 2004 [2] dospěla Komise k závěru, že za příslušnou lhůtu pro odstranění nadměrného schodku by měl být považován rok 2005, neboť závěry zasedání Rady v listopadu 2003 jsou právně účinné, dokud je soud nezruší.
V souladu s tímto sdělením je prvořadým cílem rozpočtové strategie programu snížit schodek do roku 2005 pod úroveň 3 % HDP.
Program se také zaměřuje na soustavné snižování schodku veřejných financí v následujících letech.
Předpokládá se, že schodek se bude od roku 2005 rovnoměrně snižovat o půl procentního bodu HDP ročně tak, aby v roce 2008 dosáhl úrovně zaokrouhlených 1,5 % HDP.
Podle výpočtů Komise vycházejících z předpovědí programu a ze společně dohodnuté metodiky se bude cyklicky očištěný schodek snižovat od roku 2005 o něco méně než o 0,5 procentního bodu až na zhruba 1 % HDP v roce 2008.
Podobně jako v předchozích aktualizacích usiluje střednědobá rozpočtová strategie o rovnováhu mezi strukturálními reformami, rozpočtovou konsolidací a cyklickou stabilizací.
4. Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, by opatření ohlášená německými orgány v listopadu roku 2004 měla postačovat k tomu, aby se schodek snížil na 2,9 % HDP v roce 2005, zatímco prognóza útvarů Komise z října roku 2004 předpokládala schodek ve výši 3,4 %.
Rozpočtová situace však zůstává zranitelná.
Odstranění nadměrného schodku vyžaduje účinné a úplné provedení všech předpokládaných opatření a případně i dalších opatření v případě nepříznivého vývoje, který by mohl ohrozit cílovou hodnotu schodku pod úrovní 3 % HDP v roce 2005.
V období po roce 2005 by mohl být rozpočtový výsledek horší, než se v programu předpokládá, přestože schodek veřejných financí pravděpodobně pod úrovní 3 % HDP zůstane.
Vzhledem ke zlepšení cyklicky očištěného salda ke konci doby platnosti programu o méně než 0,5 procentního bodu je úprava předpokládaná v aktualizaci dosti mírná, a to i přes provedení významných strukturálních reforem, které pravděpodobně sníží střednědobé výdaje.
Mimoto se cesta k nápravě rozpočtu ke konci doby platnosti programu jeví jako spíše optimistická.
Jednorázová opatření vyhlášená v listopadu roku 2004 za účelem snížení schodku pod 3 % HDP v roce 2005 navíc do určité míry oslabují rozpočtovou situaci ke konci doby platnosti programu a v následujících letech.
5. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se zdá, že rozpočtová strategie uvedená v programu neposkytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % do roku 2008 při běžných makroekonomických výkyvech; zároveň nepostačuje ani k tomu, aby během programového období zajistila dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu.
6. Míra zadlužení dosáhla v roce 2004 podle odhadu hodnoty 65,5 % HDP a leží tedy nad referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy.
Program předpokládá, že míra zadlužení vzroste v letech 2005 a 2006 na 66 % a od roku 2007 bude klesat, takže v roce 2008 dosáhne 65 % HDP.
S ohledem na výše uvedená rizika pro rozpočtové cíle je však pravděpodobné, že vývoj míry zadlužení bude méně příznivý, než se předpokládá.
7. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Německo vystaveno určitému riziku.
Za předpokladu účinného provedení strukturálních reforem, z nichž program vychází, a pokračování v reformním úsilí za účelem dalšího zlepšení dlouhodobé udržitelnosti by se Německo mohlo nacházet v poměrně příznivé situaci.
Ovšem dlouhodobá udržitelnost závisí především na tom, zda se ve střednědobém výhledu podaří dosáhnout plánované rozpočtové konsolidace, a na snížení úrovně zadlužení; svou úlohu v tomto ohledu hrají jak spolkové státy, tak i systémy sociálního zabezpečení.
Již uzákoněné strukturální reformy "Agendy 2010" a zvláště pak důchodová reforma zřejmě sníží dopady stárnutí obyvatelstva na rozpočet, přestože účinek probíhajících reforem na snížení výdajů je nejistý, zvláště pokud jde o zdravotní péči.
8. Hospodářská politika uvedená v aktualizaci z roku 2004 je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
Zejména v roce 2004 nedošlo k žádnému snížení cyklicky očištěného schodku.
Plánovaná střednědobá náprava cyklicky očištěného salda od roku 2007 kromě toho zůstává pod úrovní 0,5 procentního bodu HDP a může být navíc snadno ohrožena.
Během období, jehož se program týká, nepovede k téměř vyrovnanému stavu rozpočtu.
Německo uskutečnilo významné strukturální reformy týkající se zejména trhu práce a důchodového systému, díky kterým je tato země v situaci, kdy dokáže lépe čelit důsledkům stárnutí obyvatelstva.
Je i nadále nezbytné, aby se Německu podařilo dostat se na vyšší trajektorie skutečného i potenciálního růstu prostřednictvím mobilizace nedostatečně využitých rezerv v zaměstnanosti.
S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rada domnívá, že by Německo mělo:
i) učinit vše potřebné pro odstranění nadměrného schodku v roce 2005,
ii) v období po roce 2005 provést rozpočtové nápravy a vynaložit nezbytné úsilí strukturální povahy pro dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu do konce období, kterého se program týká, a
iii) pokračovat ve strukturálních reformách s cílem dále zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména pokud jde o oblast zdravotnictví.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1 34 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2 14 _BAR_ 2 14 _BAR_ 2 14 _BAR_ — _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ -3 34 _BAR_ -2,9 _BAR_ -2 12 _BAR_ -2 _BAR_ -1 12 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -3,9 _BAR_ -2,9 _BAR_ -2,6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ -3 14 _BAR_ -2 12 _BAR_ -2 _BAR_ -1 12 _BAR_ — _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ - 12 _BAR_ 0 _BAR_ 12 _BAR_ 1 12 _BAR_ 2 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -0,8 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ - 14 _BAR_ 12 _BAR_ 1 _BAR_ 1 12 _BAR_ — _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ -3,0 _BAR_ -2,4 _BAR_ -1,9 _BAR_ -1,6 _BAR_ -1,3 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -3,4 _BAR_ -2,4 _BAR_ -2,1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ -2,5 _BAR_ -2,1 _BAR_ -1,6 _BAR_ -1,4 _BAR_ — _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 65 12 _BAR_ 66 _BAR_ 66 _BAR_ 65 12 _BAR_ 65 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 65,9 _BAR_ 66,7 _BAR_ 67,1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ 65 _BAR_ 65 12 _BAR_ 65 12 _BAR_ 65 _BAR_ — _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997.
[2] Dokument KOM(2004) 813 ze dne 14. prosince 2004.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému programu stability Irska na období let 2004 – 2007
(2005/C 136/06)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Irska, který se týká období let 2004 až 2007.
Program splňuje požadavky kladené na údaje podle "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
(2) Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP dosáhne v roce 2004 5,3 % a po zbytek programového období se bude stabilizovat v průměru okolo 5,2 %.
Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu.
Programem předpokládaná inflace podle HISC je však spíše nízká.
(3) Po původně neplánovaném přebytku v roce 2004, který je odrazem toho, že příjmy byly vyšší než se předpokládalo, i na základě jednorázových faktorů a určitého rozdílu ve výdajích plánovaných v rozpočtu, předpokládá strategie v aktualizaci od roku 2005 mírný a v zásadě stabilní deficit.
Podíl výdajů a podíl příjmů mají v průběhu programového období klesající trend, ačkoliv první z nich se v roce 2005 v důsledku nedávných rozpočtových opatření zvýší.
Zároveň je realizován významný program veřejných investic, jehož výsledkem je, že průměrný podíl veřejných investičních výdajů v programovém období bude těsně pod hodnotou 4 % HDP (což odpovídá hodnotě těsně pod 5 % HNP).
Po očištění o odhadovaný dopad cyklu s použitím společné metodiky vykazuje cyklicky očištěné saldo přebytek během celého plánovaného období, s výjimkou mírného deficitu v roce 2005.
Je však třeba poznamenat, že odhad produkční mezery, a tím i cyklicky očištěných sald, vykazuje neobvykle vysokou míru nejistoty vzhledem ke specifickým rysům irského hospodářství.
Oproti předchozímu programu předpokládá současná aktualizace lepší saldo veřejných financí na pozadí příznivějšího makroekonomického scénáře.
(4) Rizika spojená s rozpočtovými výhledy se jeví jako značně vyrovnaná.
Na jedné straně se prognóza příjmů jeví jako věrohodná a zahrnutí rezerv pro nepředvídané události do výhledů na roky 2006 a 2007 může vést k lepšímu výsledku, než se předpokládalo.
Pokud jde o výdaje, dosáhlo Irsko v poslední době také povzbudivého pokroku v dodržování výdajových cílů, což naznačuje, že nedávná opatření na posílení kontroly výdajů se ukazují jako účinná.
Na druhé straně existují také určitá rizika vyšších celkových schodků.
Zejména míra růstu výdajů se v posledních letech programu jeví poněkud omezená.
(5) Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako postačující k dodržení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu v období do roku 2007.
Navíc tato strategie poskytuje dostatečnou rezervu, která by po celé období programu při běžných makroekonomických výkyvech zamezila překročení prahové hodnoty 3 % HDP.
(6) Odhaduje se, že hrubý veřejný dluh klesl v roce 2004 na 30,5 % HDP, tedy značně pod referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě.
Program předpokládá, že se míra zadlužení v období 2005 – 2007 stabilizuje zhruba na 30 % HDP.
Pokud by Národní důchodový rezervní fond (NPRF) nezískal neveřejný vládní majetek, míra zadlužení by významně klesala během celého programového období.
(7) Zdá se, že situace Irska je z hlediska dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí relativně příznivá.
Relativně nízká míra zadlužení v Irsku, již uzákoněná opatření k důchodové reformě a akumulace rezerv v NPRF přispějí k udržitelnosti rozpočtu a budou napomáhat zvládnutí důsledků stárnutí obyvatelstva.
Strategie uvedená v programu je založena zejména na souladu s rámcem stanoveným Paktem stability a růstu a na další akumulaci majetku v NPRF.
Celkově lze říci, že relativně nízká míra zdanění v Irsku by měla usnadnit vyrovnání každé mezery udržitelnosti, která může z hlediska dlouhodobější perspektivy vzniknout.
(8) Aktualizace poskytuje přehled vládního programu strukturální reformy, která je zaměřena na zlepšování kvality veřejných služeb, zvyšování účinnosti veřejných výdajů a řešení potřeb infrastruktury irského hospodářství.
Celkově jsou hospodářské politiky uvedené v aktualizaci v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro období let 2003 – 2005 stanovenými pro tuto zemi v oblasti veřejných financí, které doporučily irským úřadům zvýšit účinnost veřejných výdajů, zlepšit střednědobý rozpočtový rámec a upřednostnit infrastrukturální prvky národního rozvojového plánu.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 5,3 _BAR_ 5,1 _BAR_ 5,2 _BAR_ 5,4 _BAR_
KOM _BAR_ 5,2 _BAR_ 4,8 _BAR_ 5,0 _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 3,3 _BAR_ 4,7 _BAR_ 5,2 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)(%) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,0 _BAR_ 1,9 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,4 _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 0,9 _BAR_ -0,8 _BAR_ -0,6 _BAR_ -0,6 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -0,2 _BAR_ -0,6 _BAR_ -0,5 _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ -1,1 _BAR_ -1,4 _BAR_ -1,1 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 2,1 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,6 _BAR_ 0,7 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 1,2 _BAR_ 0,7 _BAR_ 0,8 _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,3 _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 1,2 _BAR_ -0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,3 _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ -0,7 _BAR_ -0,8 _BAR_ -0,5 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 30,5 _BAR_ 30,1 _BAR_ 30,1 _BAR_ 30,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 30,7 _BAR_ 30,7 _BAR_ 30,6 _BAR_ neuv. _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 33,3 _BAR_ 33,5 _BAR_ 33,3 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému programu stability Itálie na období let 2004 – 2008
(2005/C 136/07)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
1. Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Itálie, který se týká období let 2004 až 2008.
Program je částečně v souladu s požadavky na údaje podle "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Pro přesné zhodnocení cesty k nápravě a struktury nápravy rozpočtu by bylo potřeba mít informace o doplňkových opatřeních, která jsou plánována pro dosažení rozpočtových cílů na období od roku 2006 dále.
Itálie se proto vyzývá, aby zajistila plný soulad s požadavky souboru pravidel.
2. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, odráží informace, které byly k dispozici přibližně v polovině roku 2004.
Předpokládá, že reálný růst HDP vzroste z úrovně 1,2 % v roce 2004 na 2,1 % v roce 2005 a po zbytek doby platnosti programu bude dosahovat v průměru kolem 2,3 %.
Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše příznivé předpoklady růstu, protože jak i) plánovaný růst v roce 2005 leží při horní hranici současného pásma prognóz, tak i ii) plánovaný vývoj růstu ve střednědobém horizontu se jeví poměrně optimisticky.
Předpoklady vývoje cen v programu, měřeno deflátorem HDP, se jeví jako realistické [2].
3. Cílem programu je postupně snižovat nominální schodek rozpočtu z předpokládaných 2,9 % HDP v roce 2004 přes cílovou hodnotu schodku 2,7 % HDP v roce 2005 na 0,9 % HDP v roce 2008.
Cílem programu již tedy není téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu ve střednědobém horizontu.
V cyklicky očištěném vyjádření se předpokládá, že rozpočtové saldo se během doby platnosti programu zlepší o 1,1 procentního bodu v důsledku opatření trvalé povahy, přičemž se očekává, že podstatná část nápravy (0,5 procentního bodu) se uskuteční v roce 2006.
Přestože v roce 2005 se v cyklicky očištěném vyjádření nepředpokládá žádné zlepšení, velká část jednorázových opatření bude nahrazena trvalými.
V porovnání s předchozí aktualizací jsou nominální hodnoty schodku o více než jeden procentní bod vyšší a plánovaná náprava je vzhledem k poněkud méně příznivému makroekonomickému scénáři posunuto na konec programového období.
Jelikož cyklické podmínky, měřeno mezerou výstupu, jsou však téměř nezměněné, lze největší část revize schodku považovat za strukturální.
4. Existuje nebezpečí, že by výsledek rozpočtu mohl být horší, než se v programu předpokládá.
Zvláště pokud jde o rok 2005, kdy jsou rezervy velmi malé, mohou hospodářský růst nižší než předpokládaný, malé odchylky od plánované nápravy rozpočtu přesahující 2 % HDP, jakož i rizika spojená s některými jednorázovými opatřeními a možná změna zařazení společnosti ANAS odpovídající za údržbu silnic znamenat riziko překročení referenční hodnoty 3 % HDP.
V roce 2006 a v následujících letech nelze s ohledem na zkušenosti z minulosti vyloučit, že finanční náprava potřebná pro dosažení cílů uvedených v programu je podhodnocena.
Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se nezdá, že by rozpočtová strategie uvedená v programu poskytovala dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech alespoň do roku 2006.
Ani dostatečně nezajišťuje, že do konce doby platnosti programu bude dosažen střednědobý cíl téměř vyrovnaného rozpočtového stavu podle Paktu stability a růstu.
5. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 hodnoty 106 % HDP, což je jen mírně pod úrovní z roku 2003 a vysoko nad referenční hodnotou 60 % HDP podle Smlouvy.
Program předpokládá, že míra zadlužení klesne během doby platnosti programu o více než 8 procentních bodů hlavně díky ambicióznímu privatizačnímu plánu spojenému se zlepšujícím se primárním saldem a zrychlujícím se hospodářským růstem.
Rychlejšímu tempu snižování zadlužení brání operace pod čarou zvyšující dluh v průměru o více než 2 procentní body HDP ročně.
Vývoj zadlužení může být méně příznivý, než se předpokládá, zejména s ohledem na výše uvedená rizika pro rozpočtové cíle a přetrvávající nejistoty týkající se vyrovnání stavových a tokových veličin (stock-flow adjustment).
6. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zdá se, že je Itálie vystavena určitému riziku.
Avšak přijetí důchodové reformy v roce 2004 je důležitým krokem směrem k vyřešení rozpočtových důsledků plynoucích ze stárnutí obyvatelstva a z tohoto hlediska přispěje ke zlepšení situace Itálie.
Za předpokladu úplného provedení rozpočtových cílů, dosažení očekávaných úspor z důchodové reformy a neprodlené nápravy jakýchkoliv odchylek od strategie udržování vysokých primárních přebytků, která skutečně povede k rychlému snížení zadlužení, by se Itálie mohla nacházet v poměrně příznivé situaci.
7. Hospodářská politika uvedená v programu je částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
Zaprvé program nepředpokládá téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu ve střednědobém horizontu.
Za druhé rozpočtové cíle nezajišťují zlepšení cyklicky očištěného salda rozpočtu alespoň o 0,5 procentního bodu ročně, přestože se uznává, že zlepšení strukturálního salda rozpočtu (bez jednorázových opatření) dosahuje v průměru 0,5 procentního bodu HDP za rok.
Za třetí je část poklesu daní v roce 2005 financována prostřednictvím dočasných opatření.
A konečně program neposkytuje dostatečné informace o tom, jak bude fungovat posílení konkrétních mechanismů na kontrolu výdajů, ani neuvádí jasný zdroj financování regionálních výdajů.
S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rada domnívá, že by Itálie měla:
i) učinit vše potřebné pro zajištění cílové hodnoty schodku na rok 2005,
ii) v roce 2006 a v následujících letech vynaložit nezbytné úsilí strukturální povahy pro dosažení téměř vyrovnaného stavu rozpočtu do konce doby platnosti programu a
iii) zajistit, aby poměr dluhu k HDP klesal k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené ve Smlouvě vyšším tempem, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována faktorům jiným než čisté půjčky přispívajícím ke změně úrovně zadlužení.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ PS 2004 _BAR_ 1,2 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,3 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,8 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS 2003 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,6 _BAR_ _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ PS 2004 _BAR_ 2,2 _BAR_ 1,6 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS 2003 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,4 _BAR_ — _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS 2004 _BAR_ -2,9 _BAR_ -2,7 _BAR_ -2,0 _BAR_ -1,4 _BAR_ -0,9 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -3,0 _BAR_ -3,0 _BAR_ -3,6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS 2003 _BAR_ -2,2 _BAR_ -1,5 _BAR_ -0,7 _BAR_ 0,0 _BAR_ — _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS 2004 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,4 _BAR_ 3,3 _BAR_ 4,0 _BAR_ 4,7 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,1 _BAR_ 1,5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS 2003 _BAR_ 2,9 _BAR_ 3,5 _BAR_ 4,4 _BAR_ 5,1 _BAR_ — _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ PS 2004 _BAR_ -2,1 _BAR_ -2,1 _BAR_ -1,6 _BAR_ -1,2 _BAR_ -1,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -2,4 _BAR_ -2,6 _BAR_ -3,4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS 2003 _BAR_ -1,6 _BAR_ -1,0 _BAR_ -0,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ — _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ PS 2004 _BAR_ 106,0 _BAR_ 104,1 _BAR_ 101,9 _BAR_ 99,2 _BAR_ 98,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 106,0 _BAR_ 104,6 _BAR_ 104,4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
PS 2003 _BAR_ 105,0 _BAR_ 103,0 _BAR_ 100,9 _BAR_ 98,6 _BAR_ — _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2] Předpoklady inflace podle HISP uvedené v programu nejsou prognózami. Představují spíše referenční hodnoty, o kterých se obecně předpokládá, že budou použity při vyjednávání o mzdách.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Malty na období let 2004 – 2007
(2005/C 136/08)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
1. Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Malty, který se týká období let 2004 až 2007.
Program v zásadě splňuje požadavky souboru pravidel, s výjimkou požadavku na rozčlenění číselných údajů pro předpokládané veřejné výdaje.
Cenové údaje nejsou v souladu s maastrichtskými harmonizovanými definicemi.
Proto se Malta vyzývá, aby zajistila soulad s požadavky na údaje.
2. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší z hodnoty 0,6 % v roce 2004 na průměrných 1,8 % po zbývající dobu platnosti programu.
Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu.
V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické.
3. Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Malta vykazuje nadměrný schodek, a doporučila jeho odstranění do roku 2006.
4. Cílem programu je snížit schodek do roku 2006 pod referenční hodnotu 3 % HDP.
Základem fiskální konsolidace jsou jak opatření pro zvýšení příjmů, tak i omezování výdajů.
Předpokládá se, že schodek veřejných financí klesne z 5,2 % HDP v roce 2004 na 2,3 % HDP v roce 2006 a dále na 1,4 % HDP v roce 2007.
V porovnání s předchozím programem současná aktualizace v podstatě potvrzuje plánovanou nápravu vůči zásadně nezměněnému makroekonomickému scénáři.
5. Rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v programu se jeví jako víceméně vyvážená.
Zejména se na jedné straně fiskální cíl schodku veřejných financí ve výši 5,2 % v roce 2004 zdá být dosažitelný, na druhé straně, pokud jde o rok 2005 a následující roky, díky obezřetnému makroekonomickému scénáři, z něhož program vychází, a díky povaze ohlášených opatření na snížení schodku, jakož i díky rozpočtovým výhledům uvedeným v programu, je způsob konsolidace v rámci aktuálně předpokládaného vnějšího prostředí věrohodný.
6. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako postačující k tomu, aby se schodek do roku 2006 snížil pod úroveň 3 % HDP, a zdá se, že také poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení této prahové hodnoty při normálních makroekonomických výkyvech po dobu trvání programu.
Nemusí však postačovat k tomu, aby během doby platnosti programu zajistila dosažení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, jímž je téměř vyrovnaný stav rozpočtu.
7. Podle programu by měla míra zadlužení v roce 2004 dosáhnout hodnoty 73,2 % HDP, což představuje nárůst v porovnání se 70,4 % HDP v roce 2003.
Následně se předpokládá její pokles na 70,4 % HDP na konci období platnosti programu.
Maltské orgány očekávají, že hnací silou snižování poměru dluhu k HDP od roku 2005 budou hospodářský růst, postupné zlepšování primárního salda a prodej majetku.
Ovšem řada faktorů, které částečně vyrovnávají vlivy významných výnosů z privatizace (v letech 2005 a 2006 více než 2 % HDP), vyžaduje podrobnější informace a bližší sledování operací pod čarou.
8. Existují rizika, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, která odrážejí předpokládané náklady na stárnutí obyvatelstva.
V programu uvedená strategie pro zajištění udržitelnosti je závislá na tom, zda bude dosaženo rozpočtových cílů.
Zahrnuje také reformy důchodového systému a systému zdravotní péče, které zatím nebyly definovány ani uskutečněny.
Zatímco nedodržení rozpočtových cílů by zjevně ohrozilo udržitelnost, uskutečnění reformního procesu je důležité také proto, aby bylo možno z dlouhodobého pohledu zvládnout nárůst veřejných výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva.
9. Celkově je hospodářská politika uvedená v aktualizaci v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky stanovenými pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
Program je zejména v souladu se snižováním schodku veřejných financí doporučeným Radou.
S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rada domnívá, že by Malta měla:
i) učinit vše potřebné pro odstranění nadměrného schodku v roce 2006,
ii) zajistit, aby míra zadlužení uspokojivým tempem klesala k referenční hodnotě 60 % HDP stanovené Smlouvou,
iii) dále pokročit ve vypracování a provedení reforem důchodového systému a zdravotnictví.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 0,6 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,8 _BAR_ 2,2 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 1,0 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,8 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 1,1 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,1 _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,4 _BAR_ 1,9 _BAR_ 1,9 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,6 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 3,4 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,0 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ -5,2 _BAR_ -3,7 _BAR_ -2,3 _BAR_ -1,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -5,1 _BAR_ -4,0 _BAR_ -3,3 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ -5,2 _BAR_ -3,7 _BAR_ -2,3 _BAR_ -1,4 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ -1,4 _BAR_ 0,3 _BAR_ 1,6 _BAR_ 2,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -1,3 _BAR_ -0,2 _BAR_ 0,4 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ -1,4 _BAR_ 0,1 _BAR_ 1,4 _BAR_ 2,2 _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 73,2 _BAR_ 72,0 _BAR_ 70,5 _BAR_ 70,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 72,4 _BAR_ 73,7 _BAR_ 74,2 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 72,1 _BAR_ 72,4 _BAR_ 70,5 _BAR_ 70,4 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Polska na období let 2004 – 2007
(2005/C 136/09)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Polska, který se týká období let 2004 až 2007.
Program částečně splňuje požadavky na údaje podle "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Kvalita údajů ESA95 týkajících se složení příjmů a výdajů veřejných financí neodpovídá plně statistickým normám ESA95.
Program se také odchyluje od požadavků na údaje stanovených v souboru pravidel pro oblast dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
Proto se Polsko vyzývá, aby zajistilo plný soulad s požadavky na tyto údaje.
(2) Makroekonomický scénář, ze kterého program vychází, předpokládá zpomalení reálného růstu HDP z 5,7 % v roce 2004 na průměrných 4,9 % v letech 2005 a 2006 s následným oživením na úroveň 5,6 % v roce 2007.
Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše optimistické růstové předpoklady.
Zatímco odhady růstu na roky 2005 a 2006 jsou věrohodné, prognóza růstu na poslední rok programu se jeví jako nadhodnocená.
Zvláště předpokládané zrychlení růstu HDP v roce 2007 odráží poměrně optimistické předpoklady růstu potenciálního výstupu a síly domácí poptávky.
Předpokládané míry inflace uvedené v programu se jeví jako podhodnocené.
(3) Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Polsko vykazuje nadměrný schodek, a doporučila jeho odstranění do roku 2007.
Cílem rozpočtové strategie, z níž aktualizovaný program vychází, je snížit schodek veřejných financí pod hodnotu 3 % HDP do roku 2007 a udržet míru zadlužení pod úrovní 60 % HDP při zahrnutí příspěvků do důchodových systémů druhého pilíře (odhadovaný dopad zhruba 1,5 % HDP ročně), které budou nejpozději do roku 2007 vyčleněny mimo veřejný sektor v souladu s rozhodnutím Eurostatu.
Aktualizace předpokládá postupné snižování schodku z 5,4 % HDP v roce 2004 na 2,2 % HDP v roce 2007.
V porovnání s programem z května roku 2004 spočívají nejvýznamnější rozdíly ve vysoké revizi směrem dolů u poměrů dluhu k HDP, které byly sníženy v průměru přibližně o 4,3 procentního bodu, a v revizi cílové hodnoty schodku veřejných financí v roce 2007 o 0,7 procentního bodu HDP směrem nahoru, a to i přes předpokládané oživení hospodářského růstu.
(4) Fiskální konsolidace během období let 2005 – 2007 by mělo být dosaženo provedením komplexního souboru opatření obsažených v Hausnerově plánu, který, pokud bude úplně proveden, by měl celkový odhadovaný dopad na rozpočet ve výši 4,7 % HDP (což představuje revizi o 0,6 procentního bodu dolů oproti předchozímu programu).
Současně je realizován významný program veřejných investic, kterým se veřejné investice zvyšují ze 3,4 % HDP v roce 2003 na průměrných 4,1 % během doby platnosti programu, přičemž průměr EU v roce 2004 činil 2,4 % HDP.
(5) Existuje nebezpečí, že by rozpočtový výsledek mohl být horší, než se v programu, jenž usiluje o snížení schodku pod 3 % HDP do roku 2007, předpokládá.
Riziko opožděného nebo neúplného provedení zamýšlených opatření Hausnerova plánu, jak jsou popsána v hodnocení z května roku 2004, se již nyní naplňuje.
Stále zde panuje nejistota, pokud jde o provedení zbývajících opatření vyžadujících legislativní postupy, která však jsou v rozpočtu na rok 2005 již obsažena.
Přestože Parlament dvě důležitá opatření zamítl, cílové hodnoty schodku zůstávají nezměněné.
Téměř polovina opatření zaměřených na další příjmové a výdajové úspory, jež jsou v aktualizaci uvedeny, není jasně specifikována.
Podmíněné závazky představují další riziko, které bude proto v tomto kontextu sledováno.
Podmínkou pro dosažení cílových hodnot schodku je také to, aby se po celou dobu platnosti programu naplňoval předpokládaný vysoký růst HDP.
Fondový důchodový systém je navíc i nadále zařazen do sektoru veřejných financí, jak to umožňuje přechodné období povolené Eurostatem.
Od oznámení v březnu roku 2007 a následné změny zařazení bude muset být úroveň schodku upravena směrem nahoru o 1,5 procentního bodu.
Tato úprava znamená, že pokud se vychází z aktualizace a pokud nebudou přijata dodatečná úsporná opatření, nebude Polsko schopné snížit schodek v posledním roce programu pod úroveň 3 %.
(6) Podle odhadů v aktualizovaném programu dosáhla míra zadlužení v roce 2004 úrovně 45,9 % HDP oproti 49 % předpokládaným v konvergenčním programu z května roku 2004 a leží tedy pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou.
Program předpokládá, že míra zadlužení vzroste během období 2004 – 2007 kumulativně o 1,8 procentního bodu, přičemž nárůst se zastaví až v posledním roce programu.
(7) Vzhledem k neexistenci rozpočtových výhledů na období po roce 2020 je velmi obtížné posoudit dlouhodobou udržitelnost polských veřejných financí, protože většina rozpočtových dopadů souvisejících se stárnutím obyvatelstva se projeví až po roce 2020. Na základě dostupných informací ovšem nelze vyloučit určitá rizika.
Stále přetrvávají nejistoty týkající se rozpočtového dopadu politik, jejichž cílem je posílit dlouhodobé rozpočtové trendy.
Z dlouhodobého hlediska by k udržitelnému postavení mělo přispět rozhodné provedení plánované rozpočtové konsolidace ve střednědobém horizontu.
Celkově je hospodářská politika uvedená v aktualizaci částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí. Na jedné straně vyhovuje
(8) program doporučení Rady na snižování schodku veřejných financí, přičemž základem pro toto snižování je realizace Hausnerova plánu.
Na druhé straně nemusí být opatření tohoto programu dostatečná pro zabezpečení dlouhodobé stability veřejných financí.
S ohledem na výše uvedené hodnocení a vzhledem k doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že by Polsko mělo:
i) posílit fiskální nápravu po roce 2005 a snížit cílovou hodnotu schodku pro rok 2007;
ii) zajistit úplné provedení strukturálních opatření obsažených v Hausnerově plánu a vynaložit další úsilí pro zavedení alternativních opatření, pokud by se rizika provádění naplnila.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 5,7 _BAR_ 5,0 _BAR_ 4,8 _BAR_ 5,6 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 5,8 _BAR_ 4,9 _BAR_ 4,5 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 5,0 _BAR_ 5,0 _BAR_ 5,6 _BAR_ 5,6 _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,7 _BAR_ 2,5 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,3 _BAR_ 3,0 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,8 _BAR_ <3 _BAR_ <3 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ -5,4 _BAR_ -3,9 _BAR_ -3,2 _BAR_ -2,2 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -5,6 _BAR_ -4,1 _BAR_ -3,1 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ -5,7 _BAR_ -4,2 _BAR_ -3,3 _BAR_ -1,5 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ -2,6 _BAR_ -1,3 _BAR_ -0,5 _BAR_ 0,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -2,5 _BAR_ -1,0 _BAR_ -0,0 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ -2,8 _BAR_ -1,1 _BAR_ -0,3 _BAR_ 1,3 _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 45,9 _BAR_ 47,6 _BAR_ 48,0 _BAR_ 47,3 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 47,7 _BAR_ 49,8 _BAR_ 49,3 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 49,0 _BAR_ 51,9 _BAR_ 52,7 _BAR_ 52,3 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovenska na období let 2004 – 2007
(2005/C 136/10)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Slovenska, který se týká období let 2004 až 2007.
Program splňuje požadavky na údaje podle "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
(2) Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že reálný HDP vzroste v průměru o 5 % – s očekávaným zpomalením na 4,5 % v roce 2005 (z důvodu klesajícího zahraničního příspěvku) a se zrychlením na téměř 5,5 % v roce 2007 (kdy se očekává opětovný nárůst zahraničního příspěvku).
Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží hodnověrné předpoklady růstu.
Předpokládané hodnoty inflace uvedené v programu jsou poněkud optimistické a možné pouze za předpokladu, že budou důsledně potlačeny sekundární účinky vysoké hladiny celkové inflace v roce 2004.
(3) Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Slovensko vykazuje nadměrný schodek a doporučila jeho odstranění do roku 2007. Cílem aktualizace programu je snížit schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2007, v souladu s doporučením Rady podle čl.
104 odst. 7 (bez příspěvků na fondový důchodový systém, jejichž výše se odhaduje na 0,4 % HDP v roce 2005, 1,0 % v roce 2006 a 1,1 % v roce 2007).
Těžiště snížení celkového i primárního schodku veřejných financí je plánováno v závěru období: do roku 2006 mají oba schodky zůstat v podstatě na stejné úrovni, což představuje asi 3,8 % HDP u celkového a 1,5 % HDP u primárního schodku veřejných financí, a jejich plánovaná celková úprava o 0,8 procentního bodu je odložena na rok 2007.
I bez dopadu vyplývajícího ze zavedení fondového důchodového pilíře v roce 2005 se největší část snížení schodku uskuteční v posledních dvou letech.
Ve srovnání s programem z května roku 2004, kde se úprava zakládala na výdajích, aktualizace počítá s nápravou schodku omezením výdajů a zvýšením příjmů.
Navzdory příznivějšímu makroekonomickému scénáři aktualizace v podstatě potvrzuje plánovanou cestu k nápravě stanovenou v předchozím programu, a jeví se proto jako méně ambiciózní.
Přes značné úspěchy v oblasti konsolidace, jichž bylo až dosud dosaženo, a dopad důchodové reformy by rychlejší snižování schodku, zejména v roce 2005, usnadnilo Slovensku provádění strategie k přijetí eura, posílilo by finanční důvěryhodnost Slovenska v souvislosti s ERM2, podpořilo by proticyklické působení a mohlo by napomoci zmírnění tlaků na zhodnocování měny.
Byla by tím rovněž připravena cesta pro téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav strukturálního rozpočtu a dosáhlo by se dostatečné rezervy proti překročení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou jako kritérium pro schodek při běžných makroekonomických výkyvech.
(4) Rizika pro rozpočtové výhledy uvedené v programu se z pohledu programu jakožto celku jeví jako víceméně vyvážená.
Na základě daných makroekonomických předpokladů se zdá, že na straně příjmů existuje riziko podhodnocení, a to v průběhu celého uvažovaného období.
Nejistoty týkající se účinku důchodové reformy se vyvažují.
Využití fondů EU (a spolufinancování) bude pravděpodobně nižší, než plánoval rozpočet na léta 2004 až 2006, jelikož absorpční kapacita se stále vyvíjí.
Mohlo by však překročit částku plánovanou v rozpočtu pro rok 2007, pokud se dostatečně rychle doženou odložené výdaje.
A konečně nejistoty vyvolávají rovněž parlamentní volby plánované na rok 2006, zejména pokud jde o rozsah, v jakém bude provedeno další omezení výdajů v roce 2007.
V takovém případě by mohlo dojít k nesplnění nebo i k překročení stávajícího cíle.
Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v programu jeví jako dostatečná pro snížení schodku na hodnotu 3 % HDP do roku 2007, který je posledním rokem programu, ale nezajišťuje žádnou rezervu.
(5) Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 úrovně 43,0 % HDP, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou.
Program předpokládá nárůst míry zadlužení o 2,5 procentního bodu během doby platnosti programu.
(6) Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, se situace Slovenska zdá být poměrně příznivá především díky přijatým strukturálním reformám, zejména v oblasti důchodového systému a zdravotnictví.
Klíčovou podmínkou však je úplné provedení těchto opatření, společně se splněním plánované cesty rozpočtové konsolidace během doby platnosti programu a do roku 2010.
(7) Hospodářská politika uvedená v této aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
Slovensko je zejména na cestě k odstranění nadměrného schodku během lhůty stanovené Radou.
S ohledem na výše uvedené hodnocení a v souvislosti s doporučeními Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že by Slovensko mělo:
i) využít všech příležitostí k urychlenému snížení schodku jak využitím vyšších než předpokládaných příjmů, tak úsporami na straně výdajů, a to zejména v roce 2005,
ii) posílit závazný charakter střednědobých výdajových stropů,
iii) dohlédnout na to, aby sekundární účinky vysoké inflace v roce 2004 neovlivnily cestu inflační konvergence předpokládanou v programu.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 5,0 _BAR_ 4,5 _BAR_ 5,1 _BAR_ 5,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 4,9 _BAR_ 4,5 _BAR_ 5,2 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 4,1 _BAR_ 4,3 _BAR_ 5,0 _BAR_ 4,7 _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 7,8 _BAR_ 3,3 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,5 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 7,7 _BAR_ 3,9 _BAR_ 3,0 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 8,1 _BAR_ 4,0 _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,5 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ -3,8 _BAR_ -3,8 _BAR_ -3,9 _BAR_ -3,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -3,9 _BAR_ -4,0 _BAR_ -4,1 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ -4,0 _BAR_ -3,9 _BAR_ -3,9 _BAR_ -3,0 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ -1,5 _BAR_ -1,4 _BAR_ -1,6 _BAR_ -0,7 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ -1,6 _BAR_ -1,6 _BAR_ -1,8 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ -1,4 _BAR_ -1,1 _BAR_ -1,2 _BAR_ -0,4 _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ KP listopad 2004 _BAR_ 43,0 _BAR_ 44,2 _BAR_ 45,3 _BAR_ 45,5 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 44,2 _BAR_ 45,2 _BAR_ 45,9 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 45,1 _BAR_ 46,4 _BAR_ 46,1 _BAR_ 45,5 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 17. února 2005
k aktualizovanému programu stability Finska na období let 2004 – 2008
(2005/C 136/11)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 17. února 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Finska, který se týká období let 2004 až 2008.
Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle pozměněného "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Chybí některé proměnné týkající se základních předpokladů.
Finsko bylo proto vyzváno, aby zajistilo plný soulad s požadavky na údaje.
(2) Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá zpomalení růstu reálného HDP z 3,2 % v roce 2004 na průměrně 2,4 % po zbývající dobu platnosti programu.
Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše opatrné růstové předpoklady.
V programu uvedené předpovědi týkající se inflace se jeví jako realistické a v souladu s odhady útvarů Komise.
(3) S předpokládaným průměrným ročním přebytkem ve výši 2 % HDP pro veřejné rozpočty dokáže aktualizace zachovat pohodlnou rozpočtovou situaci po celou dobu platnosti programu.
Přebytek je v podstatě vytvářen v prostředcích na sociální zabezpečení, zatímco finance ústřední vlády, které jsou v současnosti vyrovnané, by měly v období let 2005 – 2007 vykazovat nepatrné schodky.
Cílem je opětovné vyrovnání financí ústřední vlády v roce 2007.
Za tímto účelem přijala vláda pro období let 2004 – 2007 roční výdajové limity.
Ve srovnání s předchozí aktualizací se předpoklady pro přebytek veřejných financí od roku 2004 do roku 2007 v podstatě nezměnily.
(4) Ačkoli Finsko míří k udržení příznivého přebytku ve veřejném sektoru, výsledek rozpočtu by mohl být horší, než se předpokládá, protože základní rozpočtový trend uvedený v aktualizaci zahrnuje jen zčásti daňové škrty ve výši 1,7 miliardy EUR, tzn. 1,2 % HDP, které doplňují dvou a půl roční komplexní dohodu o mzdách uzavřenou na konci listopadu roku 2004.
Jelikož nebyly oznámeny žádné plány na další snižování výdajů v období let 2005 – 2007, bude schodek ústřední vlády v letech 2005 až 2007 vyšší, než se uvádí v programu, pokud nebudou přijata opatření ke zvýšení příjmů, což by také vedlo ke snížení přebytku veřejných financí.
Vláda odhaduje, že dohoda o mzdách a daňové škrty sníží přebytek veřejných financí o 0,3 procentního bodu na přibližně 1,9 % HDP v roce 2007.
Vláda však přesto očekává, že tento soubor opatření posílí dynamiku hospodářství zlepšením růstového potenciálu a vytvářením pracovních míst a tím také zvýší kapacitu tvorby příjmů.
(5) Vzhledem k tomuto hodnocení rizik je rozpočtová strategie uvedená v programu dostatečná pro zachování střednědobého cíle Paktu stability a růstu, kterým je téměř vyrovnaný stav rozpočtu, pro období let 2004 – 2008.
Zaručuje také dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech pro období let 2004 – 2008.
(6) Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 úrovně 44,6 % HDP, což je bezpečně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou.
Program předpokládá pokles míry zadlužení o 3,5 procentního bodu během doby platnosti programu.
(7) Zdá se, že Finsko se nachází v příznivé situaci, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, i přes předpoklad významných rozpočtových nákladů na stárnutí obyvatelstva.
Strategie nastíněná v programu má široké základy a sestává z další stabilizace dluhu a strukturálních reforem, např. dalších fází důchodové reformy a opatření směrujících ke zvyšování věku pro odchod do důchodu.
Schválené i plánované strukturální reformy by měly mít příznivý vliv na veřejné finance.
(8) Hospodářská politika uvedená v této aktualizaci je v zásadě v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
Zdá se, že zejména víceleté výdajové limity zavedené v roce 2003 fungovaly velmi dobře v prvním roce, tj. v roce 2004, kdy byly konečné rozpočtové výdaje nižší než stropy, a výdaje navrhované v rozpočtu na rok 2005 jsou též v mezích těchto stropů.
Dodržování výdajového rámce bude pokračovat i nadále, jelikož je politicky závazné.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 3,2 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,7 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 2,7 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,4 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 0,2 _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,8 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 0,2 _BAR_ 1,5 _BAR_ 1,7 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 0,7 _BAR_ 1,3 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,8 _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 2,0 _BAR_ 1,8 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,2 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,4 _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,9 _BAR_ 3,7 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 4,1 _BAR_ 3,9 _BAR_ 3,8 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 3,7 _BAR_ 4,0 _BAR_ 4,1 _BAR_ 4,3 _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 2,1 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,1 _BAR_ 1,9 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,3 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,2 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 44,6 _BAR_ 43,4 _BAR_ 42,5 _BAR_ 41,7 _BAR_ 41,1 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 44,8 _BAR_ 43,4 _BAR_ 42,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS listopad 2003 _BAR_ 44,7 _BAR_ 44,9 _BAR_ 45,0 _BAR_ 44,6 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanoviska Komise
ze dne 9. června 2005
k prozatímním opatřením přijatým vládou Dánska v souvislosti s vysokorychlostními tlakovými/vakuovými pojistnými ventily modelu NEW-ISO-HV vyrobenými společností TANKTECH Co. v Korejské republice
(2005/C 148/03)
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 96/98/ES ze dne 20. prosince 1996 o námořním zařízení [1], a zejména na článek 13 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příslušné zkušební normy pro zařízení na ochranu proti rozšíření plamenů do nákladních nádrží v ropných tankerech (pouze vysokorychlostní ventily) jsou stanoveny v oběžnících Mezinárodní námořní organizace MSC 677 a MSC 1009, přičemž oběžník MSC 1009 odkazuje na mezinárodní normu ISO 15364:2000.
(2) Dopisem ze dne 24. února 2004 informoval Dánský námořní úřad Komisi o prozatímních opatřeních, která přijal v souvislosti s vysokorychlostními tlakovými/vakuovými pojistnými ventily modelu NEW-ISO-HV (dále jen "ventily") vyrobenými společností TANKTECH Co. v Korejské republice (dále jen "výrobce") a podle nichž mají být veškeré takové ventily namontované na palubě plavidel plujících pod dánskou vlajkou ve lhůtě, jež bude upřesněna, odstraněny, neboť nejsou v souladu čl. 5 odst.
1 a 2 směrnice 96/98/ES a protože nebyly řádně uplatněny zkušební normy uvedené v čl. 5 odst.
2 uvedené směrnice. Dopis Dánského námořního úřadu dále obsahoval upozornění týkající se přetlaku při napouštění nádrží, které jsou tímto modelem ventilů vybaveny.
(3) K dopisu Dánského námořního úřadu byla připojena kopie certifikátu ES přezkoušení typu, jenž byl vydán dne 4. března 2002 oznámeným subjektem Bureau Veritas pod jednacím číslem 11582/A1 EC pro vysokorychlostní odvzdušňovací a vakuové pojistné ventily s ohnivzdornou membránou, a to ventily modelů NEW-ISO-HV-65, NEW-ISO-HV-80, NEW-ISO-HV-100, NEW-ISO-HV-125, NEW-ISO-HV-150, NEW-ISO-HV-200, NEW-ISO-HV-250 a NEW-ISO-HV-300 o následujících příslušných jmenovitých světlostech: 65A, 80A, 100A, 125A, 150A, 200A, 250A, 300A.
(4) Dánský námořní úřad přijal uvedená prozatímní opatření na základě zpráv z plavidel týkajících se značných nesrovnalostí mezi skutečným tlakem v nádrži a tlakem uvedeným na výrobku výrobce a na základě následného podrobného přezkoušení ventilů, které byly odstraněny z dánského tankeru, jímž byl podle pozdějšího zjištění tanker M/T "Orahope".
Ventily z dánského tankeru byly podle zprávy opatřeny značkou uvedenou v článku 11 směrnice 96/98/ES (dále jen "značka") a později bylo zjištěno, že jde o ventily modelu NEW-ISO-HV-80.
(5) Přezkoušení uvedených ventilů provedené jménem Dánského námořního úřadu údajně ukázalo výrazně větší zvýšení tlaku, než udával výrobce ventilu.
Dánský námořní úřad považoval odlišnost výsledného tlaku uvnitř nádrže za velmi vysokou a vzhledem k příslušným bezpečnostním hlediskům i za dostatečnou k tomu, aby vydal zákaz používání těchto ventilů na palubách dánských plavidel.
(6) Na základě přezkoušení ventilů navíc Dánský námořní úřad zjistil, že ke zjištění toho, zda je ventil v provozuschopném stavu, nemůže obsluha použít systému ruční kontroly, a že pokud by chyběl umělohmotný distanční prvek, mohlo by u ventilu dojít ke ztrátě schopnosti samostatného vypouštění, čehož by si obsluha nemohla všimnout.
(7) Dánský námořní úřad si již dříve od výrobce vyžádal úplnou zkušební dokumentaci.
V dopise ze dne 24. února 2004 však Dánský námořní úřad tvrdil, že dokumentace poskytnutá výrobcem pro doložení shody s příslušnými požadavky byla nedostatečná, zejména pokud jde o záznamy o zkouškách, informace o výrobku, konstrukční údaje a osvědčení.
(8) V dopise Dánský námořní úřad žádným způsobem nevyhodnotil možné nedostatky zkušebních norem, a zjištěné problémy tedy podle něho na nedostatečnost těchto norem nepoukazují.
(9) Na základě přijetí dopisu od Dánského námořního úřadu zahájila Komise jednání s uvedeným úřadem, výrobcem, francouzskou vládou jako oznamujícím členským státem a oznámeným subjektem, který jménem tohoto státu vydal dotyčný certifikát ES přezkoušení typu (dále souhrnně jen "strany").
Prostřednictvím sdružení Danish Maritime přijala Komise také dokumentaci od dánských výrobců Pres-Vac Engineering A/S.
(10) Mezi dodatečnými informacemi poskytnutými Dánským námořním úřadem během řízení před Komisí byly protokoly o zkoušce ventilů odstraněných z plavidel po přijetí předběžných opatření.
Tyto zkoušky se týkaly modelů NEW-ISO-HV-80, NEW-ISO-HV-65 a NEW-ISO-HV-100 a potvrdily zjištění uvedená v dopise Dánského námořního úřadu ze dne 24. února 2004, přičemž tyto zkoušky dále upozornily na problém možného zpětného rázu, který, pokud by se prokázal, by vedl ke zvláště závažnému ohrožení bezpečnosti.
(11) V odpovědi na dotazy Komise vyvrátil subjekt Bureau Veritas jeden po druhém všechny body, v nichž podle dopisu ze dne 24. února 2004 zjistil Dánský námořní úřad u ventilů neshodu s příslušnými požadavky.
Odpověď obsahovala dokumentaci výrobce včetně dokladů o zkušebních záznamech, záznamech o průtocích a kalibračních zkouškách, vyjasnění návodu k použití a protokol o schválení typu týkající se zkoušek zpětného rázu a ohnivzdornosti.
(12) Tato dokumentace je dostačující k ověření toho, zda byly příslušné požadavky splněny, či nikoli, a odpovídá tedy odstavci 7 modulu B přílohy B směrnice 96/98/ES.
(13) Pokud jde o požadavky týkající se montáže systému pro ruční kontrolu, Dánský námořní úřad se domnívá, že by měla zahrnovat veškeré hybné součásti ventilu včetně talířové kuželky.
Jelikož však příslušná norma zmiňuje pouze ověření toho, zda se "ventil" snadno zdvihá a nezůstává v otevřené pozici, je nutné oznámenému subjektu ponechat prostor k posouzení toho, zda ventil, jak byl zkonstruován, byl ve shodě s požadavky.
Je rovněž nutné podotknout, že subjekt Bureau Veritas s patřičným ohledem na výklad provedený Dánským námořním úřadem výrobcům doporučuje, aby systém ruční kontroly upravili, přičemž se má zato, že jsou k dispozici postupy, které příslušným způsobem urychlí změny certifikátu ES přezkoušení typu a zaktualizují jej.
(14) I když je návod k použití dodávaný pro řadu NEW-ISO-HV, včetně schematických výkresů jednotlivých částí ve fázích otevírání a zavírání, svou povahou a svým obsahem základní, je pro pečlivou obsluhu dostatečný k bezpečné obsluze ventilů a je rovněž vhodně přizpůsobený odborné úrovni, kterou lze u pracovníků kontrolujících ventily očekávat.
(15) Z tohoto důvodu je nutné považovat požadavky normy ISO 15364:2000 týkající se vydávání osvědčení a manuálních prostředků ověření za splněné.
(16) Podle informací obdržených od subjektu Bureau Veritas byl certifikát ES přezkoušení typu číslo 11582/A1 EC vydán ve vztahu k modelu NEW-ISO-HV-80 pro ventily se jmenovitým průměrem talířové kuželky 155 mm v souladu s prototypem pro tyto účely zkoušeným.
(17) Dne 15. října 2004 subjekt Bureau Veritas v reakci na šetření italských orgánů přiznal, že ventily modelu NEW-ISO-HV-80 vyrobené do 27. listopadu 2002 obsahují z důvodu chyby ve výkresu talířové kuželky o průměru 150 mm.
U ventilu s talířovou kuželkou o průměru 150 mm došlo již dříve k přezkoušení zpětného rázu a kapacity a výrobci se současně rozhodli o tom všechny dotčené vlastníky plavidel okamžitě uvědomit, aby byla talířová kuželka vyměněna.
Přestože byla tato chyba výrobcem zjištěna a od 27. listopadu 2002 napravena, nebyla v tehdejší době sdělena subjektu Bureau Veritas.
(18) Ventil modelu NEW-ISO-HV-80 s výrobním číslem ISO 20277101, jenž byl odstraněn z tankeru M/T "Orahope", obsahoval podle měření provedeného v Dánsku společností Force Technology talířovou kuželku o průměru 150 mm.
Podobně i ventil modelu NEW-ISO-HV-80 s výrobním číslem ISO 20528101, který v Dánsku zkoušela společnost Force Technology na žádost společnosti Athenian Sea Carriers Ltd., obsahoval podle zprávy talířovou kuželku o průměru 150 mm.
Z označení uvedených na tabulkách těchto součástek je zřejmé, že značkami byly tyto ventily opatřeny v roce 2002.
Naproti tomu ventil modelu NEW-ISO-HV-80 s výrobním číslem ISO 1841203 odstraněný z tankeru M/T "Nord Africa" byl podle měření společností Force Technology vyroben s talířovou kuželkou o průměru 156 mm, což spadá do odchylky povolené pro typ používaný výrobcem, a to je nutné považovat za přiměřené; tento ventil byl značkou opatřen v roce 2003.
(19) Bylo tedy zjištěno, že nejméně do 27. listopadu 2002 uvedl výrobce na trh neurčitý počet ventilů modelu NEW-ISO-HV-80 s certifikátem ES přezkoušení typu číslo 11582/A1 EC, avšak tyto ventily nebyly v souladu se schváleným typem, a tudíž byly značkou opatřeny protiprávně.
(20) Dne 20. října 2004 informoval subjekt Bureau Veritas Komisi, že ve dnech 6. a 7. října 2004 provedl Korejský institut pro strojní zařízení a materiály, jenž byl požádán o prozkoumání vlivu průměru talířové kuželky (150 mm/155 mm) na průtokovou křivku, další testy, jimiž bylo potvrzeno zvýšení maximálního tlaku (zvýšení tlaku) i výsledky zkoušek na zpětný ráz.
Tyto zkoušky ukázaly, že ventil s talířovou kuželkou o průměru 150 mm má za stejných zkušebních podmínek zcela jiný maximální tlak a průtokové vlastnosti než ventil odpovídající schválenému prototypu.
(21) Údaje o průtoku musejí být pravdivé a správné, neboť jsou používány pro účely stanovení integrity konstrukce a nádrže, ke stanovení rozměrů trubek a k určení maximálních průtokových rychlostí pro dané plavidlo.
Od listopadu 2002 si byl výrobce plně vědom toho, že u plavidel vybavených ventily, které neodpovídají normám, byly údaje o průtocích dodávané projektantům systému k použití při volbě vhodných rozměrů ventilu ve skutečnosti chybné, neboť poskytované údaje o průtocích vycházely ze zkoušky prototypu pro ES přezkoušení typu.
Dokumentace poskytnutá Komisi ukazuje, že teprve po sdělení ze dne 15. října 2004, které subjekt Bureau Veritas zaslal italským orgánům, a na příkaz italských orgánů po přijetí prozatímních opatření Dánským námořním úřadem začal výrobce zjišťovat, která plavidla byla vybavena vadnými ventily, a podnikl nápravná opatření.
(22) Nápravné opatření spočívá podle všeho pouze v nahrazení talířové kuželky, a to bez dalších úprav ventilu. Dosud nebyly Komisi předloženy žádné důkazy, že takto opravené ventily splňují příslušné požadavky podle čl.
5 odst. 1 směrnice 96/98/ES a umožňují bezpečný provoz příslušných plavidel.
(23) Výsledky zkoušek a protokoly o kontrolách plavidel poskytnuté Komisi v souvislosti s ventily, na něž se prozatímní opatření vztahují, si často vzájemně odporují.
Přestože existuje značené množství údajů, podle nichž ventily modelu NEW-ISO-HV ve shodě s typem mohou za určitých okolností nesplňovat příslušné požadavky týkající se zpětného rázu a odchylují se od údajů o průtocích poskytnutých výrobcem, nelze takové údaje považovat za nezvratné, a to vzhledem k nejistotě vyplývající ze zkušebních podmínek, mimo jiné ze stavu zkoušených ventilů, které byly odstraněny z plavidel, ze zkušebních zařízení, v nichž se zkoušky uskutečnily, a z kalibrace použitých nástrojů.
(24) Vzhledem k rozdílným výkladům příslušné normy ISO 15364, která odkazuje na "uznávanou vnitrostátní nebo mezinárodní normu", byly navíc tyto zkoušky provedeny na různých zkušebních zařízeních.
(25) Za "uznávanou vnitrostátní nebo mezinárodní normu" by se pro účely směrnice 96/98/ES měla považovat norma EN 12874:2001, která stanoví přesné podmínky pro zkoušky příslušných zařízení.
(26) Značka se má k zařízení připevnit na konci výrobní fáze a má zahrnovat poslední dvě číslice čísla roku, ve kterém bylo zařízení značkou opatřeno.
(27) Je nutné vyvinout veškeré přiměřené úsilí k odstranění jakéhokoli možného ohrožení bezpečnosti plavidel vybavených tímto modelem ventilů,
PŘIJALA TOTO STANOVISKO:
1. Prozatímní opatření oznámená dánskou vládou Komisi dopisem ze dne 24. února 2004 v souvislosti s ventily modelu NEW-ISO-HV vyrobenými společností TANKTECH Co. Ltd. jsou z hlediska ochrany námořní bezpečnosti vhodná a přiměřená, a tudíž opodstatněná.
2. Komise doporučuje členským státům, aby ventily modelu NEW-ISO-HV-80, které byly opatřeny značkou uvedenou v článku 11 směrnice 96/98/ES (dále jen "značka") před 1. lednem 2003, stáhly ze svých trhů.
3. Komise doporučuje, aby členské státy v případě, že ventily uvedené v odstavci 2 jsou namontovány na palubě plavidel plujících pod jejich vlajkou, zajistily odstranění těchto ventilů.
Komise dále členským státům doporučuje, aby veškeré ventily modelu NEW-ISO-HV-80 vyrobené společností TANKTECH Co. Ltd, které byly opatřeny značkou po 1. lednu 2003 a které byly namontovány na palubě plavidel plujících pod vlajkou daného členského státu, byly co nejdříve přezkoušeny, aby se zjistilo, zda jsou ve shodě s typem.
Pokud se při přezkoušení zjistí, že tyto ventily ve shodě s typem nejsou, doporučuje Komise tyto ventily odstranit a ohlásit tuto skutečnost Komisi a ostatním členským státům.
5. Pokud ventily modelu NEW-ISO-HV-80 vyrobené společností TANKTECH Co. Ltd, které nejsou opatřeny značkou, získaly certifikát potvrzující rovnocennost podle čl. 8 odst. 3 směrnice 96/98/ES, použijí se přiměřeně odstavce 2 až 4.
6. Komise doporučuje, aby strany v přiměřené lhůtě, která by neměla překročit šest měsíců, provedly společně nové zkoušky na reprezentativním vzorku ventilů modelu NEW-ISO-HV všech velikostí, a to v laboratoři, na níž se shodnou, a v souladu příslušnými zkušebními normami zahrnujícími zejména evropskou normu EN12874:2001, aby se zjistilo, zda tento typ splňuje či nesplňuje minimální požadavky běžných provozních podmínek plavidla.
Výsledky sdělí strany Komisi a členským státům.
7. Než budou k dispozici výsledky zkoušek uvedených v předchozím odstavci, doporučuje Komise členským státům přijmout v souvislosti s ventily modelu NEW-ISO-HV vyrobenými společností TANKTECH Co.
Ltd. a namontovanými na palubě plavidel plujících pod jejich vlajkou veškerá další preventivní opatření, která budou považovat za nutná.
Stanovisko Komise
ze dne 1. července 2005
k plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu vzniklého v důsledku úprav budovy 131X (Pamela) v lokalitě 1 podniku Belgoprocess plc v Belgii podle článku 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 168/14)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
Dne 6. prosince 2004 obdržela Evropská komise od belgické vlády podle článku 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu vzniklého v důsledku úprav budovy 131X (Pamela) v lokalitě 1 podniku Belgoprocess plc.
Na základě těchto údajů a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
1. Plánované úpravy se týkají budovy 131X, v níž bude zařízení Pamela přeměněno na multifunkční zařízení pro zpracování a úpravu středně a vysokoaktivního radioaktivního odpadu obsahujícího záření alfa.
Upravená budova Pamela bude způsobovat pouze plynné výpusti, které budou odváděny do hlavního komínu 120X.
Pro výpusti z budovy Pamela jsou plánovány specifické přípustné hodnoty.
Stávající regulační hodnoty pro výpusti z hlavní komínu 120X se však nebudou měnit.
2. Vzdálenost mezi budovou 131X a nejbližším členským státem, v tomto případě Nizozemskem, je 11 km.
3. Při běžném provozu nebude uvolňování plynných výpustí z budovy 131X příčinou ozáření obyvatelstva v jiných členských státech, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
4. Tekutý a pevný radioaktivní odpad vzniklý během provozu zařízení Pamela bude zpracován, upraven a uložen v místě zařízení.
5. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávky záření, jež by pravděpodobně obdrželo obyvatelstvo jiných členských států, nebyly ze zdravotního hlediska významné.
Komise tedy zastává stanovisko, že provedení plánu na zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, který vznikne v důsledku úprav budovy 131X (Pamela) v lokalitě 1 podniku Belgoprocess plc
Stanovisko Rady
ze dne 8. března 2005
k aktualizovanému programu stability Španělska na období let 2004 – 2008
(2005/C 177/01)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
1. Dne 8. března 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Španělska, který se týká období let 2004 – 2008.
Tento program splňuje požadavky na údaje podle "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Aktualizovaný program však byl předložen až tři týdny po 1. prosinci, což je lhůta stanovená v souboru pravidel.
2. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá zrychlení reálného růstu HDP z 2,6 % v roce 2004 na 2,9 % v roce 2005 a na průměrnou hodnotu 3,0 % po zbývající část doby platnosti programu.
Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží spíše příznivé předpoklady růstu.
Aktualizace také bere v úvahu "umírněný scénář", který předpokládá roční růst HDP ve výši 2,4 % v roce 2005 a 2,5 % v následujících letech.
Zatímco základní scénář lze považovat za relativně optimistický, "umírněný scénář" je spíše podhodnocený.
V programu uvedené předpoklady míry inflace (na základě deflátoru HDP) se jeví jako realistické, avšak stále zůstávají poměrně vysoké, a představují proto ohrožení konkurenceschopnosti.
3. Podle aktualizace je obecnou zásadou, jíž se řídí fiskální politika, zásada rozpočtové stability v průběhu celého ekonomického cyklu.
Tato obecná zásada by v případě cyklického zpomalení mohla vést k rozpočtovým schodkům, ačkoliv po dočasném schodku zaznamenaném v roce 2004, kdy se projevil dopad účetních úprav, aktualizace s žádným schodkem na období let 2005 až 2008 nepočítá.
Aktualizace má za cíl nízké, avšak rostoucí přebytky, od 0,1 % HDP v roce 2005 do 0,4 % HDP na konci výhledového období.
Jelikož se během doby platnosti programu očekává pouze mírné snížení úrokových nákladů, předpokládá se, že primární přebytek zůstane více méně stabilní ve výši kolem 214 % HDP.
Zatímco cílové hodnoty salda veřejných financí jsou prakticky stejné jako v předchozí aktualizaci, cílové primární přebytky jsou poněkud méně ambiciózní, což odráží vyšší úrokové náklady předpokládané v aktualizaci z roku 2003.
Na základě trendu vývoje HDP vypočteného útvary Komise [2] podle očekávané míry růstu uvedené v aktualizaci a po očištění od vlivu jednorázových účetních úprav z roku 2004 zůstává cyklicky očištěné rozpočtové saldo po celou dobu platnosti programu mezi 0,2 % a 0,5 % HDP.
4. Rizika rozpočtových výhledů uvedených v programu se jeví jako víceméně vyrovnaná.
Zejména riziko značných odchylek od cílů programu se zdá být omezené, přestože předpoklady růstu jsou poněkud příznivé.
5. S ohledem na toto hodnocení rizik je rozpočtová strategie uvedená v programu dostatečná pro udržení střednědobého cíle Paktu stability a růstu, kterým je téměř vyrovnaný stav rozpočtu, po celou dobu platnosti programu (s dočasnou odchylkou v roce 2004 související s jednorázovými účetními úpravami).
Rovněž poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při normálních makroekonomických výkyvech během celého období, kterého se aktualizace týká.
6. Odhaduje se, že míra zadlužení v roce 2004 klesla na 49,1 % HDP, tedy značně pod úroveň referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou.
Program předpokládá, že míra zadlužení se během doby platnosti programu sníží o dalších 9 procentních bodů, zejména díky primárním přebytkům převyšujícím 2 % HDP.
7. Rozpočtová strategie uvedená v programu staví Španělsko do relativně příznivého postavení s ohledem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to i přes předpokládané rozpočtové výdaje na stárnoucí populaci.
Vzhledem k rizikům souvisejícím s těmito dlouhodobými výdajovými výhledy a velkým nárůstem důchodových výdajů, který se předpokládá ve velmi dlouhém horizontu, je třeba současné politiky doplnit opatřeními, která by zabránila nástupu neudržitelných trendů ve veřejných financích z dlouhodobého hlediska, zejména prostřednictvím komplexní reformy důchodového systému v souladu s doporučeními mnohostranné dohody "Pacto de Toledo".
8. Celkově je hospodářská politika uvedená v aktualizaci částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
Zejména doporučená reforma veřejného důchodového systému, která by zajistila jeho dlouhodobou životaschopnost, nebyla dosud provedena.
S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rada domnívá, že by Španělsko mělo přijmout opatření, která by zabránila nástupu neudržitelných trendů ve veřejných financích z dlouhodobého hlediska, zejména prostřednictvím významné reformy důchodového systému.
Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí
Program stability (PS); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,9 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,7 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,0 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,2 _BAR_ 2,8 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 3,1 _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,5 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,6 _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ – 0,8 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,4 _BAR_ 0,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ – 0,6 _BAR_ – 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,3 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 1,5 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,3 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 1,7 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,6 _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ – 0,7 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,5 _BAR_ 0,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ – 0,7 _BAR_ – 0,1 _BAR_ 0,0 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,3 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ PS prosinec 2004 _BAR_ 49,1 _BAR_ 46,7 _BAR_ 44,3 _BAR_ 42,0 _BAR_ 40,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 48,2 _BAR_ 45,5 _BAR_ 42,9 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
PS leden 2004 _BAR_ 46,6 _BAR_ 47,7 _BAR_ 45,7 _BAR_ 43,8 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2] Společně dohodnutá metodika založená na koncepci produkční funkce se na Španělsko nevztahuje do doby, než budou vyřešeny problémy s odhady.
Proto se cyklicky očištěná salda vypočítávají na základě metodiky Hodrick-Prescottova filtru.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 8. března 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Kypru na období let 2004 – 2008
(2005/C 177/02)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
1. Dne 8. března 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Kypru, který zahrnuje období let 2004 až 2008.
Tento program splňuje požadavky na údaje podle revidovaného "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
2. Program obsahuje čtyři různé scénáře makroekonomických a rozpočtových výhledů: "střední" scénář, "vyšší" scénář, "nižší" scénář a scénář "s vyššími úrokovými sazbami".
Tzv. "střední" scénář se považuje za výchozí scénář pro posuzování rozpočtových výhledů, neboť na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že odráží věrohodné předpoklady růstu.
Předpokládá, že se reálný růst HDP zvýší z úrovně 3,6 % v roce 2004 na průměrně 4,3 % v průběhu zbývajícího období programu.
Předpovědi míry inflace obsažené v programu se rovněž jeví jako realistické.
3. Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že na Kypru existuje nadměrný schodek a doporučila, aby tato situace byla do roku 2005 napravena.
Aktualizace se zaměřuje na snížení schodku veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP v roce 2005 v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst.
7. Ve srovnání s konvergenčním programem z května roku 2004 aktualizace zachovává cílovou hodnotu schodku pro rok 2005, avšak zvyšuje cíle po roce 2005.
Předpokládá, že celkový schodek veřejných financí se prudce sníží ze 4,8 % HDP v roce 2004 na 2,9 % v roce 2005 a poté se bude snižovat spíše pozvolna na úroveň 0,9 % v roce 2008.
Protože se předpokládá, že úrokové výdaje zůstanou konstantní na úrovni přibližně 3,5 % HDP, je vývoj primárního salda podobný vývoji celkového salda a z úrovně -1,3 % v roce 2004 se zvýší na 2,5 % na konci programového období.
Za tímto účelem aktualizace předpokládá, že řada převážně strukturálních opatření omezí výdaje a zvýší příjmy.
Omezení výdajů přispěje 2,3 procentního bodu k celkovému snížení schodku o téměř 4 procentní body HDP v průběhu období let 2004 – 2008.
Cesta k odstranění schodku odráží závazek vlády zlepšit veřejné finance s úmyslem brzkého přijetí eura.
To je hlavním faktorem, který stojí za soustředěním fiskální nápravy do počáteční fáze období, čímž by se schodek veřejných financí snížil o 1,9 procentního bodu HDP v roce 2005.
4. Rizika zatěžující rozpočtové výhledy v aktualizaci se jeví jako víceméně vyrovnaná.
Hlavní makroekonomická rizika poklesu představují zejména ekonomický výhled v USA a v EU (obzvláště ve Spojeném království a v Německu, tedy v zemích, které jsou hlavním zdrojem turistů), napětí na Blízkém východě a vývoj cen ropy [2].
Aktualizace kromě toho uvádí, že by se měla ještě dále "přezkoumat" některá z plánovaných opatření na období od roku 2005, čímž vzniká určitá míra nejistoty.
Na druhé straně byl výsledek odhadovaného schodku za rok 2004 lepší, než se očekávalo.
Tohoto kladného výsledku bylo dosaženo i přes odklad řady konsolidačních opatření plánovaných původně na rok 2004.
Ta mají být tedy provedena v roce 2005 a jejich rozpočtový dopad se uvážlivě považuje za rezervu pro rok 2005, např. pro případ odkladu jiných opatření k zabezpečení cílového schodku ve výši 2,9 % HDP jako "horní hranice", přičemž výdaje mají současně zůstat pod přísnou kontrolou.
Zatímco v minulosti bylo hlavním problémem překračování výdajů, zdůrazňují nyní konsolidační opatření regulaci strukturálních výdajů, zejména co se týče vládní spotřeby.
Vedle toho byla se sociálními partnery právě úspěšně sjednána některá z opatření plánovaných na rok 2005.
Prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2004 odhadovala schodek ve výši 3,0 % HDP na rok 2005 za předpokladu mírně nižšího růstu HDP v uvedeném roce.
Aktualizace však znovu zdůrazňuje, že budou přijata "další opatření", pokud by hrozilo nebezpečí, že by nižší růst vedl k vyššímu schodku v roce 2005.
To vše by usnadnilo nápravu na úroveň 2,9 % HDP pro rok 2005.
Stručně řečeno vypadá plánované snížení schodku pro rok 2005 náročně, je však do značné míry uskutečnitelné.
Pro období let 2006 – 2007 se cesta k nápravě mírně zpřísňuje, aby se dosáhlo nižšího schodku oproti předchozímu programu z května roku 2004.
Není však jasné, jak bude tohoto zpřísnění dosaženo, jestliže plánovaná opatření a cesta k růstu HDP zůstávají v podstatě stejné.
Cesta k nápravě musí být podpořena opatřeními trvalého charakteru.
5. S ohledem na toto hodnocení rizik se rozpočtová strategie uvedená v tomto programu jeví jako dostačující ke snížení schodku pod úroveň 3 % HDP do roku 2005 a zdá se, že poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení této prahové hodnoty při běžných makroekonomických výkyvech počínaje rokem 2006.
Není však dostatečná k zajištění toho, aby bylo v průběhu tohoto programového období dosaženo střednědobého cíle Paktu o stabilitě a růstu, kterým je téměř vyrovnaný stav rozpočtu.
6. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 úrovně 74,9 % HDP, což překračuje referenční hodnotu 60 % HDP podle Smlouvy.
Program předpokládá, že se míra zadlužení v průběhu programového období sníží téměř o 17 procentních bodů.
Vývoj míry zadlužení je zčásti určován vyrovnáními stavových a tokových veličin snižujícími dluh ve spojení s postupnou likvidací splátkového fondu, jehož tvorba dříve vedla k vyrovnáním stavových a tokových veličin zvyšujícím dluh.
7. Pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, vyjádřenou předpokládanými rozpočtovými výdaji v souvislosti se stárnutím obyvatelstva, existují na Kypru určitá rizika.
Strategie vytyčená v této aktualizaci je založena hlavně na rozpočtové konsolidaci v několika následujících letech a na dalších reformách důchodového systému a systému zdravotní péče, které mají být provedeny v budoucnu.
Je nezbytně nutné uskutečnit proces reforem za účelem snížení rizik udržitelnosti spojených s budoucím vývojem výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva, spolu s plánovanou a nezbytnou rozpočtovou konsolidací ve střednědobém horizontu.
8. Hospodářská politika vytyčená v programu je víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
Cílem programu fiskální konsolidace je zejména snížit schodek veřejných financí během víceletého rámce.
Opatření v oblasti fiskální konsolidace na výdajové i příjmové straně jsou převážně strukturální povahy a stále přetrvává určitá nejistota týkající se provedení některých plánovaných konsolidačních opatření.
Cesta k dosažení cílové hodnoty schodku, zejména pro rok 2005, je ambiciózní, avšak nejeví se jako nevěrohodná.
Vzhledem k výše uvedenému hodnocení a s ohledem na doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 se Rada domnívá, že Kypr by měl:
i) důrazně provádět opatření zamýšlená v aktualizovaném konvergenčním programu s cílem snížit schodek do roku 2005 pod úroveň 3 % HDP a prostřednictvím opatření trvalé povahy zajistit, aby rozpočtová konsolidace směřující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu po nápravě nadměrného schodku nadále pokračovala;
ii) zajistit, aby se míra zadlužení začala snižovat počínaje rokem 2005; a
iii) uskutečňovat proces reforem v důchodovém systému a v systému zdravotní péče za účelem snížení rizik udržitelnosti spojených s budoucím vývojem výdajů v souvislosti se stárnutím obyvatelstva, spolu s plánovanou a nezbytnou rozpočtovou konsolidací ve střednědobém horizontu.
Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů
Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 3,6 _BAR_ 4,0 _BAR_ 4,4 _BAR_ 4,5 _BAR_ 4,5 _BAR_
KOM listopad 2004 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,9 _BAR_ 4,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 3,5 _BAR_ 4,3 _BAR_ 4,4 _BAR_ 4,5 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace vyjádřená indexem spotřebitelských cen (ISC)(%) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,6 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,0 _BAR_
KOM listopad 2004 _BAR_ 2,4 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,1 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ – 4,8 _BAR_ – 2,9 _BAR_ – 1,7 _BAR_ – 1,5 _BAR_ – 0,9 _BAR_
KOM listopad 2004 _BAR_ – 5,2 _BAR_ – 3,0 _BAR_ – 2,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 5,2 _BAR_ – 2,9 _BAR_ – 2,2 _BAR_ – 1,6 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ – 1,3 _BAR_ 0,7 _BAR_ 1,8 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,5 _BAR_
KOM listopad 2004 _BAR_ – 1,8 _BAR_ 0,5 _BAR_ 1,1 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 1,6 _BAR_ 0,7 _BAR_ 1,4 _BAR_ 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 74,9 _BAR_ 71,9 _BAR_ 69,2 _BAR_ 65,7 _BAR_ 58,1 _BAR_
KOM listopad 2004 _BAR_ 72,6 _BAR_ 72,4 _BAR_ 69,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 75,2 _BAR_ 74,8 _BAR_ 71,5 _BAR_ 68,4 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.
1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
[2] Je třeba také vzít v úvahu, že budoucí hospodářský vývoj na Kypru je i nadále spojen s mimořádnou mírou nejistoty: v případě znovusjednocení by se hospodářská situace celého ostrova zásadním způsobem změnila.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 8. března 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2004 – 2007
(2005/C 177/03)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
1. Dne 8. března 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Lotyšska, který zahrnuje období let 2004 až 2007.
Tento program víceméně splňuje požadavky na údaje podle pozměněného "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Je však nutné zlepšit klasifikaci údajů o složení příjmů a výdajů veřejných financí podle systému ESA95.
Lotyšsko se proto vyzývá, aby zajistilo soulad s požadavky uvedenými v souboru pravidel.
2. Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že reálný růst HDP, odhadovaný na 8,1 % v roce 2004, zůstane v průběhu zbývajícího období programu vysoký a bude činit průměrně 6,6 % za rok.
Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, se zdá, že tento scénář odráží věrohodné předpoklady růstu.
Programem předpokládaná míra inflace se jeví spíše jako nízká.
3. Cílem aktualizace programu je udržení schodku pod referenční hodnotou 3 % HDP v každém roce programu s tím, že se schodek veřejných financí postupně sníží z odhadovaného 1,7 % HDP v roce 2004 na 1,4 % HDP v roce 2007.
V roce 2005 se podíl příjmů i výdajů prudce zvýší v souvislosti s přistoupením k EU.
Poté je střednědobá úprava veřejných financí založena na snížení podílu příjmů i podílu výdajů.
Podíl primárních výdajů se snižuje hlavně v důsledku nižší míry transferů a subvencí při současném zvyšování míry investic.
Podíl příjmů se snižuje v důsledku snížení daní, především daní z příjmu, čímž se mírně snižuje daňové zatížení.
4. Rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v programu se jeví jako víceméně vyvážená.
Na jedné straně se zdá, že předpoklady ohledně daňových příjmů z hospodářské činnosti jsou poněkud pesimistické, což naznačuje, že příjmy by mohly být lepší, než se očekává.
Na druhé straně, vzhledem k povinným výdajům založeným na financování z EU, je dosažení cílových hodnot schodku podmíněno začleněním těchto finančních prostředků do příjmů veřejných financí.
Přísnou kázeň, pokud jde o výdaje (včetně řízení projektů zčásti financovaných EU), by mohlo být obtížné dodržet vzhledem k slabým stránkám správní kapacity.
5. Vzhledem k tomuto posouzení rizik není rozpočtová strategie uvedená v programu postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu v průběhu programového období.
Kromě toho nemusí poskytovat dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech.
Je však dostatečná pro udržení poměru zadlužení k HDP na velmi nízké úrovni.
6. Míra zadlužení se odhaduje na 14,2 % HDP v roce 2004, což je výrazně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě.
Mírné zvýšení míry zadlužení v průběhu programového období na 15,0 % HDP v roce 2007 vyplývá hlavně z trvalých schodků, vyrovnávaných do značné míry růstem nominálního HDP.
7. Rozpočtová strategie uvedená v programu staví Lotyšsko do relativně příznivé pozice, co se týče dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, i přes předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva.
Poměrně nízká míra zadlužení, uzákoněná opatření důchodové reformy, včetně zřízení fondového pilíře, a akumulace aktiv do fondového důchodového systému přispějí k omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet.
Strategie uvedená v programu je založena na omezeném rozpočtovém schodku ve střednědobém horizontu a na dopadu důchodové reformy na rozpočet.
Reformy v oblasti zdravotnictví a dlouhodobé péče by však mohly být spojeny s vyššími výdaji.
V dlouhodobém výhledu se může objevit riziko pro udržitelnost.
Relativně nízká míra zdanění v Lotyšsku by však měla usnadnit vyplnění každé mezery udržitelnosti, která může vzniknout.
8. Hospodářská politika uvedená v tomto programu je víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky (BEPG) stanovenými pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
V rámci úkolu vyřešit značný schodek běžného účtu bylo Lotyšsku doporučeno snižovat věrohodným a udržitelným způsobem schodek veřejných financí v průběhu víceletého rámce.
Z hlediska snížení schodku běžného účtu, které se v programu předpokládá, je schodek, který byl v roce 2004 nižší, než se plánovalo, i způsob konsolidace předpokládaný v této aktualizaci v souladu s doporučením BEPG.
Toto hodnocení je však podmíněno příznivým vývojem vnějšího salda, a podléhá tak dalšímu sledování.
Jak bylo zdůrazněno ve stanovisku Rady k programu z května loňského roku, hodnocení náležitého fiskálního postavení závisí kromě toho také na tlacích ekonomické poptávky, i když je obtížné určit postavení země v hospodářském cyklu; proto je toto hodnocení podmíněno také makroekonomickou politikou vhodnou ke konsolidaci snižování inflace z její současné maximální hodnoty.
Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí
Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 8,1 _BAR_ 6,7 _BAR_ 6,5 _BAR_ 6,5 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 7,5 _BAR_ 6,7 _BAR_ 6,7 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 6,7 _BAR_ 6,7 _BAR_ 6,5 _BAR_ 6,5 _BAR_
Inflace podle ISC(%) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 6,2 _BAR_ 4,3 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 6,8 _BAR_ 4,7 _BAR_ 3,5 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 4,5 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,0 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ – 1,7 _BAR_ – 1,6 _BAR_ – 1,5 _BAR_ – 1,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ – 2,0 _BAR_ – 2,8 _BAR_ – 2,9 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 2,1 _BAR_ – 2,2 _BAR_ – 2,0 _BAR_ – 2,0 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 0,8 _BAR_ – 0,7 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 2,0 _BAR_ – 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 1,3 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 1,2 _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 14,2 _BAR_ 14,5 _BAR_ 15,8 _BAR_ 15,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 14,6 _BAR_ 15,4 _BAR_ 16,6 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 16,2 _BAR_ 16,8 _BAR_ 17,3 _BAR_ 17,7 _BAR_
[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.
1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 8. března 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Litvy na období 2004 – 2007
(2005/C 177/04)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
1. Dne 8. března 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný konvergenční program Litvy, který zahrnuje období let 2004 až 2007.
Tento program víceméně splňuje požadavky stanovené pozměněným "kodexem chování pro obsah a formát stabilizačních a konvergenčních programů".
Některé požadované údaje týkající se vnějších předpokladů nejsou k dispozici a některé nepovinné údaje též nebyly poskytnuty, což však neztěžuje hodnocení programu.
Proto se Litva vybízí, aby dosáhla souladu s požadavky kladenými na údaje podle kodexu.
2. Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se reálný růst HDP sníží postupně ze 6,5 % v roce 2004 na průměrných 6,2 % ve zbývajících letech trvání programu.
Na základě v současné době dostupných informací se zdá, že tento scénář vyjadřuje hodnověrné předpoklady růstu.
Prognózy míry inflace uvedené v programu se rovněž jeví jako realistické, ačkoli výhled na rok 2006 se zdá spíše podhodnocený.
3. Klíčovým cílem střednědobé fiskální strategie stanovené v programu je přiblížení se cyklicky vyrovnanému rozpočtu veřejných financí.
Podle programu má schodek veřejných financí v roce 2005 zůstat na úrovni 2,5 % HDP a dále se má postupně snižovat až na 1,5 % v roce 2007.
Primární schodek se má nevýrazně zlepšit z 1,5 % HDP v roce 2004 na 1,4 % v roce 2005 a dále se má postupně snižovat až na 0,5 % v roce 2007.
Konsolidace se má dosáhnout hlavně zvýšením podílu příjmů z nízkého základu, přičemž k tomu má od roku 2005 přispívat též strana výdajů.
Předpokládá se, že se příjmy zvýší ze 33 % HDP v roce 2004 na 34,5 % v roce 2007, když vrcholu bude dosaženo v roce 2006.
Výdaje se mají zpočátku zvýšit ze 35,5 % HDP v roce 2004 na 36,9 % v roce 2005 a potom se mají postupně snižovat až na 36 % v roce 2007.
Uskutečňuje se důležitý program veřejných investic, na základě něhož se veřejné investice zvýší ze 3,4 % HDP v roce 2004 na 5 % v roce 2007, takže podíl veřejných investic za dobu trvání programu dosáhne asi 4,6 % HDP ve srovnání s průměrem EU v roce 2004 ve výši 2,4 % HDP.
Ve srovnání s programem z května roku 2004 se odhaduje, že schodek za rok 2004 byl nižší, než jak předpokládal rozpočet.
Cíle na období let 2005–2007 zůstávají nezměněny i přes značnou úpravu růstu HDP směrem dolů.
4. Rizika rozpočtových výhledů v programu se jeví víceméně vyrovnaně.
Na jedné straně si vláda vedla dobře, když v minulých letech plnila fiskální cíle.
Nové prognózy růstu jsou opatrné a makroekonomická rizika snížení výsledku se zdají být omezená.
Hlavní riziko fiskálních výhledů vyplývá z nejistoty, zda budou uskutečněna rozpočtová opatření oznámená v programu.
Zejména obtížně dosažitelná by mohla být v roce 2005 výše daňových výnosů, pokud by nebyla zavedena kompenzační opatření za zrušení daně z obratu.
Neuskutečnění předpokládaných opatření omezujících překročení výdajů by mohlo ohrozit rozpočtové cíle v době trvání programu.
Další rizika vyplývají z relativně nejistých nákladů na důchodovou reformu, vysokých nevyrovnaných podmíněných závazků, rozpočtových nedoplatků, závazků spojených s úsporami a restitucí majetku a z výdajů spojených s odstavením atomové elektrárny Ignalina.
5. Vzhledem k tomuto hodnocení rizik se nezdá, že přístup k rozpočtu uvedený v programu poskytuje dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku 3 % HDP při normálních makroekonomických výkyvech v průběhu trvání programu, zejména v roce 2005.
Rovněž nedostatečně zajišťuje splnění střednědobého cíle paktu stability a růstu dosáhnout téměř vyrovnaného stavu rozpočtu.
Vzhledem k dobrým hospodářským výsledkům a vysokému schodku běžného účtu je třeba opatrné rozpočtové politiky, rovněž s ohledem na zamezení potenciálnímu riziku přehřátí ekonomiky.
6. Odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 výše 20,1 % HDP, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě.
Program předpokládá, že míra zadlužení zůstane na stejné úrovni i v roce 2007 po dosažení vrcholu ve výši 20,9 % v roce 2005.
7. Situace Litvy se jeví relativně příznivě, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jejichž důležitým prvkem jsou předpokládané rozpočtové náklady na stárnoucí obyvatelstvo.
K omezení dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet přispějí relativně nízká míra zadlužení a uzákoněná opatření důchodové reformy, včetně zavedení finančně zajištěných pilířů.
Strategie vytyčená v programu je založena na omezeném rozpočtovém schodku v střednědobé perspektivě a na dlouhodobém působení důchodové reformy.
Nicméně je třeba sledovat rizika spojená s náklady na důchodovou reformu.
Navíc by mohla reformní opatření v oblasti zdravotnictví vést k vyšším výdajům.
Litva má však relativně nízkou míru zdanění: mezera v udržitelnosti financí, která vzniká v dlouhodobém horizontu, by mohla být jejím zvýšením vyplněna.
8. Celkově je hospodářská politika vytyčena v aktualizaci víceméně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí.
Zahrnuje opatření k použití vyšších než předpokládaných příjmů a úspor z přidělených částek na projekty spolufinancované z rozpočtu EU ke snížení schodku a k omezení překračování výdajů.
Oznámená opatření nezahrnují úspory u položek nesouvisejících se spolufinancováním EU.
Vzhledem k výše uvedenému hodnocení je Rada toho názoru, že by Litva měla:
i) včas zavést daňová opatření oznámená vládou v konvergenčním programu (daň z nemovitostí, silniční daň) a dále tak pokračovat v úsilí dosáhnout téměř vyrovnaného stavu rozpočtu.
To je nezbytné zejména za účelem zvládnout tlak domácí poptávky, podporovaný v současné době silným zvyšováním úvěrů, a zabránit tak prohloubení schodku běžného účtu a zrychlení z toho vyplývající inflace.
ii) striktně plnit rozpočet na rok 2005, aby se snížilo riziko překročení tříprocentní referenční hodnoty, a
iii) využívat ke snížení schodku vyšších než předpokládaných či dodatečných příjmů a nevyužitých výdajových položek.
Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí
Konvergenční program (KP); ekonomické prognózy útvarů Komise (KOM)
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(% změna) _BAR_ KP led. 2005 _BAR_ 6,5 _BAR_ 6,5 _BAR_ 6,2 _BAR_ 6,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 7,1 _BAR_ 6,4 _BAR_ 5,9 _BAR_ neuved. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 7,0 _BAR_ 7,3 _BAR_ 6,6 _BAR_ 6,3 _BAR_
Inflace vyjádřená harmonizovaným indexem spotřebitelských cen (HISC)(%) _BAR_ KP led. 2005 _BAR_ 1,2 _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,9 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 1,2 _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,8 _BAR_ neuved. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 0,9 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,1 _BAR_ 2,5 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP led. 2005 _BAR_ – 2,5 _BAR_ – 2,5 _BAR_ – 1,8 _BAR_ – 1,5 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ – 2,6 _BAR_ – 2,5 _BAR_ – 1,9 _BAR_ neuved. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 2,7 _BAR_ – 2,5 _BAR_ – 1,8 _BAR_ – 1,5 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP led. 2005 _BAR_ – 1,5 _BAR_ – 1,4 _BAR_ – 0,8 _BAR_ – 0,5 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ – 1,4 _BAR_ – 1,4 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 0,5 _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 1,3 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 0,6 _BAR_ – 0,4 _BAR_
Hrubý státní dluh(% HDP) _BAR_ KP led. 2005 _BAR_ 20,1 _BAR_ 20,9 _BAR_ 20,3 _BAR_ 20,1 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 21,1 _BAR_ 21,7 _BAR_ 21,3 _BAR_ neuved. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 22,4 _BAR_ 22,2 _BAR_ 21,4 _BAR_ 21,0 _BAR_
[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.
1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stráncehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 8. března 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Maďarska na období let 2004 – 2008
(2005/C 177/05)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 tohoto nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
Vzhledem k výše uvedenému hodnocení a s přihlédnutím k doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7 ze dne 8. března 2005 se Rada domnívá, že by Maďarsko mělo:
i) přijmout opatření ve střednědobém rámci s cílem snížit schodek včetně zátěže plynoucí z důchodové reformy do roku 2008 pod úroveň 3 % HDP, a to věrohodným a udržitelným způsobem, zejména prostřednictvím dodatečných opatření pro dosažení cílové hodnoty schodku pro rok 2005 a následné úpravy o 2 procentní body HDP pro nápravu nadměrného schodku do roku 2008 a využitím každé příležitosti k urychlení fiskální nápravy;
ii) podmínit načasování a provedení všech daňových škrtů dosažením cílových hodnot schodku uvedených v aktualizaci konvergenčního programu předložené v prosinci roku 2004;
iii) pokročit v provádění zamýšlených reforem veřejné správy, zdravotnictví a školství a zavázat se zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.
Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů
Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 3,9 _BAR_ 4,0 _BAR_ 4,2 _BAR_ 4,3 _BAR_ 4,6 _BAR_
KOM _BAR_ 3,9 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,8 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 3,3-3,5 _BAR_ 3,5-4,0 _BAR_ cca.4 _BAR_ 4-4,5 _BAR_ 4,5-5,0 _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 6,8 _BAR_ 4,5 _BAR_ 4,0 _BAR_ 3,5 _BAR_ 3,0 _BAR_
KOM _BAR_ 6,9 _BAR_ 4,6 _BAR_ 4,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ cca.6,5 _BAR_ cca.4,5 _BAR_ cca.4 _BAR_ cca.3,5 _BAR_ cca.3,0 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ – 4,4 _BAR_ – 3,6 _BAR_ – 2,9 _BAR_ – 2,2 _BAR_ – 1,6 _BAR_
včetně důchodové reformy _BAR_ – 5,3 _BAR_ – 4,7 _BAR_ – 4,1 _BAR_ – 3,4 _BAR_ – 2,8 _BAR_
KOM _BAR_ – 5,5 _BAR_ – 5,2 _BAR_ – 4,7 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 4,6 _BAR_ – 4,1 _BAR_ – 3,6 _BAR_ – 3,1 _BAR_ – 2,7 _BAR_
Primární schodek(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ – 0,4 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0,6 _BAR_ 1,0 _BAR_
včetně důchodové reformy _BAR_ – 1,1 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 0,7 _BAR_ – 0,3 _BAR_ 0,1 _BAR_
KOM _BAR_ – 1,1 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 1,1 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 0,5 _BAR_ – 0,2 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0,4 _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ KP prosinec 2004 _BAR_ 56,7 _BAR_ 55,5 _BAR_ 53,0 _BAR_ 50,6 _BAR_ 48,3 _BAR_
včetně důchodové reformy _BAR_ 59,9 _BAR_ 58,6 _BAR_ 56,8 _BAR_ 54,9 _BAR_ 53,2 _BAR_
KOM _BAR_ 59,7 _BAR_ 59,5 _BAR_ 58,9 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 59,4 _BAR_ 57,9 _BAR_ 56,8 _BAR_ 55,6 _BAR_ 53,7 _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2] Primární saldo není vypočítáno podle tradiční definice.
[3] Včetně zátěže plynoucí z důchodové reformy by vývoj schodku veřejných financí v letech 2004 až 2008 dosahoval 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % a 2,8 % HDP.
[4] Existují účetní nejistoty týkající se plateb zemědělských dotací, které by mohly snížit rozdíl mezi schodkem založeným na hotovostních tocích a schodkem založeným na koncepci časového rozlišení, čímž by se schodek za rok 2004 založený na koncepci časového rozlišení zvýšil.
Zrychlí–li se vracení DPH, jak naznačily maďarské úřady, mohl by se schodek za rok 2004 zvýšit o téměř 0,7 procentního bodu.
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 8. března 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Slovinska na období 2004 – 2007
(2005/C 177/06)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
1. Dne 8. března 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Slovinska, který se týká období let 2004 až 2007.
Program zčásti splňuje požadavky na údaje podle "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Veřejné účty nedodržují plně normy ESA95, jak je patrné z velkého množství "ostatních" příjmů a výdajů vyjádřených jako procentní podíl HDP.
Slovinsko se proto žádá o zajištění plného souladu s požadavky na údaje.
2. Na základě informací, které jsou v současnosti k dispozici, se zdá, že makroekonomický scénář tvořící základ programu odráží věrohodné předpoklady růstu.
Předpokládá, že reálný růst HDP, odhadovaný na 4,0 % v roce 2004, se bude nadále pohybovat na přibližně stejné úrovni v průběhu zbývajícího programového období.
Předpoklady míry inflace se jeví jako dosažitelné, ale rizika zůstávají.
3. Cílem rozpočtové strategie, z níž tento program vychází, je dosáhnout ozdravení veřejných financí s téměř vyrovnaným stavem rozpočtu, nikoli však během tohoto programového období.
Program předpokládá postupné snižování schodku veřejných financí v průběhu daného období v souladu s trvalým snižováním míry výdajů jako procentního podílu HDP.
Podíl příjmů se po soustavném klesání do roku 2006 oživí koncem programového období vzhledem k čistému kladnému dopadu členství v EU na rozpočet.
Podle navrhované cesty k nápravě se schodek v průběhu příštích čtyř let sníží na polovinu a v roce 2007 dosáhne úrovně těsně překračující 1 %.
V porovnání s přecházejícím programem současná aktualizace v zásadě potvrzuje plánované úpravy na pozadí mírně příznivějšího makroekonomického scénáře.
4. Rizika spojená s rozpočtovými výhledy uvedenými v programu se jeví jako víceméně vyvážená.
Na jedné straně věrohodný makroekonomický scénář podporuje cílové hodnoty schodku.
Navíc je na uvážení vlády, zda odmítne požadavky na další výdaje, aby zabezpečila cílovou hodnotu schodku v případě, že by byl ohrožen nepříznivými podmínkami, stejným způsobem jako v roce 2004.
Kromě toho může být roční ztráta příjmů z DPH ve výši 0,3 % HDP zahrnutá do rozpočtu na období let 2005 – 2007 nadhodnocena, čímž se předpovědi pro příjmy z daní stávají příliš opatrnými.
Na druhé straně by úroveň příjmů z přímých daní mohla být po přijetí daňové reformy nejistá.
Výsledek pro rok 2007 lze současně částečně přičíst novému finančnímu výhledu EU na období let 2007 – 2013, který očekává významný nárůst čistých rozpočtových přírůstků z rozpočtu EU.
Kromě toho existuje riziko překročení výdajů, zejména pokud jde o výdaje související s důchody, pokud by přezkoumání současného vzorce důchodové indexace, ohlášené na rok 2006, vedlo k uvolnění parametrů.
5. Vzhledem k tomuto posouzení rizik rozpočtová strategie uvedená v programu nemusí poskytovat dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při běžných makroekonomických výkyvech, s výjimkou posledního roku programu.
Kromě toho není postačující k dosažení střednědobého cíle téměř vyrovnaného stavu rozpočtu podle Paktu o stabilitě a růstu do roku 2007.
6. Hrubý veřejný dluh je poměrně nízký: odhaduje se, že míra zadlužení dosáhla v roce 2004 výše 30,2 % HDP, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě, a že do roku 2007 dosáhne výše 29,7 %.
7. Zdá se, že Slovinsku hrozí určité nebezpečí, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jejichž důležitou součástí jsou předpokládané rozpočtové výdaje související se stárnutím obyvatelstva.
Probíhající důchodová reforma má kladný dopad na rozpočet, avšak předpokládaný nárůst výdajů na důchody po roce 2020 zůstává velmi vysoký.
Navíc i přes zavedení některých racionalizačních opatření v systému zdravotní péče v roce 2004 by ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí mohla přispět další, významná reforma systému zdravotní péče.
Vzhledem k výše uvedenému hodnocení je Rada toho názoru, že Slovinsko by mělo:
i) využít veškerých příležitostí k urychlení snižování schodku veřejných financí;
ii) provést další opatření vedoucí ke zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, včetně reforem důchodového systému a systému zdravotní péče.
Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů
Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM)
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ KP leden 2005 _BAR_ 4,0 _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,9 _BAR_ 4,0 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 4,0 _BAR_ 3,6 _BAR_ 3,8 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 3,6 _BAR_ 3,7 _BAR_ 3,8 _BAR_ 3,9 _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ KP leden 2005 _BAR_ 3,6 _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,7 _BAR_ 2,6 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 3,9 _BAR_ 3,4 _BAR_ 3,0 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 3,3 _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,7 _BAR_ 2,6 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ KP leden 2005 _BAR_ – 2,1 _BAR_ – 2,1 _BAR_ – 1,8 _BAR_ – 1,1 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ – 2,3 _BAR_ – 2,2 _BAR_ – 1,9 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 1,9 _BAR_ – 1,8 _BAR_ – 1,5 _BAR_ – 0,9 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP leden 2005 _BAR_ – 0,3 _BAR_ – 0,4 _BAR_ – 0,2 _BAR_ 0,4 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ – 0,3 _BAR_ – 0,2 _BAR_ – 0,1 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ – 0,3 _BAR_ – 0,4 _BAR_ – 0,2 _BAR_ 0,4 _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ KP leden 2005 _BAR_ 30,2 _BAR_ 30,7 _BAR_ 30,9 _BAR_ 29,7 _BAR_
KOM říjen 2004 _BAR_ 30,9 _BAR_ 30,8 _BAR_ 30,6 _BAR_ neuv. _BAR_
KP květen 2004 _BAR_ 29,1 _BAR_ 29,5 _BAR_ 29,4 _BAR_ 28,4 _BAR_
[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.
1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 8. března 2005
k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království, 2003/04 – 2009/10
(2005/C 177/07)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
1. Dne 8. března 2005 Rada přezkoumala aktualizovaný konvergenční program Spojeného království, který zahrnuje období let 2003/04 – 2009/10.
Tento program částečně splňuje požadavky na údaje podle revidovaného "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Údaje související s celkovými příjmy a výdaji se sice zakládají na složkách ESA 95, pro jejich započtení však byly použity agregační metody odchylné od harmonizovaného měřítka; salda tím nejsou ovlivněna.
[2] V aktualizaci se nadále uvádějí příjmy z prodeje UMTS licencí jako roční tok příjmů a ne jako prodej aktiva.
Spojené království se proto vybízí, aby zajistilo plný soulad s požadavky na údaje.
2. Program obsahuje dva různé scénáře makroekonomických a rozpočtových výhledů: "středový" makroekonomický scénář; a scénář s nižším růstem, založený na předpokládaném trendovém růstu, který je o čtvrtinu procentního bodu nižší, než uvádí základní předpověď; druhý scénář tvoří základ prognózy veřejných financí.
Scénář s nižším růstem se tak považuje za referenční pro hodnocení rozpočtových výhledů a odráží značně hodnověrné předpoklady.
Scénář předpokládá v roce 2005 tříprocentní reálný růst HDP, pouze mírně pod výší růstu 3,25 % v roce 2004 s následným zpomalením až na 2,25 % v roce 2007/08.
Na základě informací, které jsou v současné době k dispozici, by růst HDP v roce 2005 mohl být pomalejší, než tato předpověď.
Avšak ve střednědobém horizontu je pravděpodobné, že předpoklad trendového růstu, který tvoří základ pro výhled veřejných financí, potvrdí opatrný odhad.
V programu obsažené předpovědi míry inflace se rovněž jeví jako realistické.
3. Rámec fiskální politiky Spojeného království je založen na dvou vnitrostátních pravidlech fiskální politiky pro veřejný sektor: "zlatém pravidlu", jehož cílem je zajistit, aby si v průběhu hospodářského cyklu vláda půjčovala pouze za účelem financování čistých investic a aby nefinancovala běžné výdaje; a "pravidlu udržitelného investování", jehož cílem je v průběhu cyklu udržet čistý dluh veřejného sektoru ve "stabilní a rozumné výši" pod 40 % HDP.
V tomto rámci očekává aktualizovaný program snížení schodku ze 3,2 % HDP v rozpočtovém roce 2003/04 na úroveň pod 3 % referenční hodnotou v roce 2004/05 (referenčním obdobím pro hodnocení veřejných financí Spojeného království podle Paktu stability a růstu je rozpočtový rok).
Na další roky předvídá aktualizace ve střednědobém horizontu postupné snižování schodku, a to na úroveň 1,7 % v roce 2008/09.
Podíl výdajů se dále zvyšuje v souladu s prioritami vládní politiky, avšak v případě, že by došlo k očekávanému zvýšení podílu příjmů, vedlo by to k celkovému zlepšení salda veřejných financí.
V rámci celkové výše výdajů se uskutečňuje významný program veřejných investic, jehož cílem je zvýšit celkové čisté veřejné investice z 1,9 % HDP v roce 2004/05 na 2,4 % v roce 2007/08.
Ve srovnání s aktualizací v roce 2003 byl očekávaný schodek pro tento i příští rozpočtový rok upraven směrem vzhůru; po roce 2005/06 však střednědobá očekávání obsažená v aktualizaci představují poněkud rychlejší konsolidaci veřejných financí, než tomu bylo v předchozí aktualizaci.
4. Existuje jasné riziko, že výsledek rozpočtu by mohl být horší, než se očekává v programu v krátkodobé perspektivě.
Jak v krátkodobém, tak ve střednědobém horizontu existují rizika v souvislosti s rozsahem, v jakém bude pokračovat nárůst příjmů z podnikové daně.
Zejména v období plánovaného zpomalení růstu výdajů od roku 2006/07 bude třeba, aby se ministerstva přizpůsobila úspornějším rozpočtům, a mohla by tak využít nahromaděné zůstatky sald.
Počínaje obdobím 2006/07 je však těmto negativním rizikům předcházeno relativně opatrnějšími makroekonomickými předpoklady.
5. Vzhledem k tomuto vyhodnocení rizik se nezdá, že by přístup k rozpočtu uvedený v programu poskytoval dostatečnou rezervu proti překročení prahové hodnoty schodku ve výši 3 % HDP při historických makroekonomických výkyvech během celého předpovídaného období.
Avšak vzhledem k větší stálosti britského hospodářství během posledních let a k opatrnému přístupu ohledně růstových předpokladů, které jsou východiskem pro předpovědi týkající se veřejných financí, se riziko jeví v pozdějších letech menší.
To samo o sobě nestačí k tomu, aby střednědobého cíle paktu stability a růstu, téměř vyrovnaného stavu rozpočtu, bylo dosaženo do roku 2009/10.
Současně je však třeba poznamenat, že míra zadlužení je relativně nízká a předpokládaná salda jsou ovlivněna prováděním výše uvedeného významného programu veřejných investic.
6. Odhaduje se, že hrubá míra zadlužení v roce 2003/04 dosáhla 39,5 % HDP, což je značně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou.
V programu se předpokládá, že v období do roku 2009/10 se míra zadlužení mírně zvýší o méně než dva procentní body.
7. S ohledem na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí se i přes předpokládané náklady na stárnoucí populaci jeví situace Spojeného království jako relativně příznivá.
Relativně nízký podíl dluhu na HDP a silný důraz, kladený orgány Spojeného království v rámci stávající politiky na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, je v tomto ohledu pozitivní.
Nelze vyloučit vyšší výdaje související se stárnutím obyvatelstva, neboť rezervy na soukromé důchody by se mohly ukázat jako nedostačující, což by mohlo mít dopad na veřejné finance; avšak v dubnu 2005 zavedly státní orgány Pension Protection Fund (Penzijní ochranný fond), který by měl chránit účastníky soukromého systému dávek pro případ platební neschopnosti garanta a v situacích, kdy v systému nebude dostatek prostředků na pokrytí závazků.
Tato opatření jsou vítána, ačkoliv jejich účinnost je třeba ještě ověřit.
Relativně nízká míra zdanění ve Spojeném království by měla usnadnit vyrovnání případných nevyvážeností, k nimž může v dlouhodobé perspektivě dojít.
8. Hospodářská politika vytyčená v programu částečně splňuje doporučení jednotlivým zemím týkající se veřejných financí určené Spojenému království a obsažené v aktualizaci hlavních směrů hospodářské politiky z roku 2004, totiž aby Spojené království "v úsilí zabránit nadměrnému schodku zlepšilo své cyklicky očištěné saldo tak, aby konsolidovalo své veřejné finance v souladu s požadavkem téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu střednědobého rozpočtu".
Existuje jasné riziko, že by výsledek rozpočtu mohl být horší, než se očekává v programu v krátkodobé perspektivě.
Navíc plánovaný mírně expanzivní přístup v období 2005/06 a přístup k rozpočtu ve střednědobém horizontu není plně v souladu s doporučením hlavních směrů hospodářské politiky.
S ohledem na výše uvedené hodnocení se Rada domnívá, že Spojené království by mělo
i) zajistit, že schodek bude v souladu s plány nižší než 3 % HDP, a
ii) zlepšit cyklicky očištěné saldo, aby ve střednědobé perspektivě zajistilo dosažení a udržení téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu.
Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových předpovědí
Konvergenční program (KP); hospodářské prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2004 (KOM); výpočty útvarů Komise.
1.Základní makroekonomická předpověď _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_
Reálný HDP – základní předpověď(změna v %) _BAR_ KP 12/2004 _BAR_ 314 _BAR_ 3–312 _BAR_ 212–3 _BAR_ 214–234 _BAR_ neuv. _BAR_
KOM _BAR_ 3,3 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,8 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP 12/2003 _BAR_ 3–312 _BAR_ 3–312 _BAR_ 212–3 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ KP 12/2004 _BAR_ 114 _BAR_ 134 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ neuv. _BAR_
KOM _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP 12/2003 _BAR_ 134 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
2.Makroekonomická předpověď, která je základem veřejných financí _BAR_ 2004/05 _BAR_ 2005/06 _BAR_ 2006/07 _BAR_ 2007/08 _BAR_ 2008/09 _BAR_
Reálný HDP – veřejné finance(změna v %) _BAR_ KP 12/2004 _BAR_ 314 _BAR_ 3 _BAR_ 212 _BAR_ 214 _BAR_ 214 _BAR_
KOM _BAR_ 3,3 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,8 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP 12/2003 _BAR_ 314 _BAR_ 234 _BAR_ 212 _BAR_ 214 _BAR_ 214 _BAR_
Inflace podle HISC(%) _BAR_ KP 12/2004 _BAR_ 114 _BAR_ 134 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
KOM _BAR_ 1,4 _BAR_ 1,9 _BAR_ 2,0 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP 12/2003 _BAR_ 134 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
Saldo veřejných financí(% HDP) _BAR_ CP 12/2004 _BAR_ – 2,9 _BAR_ – 2,8 _BAR_ – 2,3 _BAR_ – 2,1 _BAR_ – 1,7 _BAR_
KOM _BAR_ – 2,8 _BAR_ – 2,6 _BAR_ – 2,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP 12/2003 _BAR_ – 2,7 _BAR_ – 2,5 _BAR_ – 2,2 _BAR_ – 2,1 _BAR_ – 1,9 _BAR_
Primární saldo(% HDP) _BAR_ KP 12/2004 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 0,7 _BAR_ – 0,2 _BAR_ – 0,1 _BAR_ neuv. _BAR_
KOM _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 0,6 _BAR_ – 0,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP 12/2003 _BAR_ – 0,5 _BAR_ – 0,4 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(% HDP) _BAR_ KP 12/2004 _BAR_ – 2,8 _BAR_ – 2,9 _BAR_ – 2,3 _BAR_ – 2,0 _BAR_ – 1,6 _BAR_
KOM _BAR_ – 2,7 _BAR_ – 2,4 _BAR_ – 2,1 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP 12/2003 _BAR_ – 2,4 _BAR_ – 2,4 _BAR_ – 2,2 _BAR_ – 2,0 _BAR_ – 1,8 _BAR_
Hrubý veřejný dluh(% HDP) _BAR_ KP 12/2004 _BAR_ 40,9 _BAR_ 41,8 _BAR_ 42,4 _BAR_ 42,8 _BAR_ 42,8 _BAR_
KOM _BAR_ 40,4 _BAR_ 40,9 _BAR_ 41,2 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KP 12/2003 _BAR_ 40,2 _BAR_ 40,8 _BAR_ 41,1 _BAR_ 41,4 _BAR_ 41,5 _BAR_
[1] Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s.
1. Všechny dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové stránce:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm
[2] Britské orgány poskytly užitečná vysvětlení ohledně těchto údajů během odborných rozprav s Komisí.
Kdyby tato vysvětlení technických podrobností byla uvedena v aktualizovaném programu, byl by tento program uznán za v zásadě vyhovující požadavkům na údaje podle revidovaného "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
--------------------------------------------------
Stanovisko Rady
ze dne 12. dubna 2005
k aktualizovanému programu stability Řecka pro období let 2004 až 2007
(2005/C 189/01)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1], a zejména na čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 12. dubna 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný stabilizační program Řecka pro období let 2004 až 2007.
Program v zásadě splňuje požadavky na údaje podle "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů".
Vývoj cen je uváděn za pomoci deflátoru výdajů na soukromou spotřebu, a nikoliv pomocí harmonizovaného indexu spotřebitelských cen.
Co se týče základních vnějších předpokladů, program neobsahuje údaje ani o růstu světového HDP (bez HDP EU), ani o míře růstu příslušných zahraničních trhů, jak vyžaduje soubor pravidel.
Program se podrobně nezabývá opatřeními k dosažení cílů vymezených pro rok 2007.
Proto se Řecko vyzývá, aby zajistilo plný soulad s požadavky kladenými na údaje.
(2) V programu se uvažuje o třech různých makroekonomických scénářích.
Na základě nejnovějších dostupných informací obsažených v jarní prognóze útvarů Komise se při hodnocení programu vychází ze třetího scénáře, protože zjevně přihlíží k pravděpodobným makroekonomickým předpokladům, a nikoliv ze základního scénáře.
V tomto referenčním scénáři použitém při hodnocení programu se předpokládá růst reálného HDP ve výši 2,9 % v roce 2005 a nepatrné zrychlení na 3 % v letech 2006 a 2007.
Očekává se, že potenciální růst produkce bude během programového období postupně klesat z přibližně 3,3 % v roce 2005 na 3 % v roce 2007, zatímco poměrně velká kladná produkční mezera zaznamenaná v roce 2004 se do roku 2007 zúží.
(3) Dne 5. července 2004 Rada rozhodla, že Řecko vykazuje nadměrný schodek, a doporučila nápravu této situace nejpozději do roku 2005.
Dne 18. ledna 2005 Rada rozhodla, že Řecko nepřijalo v reakci na tato doporučení účinná opatření. Dne 17. února 2005 Rada podle čl.
104 odst. 9 rozhodla o výzvě Řecku, aby přijalo opatření ke snížení schodku pod hranici 3 % HDP nejpozději do roku 2006.
Řecké orgány byly také požádány, aby zjistily a kontrolovaly faktory (jiné než čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně dluhu, a aby zlepšily sběr a zpracování údajů o veřejných financích.
(4) Podle oznámení o postupu při nadměrném schodku (PNS) z března roku 2005 se schodek salda veřejných financí za rok 2004 odhaduje na 6,1 % HDP.
Tento schodek je o 0,8 procentních bodů vyšší než hodnota 5,3 % HDP odhadovaná řeckou vládou na podzim roku 2004, tedy v době vypracování oznámení o PNS ze září roku 2004, což odráží daňové výpadky a překračování výdajů v hodnotě půl procentního bodu HDP.
Dne 18. března 2005 Eurostat rozhodl, že nepotvrdí číselné údaje o řeckém schodku, a uvedl, že údaje týkající se schodku veřejných financí v roce 2004 a v předešlých letech budou muset být kvůli některým nedořešeným otázkám pravděpodobně revidovány směrem nahoru.
104 odst. 9 se rozpočtová strategie řecké vlády zaměřuje na snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2006, a to kombinací opatření k omezení výdajů a také navýšení příjmů, což by mělo vést k rostoucím primárním přebytkům.
Vedle opatření obsažených v rozpočtu na rok 2005, která jsou trvalého charakteru, řecká vláda za tímto účelem přijala pro rok 2005 soubor fiskálních opatření.
Referenční scénář si klade za cíl výrazně snížit nominální schodek rozpočtu veřejných financí o 3,6 procentních bodů během programového období, a to z 6,1 % HDP v roce 2004 na 2,4 % v roce 2007.
Předpokládá se podstatné zlepšení primárního salda ze schodku 0,4 % v roce 2004 na přebytek 1,8 % HDP v roce 2005, který by měl vzrůst až na 3,3 % HDP na konci období.
(6) Existuje určité riziko, že saldo rozpočtu v roce 2005 a v následujících letech může být horší, než se v programu předpokládá.
Zejména předpovědi vývojových trendů v oblasti příspěvků na sociální zabezpečení a výdajů na spotřebu veřejného sektoru mohly být příliš optimistické, zatímco předpokládaná opatření pro nápravu, především v pozdějších letech programu, nejsou dostatečně rozvedena.
Nové statistické revize týkající se roku 2004 a předchozích let by navíc mohly naznačit možné účinky přenosu vyžadující dodatečná opatření v budoucnosti.
Řecké orgány oznámily, že vedle opatření již přijatých v roce 2005 jsou připraveny provést dodatečná úsporná opatření na výdajové straně rozpočtu na rok 2006, aby schodek účinným způsobem snížily pod referenční hodnotu 3 % v roce 2006, jak požaduje Rada.
Rozpočtová situace uvedená v programu neposkytuje dostatečnou rezervu proti překročení této prahové hodnoty při běžných cyklických výkyvech, ani neumožňuje dosáhnout během programového období střednědobého cíle Paktu o stabilitě a růstu, kterým je téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav rozpočtu.
(7) Podle předpokladů klesne míra zadlužení z 110,5 % HDP v roce 2004 jen na 109,5 % v roce 2005, a pak na 107,2 % v roce 2006 a na 104,7 % v roce 2007.
Rychlejšímu snižování dluhu brání značné vyrovnávání stavových a tokových veličin zvyšující dluh, které – přestože ve srovnání s rokem 2004 klesne – bude podle očekávání i nadále značně vysoké, navzdory plánovaným výnosům z privatizace.
Vzhledem k výše uvedeným rizikům spojeným s rozpočtovými cíli by vývoj míry zadlužení mohl být méně příznivý, než se předpokládá.
(8) Dlouhodobá udržitelnost veřejných financí Řecka se zdá být vážně ohrožena, a to také z důvodu významných rozpočtových výdajů předpokládaných v souvislosti se stárnutím obyvatelstva.
Předpokládaný značný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva naznačuje, že jsou nezbytná dodatečná opatření ke kontrole veřejných výdajů na důchody, včetně důsledného provádění schválených reformních opatření.
(9) Hospodářské politiky uvedené v aktualizaci jsou částečně v souladu s hlavními směry hospodářské politiky pro tuto zemi v oblasti veřejných financí.
Program zejména dostatečně nenastiňuje účinný postup k dosažení téměř vyrovnaného nebo přebytkového stavu rozpočtu.
Na základě výpočtů útvarů Komise provedených podle společně dohodnuté metodiky použité na údaje v referenčním scénáři by schodek očištěný o cyklické vlivy zůstal během celého programového období nad 3 % HDP, přestože má podle předpokladů programu klesat o 0,5 % HDP ročně.
Opatření přijatá k nápravě fiskální nerovnováhy i závazek vlády zveřejněný dne 29. března jsou v souladu s doporučeními Rady obsaženými v její výzvě Řecku ze dne 17. února podle čl. 104 odst.
9. V současné době tudíž nejsou v rámci postupu při nadměrném schodku potřebné žádné další kroky.
Na základě zprávy předložené řeckými orgány v říjnu, jak se předpokládá ve výzvě Rady, bude provedeno nové hodnocení v souladu s těmito doporučeními.
Vzhledem k výše uvedenému hodnocení se Rada domnívá, že by Řecko mělo:
- provést nezbytná trvalá opatření, která povedou k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2006;
- snižovat schodek očištěný o cyklické vlivy nejméně o 0,5 % HDP od roku 2007 dále, a sice zejména prostřednictvím opatření na kontrolu primárních výdajů, což ze střednědobého hlediska povede k téměř vyrovnanému nebo přebytkovému stavu rozpočtu;
- zesílit úsilí k zjištění a kontrole faktorů (jiných než čisté půjčky), které přispívají ke změnám úrovně dluhu, s cílem zajistit snížení hrubé míry veřejného zadlužení a přiblížit se tak rychleji referenční hodnotě;
- zvládnout veřejné výdaje na důchody a rozhodným způsobem provádět schválené reformy k zajištění udržitelnosti veřejných financí;
- dále aktivně zlepšovat sběr a zpracování údajů o veřejných financích ve spolupráci s Eurostatem, zejména prostřednictvím posílení mechanismů, které zajišťují rychlé a správné poskytování těchto údajů.
Srovnání klíčových makroekonomických a rozpočtových výhledů
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ PS březen 2005 _BAR_ 4,2 _BAR_ 2,9 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,0 _BAR_
KOM březen 2005 _BAR_ 4,2 _BAR_ 2,9 _BAR_ 3,1 _BAR_ _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 4,2 _BAR_ 4,0 _BAR_ 3,8 _BAR_ neuv. _BAR_
Inflace podle HISP(%) _BAR_ PS březen 2005 _BAR_ 3,0 _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_ neuv. _BAR_
KOM březen 2005 _BAR_ 3,0 _BAR_ 3,2 _BAR_ 3,2 _BAR_ _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 3,0 _BAR_ 2,8 _BAR_ 2,6 _BAR_ neuv. _BAR_
Saldo veřejných financí(v % HDP) _BAR_ PS březen 2005 _BAR_ – 6,1 _BAR_ – 3,7 _BAR_ – 2,9 _BAR_ – 2,4 _BAR_
KOM březen 2005 _BAR_ – 6,1 _BAR_ – 4,5 _BAR_ – 4,4 _BAR_ _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ neuv. _BAR_
Primární saldo(v % HDP) _BAR_ PS březen 2005 _BAR_ – 0,4 _BAR_ 1,8 _BAR_ 2,7 _BAR_ 3,3 _BAR_
KOM březen 2005 _BAR_ – 0,4 _BAR_ 1,0 _BAR_ 1,0 _BAR_ _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 4,7 _BAR_ 5,1 _BAR_ 5,3 _BAR_ neuv. _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(v % HDP) _BAR_ PS březen 2005 _BAR_ – 7,0 _BAR_ – 4,4 _BAR_ – 3,5 _BAR_ – 3,0 _BAR_
KOM březen 2005 _BAR_ – 7,1 _BAR_ – 5,5 _BAR_ – 5,3 _BAR_ _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ – 1,2 _BAR_ – 0,5 _BAR_ 0,0 _BAR_ neuv. _BAR_
Hrubý veřejný dluh(v % HDP) _BAR_ PS březen 2005 _BAR_ 110,5 _BAR_ 109,5 _BAR_ 107,2 _BAR_ 104,7 _BAR_
KOM březen 2005 _BAR_ 110,5 _BAR_ 110,5 _BAR_ 108,9 _BAR_ _BAR_
PS prosinec 2003 _BAR_ 98,5 _BAR_ 94,6 _BAR_ 90,5 _BAR_ neuv. _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise
ze dne 3. srpna 2005
k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu ve skladovacím středisku v Aube ve Francii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 190/02)
(Pouze francouzské znění je závazné)
Dne 13. prosince 2004 Evropská komise obdržela od vlády Francie v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu ve skladovacím středisku v Aube.
Na základě všeobecných údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 3. března 2005 a poskytnutých francouzskými orgány dne 5. dubna 2005 a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě v Belgii a Lucembursku, je přibližně 150 km.
2. Plánovaná změna vyplývá z vývoje francouzských vnitrostátních právních předpisů, které vyžadují, aby určitá zařízení ve skladovacím středisku měla oprávnění k uvolňování plynných a kapalných radioaktivních výpustí.
3. Pevný radioaktivní odpad se skladuje na místě nebo v případě velmi nízce radioaktivního odpadu se převáží do schváleného skladovacího místa.
4. Při běžném provozu plánovaná úprava nezpůsobí vystavení obyvatelstva jiného členského státu vlivu záření, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
5. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí následkem havárie typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích nebude mít plánovaná změna ze zdravotního hlediska významný dopad na obyvatelstvo jiného členského státu.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení upraveného plánu zneškodňování radioaktivního odpadu v jakékoli podobě ve skladovacím středisku
Stanovisko Komise
ze dne 3. srpna 2005
k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu v zařízení TU5 v COGEMA Pierrelatte ve Francii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 190/04)
(Pouze francouzské znění je závazné)
Dne 13. prosince 2004 Evropská komise obdržela od vlády Francie v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu v zařízení TU5 v COGEMA Pierrelatte.
Na základě všeobecných údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 3. března 2005 a poskytnutých francouzskými orgány dne 5. dubna 2005 a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě v Itálii, je přibližně 175 km.
2. Jako jedna ze změn zařízení TU5 popsaných ve všeobecných údajích je uvedena skutečnost, že toto zařízení od roku 2002 konvertuje uranylnitrát ze zařízení COGEMA Marcoule, přičemž způsobuje uvolňování 3H a 14C v plynných a kapalných výpustích.
3. Při běžném provozu uvolňování kapalných a plynných výpustí ze změněného zařízení TU5 včetně 3H a 14C nezpůsobí vystavení obyvatel jiných členských států účinkům záření, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
4. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí následkem havárie typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích nebude mít změna ze zdravotního hlediska významný dopad na obyvatelstvo jiného členského státu.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení upraveného plánu zneškodňování radioaktivního odpadu v jakékoli podobě v zařízení TU5 v COGEMA Pierrelatte ve Francii nevyústí za běžného provozu ani v případě havárie typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích v radioaktivní zamoření vody, půdy nebo vzdušného prostoru jiného členského státu, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise
ze dne 3. srpna 2005
k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu v zařízení TU5 v COGEMA Pierrelatte ve Francii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 195/02)
(Pouze francouzské znění je závazné)
Dne 13. prosince 2004 Evropská komise obdržela od vlády Francie v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu v zařízení TU5 v COGEMA Pierrelatte.
Na základě všeobecných údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 3. března 2005 a poskytnutých francouzskými orgány dne 5. dubna 2005 a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě v Itálii, je přibližně 175 km.
2. Jako jedna ze změn zařízení TU5 popsaných ve všeobecných údajích je uvedena skutečnost, že toto zařízení od roku 2002 konvertuje uranylnitrát ze zařízení COGEMA Marcoule, přičemž způsobuje uvolňování 3H a 14C v plynných a kapalných výpustích.
3. Při běžném provozu uvolňování kapalných a plynných výpustí ze změněného zařízení TU5 včetně 3H a 14C nezpůsobí vystavení obyvatel jiných členských států účinkům záření, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
4. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí následkem havárie typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích nebude mít změna ze zdravotního hlediska významný dopad na obyvatelstvo jiného členského státu.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení upraveného plánu zneškodňování radioaktivního odpadu v jakékoli podobě v zařízení TU5 v COGEMA Pierrelatte ve Francii nevyústí za běžného provozu ani v případě havárie typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích v radioaktivní zamoření vody, půdy nebo vzdušného prostoru jiného členského státu, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise
ze dne 3. srpna 2005
k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu ve skladovacím středisku v Aube ve Francii v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 195/03)
(Pouze francouzské znění je závazné)
Dne 13. prosince 2004 Evropská komise obdržela od vlády Francie v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k upravenému plánu zneškodňování radioaktivního odpadu ve skladovacím středisku v Aube.
Na základě všeobecných údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 3. března 2005 a poskytnutých francouzskými orgány dne 5. dubna 2005 a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě v Belgii a Lucembursku, je přibližně 150 km.
2. Plánovaná změna vyplývá z vývoje francouzských vnitrostátních právních předpisů, které vyžadují, aby určitá zařízení ve skladovacím středisku měla oprávnění k uvolňování plynných a kapalných radioaktivních výpustí.
3. Pevný radioaktivní odpad se skladuje na místě nebo v případě velmi nízce radioaktivního odpadu se převáží do schváleného skladovacího místa.
4. Při běžném provozu plánovaná úprava nezpůsobí vystavení obyvatelstva jiného členského státu vlivu záření, které by bylo ze zdravotního hlediska významné.
5. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí následkem havárie typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích nebude mít plánovaná změna ze zdravotního hlediska významný dopad na obyvatelstvo jiného členského státu.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení upraveného plánu zneškodňování radioaktivního odpadu v jakékoli podobě ve skladovacím středisku
Stanovisko Komise ze dne 13. září 2005
Stanovisko Rady
ze dne 12. července 2005
k aktualizovanému programu stability Portugalska pro období let 2005 – 2009
(2005/C 228/01)
RADA EVROPSKÉ UNIE
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [1] a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na doporučení Komise,
po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem
VYDALA TOTO STANOVISKO:
(1) Dne 12. července 2005 přezkoumala Rada aktualizovaný program stability Portugalska pro období let 2005 až 2009.
Program splňuje požadavky na údaje podle "souboru pravidel platných pro obsah a formu stabilizačních a konvergenčních programů" [2].
Program však neobsahuje plány týkající se dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.
Portugalsko se proto vyzývá ke splnění veškerých požadavků na údaje obsažených v souboru pravidel.
(2) Aktualizovaný program stability se odvíjí od potřeby napravit schodek veřejných financí, který by měl v roce 2005 dosáhnout 6,2 % HDP, což podstatně překračuje limit 3 % HDP.
Toto číslo následuje po schodku, který podle nejnovějších údajů od portugalských orgánů zveřejněných po diskusích s Eurostatem představoval v období let 2002 až 2004 2,9 % HDP [3] a je výrazně horší než 2,2 % HDP plánovaná pro rok 2005 v předcházející aktualizaci programu.
Toto zhoršení se vysvětluje slabším růstem, než se očekávalo, přehodnocením růstu výdajů, překračováním rozpočtu a neprovedením jednorázových opatření plánovaných v předchozím programu a vysvětluje se i jako důsledek balíčku nápravných opatření ve výši 0,6 % HDP, který přijala nová vláda v červnu 2005.
V aktualizovaném programu je pro snížení schodku navržena strategie, která se opírá o provádění strukturálních opatření spíše než o rozsáhlá jednorázová a dočasná opatření, což se liší od rozpočtové strategie obsažené v předchozích zněních programu.
Předpokládá se, že schodek veřejných financí se bude v nadcházejících letech neustále snižovat, ale doporučenou hodnotu 3 % HDP bude překračovat do roku 2007.
(3) Makroekonomický scénář z něhož program vychází předpokládá, že růst reálného HDP se postupně zvýší z 0,8 % v roce 2005 na 3 % v roce 2009, přičemž budou míry růstu v mezidobí činit postupně 1,4 %, 2,2 % a 2,6 %.
Na základě dosavadních informací jsou odhady růstu pro první část programového období pravděpodobné, zatímco odhady pro závěrečnou část období jsou ohroženy řadou rizik.
Pro naplnění odhadů růstu jsou zcela nezbytná strukturální opatření zaměřená na produktivitu a konkurenceschopnost a obnovení důvěry.
(4) Cílem programu je snížit schodek veřejných financí do roku 2008 pod doporučenou hodnotou 3 % HDP.
Očekává se, že míra schodku veřejných financí klesne z 6,2 % HDP v roce 2005 na 4,8 % v roce 2006, 3,9 % v roce 2007, 2,8 % v roce 2008 a 1,6 % v roce 2009.
Výpočty útvarů Komise provedené podle dohodnuté metodiky na základě informací uvedených v programu ukazují, že cyklicky očištěný schodek v roce 2005 vzroste na 5,3 % HDP, ale potom postupně poklesne až na 1,4 % v roce 2009.
Během celého programového období, a zejména na jeho počátku, budou probíhat konsolidační opatření, protože ke značné konsolidaci dojde v roce 2006.
V počáteční fázi programového období se konsolidace spoléhá zejména na zvýšení příjmů prostřednictvím vyšších daňových sazeb (zejména zvýšení standardní sazby DPH z 19 % na 21 %), nižších daňových úlev a lepšího výběru daní, což částečně vyváží předchozí jednorázové příjmy.
V pozdějších letech programového období by měl zvýšený příspěvek výdajových omezení vyplynout z opatření trvalé povahy, například z reformy veřejné správy, omezení mzdového fondu a změn důchodových systémů, jejichž dopad na rozpočet bude výrazný zejména ve střednědobém horizontu.
Podíl investic na celkových veřejných výdajích během programového období poklesne jen mírně.
(5) Rozpočtový výsledek, který je plánován v programu, je vystaven několika rizikům.
Za prvé nemusí být zrychlení hospodářské činnosti tak rychlé, jak se očekávalo, protože to závisí na skutečném dopadu opatření fiskální konsolidace a na očekávaném zvýšení mezinárodní konkurence na portugalských vývozních trzích.
Za druhé by se mohlo stát, že opatření na zvýšení příjmů a snížení výdajů budou méně účinná, než se plánuje, nebo že přinesou výsledky až za delší období.
Vyšší sazby daně zvýší riziko daňových úniků bez ohledu na významná opatření podniknutá ke zlepšení daňové morálky, včetně těsnější administrativní spolupráce zaměřené na přeshraniční podvody s DPH.
Většinu ohlášených omezení výdajů je navíc třeba ještě provést z právního hlediska.
S ohledem na toto hodnocení by vláda mohla být vyzvána ke splnění svého závazku přijmout dodatečná opatření, která by zabránila tomu, aby schodek přesahoval 3 % HDP delší dobu, než se plánovalo.
Ani v případě, že by se situace vyvíjela podle odhadů rozpočtové strategie popsaných v programu, neposkytne dostatečnou rezervu proti překročení schodkového limitu za běžných makroekonomických výkyvů přinejmenším do roku 2009.
Rovněž nestačí ujišťovat, že střednědobého cíle Paktu o stabilitě a růstu, kterým je téměř vyrovnaný rozpočet, bude dosaženo v rámci programového období navzdory snížení schodku v letech 2005 až 2009 o asi 4 procentní body HDP.
Citlivostní analýza ukazuje, že v případě nepříznivého makroekonomického vývoje by v roce 2009 schodek stále dosahoval 3 %, nebo by se pohyboval velice blízko této hodnoty.
(6) Poměr zadlužení k HDP přesáhl v roce 2003 doporučenou hodnotu 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě a v roce 2004 se zvýšil na 61,9 %.
Podle aktualizovaného programu dosáhne v roce 2005 66,5 % HDP, v roce 2007 dosáhne vrcholu ve výši 67,8 % HDP a v roce 2009 se sníží na 64,5 % HDP.
Vývoj poměru hrubého zadlužení může být nakonec také méně příznivý, než se plánuje, vezmou-li se v úvahu rizika hospodářských činností, rozpočtové cíle a možnost výskytu stavových a tokových veličin zvyšujících dluh, zejména kumulaci finančních aktiv, jak tomu bylo i v minulosti.
(7) Z pohledu dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí je Portugalsko ohroženo předpokládanými rozpočtovými náklady souvisejícími se stárnutím obyvatel.
Dosud přijatá opatření strukturálních reforem, zejména v oblasti důchodového zabezpečení a zdravotní péče, by měla dopad stárnutí obyvatel na rozpočet zmírnit.
Zdá se však, že k zajištění udržitelnosti financí tyto reformy nestačí.
Reformy navržené v aktualizovaném programu, zejména změny důchodového zabezpečení státních zaměstnanců, by mohly přispět k dosažení požadovaného cíle, jestliže budou provedeny důkladně.
Vláda zadala vypracování zprávy, aby vyhodnotila dlouhodobou udržitelnost systému sociálního zabezpečení.
(8) Hospodářské politiky uvedené v aktualizovaném programu se částečně shodují s hlavními směry hospodářské politiky pro jednotlivé země v oblasti veřejných financí.
Jak bylo doporučeno, program počítá s tím, že se konsolidace veřejných financí uskuteční ve velké míře na straně výdajů, a nespoléhá na rozsáhlá jednorázová nebo dočasná opatření.
Jestliže se odhady naplní, vedly by také ke zlepšení cyklicky očištěného primárního salda (bez započtení jednorázových a dočasných opatření) o více než 0,5 % HDP každý rok.
Program však nepočítá se snížením schodku pod 3 % HDP dříve než v roce 2008 a plánovaná omezení výdajů nebudou stačit k dosažení střednědobého cíle Paktu o stabilitě a růstu, kterým je dosažení téměř vyrovnaného rozpočtu do konce programového období.
(9) S ohledem na údaje o schodku a zadlužení, které byly v aktualizovaném programu stability uvedeny pro rok 2005 a následující léta, Komise zahájila dne 22. června postup při nadměrném schodku vůči Portugalsku.
Rada při rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Portugalsku rovněž vydá doporučení pro nápravu nadměrného schodku; toto doporučení bude mimo jiné zahrnovat lhůtu pro nápravu nadměrného schodku.
Rada na základě výše uvedeného zastává stanovisko, že by Portugalsko mělo:
i) omezit zhoršení fiskální pozice v roce 2005 prostřednictvím zajištění důsledného provedení oznámených nápravných opatření;
ii) co možná nejdříve udržitelným způsobem omezit svůj nadměrný schodek, a to podstatným snížením schodku v roce 2006, které bude v každém dalším roce následovat další výrazné snížení, a uzákonit plánovaná opatření na snížení veřejných výdajů; přitom by mělo využít příležitosti k urychlení snižování rozpočtového schodku, zejména k vytvoření rezerv, které umožní zvládnout dopad případného nižšího než plánovaného růstu na rozpočet;
iii) zajistit trvalý pokles poměru hrubého zadlužení tím, že bude dbát na to, aby vývoj zadlužení odrážel pokrok při snižování schodku, a vyvaruje se finančních transakcí zvyšujících zadlužení;
iv) kontrolovat vývoj výdajů zejména tím, že v rámci komplexního reformního programu na zlepšení kvality a zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí oznámí závazné stropy pro konkrétní kategorie výdajů;
v) dále zlepšit zpracovávání údajů o veřejných financích.
Porovnání základních makroekonomických a rozpočtových odhadů
Poznámka:
Zdroje:
Stabilizační programy (SP); hospodářské prognózy útvarů Komise z jara roku 2005 (KOM); výpočty útvarů Komise.
_BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_ 2007 _BAR_ 2008 _BAR_ 2009 _BAR_
Reálný HDP(změna v %) _BAR_ SP červen 2005 _BAR_ 1,0 _BAR_ 0,8 _BAR_ 1,4 _BAR_ 2,2 _BAR_ 2,6 _BAR_ 3,0 _BAR_
KOM duben 2005 _BAR_ 1,0 _BAR_ 1,1 _BAR_ 1,7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
SP leden 2004 _BAR_ 1,0 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,8 _BAR_ 3,0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Inflace vyjádřená HISC(%) _BAR_ SP červen 2005 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,9 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,4 _BAR_
KOM duben 2005 _BAR_ 2,5 _BAR_ 2,3 _BAR_ 2,1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
SP leden 2004 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ 2,0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkové saldo veřejných financí(v % HDP) _BAR_ SP červen 2005 _BAR_ – 2,9 _BAR_ – 6,2 _BAR_ – 4,8 _BAR_ – 3,9 _BAR_ – 2,8 _BAR_ – 1,6 _BAR_
KOM duben 2005 _BAR_ – 2,9 _BAR_ – 4,9 _BAR_ – 4,7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
SP leden 2004 _BAR_ – 2,8 _BAR_ – 2,2 _BAR_ – 1,6 _BAR_ – 1,1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Primární saldo(v % HDP) _BAR_ SP červen 2005 _BAR_ – 0,1 _BAR_ – 3,3 _BAR_ – 1,6 _BAR_ – 0,5 _BAR_ 0,7 _BAR_ 1,8 _BAR_
KOM duben 2005 _BAR_ – 0,1 _BAR_ – 2,0 _BAR_ – 1,6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
SP leden 2004 _BAR_ 0,1 _BAR_ 0,9 _BAR_ 1,5 _BAR_ 2,0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Cyklicky očištěné saldo(v % HDP) _BAR_ SP červen 2005 _BAR_ – 2,2 _BAR_ – 5,3 _BAR_ – 3,8 _BAR_ – 3,1 _BAR_ – 2,3 _BAR_ – 1,4 _BAR_
KOM duben 2005 _BAR_ – 2,0 _BAR_ – 3,9 _BAR_ – 3,7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
SP leden 2004 _BAR_ – 1,7 _BAR_ – 1,3 _BAR_ – 0,9 _BAR_ – 0,7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Jednorázová opatření(v % HDP) _BAR_ SP červen 2005 _BAR_ 2,3 _BAR_ 0,2 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_ 0 _BAR_
KOM duben 2005 _BAR_ 2,3 _BAR_ 0,3 _BAR_ 0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Cyklicky očištěné saldo bez vlivu jednorázových opatření(v % HDP) _BAR_ SP červen 2005 _BAR_ – 4,5 _BAR_ – 5,5 _BAR_ – 3,8 _BAR_ – 3,1 _BAR_ – 2,3 _BAR_ – 1,4 _BAR_
KOM duben 2005 _BAR_ – 4,3 _BAR_ – 4,2 _BAR_ – 3,7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Hrubý veřejný dluh(v % HDP) _BAR_ SP červen 2005 _BAR_ 61,9 _BAR_ 66,5 _BAR_ 67,5 _BAR_ 67,8 _BAR_ 66,8 _BAR_ 64,5 _BAR_
KOM duben 2005 _BAR_ 61,9 _BAR_ 66,2 _BAR_ 68,5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
SP leden 2004 _BAR_ 60,0 _BAR_ 59,7 _BAR_ 58,6 _BAR_ 57,0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
[1] Úř. věst.
L 209, 2.8.1997, s. 1.
[2] Portugalské orgány předložily aktualizovaný program v prosinci 2004, čímž dodržely úředně stanovený termín. S ohledem na blížící se všeobecné volby
Stanovisko Komise
ze dne 4. listopadu 2005
k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku vyřazení jaderné elektrárny Sizewell A ve Spojeném království z provozu podle článku 37 Smlouvy o Euratomu
(Pouze anglické znění je závazné)
(2005/C 274/04)
Dne 6. dubna 2005 obdržela Evropská komise od vlády Spojeného království podle článku 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v důsledku vyřazení jaderné elektrárny Sizewell A z provozu.
Na základě všeobecných údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 20. června 2005 a poskytnutých vládou Spojeného království dne 4. července 2005 a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě ve Francii, je přibližně 135 km.
2. Při běžném postupu vyřazování z provozu nebude uvolňování kapalných a plynných výpustí příčinou expozice obyvatelstva v jiných členských státech, která by byla významná ze zdravotního hlediska.
3. Pevný středně radioaktivní odpad je skladován na místě a je s ním dlouhodobě nakládáno v souladu s politikou vlády Spojeného království.
Na místě se také skladuje mírně radioaktivní odpad a ozářené palivové články předtím, než jsou přepraveny do zařízení ve Spojeném království mimo elektrárnu k likvidaci či přepracování.
Neradioaktivní pevný odpad nebo zbytkové materiály propuštěné z regulativní kontroly budou propuštěny ke zneškodnění jako běžný odpad k opětovnému využití nebo recyklaci.
Výše uvedené kroky se budou vždy řídit kritérii podle základních bezpečnostních norem (směrnice 96/29/Euratom).
4. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávka, kterou by pravděpodobně obdrželo obyvatelstvo jiných členských států, nebyla významná ze zdravotního hlediska.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, která povstane v důsledku vyřazení jaderné elektrárny Sizewell A ve Spojeném království z provozu, jak při běžném provozu, tak i v případě mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy či ovzduší jiného členského státu, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise ze dne 14. listopadu 2005 k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu, který vzniká při provozu jaderného zařízení na povoleném místě a při vyřazení tří jaderných reaktorů ve Winfrith v hrabství Dorset ve Spojeném království z provozu, podle článku 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 282/07)
(Pouze anglické znění je závazné)
Dne 12. dubna 2005 obdržela Evropská komise od vlády Spojeného království podle článku 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje k plánu zneškodnění radioaktivního odpadu, který vzniká při provozu jaderného zařízení na povoleném místě a při vyřazení tří jaderných reaktorů ve Winfrith z provozu.
Na základě všeobecných údajů a dodatečných informací vyžádaných Komisí dne 5. července 2005 a poskytnutých vládou Spojeného království dne 18. července 2005 a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě ve Francii, je přibližně 100 km.
2. Při běžných provozních podmínkách není uvolňování kapalných a plynných výpustí příčinou expozice obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska.
3. Pevný nízko a středně radioaktivní odpad, který vzniká při provozu, bude skladován v místě zařízení.
Po schválení bude pevný mírně radioaktivní odpad později převeden do Drigg nebo do jiných zneškodňovacích zařízení.
Neradioaktivní pevný odpad a materiály, které odpovídají uvolňovací úrovni, budou propuštěny z regulativní kontroly ke zneškodnění jako běžný odpad nebo recyklaci nebo opětovnému využití.
Výše uvedené kroky se budou vždy řídit kritérii podle základních bezpečnostních norem (směrnice 96/29/Euratom).
4. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí, které může nastat v důsledku mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, by dávka, kterou by pravděpodobně obdrželo obyvatelstvo jiných členských států, nebyla významná ze zdravotního hlediska.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě, který vzniká při provozu jaderného zařízení na povoleném místě a při vyřazení tří jaderných reaktorů ve Winfrith v hrabství Dorset ve Spojeném království z provozu, jak při běžném provozu, tak i v případě mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy či ovzduší jiného členského státu, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise
ze dne 15. listopadu 2005
ke změněnému plánu zneškodnění radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny Golfech ve Francii podle článku 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 283/05)
(Pouze francouzské znění je závazné)
Dne 13. dubna 2005 obdržela Evropská komise od vlády Francie podle článku 37 Smlouvy o Euratomu všeobecné údaje ke změněnému plánu zneškodnění radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny Golfech.
Na základě všeobecných údajů a po poradě se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi zařízením a nejbližším bodem na území jiného členského státu, v tomto případě ve Španělsku, je přibližně 150 km.
2. Plánovaná změna povede k všeobecnému snížení přípustných hodnot plynných a kapalných výpustí, s výjimkou kapalného tritia, u něhož se předpokládá zvýšení.
3. Při běžném provozu nebude plánovaná změna příčinou expozice obyvatelstva v jiném členském státě, která by byla významná ze zdravotního hlediska.
4. V případě neplánovaného uvolnění radioaktivních výpustí vyplývajícího z mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, nebude plánovaná změna systému řízení paliva příčinou expozice obyvatelstva v jiném členském státě, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.
Komise zastává tedy stanovisko, že provedení změněného plánu zneškodnění radioaktivního odpadu v jakékoli podobě z jaderné elektrárny Golfech ve Francii, jak při běžném provozu, tak i v případě mimořádné situace typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích, nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy či ovzduší jiného členského státu, které by bylo významné ze zdravotního hlediska.
--------------------------------------------------
Stanovisko Komise
ze dne 24. listopadu 2005
týkající se plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů v souvislosti s úpravami v lokalitě jaderné elektrárny Temelín v České republice v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu
(2005/C 293/08)
(Pouze české znění je závazné)
Dne 23. března 2005 obdržela Evropská komise, v souladu s článkem 37 Smlouvy o Euratomu, od vlády České republiky všeobecné údaje, které se týkají plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů v souvislosti s úpravami v lokalitě jaderné elektrárny Temelín.
Na základě těchto všeobecných údajů Komise vzala v úvahu, že skladiště pro ozářené palivo související s těmito úpravami je navrženo především k uložení vyhořelého jaderného paliva, které jaderná elektrárna Temelín vyprodukuje za třicet let provozu, a že doba uložení nepřesáhne přibližně 60 let.
Po konzultaci se skupinou odborníků vypracovala Komise následující stanovisko:
1. Vzdálenost mezi elektrárnou a nejbližšími členskými státy, v tomto případě Rakouskem a Německem, je přibližně 45 km.
2. Při běžných provozních podmínkách plánované úpravy nezpůsobí, že by obyvatelstvo jiných členských států bylo vystaveno vlivu záření v míře významné ze zdravotního hlediska.
3. V případě havárie typu a rozsahu uvedených ve všeobecných údajích plánované úpravy nezpůsobí, že by obyvatelstvo jiných členských států bylo vystaveno vlivu záření v míře významné ze zdravotního hlediska.
Závěrem Komise zastává stanovisko, že provedení plánu na zneškodňování radioaktivních odpadů v libovolné formě v souvislosti s úpravami v lokalitě jaderné elektrárny Temelín
Druhý pozměňovací rozpočet Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMEA) na rok 2004
(2005/52/ES, Euratom)
V souladu s čl. 26 odst. 2 finančního nařízení Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMEA), který byl přijat správní radou dne 10. června 2004, "rozpočet a pozměňovací rozpočty schválené s konečnou platností se zveřejní
Rozpočet Evropské nadace odborného vzdělávání na rozpočtový rok 2005
(2005/C 50/07)
V souladu s čl. 26 odst. 2 finančního nařízení Evropské nadace odborného vzdělávání (ETF), který byl přijat správní radou dne 17. června 2003, se rozpočet a pozměňovací rozpočty v konečném znění zveřejňují v Úředním věstníku Evropských společenství do dvou měsíců od přijetí.
Evropský parlament přijal dne 16. prosince 2004 souhrnný rozpočet Evropských společenství na rok 2005, ve kterém jsou dotace ETF uvedeny pod následujícími tituly:
- Externí činnosti, vzdělávání a kultura
15.03.03.01 – ETF – dotace uvedené pod Hlavou 1 a Hlavou 2 _BAR_ 11565000 EUR, _BAR_
15.03.03.02 – ETF – dotace uvedené pod Hlavou 3 _BAR_ 4435000 EUR. _BAR_
- Předvstupní strategie, vzdělávání a kultura
15.03.02.01 – Příspěvek PHARE k ETF – dotaci uvedený pod Hlavou 1 a Hlavou 2 – _BAR_ 1935000 EUR. _BAR_
15.03.02.02 – Příspěvek PHARE k ETF – dotaci uvedený pod Hlavou 3 – _BAR_ 565000 EUR. _BAR_
Celkem _BAR_ 18500000 EUR. _BAR_
S ohledem na čl. 27 odst. 6 finančního nařízení a na schválení souhrnného rozpočtu Evropským parlamentem dne 16. prosince 2004 nabývá rozpočet ETF na rok 2005 včetně stavu zaměstnanců, schváleného správním orgánem dne 9. listopadu 2004 (ETF-GB-027-01), konečné platnosti.
Kromě toho spravuje ETF fondy Phare/Cards, Tacis a Meda v celkové výši 185, 5 milionů eur.
Veškeré informace o rozpočtu na rok 2005 včetně stavu zaměstnanců jsou k dispozici na webových stránkách ETF na následující adrese: http://www.etf.eu.int (Documentation centre-institutional reports)
Evropská nadace odborného vzdělávání
ROZPOČTY NA ROKY 2004/05
Výdaje
_BAR_ Hlava _BAR_ Rozpočet 2004včetně převodů _BAR_ Rozpočet 2005 _BAR_
HLAVA 1 _BAR_ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S OSOBAMI PRACUJÍCÍMI PRO NADACI _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 1 CELKEM _BAR_ 11493973 _BAR_ 12047000 _BAR_
HLAVA 2 _BAR_ BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 2 CELKEM _BAR_ 1470027 _BAR_ 1453000 _BAR_
HLAVA 3 _BAR_ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S USKUTEČNĚNÍM ZVLÁŠTNÍCH MISÍ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Kapitola 30 _BAR_ Provozní výdaje (dokumentace, publikace, překlady, schůzky, atd.) _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola celkem _BAR_ 1095351 _BAR_ 1033400 _BAR_
Kapitola 31 _BAR_ Prioritní aktivity: aktivity zahrnuté v pracovním programu (podpora Komise, poskytování informací a analýz prostřednictvím Sítě národních observatoří (National Observatory Network), rozvojové aktivity) _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola celkem _BAR_ 3540649 _BAR_ 3966000 _BAR_
HLAVA 3 _BAR_ HLAVA 3 CELKEM _BAR_ 4636000 _BAR_ 5000000 _BAR_
HLAVA 9 _BAR_ REZERVNÍ FOND _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 17600000 _BAR_ 18500000 _BAR_
HLAVA 4 _BAR_ ÚČELOVĚ VÁZANÉ VÝDAJE _BAR_ 800000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 4 CELKEM _BAR_ 800000 _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Konečné schválení
opravného rozpočtu evropské unie č. 10 na rozpočtový rok 2004
(2005/243/ES, Euratom)
PŘEDSEDA EVROPSKÉHO PARLAMENTU,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 272 odst. 4 předposlední pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 177 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [1], a zejména na články 37 a 38 tohoto nařízení,
s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2004, schválený s konečnou platností dne 2003 [2] a upravený v důsledku rozšíření Evropské unie [3],
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu [4],
s ohledem na předběžný návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 11/2004 na rozpočtový rok 2004, který předložila Komise dne 13. října 2004,
s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 10/2004 na rozpočtový rok 2004, který vypracovala Rada dne 29. listopadu 2004,
s ohledem na článek 69 a přílohu IV jednacího řádu,
s ohledem na usnesení přijaté Evropským parlamentem dne 2. prosince 2004,
PROHLAŠUJE:
Jediný článek
Opravný rozpočet Evropské unie č. 10 na rozpočtový rok 2004 se schvaluje s konečnou platností.
Výkaz příjmů a výdajů Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2005
(2005/273/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ PŘÍJMY Z PLATEB A POPLATKŮ _BAR_ 37200000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 37200000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 _BAR_ DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 18930000 _BAR_ 11050000 _BAR_ 1029956,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 18930000 _BAR_ 11050000 _BAR_ 1029956,— _BAR_
3 0 _BAR_ PŘÍSPĚVEK OD TŘETÍCH ZEMÍ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
4 0 _BAR_ DALŠÍ PŘÍSPĚVKY _BAR_ 1177025 _BAR_ 287413 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ 1177025 _BAR_ 287413 _BAR_ 0,— _BAR_
5 0 _BAR_ SPRÁVNÍ OPERACE _BAR_ 49975 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ 49975 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
6 0 _BAR_ PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚHRADU _BAR_ 117000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ 117000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
7 0 _BAR_ OPRAVA ROZPOČTOVÉ NEVYROVNANOSTI _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 7 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 57474000 _BAR_ 11337413 _BAR_ 1029956,— _BAR_
HLAVA 1
PŘÍJMY Z PLATEB A POPLATKŮ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 0 _BAR_ Příjmy z plateb a poplatků _BAR_ 37100000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 0 1 _BAR_ Prodej publikací _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 37200000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 37200000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 1 0 —PŘÍJMY Z PLATEB A POPLATKŮ
1 0 0Příjmy z plateb a poplatků
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
37100000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Předpokládané vlastní příjmy vytvořené na základě služeb poskytnutých agenturou.
1 0 1Prodej publikací
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
100000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Článek 48 nařízení 1592/2002.
HLAVA 2
DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Dotace od Evropského společenstsví _BAR_ 18930000 _BAR_ 11050000 _BAR_ 1029956,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 18930000 _BAR_ 11050000 _BAR_ 1029956,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 18930000 _BAR_ 11050000 _BAR_ 1029956,— _BAR_
KAPITOLA 2 0 —DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
2 0 0Dotace od Evropského společenstsví
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
18930000 _BAR_ 11050000 _BAR_ 1029956,— _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ES) č. 1592/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro bezpečnost letectví.
HLAVA 3
PŘÍSPĚVEK OD TŘETÍCH ZEMÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
3 0 0 _BAR_ Příspěvek od třetích zemí _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PŘÍSPĚVEK OD TŘETÍCH ZEMÍ
3 0 0Příspěvek od třetích zemí
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
HLAVA 4
DALŠÍ PŘÍSPĚVKY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
4 0 0 _BAR_ Dotace od německého ministerstva dopravy _BAR_ 1177025 _BAR_ 287413 _BAR_ 0,— _BAR_
4 0 1 _BAR_ Dotace od německého ministerstva dopravy _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 4 0 — CELKEM _BAR_ 1177025 _BAR_ 287413 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ 1177025 _BAR_ 287413 _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 4 0 —DALŠÍ PŘÍSPĚVKY
4 0 0Dotace od německého ministerstva dopravy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1177025 _BAR_ 287413 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Dotace na nájem.
4 0 1Dotace od německého ministerstva dopravy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Dotace na školní příspěvky.
HLAVA 5
SPRÁVNÍ OPERACE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
5 0 0 _BAR_ Příjmy z investicí nebo půjček, bankovních úroků a další položky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
5 0 1 _BAR_ Parkoviště _BAR_ 49975 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 0 — CELKEM _BAR_ 49975 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ 49975 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 5 0 —SPRÁVNÍ OPERACE
5 0 0Příjmy z investicí nebo půjček, bankovních úroků a další položky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Příjmy z investicí nebo půjček, bankovních úroků a další položky.
5 0 1Parkoviště
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
49975 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Náklady na parkování splacené zaměstnanci.
HLAVA 6
PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚHRADU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
6 0 0 _BAR_ Příjmy za služby poskytované za úhradu _BAR_ 117000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 6 0 — CELKEM _BAR_ 117000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ 117000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 6 0 —PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚHRADU
6 0 0Příjmy za služby poskytované za úhradu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
117000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Příjmy za služby v oblasti jakosti a normalizace poskytované za úhradu JAA.
HLAVA 7
OPRAVA ROZPOČTOVÉ NEVYROVNANOSTI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
7 0 1 _BAR_ Zůstatek výsledkového účtu z předcházejícího roku _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 7 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 7 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 57474000 _BAR_ 11337413 _BAR_ 1029956,— _BAR_
KAPITOLA 7 0 —OPRAVA ROZPOČTOVÉ NEVYROVNANOSTI
7 0 1Zůstatek výsledkového účtu z předcházejícího roku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 14208000 _BAR_ 5831970 _BAR_ 663657,62 _BAR_
1 2 _BAR_ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S PŘIJÍMÁNÍM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ _BAR_ 3324000 _BAR_ 1810115 _BAR_ 7492,25 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A SLUŽEBNÍ CESTY _BAR_ 117000 _BAR_ 100000 _BAR_ 7244,— _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 572000 _BAR_ 272000 _BAR_ 1550,— _BAR_
1 7 _BAR_ RECEPCE A UDÁLOSTI _BAR_ 29000 _BAR_ 13965 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 18250000 _BAR_ 8028050 _BAR_ 679943,87 _BAR_
2 0 _BAR_ NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 2611000 _BAR_ 711413 _BAR_ 93340,21 _BAR_
2 1 _BAR_ INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ TECHNOLOGIE _BAR_ 420000 _BAR_ 1236000 _BAR_ 35002,28 _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE _BAR_ 247000 _BAR_ 125000 _BAR_ 22418,94 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 403000 _BAR_ 162500 _BAR_ 2216,— _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY _BAR_ 521000 _BAR_ 79450 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 4202000 _BAR_ 2314363 _BAR_ 152977,43 _BAR_
3 0 _BAR_ VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ _BAR_ 25840000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 _BAR_ ČINNOSTI V OBLASTI JAKOSTI A NORMALIZACE _BAR_ 1766000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 _BAR_ VÝVOJOVÁ DATABÁZE _BAR_ 1495000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 3 _BAR_ INFORMACE A PUBLIKACE _BAR_ 346000 _BAR_ 115000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 4 _BAR_ VÝDAJE NA SCHŮZE _BAR_ 130000 _BAR_ 100000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 5 _BAR_ NÁKLADY NA PŘEKLADY A TLUMOČENÍ _BAR_ 540000 _BAR_ 250000 _BAR_ 197034,70 _BAR_
3 6 _BAR_ ČINNOSTI V OBLASTI TVORBY PŘEDPISŮ _BAR_ 1180000 _BAR_ 280000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 7 _BAR_ VÝDAJE NA MISE, POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI _BAR_ 3535000 _BAR_ 250000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 8 _BAR_ TECHNICKÉ VZDĚLÁVÁNÍ _BAR_ 190000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 35022000 _BAR_ 995000 _BAR_ 197034,70 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 57474000 _BAR_ 11337413 _BAR_ 1029956,— _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 8155000 _BAR_ 3420000 _BAR_ 97040,75 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 1310000 _BAR_ 435100 _BAR_ 1283,68 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí _BAR_ 2107000 _BAR_ 536745 _BAR_ 4313,12 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Asistenční příspěvky _BAR_ 8000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 11580000 _BAR_ 4401845 _BAR_ 102637,55 _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 753000 _BAR_ 780000 _BAR_ 553110,17 _BAR_
1 1 1 1 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Dočasná pomoc (zástup) _BAR_ 184000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Smluvní pracovníci _BAR_ 357000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 1294000 _BAR_ 780000 _BAR_ 553110,17 _BAR_
1 1 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 394000 _BAR_ 75000 _BAR_ 872,88 _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 82000 _BAR_ 25000 _BAR_ 223,34 _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Pojištění pro případ ztráty zaměstnání _BAR_ 123000 _BAR_ 30000 _BAR_ 205,40 _BAR_
1 1 3 3 _BAR_ Vznik nebo zachování nároků na důchod _BAR_ p.m. _BAR_ 276120 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 599000 _BAR_ 406120 _BAR_ 1301,62 _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvek při narození a úmrtí a granty _BAR_ 5000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Roční cestovní výdaje _BAR_ 148000 _BAR_ 75000 _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 2 _BAR_ Příspěvky na bydlení a dopravu _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 3 _BAR_ Pevný služební příspěvek _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 4 _BAR_ Zvláštní příspěvek pro účetní a finanční úředníky _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 5 _BAR_ Další příspěvky _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 153000 _BAR_ 75000 _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 5 0 _BAR_ Přesčasy _BAR_ 14000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ 14000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 0 _BAR_ Náklady na překlady Překladatelského střediska _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 1 _BAR_ Správní útvary Překladatelského střediska. _BAR_ 12000 _BAR_ — _BAR_ 5812,80 _BAR_
1 1 7 2 _BAR_ Správní pomoc od orgánů Společenství _BAR_ 92000 _BAR_ 69005 _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 3 _BAR_ Externí služby _BAR_ 58000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 162000 _BAR_ 69005 _BAR_ 5812,80 _BAR_
1 1 9 0 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ 406000 _BAR_ 100000 _BAR_ 795,48 _BAR_
1 1 9 1 _BAR_ Dodatky k odměnám _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 406000 _BAR_ 100000 _BAR_ 795,48 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 14208000 _BAR_ 5831970 _BAR_ 663657,62 _BAR_
1 2 0 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru _BAR_ 272000 _BAR_ 110000 _BAR_ 7316,03 _BAR_
1 2 0 1 _BAR_ Cestovní výdaje _BAR_ 266000 _BAR_ 40115 _BAR_ 0,— _BAR_
1 2 0 2 _BAR_ Příspěvky na usídlení, znovu usídlení a přestěhování _BAR_ 1382000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 176,22 _BAR_
1 2 0 3 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 570000 _BAR_ 400000 _BAR_ 0,— _BAR_
1 2 0 4 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 834000 _BAR_ 260000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 0 — Celkem _BAR_ 3324000 _BAR_ 1810115 _BAR_ 7492,25 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 2 — CELKEM _BAR_ 3324000 _BAR_ 1810115 _BAR_ 7492,25 _BAR_
1 3 0 0 _BAR_ Výdaje na správní mise _BAR_ 117000 _BAR_ 100000 _BAR_ 7244,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 117000 _BAR_ 100000 _BAR_ 7244,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 117000 _BAR_ 100000 _BAR_ 7244,— _BAR_
1 4 0 0 _BAR_ Restaurace a jídelny _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 0 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 4 1 0 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 150000 _BAR_ 42000 _BAR_ 1550,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 1 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ 42000 _BAR_ 1550,— _BAR_
1 4 2 0 _BAR_ Jazykové kursy a jiná školení _BAR_ 320000 _BAR_ 100000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 2 — Celkem _BAR_ 320000 _BAR_ 100000 _BAR_ 0,— _BAR_
1 4 3 0 _BAR_ Sociální péče o zaměstnance _BAR_ 92000 _BAR_ 130000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 3 — Celkem _BAR_ 92000 _BAR_ 130000 _BAR_ 0,— _BAR_
1 4 4 0 _BAR_ Zvláštní příspěvky pro invalidní osoby _BAR_ 10000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 4 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 572000 _BAR_ 272000 _BAR_ 1550,— _BAR_
1 7 0 0 _BAR_ Recepce a události _BAR_ 29000 _BAR_ 13965 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 7 0 — Celkem _BAR_ 29000 _BAR_ 13965 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 29000 _BAR_ 13965 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 18250000 _BAR_ 8028050 _BAR_ 679943,87 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci zastávající místo uvedené v organizačním plánu
1 1 0 0Základní platy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8155000 _BAR_ 3420000 _BAR_ 97040,75 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62 a 66 tohoto předpisu.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1310000 _BAR_ 435100 _BAR_ 1283,68 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 62, 67 a 68 tohoto předpisu a oddíl I přílohy VII k tomuto předpisu.
1 1 0 2Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2107000 _BAR_ 536745 _BAR_ 4313,12 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 62 a 69 tohoto předpisu a článek 4 přílohy VII k tomuto předpisu.
1 1 0 3Asistenční příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 4a přílohy VII k tomuto předpisu.
1 1 1Další zaměstnanci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
753000 _BAR_ 780000 _BAR_ 553110,17 _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství a zejména článek 3 a hlava III tohoto předpisu.
1 1 1 1Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Pokrytí základních mezd a všech požitků pro místní zaměstnance.
1 1 1 2Dočasná pomoc (zástup)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
184000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 4 a hlava IV tohoto předpisu.
1 1 1 3Smluvní pracovníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
357000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Pokrytí základních mezd a všech požitků pro smluvní zaměstnance.
1 1 3Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení
1 1 3 0Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
394000 _BAR_ 75000 _BAR_ 872,88 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 72 a 23 tohoto předpisu.
1 1 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
82000 _BAR_ 25000 _BAR_ 223,34 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 73 tohoto předpisu.
1 1 3 2Pojištění pro případ ztráty zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
123000 _BAR_ 30000 _BAR_ 205,40 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se mění Služební řád úředníků a Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst.
L 265, 8.10.1985, s. 1).
1 1 3 3Vznik nebo zachování nároků na důchod
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 276120 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 42 tohoto předpisu.
1 1 4Různé příspěvky a granty
1 1 4 0Příspěvek při narození a úmrtí a granty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 70, 74 a 75 tohoto předpisu.
1 1 4 1Roční cestovní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
148000 _BAR_ 75000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 8 přílohy VII k tomuto předpisu.
1 1 4 2Příspěvky na bydlení a dopravu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 14a a 14b přílohy VII k tomuto předpisu.
Nařízení Rady č. 6/66/Euratom, nařízení Rady č. 121/66/EHS ze dne 28. července 1966.
Nařízení Rady č. 7/66/Euratom, nařízení Rady č. 122/66/EHS ze dne 28. července 1966.
1 1 4 3Pevný služební příspěvek
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 14 přílohy VII k tomuto předpisu.
1 1 4 4Zvláštní příspěvek pro účetní a finanční úředníky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 5Další příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 5Přesčasy
1 1 5 0Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
14000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 56 tohoto předpisu a příloha VII k tomuto předpisu.
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 0Náklady na překlady Překladatelského střediska
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na zvláštní náklady účtované Překladatelským střediskem.
1 1 7 1Správní útvary Překladatelského střediska.
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
12000 _BAR_ — _BAR_ 5812,80 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na služby Překladatelského střediska.
1 1 7 2Správní pomoc od orgánů Společenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
92000 _BAR_ 69005 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pomoc získanou od orgánů Společenství.
1 1 7 3Externí služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
58000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na externí služby.
1 1 9Úpravy platů
1 1 9 0Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
406000 _BAR_ 100000 _BAR_ 795,48 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 64 a 65 tohoto předpisu.
1 1 9 1Dodatky k odměnám
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 65 tohoto předpisu.
Finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 vztahující se na souhrnný rozpočet Evropských společenství (Úřed. věst. L 356, 31.12.1977, s.
1), jak bylo naposledy změněno nařízením (ES, ESUO, Euratom) č. 2779/98 (Úřed. věst.
L 347, 23.12.1998, s. 3).
Nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 3830/91 ze dne 19. prosince 1991, jímž se mění Služební řád úředníků Evropských společenství a Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství ve vztahu k pravidlům vyrovnávání platů (Úřed. věst.
L 361, 31.12.1991, s. 1).
KAPITOLA 1 2 —VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S PŘIJÍMÁNÍM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ
1 2 0Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru a s přeložením
1 2 0 0Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
272000 _BAR_ 110000 _BAR_ 7316,03 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 27 až 31 a 33 tohoto předpisu a příloha VII k tomuto předpisu.
1 2 0 1Cestovní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
266000 _BAR_ 40115 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 20 a 71 tohoto předpisu a článek 7 přílohy VII k tomuto předpisu.
1 2 0 2Příspěvky na usídlení, znovu usídlení a přestěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1382000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 176,22 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 5 a 6 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce.
1 2 0 3Náklady na stěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
570000 _BAR_ 400000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 20 a 71 tohoto předpisu a článek 9 přílohy VII k tomuto předpisu.
1 2 0 4Dočasné denní příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
834000 _BAR_ 260000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 20 a 71 tohoto předpisu a článek 10 přílohy VII k tomuto předpisu, jakož i články 25 a 67 Podmínek pracovního poměru ostatních zaměstnanců.
KAPITOLA 1 3 —MISE A SLUŽEBNÍ CESTY
1 3 0Výdaje na mise a výdaje na služební cesty
1 3 0 0Výdaje na správní mise
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
117000 _BAR_ 100000 _BAR_ 7244,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na správní mise.
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Restaurace a jídelny
1 4 0 0Restaurace a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na restaurace a jídelny.
1 4 1Lékařská služba
1 4 1 0Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 42000 _BAR_ 1550,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na lékařskou službu.
1 4 2Jazykové kursy a jiná školení
1 4 2 0Jazykové kursy a jiná školení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
320000 _BAR_ 100000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na potřeby jazykových kursů a jiných školení.
1 4 3Sociální péče o zaměstnance
1 4 3 0Sociální péče o zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
92000 _BAR_ 130000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů, které hradí nadace v rámci činností zaměřených na sociální péči o zaměstnance.
1 4 4Zvláštní příspěvky pro invalidní osoby
1 4 4 0Zvláštní příspěvky pro invalidní osoby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na zvláštní příspěvky.
KAPITOLA 1 7 —RECEPCE A UDÁLOSTI
1 7 0Recepce a události
1 7 0 0Recepce a události
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
29000 _BAR_ 13965 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na oficiální recepce a události pořádané agenturou.
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ NÁKLADY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 0 _BAR_ Náklady na pronájmy _BAR_ 1550000 _BAR_ 527913 _BAR_ 92397,81 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 1550000 _BAR_ 527913 _BAR_ 92397,81 _BAR_
2 0 1 0 _BAR_ Pojištění _BAR_ 9000 _BAR_ 5000 _BAR_ 942,40 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 1 — Celkem _BAR_ 9000 _BAR_ 5000 _BAR_ 942,40 _BAR_
2 0 2 0 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 460000 _BAR_ 30000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 2 — Celkem _BAR_ 460000 _BAR_ 30000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 3 0 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 90000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 3 — Celkem _BAR_ 90000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 4 0 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ 150000 _BAR_ 88000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 4 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ 88000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 5 0 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 340000 _BAR_ 40000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 5 1 _BAR_ Ostatní výdaje na budovu _BAR_ 12000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 5 — Celkem _BAR_ 352000 _BAR_ 40000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 6 0 _BAR_ Předběžné výdaje na výstavbu, pořízení nebo pronájem nemovitého majetku _BAR_ — _BAR_ 15500 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 6 — Celkem _BAR_ — _BAR_ 15500 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 2611000 _BAR_ 711413 _BAR_ 93340,21 _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Vybavení ICT (informační a komunikační technologie) _BAR_ 300000 _BAR_ 840000 _BAR_ 10002,28 _BAR_
2 1 0 1 _BAR_ Vývoj softwaru _BAR_ — _BAR_ 346000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 0 2 _BAR_ Externí služby pro zpracování dat a studie _BAR_ — _BAR_ 45000 _BAR_ 25000,— _BAR_
2 1 0 3 _BAR_ Údržba ICT _BAR_ 65000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 0 4 _BAR_ Školení ICT _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 0 5 _BAR_ Ostatní výdaje na ICT _BAR_ 5000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 420000 _BAR_ 1236000 _BAR_ 35002,28 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 420000 _BAR_ 1236000 _BAR_ 35002,28 _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Nájem technického vybavení a zařízení _BAR_ 150000 _BAR_ 40000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Nájem nebo leasing technického vybavení a zařízení _BAR_ 5000 _BAR_ 15000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 0 3 _BAR_ Údržba a opravy technického zařízení a vybavení _BAR_ 10000 _BAR_ 4100 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 0 4 _BAR_ Kancelářské potřeby _BAR_ 43000 _BAR_ 30900 _BAR_ 21964,94 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 208000 _BAR_ 90000 _BAR_ 21964,94 _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Nákup nábytku _BAR_ 3000 _BAR_ 20000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 1 1 _BAR_ Údržba a opravy _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 3000 _BAR_ 20000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Knihovní potřeby, nákup a uchování knih _BAR_ — _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 5 1 _BAR_ Zvláštní zařízení pro knihovní, dokumentační a reprodukční účely _BAR_ 15000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 5 2 _BAR_ Předplatné novin a periodik _BAR_ 21000 _BAR_ — _BAR_ 454,— _BAR_
2 2 5 3 _BAR_ Předplatné u zpravodajských agentur _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 36000 _BAR_ 15000 _BAR_ 454,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 247000 _BAR_ 125000 _BAR_ 22418,94 _BAR_
2 3 0 0 _BAR_ Psací a kancelářské potřeby _BAR_ 250000 _BAR_ 80000 _BAR_ 2216,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 250000 _BAR_ 80000 _BAR_ 2216,— _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 2000 _BAR_ 2500 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ 4000 _BAR_ 2500 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 2 9 _BAR_ Ostatní finanční poplatky _BAR_ — _BAR_ 2500 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 6000 _BAR_ 7500 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 3 0 _BAR_ Právní výdaje _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 3 1 _BAR_ Odškodné _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ 5000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 1 _BAR_ Správní rada a ostatní interní schůze _BAR_ 100000 _BAR_ 25000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 2 _BAR_ Stěhování jednotlivých odborů _BAR_ 2000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 3 _BAR_ Výdaje na archivování _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 4 _BAR_ Náklady na reprezentaci _BAR_ 20000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ 127000 _BAR_ 55000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 403000 _BAR_ 162500 _BAR_ 2216,— _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Poštovné a doručné _BAR_ 116000 _BAR_ 20000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 116000 _BAR_ 20000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Předplatné telefonu, telegrafu, telexu, rozhlasu a televize a poplatky za tyto služby _BAR_ 378000 _BAR_ 58400 _BAR_ 0,— _BAR_
2 4 1 1 _BAR_ Nájem telekomunikačního vybavení a zařízení _BAR_ 27000 _BAR_ 1050 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 405000 _BAR_ 59450 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 521000 _BAR_ 79450 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 4202000 _BAR_ 2314363 _BAR_ 152977,43 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
2 0 0Náklady na pronájmy
2 0 0 0Náklady na pronájmy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1550000 _BAR_ 527913 _BAR_ 92397,81 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí platby nájemného za budovy nebo jejich části používané agenturou a za pronájem parkovacích míst.
2 0 1Pojištění
2 0 1 0Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9000 _BAR_ 5000 _BAR_ 942,40 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pojistného na pojistné smlouvy týkající se budov nebo částí budov.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
2 0 2 0Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
460000 _BAR_ 30000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na dodávky veřejných služeb.
2 0 3Úklid a údržba
2 0 3 0Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
90000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na úklid a údržbu prostor používaných agenturou.
2 0 4Zařízení prostor
2 0 4 0Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 88000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vybavení interiérů a na opravy budovy.
2 0 5Bezpečnost a ostraha budov
2 0 5 0Bezpečnost a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
340000 _BAR_ 40000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých výdajů na budovy spojených s bezpečností a ostrahou.
2 0 5 1Ostatní výdaje na budovu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
12000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na budovy, které nejsou zvlášť uvedeny v článcích kapitoly 2 0.
2 0 6Předběžné výdaje na výstavbu, pořízení nebo pronájem nemovitého majetku
2 0 6 0Předběžné výdaje na výstavbu, pořízení nebo pronájem nemovitého majetku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 15500 _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 2 1 —INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ TECHNOLOGIE
2 1 0Vybavení ICT (informační a komunikační technologie)
2 1 0 0Vybavení ICT (informační a komunikační technologie)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
300000 _BAR_ 840000 _BAR_ 10002,28 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na softwarové licence, instalaci, vývoj a údržbu informačních systémů a na spotřební materiál pro zpracování dat.
2 1 0 1Vývoj softwaru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 346000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 0 2Externí služby pro zpracování dat a studie
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 45000 _BAR_ 25000,— _BAR_
2 1 0 3Údržba ICT
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na údržbu infrastrukturu ICT.
2 1 0 4Školení ICT
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na potřeby školení ICT.
2 1 0 5Ostatní výdaje na ICT
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na obecné výdaje v oblasti ICT.
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE
2 2 0Nájem technického vybavení a zařízení
2 2 0 0Nájem technického vybavení a zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 40000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí požadavků agentury na nábytek a zařízení.
2 2 0 2Nájem nebo leasing technického vybavení a zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 15000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na nájem zařízení.
2 2 0 3Údržba a opravy technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 4100 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na technické opravy zařízení a vybavení.
2 2 0 4Kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
43000 _BAR_ 30900 _BAR_ 21964,94 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na obecné kancelářské potřeby.
2 2 1Nákup nábytku
2 2 1 0Nákup nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 20000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nábytku.
2 2 1 1Údržba a opravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na údržbu a opravy nábytku.
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovnu
2 2 5 0Knihovní potřeby, nákup a uchování knih
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 5 1Zvláštní zařízení pro knihovní, dokumentační a reprodukční účely
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu speciálního zařízení, nákladů na vázání a udržování knih a periodik.
2 2 5 2Předplatné novin a periodik
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
21000 _BAR_ — _BAR_ 454,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu publikací a předplatného informačních služeb nezbytných pro práci agentury.
2 2 5 3Předplatné u zpravodajských agentur
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Psací a kancelářské potřeby
2 3 0 0Psací a kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
250000 _BAR_ 80000 _BAR_ 2216,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu papíru a kancelářských potřeb.
2 3 2Finanční poplatky
2 3 2 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2500 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků.
2 3 2 1Kurzové ztráty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4000 _BAR_ 2500 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí kurzovních ztrát.
2 3 2 9Ostatní finanční poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 2500 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních finančních poplatků.
2 3 3Právní výdaje
2 3 3 0Právní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 20000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí právních výdajů.
2 3 3 1Odškodné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5Ostatní provozní výdaje
2 3 5 0Různá pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí zvláštního pojištění pro účetního agentury a správce zálohových účtů.
2 3 5 1Správní rada a ostatní interní schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 25000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je učena k pokrytí nákladů na čtyři zasedání SR a ostatní interní schůze.
2 3 5 2Stěhování jednotlivých odborů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování.
2 3 5 3Výdaje na archivování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 4Náklady na reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 10000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů výkonného ředitele na reprezentaci.
KAPITOLA 2 4 —POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY
2 4 0Poštovné a doručné
2 4 0 0Poštovné a doručné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
116000 _BAR_ 20000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na poštovné a doručné.
2 4 1Telekomunikace
2 4 1 0Předplatné telefonu, telegrafu, telexu, rozhlasu a televize a poplatky za tyto služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
378000 _BAR_ 58400 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na předplatné telefonu a na telefonní hovory.
2 4 1 1Nájem telekomunikačního vybavení a zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
27000 _BAR_ 1050 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na telekomunikační zařízení a vybavení.
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 0 _BAR_ Vydávání osvědčení _BAR_ 25315000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 0 0 1 _BAR_ Smlouva s JAA (Sdružené letecké úřady) _BAR_ 500000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 0 0 2 _BAR_ Knihovna _BAR_ 25000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ 25840000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 25840000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 0 0 _BAR_ Činnosti v oblasti jakosti a normalizace _BAR_ 1266000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 0 1 _BAR_ Studie v oblasti jakosti a normalizace _BAR_ 500000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 0 — Celkem _BAR_ 1766000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 1766000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 0 0 _BAR_ Databáze pro regulaci procesu vydávání osvědčení _BAR_ 1000000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 0 1 _BAR_ Vývoj databáze _BAR_ 475000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 0 2 _BAR_ Další software _BAR_ 20000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 0 — Celkem _BAR_ 1495000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ 1495000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 3 0 0 _BAR_ Informace a publikace _BAR_ 346000 _BAR_ 115000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 0 — Celkem _BAR_ 346000 _BAR_ 115000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 346000 _BAR_ 115000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 4 0 0 _BAR_ Organizace schůzí odborníků v oblasti osvědčení _BAR_ 20000 _BAR_ 100000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 4 0 1 _BAR_ Organizace schůzí odborníků v oblasti jakosti a normalizace _BAR_ 20000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 4 0 2 _BAR_ Organizace schůzí odborníků v oblasti tvorby předpisů _BAR_ 70000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 4 0 3 _BAR_ Organizace schůzí odborníků pro výkonného ředitele _BAR_ 20000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 0 — Celkem _BAR_ 130000 _BAR_ 100000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 — CELKEM _BAR_ 130000 _BAR_ 100000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 5 0 0 _BAR_ Překlady studií, zpráv a dalších pracovních dokumentů — vydávání osvědčení _BAR_ 140000 _BAR_ 250000 _BAR_ 197034,70 _BAR_
3 5 0 1 _BAR_ Překlady studií, zpráv a dalších pracovních dokumentů — jakost a normalizace _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 5 0 2 _BAR_ Překlady studií, zpráv a dalších pracovních dokumentů — tvorba předpisů _BAR_ 300000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 0 — Celkem _BAR_ 540000 _BAR_ 250000 _BAR_ 197034,70 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 5 — CELKEM _BAR_ 540000 _BAR_ 250000 _BAR_ 197034,70 _BAR_
3 6 0 0 _BAR_ Externě zadávané činnosti v oblasti tvorby předpisů _BAR_ 1180000 _BAR_ 280000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 6 0 — Celkem _BAR_ 1180000 _BAR_ 280000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 6 — CELKEM _BAR_ 1180000 _BAR_ 280000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 7 0 0 _BAR_ Výdaje na mise, výdaje na služební cesty a další vedlejší výdaje — vydávání osvědčení _BAR_ 3000000 _BAR_ 250000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 7 0 1 _BAR_ Výdaje na mise, výdaje na služební cesty a další vedlejší výdaje — jakost a normalizace _BAR_ 165000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 7 0 2 _BAR_ Výdaje na mise, výdaje na služební cesty a další vedlejší výdaje — tvorba předpisů _BAR_ 220000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 7 0 3 _BAR_ Výdaje na mise, výdaje na služební cesty a další vedlejší výdaje — výkonný ředitel _BAR_ 150000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 7 0 — Celkem _BAR_ 3535000 _BAR_ 250000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 7 — CELKEM _BAR_ 3535000 _BAR_ 250000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 8 0 0 _BAR_ Technické vzdělávání — vydávání osvědčení _BAR_ 140000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 8 0 1 _BAR_ Technické vzdělávání — jakost a normalizace _BAR_ 25000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 8 0 2 _BAR_ Technické vzdělávání — tvorba předpisů _BAR_ 25000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 8 0 — Celkem _BAR_ 190000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 8 — CELKEM _BAR_ 190000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 35022000 _BAR_ 995000 _BAR_ 197034,70 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 57474000 _BAR_ 11337413 _BAR_ 1029956,— _BAR_
KAPITOLA 3 0 —VYDÁVÁNÍ OSVĚDČENÍ
3 0 0Vydávání osvědčení
3 0 0 0Vydávání osvědčení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25315000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na technické služby pro vydávání osvědčení, které EASA externě zadává NAA (vnitrostátní letecké úřady).
3 0 0 1Smlouva s JAA (Sdružené letecké úřady)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na služby zadávané EASA na základě smlouvy s JAA (sdružené letecké úřady).
3 0 0 2Knihovna
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pořizování speciální technické knihovny pro EASA.
KAPITOLA 3 1 —ČINNOSTI V OBLASTI JAKOSTI A NORMALIZACE
3 1 0Činnosti v oblasti jakosti a normalizace
3 1 0 0Činnosti v oblasti jakosti a normalizace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1266000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na činnosti v oblasti jakosti a normalizace.
3 1 0 1Studie v oblasti jakosti a normalizace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na studie v oblasti jakosti a normalizace.
KAPITOLA 3 2 —VÝVOJOVÁ DATABÁZE
3 2 0Tematická databáze
3 2 0 0Databáze pro regulaci procesu vydávání osvědčení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na zadání a nákup kontrolního systému pro proces vydávání osvědčení.
3 2 0 1Vývoj databáze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
475000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 0 2Další software
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pořizování dalšího softwaru.
KAPITOLA 3 3 —INFORMACE A PUBLIKACE
3 3 0Informace a publikace
3 3 0 0Informace a publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
346000 _BAR_ 115000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na informační materiály a publikace EASA.
KAPITOLA 3 4 —VÝDAJE NA SCHŮZE
3 4 0Výdaje na schůze
3 4 0 0Organizace schůzí odborníků v oblasti osvědčení
Položky 2005 _BAR_ Ppoložky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 100000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pořádání schůzí v oblasti osvědčení.
3 4 0 1Organizace schůzí odborníků v oblasti jakosti a normalizace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pořádání schůzí v oblasti jakosti a normalizace.
3 4 0 2Organizace schůzí odborníků v oblasti tvorby předpisů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
70000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pořádání schůzí v oblasti tvorby předpisů.
3 4 0 3Organizace schůzí odborníků pro výkonného ředitele
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na uspořádání schůzí odborníků jako podpůrného nástroje pro výkonného ředitele.
KAPITOLA 3 5 —NÁKLADY NA PŘEKLADY A TLUMOČENÍ
3 5 0Náklady na překlady a tlumočení
3 5 0 0Překlady studií, zpráv a dalších pracovních dokumentů — vydávání osvědčení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
140000 _BAR_ 250000 _BAR_ 197034,70 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí překladů studií, zpráv, jakož i pracovních dokumentů ředitelství pro vydávání osvědčení, připravovaných pro správní radu a výbor, pro kongresy, semináře atd., překladů do jednotlivých jazyků Společenství zajišťovaných převážně Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie se sídlem v Lucemburku.
3 5 0 1Překlady studií, zpráv a dalších pracovních dokumentů — jakost a normalizace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Výše uvedené se zde vztahuje na ředitelství jakosti a normalizace.
3 5 0 2Překlady studií, zpráv a dalších pracovních dokumentů — tvorba předpisů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
300000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Výše uvedené se zde vztahuje na ředitelství jakosti a normalizace.
KAPITOLA 3 6 —ČINNOSTI V OBLASTI TVORBY PŘEDPISŮ
3 6 0Činnosti v oblasti tvorby předpisů
3 6 0 0Externě zadávané činnosti v oblasti tvorby předpisů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1180000 _BAR_ 280000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na studie a na nájem služeb externích odborníků, včetně výzkumu.
KAPITOLA 3 7 —VÝDAJE NA MISE, POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI
3 7 0Výdaje na mise, pohoštění a reprezentaci
3 7 0 0Výdaje na mise, výdaje na služební cesty a další vedlejší výdaje — vydávání osvědčení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000000 _BAR_ 250000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na dopravu, platbu denních příspěvků na misích a vedlejších nebo mimořádných výdajů, které vznikly oprávněným pracovníkům v oblasti vydávání osvědčení ve služebním zájmu a v souladu s ustanoveními Služebního řádu úředníků Evropských společenství.
3 7 0 1Výdaje na mise, výdaje na služební cesty a další vedlejší výdaje — jakost a normalizace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
165000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Výše uvedené se zde vztahuje na ředitelství jakosti a normalizace.
3 7 0 2Výdaje na mise, výdaje na služební cesty a další vedlejší výdaje — tvorba předpisů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
220000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Výše uvedené se zde vztahuje na ředitelství tvorby předpisů.
3 7 0 3Výdaje na mise, výdaje na služební cesty a další vedlejší výdaje — výkonný ředitel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Výše uvedené se zde vztahuje na úřad výkonného ředitele.
KAPITOLA 3 8 —TECHNICKÉ VZDĚLÁVÁNÍ
3 8 0Technické vzdělávání
3 8 0 0Technické vzdělávání — vydávání osvědčení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
140000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na technické vzdělávání pro ředitelstsví pro vydávání osvědčení.
3 8 0 1Technické vzdělávání — jakost a normalizace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Výše uvedené se zde vztahuje na ředitelství jakosti a normalizace.
3 8 0 2Technické vzdělávání — tvorba předpisů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Výše uvedené se zde vztahuje na ředitelství tvorby předpisů.
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců Evropské agentury pro bezpečnost letectví
Zařazení a třida _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
A 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_ 1 _BAR_
A 3/LA 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 10 _BAR_ 10 _BAR_ — _BAR_
A 4/LA 4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 20 _BAR_ 13 _BAR_ — _BAR_
A 5/LA 5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 28 _BAR_ 14 _BAR_ — _BAR_
A 6/LA 6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 45 _BAR_ 17 _BAR_ — _BAR_
A 7/LA 7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 17 _BAR_ 6 _BAR_ — _BAR_
A 8/LA 8 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 20 _BAR_ 5 _BAR_ — _BAR_
Celkem A/LA _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 145 _BAR_ 70 _BAR_ 1 _BAR_
B 3/B 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 8 _BAR_ 4 _BAR_ — _BAR_
B 4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 8 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_
B 5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 9 _BAR_ 4 _BAR_ — _BAR_
Celkem B _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 25 _BAR_ 10 _BAR_ — _BAR_
C 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
C 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
C 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 8 _BAR_ 5 _BAR_ — _BAR_
C 4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 10 _BAR_ 5 _BAR_ — _BAR_
C 5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 10 _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_
Celkem C _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 30 _BAR_ 15 _BAR_ — _BAR_
D 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem D _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 200 _BAR_ 95 _BAR_ 1 _BAR_
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na rozpočtový rok 2005
(2005/274/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 13200000 _BAR_ 10588000 _BAR_ 12465127,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 13200000 _BAR_ 10588000 _BAR_ 12465127,— _BAR_
2 0 _BAR_ OSTATNÍ DOTACE _BAR_ 180303 _BAR_ 180303 _BAR_ 66111,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 180303 _BAR_ 180303 _BAR_ 66111,— _BAR_
5 0 _BAR_ VÝNOSY Z PRODEJE MOVITÉHO A NEMOVITÉHO MAJETKU _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
5 2 _BAR_ PŘÍJMY Z INVESTIC ČI PŮJČEK, BANKOVNÍCH ÚROKŮ A OSTATNÍCH POLOŽEK _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 72791,— _BAR_
5 4 _BAR_ RŮZNÉ PŘÍJMY K OPAKOVANÉMU POUŽITÍ, ALE NEVYUŽITÉ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 84238,— _BAR_
5 9 _BAR_ OSTATNÍ PŘÍJMY Z ADMIN. ČINNOSTI _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 157029,— _BAR_
6 0 _BAR_ PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚPLATU _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 198,— _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 198,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13380303 _BAR_ 10768303 _BAR_ 12688465,— _BAR_
HLAVA 1
DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 0 _BAR_ Dotace od Evropského společenství _BAR_ 13200000 _BAR_ 10588000 _BAR_ 12465127,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 13200000 _BAR_ 10588000 _BAR_ 12465127,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 13200000 _BAR_ 10588000 _BAR_ 12465127,— _BAR_
KAPITOLA 1 0 —DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 0Dotace od Evropského společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
13200000 _BAR_ 10588000 _BAR_ 12465127,— _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1), pozměněné nařízením (ES) č. 1643/95 (Úř. věst. L 156, 7.7.1995, s. 1). Podle článku 12 odst. 3 tohoto nařízení je dotace pro agenturu zapsána v oddíle "Komise" souhrnného rozpočtu.
HLAVA 2
OSTATNÍ DOTACE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Grant od baskické regionální vlády _BAR_ 6010 _BAR_ 60101 _BAR_ 6010,— _BAR_
2 0 2 _BAR_ Grant od španělské vlády _BAR_ 174293 _BAR_ 60101 _BAR_ 60101,— _BAR_
2 0 3 _BAR_ Ostatní granty _BAR_ p.m. _BAR_ 60101 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 180303 _BAR_ 180303 _BAR_ 66111,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 180303 _BAR_ 180303 _BAR_ 66111,— _BAR_
KAPITOLA 2 0 —OSTATNÍ DOTACE
2 0 0Grant od baskické regionální vlády
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
6010 _BAR_ 60101 _BAR_ 6010,— _BAR_
Poznámky
Tento grant je určen na financování běžných výdajů.
2 0 2Grant od španělské vlády
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
174293 _BAR_ 60101 _BAR_ 60101,— _BAR_
Poznámky
Tento grant je určen na financování běžných výdajů.
2 0 3Ostatní granty
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 60101 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Příjmy z ostatních grantů.
HLAVA 5
RŮZNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
5 0 0 _BAR_ Výnosy z prodeje movitého a nemovitého majetku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
5 2 0 _BAR_ Příjmy z investic či půjček, bankovních úroků a ostatních položek _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 72791,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 2 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 72791,— _BAR_
5 4 0 _BAR_ Různé příjmy k opakovanému použití, ale nevyužité _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 84238,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 4 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 84238,— _BAR_
5 9 0 _BAR_ Ostatní příjmy z admin. činnosti _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 9 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 157029,— _BAR_
KAPITOLA 5 0 —VÝNOSY Z PRODEJE MOVITÉHO A NEMOVITÉHO MAJETKU
5 0 0Výnosy z prodeje movitého a nemovitého majetku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Výnosy z prodeje movitého a nemovitého majetku.
KAPITOLA 5 2 —PŘÍJMY Z INVESTIC ČI PŮJČEK, BANKOVNÍCH ÚROKŮ A OSTATNÍCH POLOŽEK
5 2 0Příjmy z investic či půjček, bankovních úroků a ostatních položek
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 72791,— _BAR_
Poznámky
Příjmy z investic či půjček, bankovních úroků a ostatních položek.
KAPITOLA 5 4 —RŮZNÉ PŘÍJMY K OPAKOVANÉMU POUŽITÍ, ALE NEVYUŽITÉ
5 4 0Různé příjmy k opakovanému použití, ale nevyužité
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 84238,— _BAR_
Poznámky
Různé příjmy k opakovanému použití, ale nevyužité.
KAPITOLA 5 9 —OSTATNÍ PŘÍJMY Z ADMIN. ČINNOSTI
5 9 0Ostatní příjmy z admin. činnosti
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Ostatní příjmy z admin. činnosti.
HLAVA 6
PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚPLATU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
6 0 0 _BAR_ Příjmy za služby poskytované za úplatu _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
6 0 1 _BAR_ Příjmy ze smluv o spolufinancování _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
6 0 2 _BAR_ Příjmy z prodeje publikací _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 198,— _BAR_
6 0 3 _BAR_ Příjmy z pronájmu nemovitého majetku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 6 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 198,— _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 198,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13380303 _BAR_ 10768303 _BAR_ 12688465,— _BAR_
KAPITOLA 6 0 —PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚPLATU
6 0 0Příjmy za služby poskytované za úplatu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Příjmy za služby poskytované za úplatu.
6 0 1Příjmy ze smluv o spolufinancování
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Příjmy ze smluv o spolufinancování.
6 0 2Příjmy z prodeje publikací
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 198,— _BAR_
Poznámky
Příjmy z prodeje publikací.
6 0 3Příjmy z pronájmu nemovitého majetku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Příjmy z pronájmu nemovitého majetku.
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 4536673 _BAR_ 4330052 _BAR_ 3479547,13 _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNÍ INFRASTRUKTURA _BAR_ 19500 _BAR_ 17545 _BAR_ 14810,77 _BAR_
1 5 _BAR_ MOBILITA _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 6 _BAR_ SOCIÁLNÍ PÉČE _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 9 _BAR_ PENZE A ODCHODNÉ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 4556173 _BAR_ 4347597 _BAR_ 3494357,90 _BAR_
2 0 _BAR_ NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 823724 _BAR_ 799600 _BAR_ 760601,58 _BAR_
2 1 _BAR_ INFORMAČNÍ TECHNOLOGIE _BAR_ 375012 _BAR_ 362006 _BAR_ 346341,74 _BAR_
2 2 _BAR_ NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S MOVITÝM MAJETKEM _BAR_ 56806 _BAR_ 24000 _BAR_ 30258,50 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 98026 _BAR_ 70100 _BAR_ 61246,38 _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÉ A TELEKOMUNIKACE _BAR_ 170562 _BAR_ 117000 _BAR_ 104993,98 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1524130 _BAR_ 1372706 _BAR_ 1303442,18 _BAR_
3 0 _BAR_ PROVOZNÍ VÝDAJE _BAR_ 5550000 _BAR_ 5048000 _BAR_ 4067733,43 _BAR_
3 1 _BAR_ MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY (MSP) _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 3554269,96 _BAR_
3 2 _BAR_ PROGRAM PHARE _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 373010,30 _BAR_
3 3 _BAR_ AKČNÍ PLÁN PRO ROZŠÍŘENÍ _BAR_ 1750000 _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7300000 _BAR_ 5048000 _BAR_ 7995013,69 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13380303 _BAR_ 10768303 _BAR_ 12792813,77 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 2254656 _BAR_ 2022122 _BAR_ 1743391,39 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 259773 _BAR_ 223243 _BAR_ 176278,96 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí _BAR_ 346199 _BAR_ 311835 _BAR_ 259694,42 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Asistenční příspěvky _BAR_ 6531 _BAR_ 7669 _BAR_ 5676,50 _BAR_
1 1 0 4 _BAR_ Generální ředitelství pro personál a administrativu (GŘ ADMIN) — správní pomoc _BAR_ — _BAR_ 23100 _BAR_ 15500,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 2867159 _BAR_ 2587969 _BAR_ 2200541,27 _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 81518 _BAR_ 191309 _BAR_ 298970,35 _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ 620471 _BAR_ 628369 _BAR_ 531908,12 _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Smluvní zaměstnanci _BAR_ 30623 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 732612 _BAR_ 819678 _BAR_ 830878,47 _BAR_
1 1 2 0 _BAR_ Odborné školení zaměstnanců _BAR_ 43092 _BAR_ 42000 _BAR_ 24826,75 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 2 — Celkem _BAR_ 43092 _BAR_ 42000 _BAR_ 24826,75 _BAR_
1 1 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 76080 _BAR_ 72179 _BAR_ 57701,39 _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 19468 _BAR_ 18832 _BAR_ 14848,05 _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Pojištění pro případ ztráty zaměstnání _BAR_ 28505 _BAR_ 17366 _BAR_ 13552,54 _BAR_
1 1 3 3 _BAR_ Zřízení nebo udržování nároků na důchod _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 124053 _BAR_ 108377 _BAR_ 86101,98 _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvek při narození a úmrtí a granty _BAR_ p.m. _BAR_ 450 _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Roční cestovní výdaje _BAR_ 105213 _BAR_ 59983 _BAR_ 52178,25 _BAR_
1 1 4 2 _BAR_ Příspěvky na bydlení a dopravu _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 3 _BAR_ Pevné služební příspěvky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 105213 _BAR_ 60433 _BAR_ 52178,25 _BAR_
1 1 5 _BAR_ Přesčasy _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 5 _BAR_ Dočasní zaměstnanci _BAR_ 32137 _BAR_ 10000 _BAR_ 10195,75 _BAR_
1 1 7 6 _BAR_ Úředníci dočasně vyslaní z členských států _BAR_ 51027 _BAR_ 41188 _BAR_ 40578,60 _BAR_
1 1 7 7 _BAR_ Generální ředitelství pro personál a administrativu (GŘ ADMIN) — správní pomoc _BAR_ 27500 _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 110664 _BAR_ 51188 _BAR_ 50774,35 _BAR_
1 1 8 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru _BAR_ 40533 _BAR_ 90000 _BAR_ 47004,95 _BAR_
1 1 8 1 _BAR_ Cestovní výdaje _BAR_ 29784 _BAR_ 33857 _BAR_ 6953,62 _BAR_
1 1 8 2 _BAR_ Příspěvky na usídlení, znovu usídlení a přestěhování _BAR_ 146146 _BAR_ 178633 _BAR_ 50450,50 _BAR_
1 1 8 3 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 231000 _BAR_ 257340 _BAR_ 62329,25 _BAR_
1 1 8 4 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 79688 _BAR_ 57956 _BAR_ 33678,87 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 8 — Celkem _BAR_ 527151 _BAR_ 617786 _BAR_ 200417,19 _BAR_
1 1 9 0 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ 26729 _BAR_ 42621 _BAR_ 33828,87 _BAR_
1 1 9 1 _BAR_ Dodatky k odměnám _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 26729 _BAR_ 42621 _BAR_ 33828,87 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 4536673 _BAR_ 4330052 _BAR_ 3479547,13 _BAR_
1 4 1 _BAR_ Lékařská péče _BAR_ 15000 _BAR_ 13545 _BAR_ 11566,27 _BAR_
1 4 2 _BAR_ Výdaje na jinou péči _BAR_ 4500 _BAR_ 4000 _BAR_ 3244,50 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 19500 _BAR_ 17545 _BAR_ 14810,77 _BAR_
1 5 2 0 _BAR_ Výměny zaměstnanců _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 5 2 1 _BAR_ Úředníci agentury přidělení do národních administrativ, mezinárodních organizací nebo institucí či podniků veřejného sektoru _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 5 2 2 _BAR_ Praktikanti _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 5 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 5 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 6 0 _BAR_ Poskytování zvláštní pomoci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 6 2 _BAR_ Jiné sociální výdaje _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 6 3 _BAR_ Jesle a školky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 6 4 _BAR_ Další pomoc pro handicapované osoby _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 6 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 9 0 _BAR_ Penze a odchodné _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 9 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 4556173 _BAR_ 4347597 _BAR_ 3494357,90 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci zastávající místo uvedené v organizačním plánu
1 1 0 0Základní platy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2254656 _BAR_ 2022122 _BAR_ 1743391,39 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62 a 66 tohoto řádu a čl. 2 pracovního řádu ostatních zaměstnanců (PŘOZ).
Tato položka je určena k pokrytí základních platů úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
259773 _BAR_ 223243 _BAR_ 176278,96 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 42a, 42b, 62, 67, 68, 68a tohoto řádu a oddíl I přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na domácnost, příspěvků na vyživované děti a příspěvků na studium pro děti úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 0 2Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
346199 _BAR_ 311835 _BAR_ 259694,42 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména jeho články 62 a 69 a článek 4 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 0 3Asistenční příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6531 _BAR_ 7669 _BAR_ 5676,50 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 18 přílohy XIII.
Tato položka je určena k pokrytí asistenčního příspěvku placeného dočasným zaměstnancům v kategorii C, kteří pracují jako písaři s použitím těsnopisu nebo písaři, operátoři dálnopisu, sazeči, výkonní tajemníci nebo hlavní tajemníci, přijatí do pracovního poměru před 1. květnem 2004.
1 1 0 4Generální ředitelství pro personál a administrativu (GŘ ADMIN) — správní pomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 23100 _BAR_ 15500,— _BAR_
Poznámky
Tato položka byla v roce 2005 převedena na řádek 1 1 7 7.
1 1 1Další zaměstnanci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
81518 _BAR_ 191309 _BAR_ 298970,35 _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 3 a hlava III tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí platů a příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení pro pomocné zaměstnance kromě částek týkajících se úpravy platů pomocí koeficientů (účtováno na ř. 1 1 9 0), přijímání zaměstnanců (účtováno na ř. 1 1 8 0), cestovních výdajů (účtováno na ř. 1 1 8 1) a denních příspěvků (účtováno na ř. 1 1 8 4).
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
620471 _BAR_ 628369 _BAR_ 531908,12 _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a zejména čl. 4 PŘOZ a hlava V tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí mezd (včetně přesčasů) a příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení místních zaměstnanců.
1 1 1 3Smluvní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30623 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
PŘOZ, a zejména čl. 3 a hlava IV tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí mezd, příspěvků a náhrad a příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení.
Částky týkající se koeficientů úprav, přijímání zaměstnanců, cestovních výdajů a denních příspěvků jsou účtovány do položek 1 1 9 0, 1 1 8 0, 1 1 8 1 a 1 1 8 4.
1 1 2Odborné školení zaměstnanců
1 1 2 0Odborné školení zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
43092 _BAR_ 42000 _BAR_ 24826,75 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, a zejména třetí odstavec čl. 24a služebního řádu a čl. 11, 54 a 81 PŘOZ.
1 1 3Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení
1 1 3 0Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
76080 _BAR_ 72179 _BAR_ 57701,39 _BAR_
Poznámky
Čl. 72 služebního řádu úředníků Evropského společenství a čl. 28 a 95 PŘOZ.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků zaměstnavatele.
1 1 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
19468 _BAR_ 18832 _BAR_ 14848,05 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 73 tohoto řádu a čl. 28 a 95 PŘOZ.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvku zaměstnavatele na úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání,
- k této položce se přidávají další částky, a to za účelem pokrytí dalších výdajů, které nejsou kryty pojištěním.
1 1 3 2Pojištění pro případ ztráty zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
28505 _BAR_ 17366 _BAR_ 13552,54 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se mění Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst.
L 265, 8.10.1985, s. 1).
Tato položka je určena k pojištění dočasných zaměstnanců proti ztrátě zaměstnání. (Čl. 28a a čl. 96 PŘOZ).
1 1 3 3Zřízení nebo udržování nároků na důchod
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a zejména čl. 42 a čl. 112 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí plateb agentury jménem příslušných zaměstnanců při zřízení nebo udržování jejich nároku na důchod v jejich zemi původu.
1 1 4Různé příspěvky a granty
1 1 4 0Příspěvek při narození a úmrtí a granty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 450 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 70, 74 a 75 tohoto řádu a čl. 20 a 97 PŘOZ.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvku při narození dítěte a,
v případě úmrtí úředníka:
- k výplatě plné mzdy zemřelého do konce třetího měsíce následujícího po měsíci, v němž došlo k úmrtí,
- nákladů na přepravu jeho ostatků do místa jeho původu.
1 1 4 1Roční cestovní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
105213 _BAR_ 59983 _BAR_ 52178,25 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 8 příloha VII tohoto řádu a čl. 26 a 92 PŘOZ.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních cestovních náhrad úředníků nebo dočasných zaměstnanců, jejich manželů/manželek a nezaopatřených dětí z místa výkonu jejich zaměstnání do místa jejich původu.
1 1 4 2Příspěvky na bydlení a dopravu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Podle nového Služebního řádu tato položka od 1. května 2004 neplatí.
1 1 4 3Pevné služební příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, a zejména čl. 14 přílohy VII tohoto řádu.
1 1 5Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, a zejména čl. 56 tohoto řádu a jeho příloha VI.
Tento článek má pokrýt paušální platby nebo platby s hodinovou sazbou příslušných zaměstnanců v kategoriích C* a D* a místních zaměstnanců, kterým nebylo možné v obvyklém režimu dát náhradní volno.
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 5Dočasní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
32137 _BAR_ 10000 _BAR_ 10195,75 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí služeb dočasných pracovníků, zvláště písařů.
Využívání dočasných zaměstnanců je potřebné, pokud se některé odbory mají pružně přizpůsobit potřebám ad hoc.
1 1 7 6Úředníci dočasně vyslaní z členských států
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
51027 _BAR_ 41188 _BAR_ 40578,60 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k tomu, aby agentura mohla organizovat výměnný program pro státní úředníky z členských států.
1 1 7 7Generální ředitelství pro personál a administrativu (GŘ ADMIN) — správní pomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
27500 _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů, které vznikají GŘ ADMIN v souvislosti s přípravou mezd.
1 1 8Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru a s přeložením
1 1 8 0Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40533 _BAR_ 90000 _BAR_ 47004,95 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 27 až 31 tohoto řádu a článek 33 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vynaložených v souvislosti s přijímáním nových zaměstnanců.
1 1 8 1Cestovní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
29784 _BAR_ 33857 _BAR_ 6953,62 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 7 přílohy VII tohoto řádu a čl. 22, 92 a 67 PŘOZ.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů zaměstnanců (včetně jejich rodinných příslušníků) při nástupu do služebního poměru nebo při jeho ukončení.
1 1 8 2Příspěvky na usídlení, znovu usídlení a přestěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
146146 _BAR_ 178633 _BAR_ 50450,50 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 5 a 6 přílohy VII tohoto řádu a čl. 23 PŘOZ.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při definitivním ukončení služebního poměru a usazení na jiném místě.
1 1 8 3Náklady na stěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
231000 _BAR_ 257340 _BAR_ 62329,25 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 9 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při přeložení na nové pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru a usazení na novém místě.
1 1 8 4Dočasné denní příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
79688 _BAR_ 57956 _BAR_ 33678,87 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 10 přílohy VII tohoto řádu, jakož i články 25, 69 a 92 pracovního řádu ostatních zaměstnanců.
Tato položka je určena k pokrytí denních příspěvků náležících zaměstnancům, kteří mohou prokázat, že byli nuceni změnit místo svého bydliště při nástupu do funkce (včetně přeložení).
1 1 9Úpravy platů — Dodatky k odměnám
1 1 9 0Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
26729 _BAR_ 42621 _BAR_ 33828,87 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 64 a 65 tohoto řádu a čl. 20, 64 a 92 PŘOZ.
Tato položka je určena k pokrytí platů úředníků a dočasných zaměstnanců, jakož i pro náklady spojené s přesčasy.
1 1 9 1Dodatky k odměnám
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí vlivů úprav platů, o kterých rozhodne Rada v průběhu rozpočtového roku.
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNÍ INFRASTRUKTURA
1 4 1Lékařská péče
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 13545 _BAR_ 11566,27 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí všech výdajů na zdravotní péči, preventivní akce a cestovní náklady lékařského poradce, zejména čl. 59 Služebního řádu.
1 4 2Výdaje na jinou péči
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4500 _BAR_ 4000 _BAR_ 3244,50 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů agentury na sociální péči o její zaměstnance.
KAPITOLA 1 5 —MOBILITA
1 5 2Mobilita
1 5 2 0Výměny zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výměn zaměstnanců.
1 5 2 1Úředníci agentury přidělení do národních administrativ, mezinárodních organizací nebo institucí či podniků veřejného sektoru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na přidělení nebo dočasné vyslání úředníků agentury do národních nebo mezinárodních orgánů.
1 5 2 2Praktikanti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na praktikanty.
KAPITOLA 1 6 —SOCIÁLNÍ PÉČE
1 6 0Poskytování zvláštní pomoci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pomoci ve formě hotovosti, kterou lze poskytnout úředníkovi, bývalému úředníkovi nebo pozůstalým po zemřelém úředníkovi, kteří se nacházejí v tíživé situaci.
1 6 2Jiné sociální výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pomoci rodinám, nově příchozím, na právní pomoc, granty pro průzkumníky a poradce, pro sekretariát asociace rodičů.
1 6 3Jesle a školky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí podílu agentury na nákladech péče o děti zaměstnanců agentury v jeslích a školkách.
1 6 4Další pomoc pro handicapované osoby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka má umožnit úhrady zdravotně postiženým úředníkům v aktivním zaměstnání, jejich manželům (manželkám) a nezaopatřeným dětem po vyčerpání národních nároků, výdajů (kromě výdajů na zdravotní péči) považovaných za nutné, vyplývajících z invalidity a doložených dokumentací.
KAPITOLA 1 9 —PENZE A ODCHODNÉ
1 9 0Penze a odchodné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ NÁKLADY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 0 _BAR_ Nájemné _BAR_ 514847 _BAR_ 501800 _BAR_ 419892,62 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 514847 _BAR_ 501800 _BAR_ 419892,62 _BAR_
2 0 1 0 _BAR_ Pojištění _BAR_ 11260 _BAR_ 10000 _BAR_ 7673,88 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 1 — Celkem _BAR_ 11260 _BAR_ 10000 _BAR_ 7673,88 _BAR_
2 0 2 0 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 78872 _BAR_ 68000 _BAR_ 63780,59 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 2 — Celkem _BAR_ 78872 _BAR_ 68000 _BAR_ 63780,59 _BAR_
2 0 3 0 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 57504 _BAR_ 46300 _BAR_ 41982,49 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 3 — Celkem _BAR_ 57504 _BAR_ 46300 _BAR_ 41982,49 _BAR_
2 0 4 0 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ 77650 _BAR_ 94000 _BAR_ 145731,06 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 4 — Celkem _BAR_ 77650 _BAR_ 94000 _BAR_ 145731,06 _BAR_
2 0 5 0 _BAR_ Zabezpečení a ostraha budov _BAR_ 80000 _BAR_ 76000 _BAR_ 78232,97 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 5 — Celkem _BAR_ 80000 _BAR_ 76000 _BAR_ 78232,97 _BAR_
2 0 9 0 _BAR_ Správní výdaje, daně _BAR_ 3591 _BAR_ 3500 _BAR_ 3307,97 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 9 — Celkem _BAR_ 3591 _BAR_ 3500 _BAR_ 3307,97 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 823724 _BAR_ 799600 _BAR_ 760601,58 _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Provozní výdaje na IT _BAR_ 185141 _BAR_ 171200 _BAR_ 174665,83 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 185141 _BAR_ 171200 _BAR_ 174665,83 _BAR_
2 1 2 0 _BAR_ Služby, které poskytují pracovníci IT _BAR_ 102089 _BAR_ 78000 _BAR_ 53903,40 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 2 — Celkem _BAR_ 102089 _BAR_ 78000 _BAR_ 53903,40 _BAR_
2 1 3 0 _BAR_ Pořizování nového zařízení a náhrady starého zařízení _BAR_ 53288 _BAR_ 96806 _BAR_ 107973,18 _BAR_
2 1 3 2 _BAR_ Nájemné _BAR_ 6026 _BAR_ 1000 _BAR_ 2241,72 _BAR_
2 1 3 3 _BAR_ Údržba, používání a opravy _BAR_ 25390 _BAR_ 12000 _BAR_ 6215,52 _BAR_
2 1 3 4 _BAR_ Elektronické kancelářské vybavení _BAR_ 3078 _BAR_ 3000 _BAR_ 1342,09 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 3 — Celkem _BAR_ 87782 _BAR_ 112806 _BAR_ 117772,51 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 375012 _BAR_ 362006 _BAR_ 346341,74 _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Nákupy nového a náhradního nábytku, údržbu a opravy nábytku _BAR_ 45520 _BAR_ 15000 _BAR_ 19584,89 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 45520 _BAR_ 15000 _BAR_ 19584,89 _BAR_
2 2 3 1 _BAR_ Nákup vozidel _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 3 2 _BAR_ Údržba vozidel, pohonné hmoty a pronájem dopravních prostředků _BAR_ 4104 _BAR_ 4000 _BAR_ 2794,93 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 4104 _BAR_ 4000 _BAR_ 2794,93 _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Publikace a předplatné _BAR_ 6669 _BAR_ 4500 _BAR_ 7416,16 _BAR_
2 2 5 1 _BAR_ Zvláštní knihovní, dokumentační a reprodukční zařízení, vázání a údržba knihovních tisků. _BAR_ 513 _BAR_ 500 _BAR_ 462,52 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 7182 _BAR_ 5000 _BAR_ 7878,68 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 56806 _BAR_ 24000 _BAR_ 30258,50 _BAR_
2 3 0 0 _BAR_ Kancelářské potřeby _BAR_ 37189 _BAR_ 25000 _BAR_ 21754,50 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 37189 _BAR_ 25000 _BAR_ 21754,50 _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 23085 _BAR_ 20000 _BAR_ 17546,19 _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ 1026 _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_
2 3 2 9 _BAR_ Jiné finanční náklady _BAR_ 513 _BAR_ 500 _BAR_ 486,88 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 24624 _BAR_ 21500 _BAR_ 18033,07 _BAR_
2 3 3 0 _BAR_ Právní výdaje _BAR_ 20390 _BAR_ 15000 _BAR_ 4625,— _BAR_
2 3 3 1 _BAR_ Služby interního auditu _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ 20390 _BAR_ 15000 _BAR_ 4625,— _BAR_
2 3 4 0 _BAR_ Náhrady škody _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Různé pojištění _BAR_ 615 _BAR_ 600 _BAR_ 437,75 _BAR_
2 3 5 2 _BAR_ Výdaje na interní stravování _BAR_ 9182 _BAR_ 7000 _BAR_ 5807,78 _BAR_
2 3 5 3 _BAR_ Stěhování oddělení _BAR_ 5513 _BAR_ 500 _BAR_ 10171,96 _BAR_
2 3 5 9 _BAR_ Jiné výdaje _BAR_ 513 _BAR_ 500 _BAR_ 416,32 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ 15823 _BAR_ 8600 _BAR_ 16833,81 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 98026 _BAR_ 70100 _BAR_ 61246,38 _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Náklady na poštovné a doručování _BAR_ 30562 _BAR_ 37000 _BAR_ 15999,41 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 30562 _BAR_ 37000 _BAR_ 15999,41 _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Telefon, telegraf, telex, poplatky za rozhlas a televizi _BAR_ 140000 _BAR_ 80000 _BAR_ 88994,57 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 140000 _BAR_ 80000 _BAR_ 88994,57 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 170562 _BAR_ 117000 _BAR_ 104993,98 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1524130 _BAR_ 1372706 _BAR_ 1303442,18 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
2 0 0Nájemné
2 0 0 0Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
514847 _BAR_ 501800 _BAR_ 419892,62 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb nájemného za budovy nebo části budov užívaných agenturou a pronájem parkovacích míst.
2 0 1Pojištění
2 0 1 0Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
11260 _BAR_ 10000 _BAR_ 7673,88 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pojistného za budovy nebo části budov užívaných agenturou a věci v nich se nalézající.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
2 0 2 0Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
78872 _BAR_ 68000 _BAR_ 63780,59 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí běžných výdajů.
2 0 3Úklid a údržba
2 0 3 0Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
57504 _BAR_ 46300 _BAR_ 41982,49 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na úklid a údržbu prostor, které agentura užívá.
2 0 4Zařízení prostor
2 0 4 0Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
77650 _BAR_ 94000 _BAR_ 145731,06 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vybavení interiérů a na opravy budovy.
2 0 5Zabezpečení a ostraha budov
2 0 5 0Zabezpečení a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ 76000 _BAR_ 78232,97 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých výdajů za budovy souvisejících se zabezpečením a ochranou, zejména za smlouvy upravující ostrahu budov, nájem a náhrady hasicích přístrojů, nákup a údržbu hasicího zařízení, náhrady zařízení pro úředníky pracující jako dobrovolní hasiči, náklady na provádění zákonných kontrol.
2 0 9Správní výdaje, daně
2 0 9 0Správní výdaje, daně
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3591 _BAR_ 3500 _BAR_ 3307,97 _BAR_
Poznámky
Položka je určena k pokrytí výdajů na budovy, které nejsou specificky stanoveny v článcích v kapitole 2 0, například správní výdaje kromě služeb (voda, plyn, elektřina), náklady na budovy obývané více nájemníky, náklady vyplývající z inventur zařízení, obecní daně a vedlejší náklady.
KAPITOLA 2 1 —INFORMAČNÍ TECHNOLOGIE
2 1 0Provozní výdaje na IT
2 1 0 0Provozní výdaje na IT
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
185141 _BAR_ 171200 _BAR_ 174665,83 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na softwarové licence, instalace, rozvoj a údržbu informačních systémů a spotřební materiál pro zpracování dat.
2 1 2Služby, které poskytují pracovníci IT
2 1 2 0Služby, které poskytují pracovníci IT
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
102089 _BAR_ 78000 _BAR_ 53903,40 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na externí provozní pracovníky (help-desk, operátoři, administrátoři, systémoví inženýři atd.).
2 1 3Technické vybavení a elektronické kancelářské zařízení
2 1 3 0Pořizování nového zařízení a náhrady starého zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
53288 _BAR_ 96806 _BAR_ 107973,18 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na nákup a instalaci technického zařízení a zařízení na zpracování dat.
Pořizování nového zařízení a vybavení pod touto položkou je vázáno na podmínku vyřazení (v souladu se schváleným postupem) těch zařízení a vybavení, která mají být nahrazena.
2 1 3 2Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6026 _BAR_ 1000 _BAR_ 2241,72 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu různého zařízení a různých technických instalací a instalací na zpracování dat.
2 1 3 3Údržba, používání a opravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25390 _BAR_ 12000 _BAR_ 6215,52 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů údržby a oprav technických instalací.
2 1 3 4Elektronické kancelářské vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3078 _BAR_ 3000 _BAR_ 1342,09 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nepředvídaných nákladů spojených s elektronickým kancelářským vybavením.
KAPITOLA 2 2 —NÁKLADY SOUVISEJÍCÍ S MOVITÝM MAJETKEM
2 2 1Nákupy nového a náhradního nábytku, údržbu a opravy nábytku
2 2 1 0Nákupy nového a náhradního nábytku, údržbu a opravy nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
45520 _BAR_ 15000 _BAR_ 19584,89 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí požadavků agentury na nábytek, zařizovací předměty, kuchyňské vybavení a instalace.
2 2 3Služební vozidla
2 2 3 1Nákup vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu vozidel.
2 2 3 2Údržba vozidel, pohonné hmoty a pronájem dopravních prostředků
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4104 _BAR_ 4000 _BAR_ 2794,93 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pojištění, údržbu a pohonné hmoty služebních vozidel a nájem jiných dopravních prostředků (taxi, autobus, pronájem osobních aut).
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovny
2 2 5 0Publikace a předplatné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6669 _BAR_ 4500 _BAR_ 7416,16 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu publikací a předplatného informačních služeb nezbytných pro práci agentury.
Patří sem knihy a jiné publikace, noviny, časopisy, oficiální věstníky, předplatné rychlých informačních služeb a databází.
2 2 5 1Zvláštní knihovní, dokumentační a reprodukční zařízení, vázání a údržba knihovních tisků.
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
513 _BAR_ 500 _BAR_ 462,52 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu specializovaného vybavení a vázání a údržby knih a periodik.
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Kancelářské potřeby
2 3 0 0Kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
37189 _BAR_ 25000 _BAR_ 21754,50 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu kancelářských potřeb.
2 3 2Finanční náklady
2 3 2 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
23085 _BAR_ 20000 _BAR_ 17546,19 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků, nákladů na připojení do mezibankovní telekomunikační sítě a pronájem bezpečnostní schránky v bance.
2 3 2 1Kurzové ztráty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1026 _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí kurzových ztrát agentury vzniklých při správě jejích rozpočtu, pokud tyto ztráty nelze započíst proti kurzovým ziskům.
2 3 2 9Jiné finanční náklady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
513 _BAR_ 500 _BAR_ 486,88 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních finančních nákladů.
2 3 3Služby externích dodavatelů
2 3 3 0Právní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20390 _BAR_ 15000 _BAR_ 4625,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí právních nákladů agentury.
2 3 3 1Služby interního auditu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů agentury na interní audit.
2 3 4Náhrady škody
2 3 4 0Náhrady škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí splatných náhrad škody.
2 3 5Jiné provozní výdaje
2 3 5 0Různé pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
615 _BAR_ 600 _BAR_ 437,75 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí zvláštního pojištění účetního agentury a správce zálohového účtu.
2 3 5 2Výdaje na interní stravování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9182 _BAR_ 7000 _BAR_ 5807,78 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí interního stravování agentury, například na občerstvení na schůzích, vodu a prodejní automaty.
2 3 5 3Stěhování oddělení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5513 _BAR_ 500 _BAR_ 10171,96 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování uvnitř budovy.
2 3 5 9Jiné výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
513 _BAR_ 500 _BAR_ 416,32 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí jiných, specificky neupravených provozních výdajů.
KAPITOLA 2 4 —POŠTOVNÉ A TELEKOMUNIKACE
2 4 0Náklady na poštovné a doručování
2 4 0 0Náklady na poštovné a doručování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30562 _BAR_ 37000 _BAR_ 15999,41 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na poštovné a doručování, včetně balíčků zasílaných poštou.
2 4 1Telekomunikace
2 4 1 0Telefon, telegraf, telex, poplatky za rozhlas a televizi
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
140000 _BAR_ 80000 _BAR_ 88994,57 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na telefon a komunikace (pouze služební, soukromé hovory budou zpoplatněny), fax, konferenční hovory, přenos dat a nákup telefonních seznamů.
Služby recepce a ústředny.
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 0 _BAR_ Žádosti o informace a jiné náklady _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
3 0 0 1 _BAR_ Dotace pro kontaktní místa (focal points) _BAR_ 940000 _BAR_ 940000 _BAR_ 334329,50 _BAR_
3 0 0 2 _BAR_ Schůze kontaktních míst _BAR_ 110808 _BAR_ 108000 _BAR_ 137505,63 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ 1050808 _BAR_ 1048000 _BAR_ 471835,13 _BAR_
3 0 1 0 _BAR_ Zřízení a správa informační sítě na Internetu _BAR_ 250000 _BAR_ 400000 _BAR_ 364238,51 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 1 — Celkem _BAR_ 250000 _BAR_ 400000 _BAR_ 364238,51 _BAR_
3 0 2 0 _BAR_ Sledování rizik _BAR_ 628500 _BAR_ 36500 _BAR_ 50000,— _BAR_
3 0 2 1 _BAR_ Správné postupy v bezpečnosti a ochraně zdraví (TC) _BAR_ — _BAR_ 616000 _BAR_ 380000,— _BAR_
3 0 2 2 _BAR_ Výzkumná práce a zdraví (TC) _BAR_ — _BAR_ 320000 _BAR_ 264280,80 _BAR_
3 0 2 3 _BAR_ Dobré postupy v bezpečnosti a ochraně zdraví (TC) v nových členských státech _BAR_ — _BAR_ 240000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 0 2 4 _BAR_ Pracovní prostředí _BAR_ 1150000 _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 2 — Celkem _BAR_ 1778500 _BAR_ 1212500 _BAR_ 694280,80 _BAR_
3 0 3 0 _BAR_ Konference, semináře, workshopy a veřejné akce, propagační činnost atd. _BAR_ 530000 _BAR_ 130000 _BAR_ 77447,26 _BAR_
3 0 3 2 _BAR_ Ostatní schůze _BAR_ 66690 _BAR_ 65000 _BAR_ 28795,24 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 3 — Celkem _BAR_ 596690 _BAR_ 195000 _BAR_ 106242,50 _BAR_
3 0 4 0 _BAR_ Publikace a šíření výsledků studií a dalších informačních činností, jakož i produktů instituce _BAR_ 270000 _BAR_ 310303 _BAR_ 306263,86 _BAR_
3 0 4 4 _BAR_ Vydavatelská činnost _BAR_ 51250 _BAR_ 51250 _BAR_ 30852,86 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 4 — Celkem _BAR_ 321250 _BAR_ 361553 _BAR_ 337116,72 _BAR_
3 0 6 0 _BAR_ Překlady studií, zpráv a pracovních dokumentů _BAR_ 719705 _BAR_ 712767 _BAR_ 556785,42 _BAR_
3 0 6 1 _BAR_ Tlumočení _BAR_ p.m. _BAR_ 33000 _BAR_ 11590,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 6 — Celkem _BAR_ 719705 _BAR_ 745767 _BAR_ 568375,42 _BAR_
3 0 7 2 _BAR_ Příprava, organizace a řízení Evropského týdne pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci _BAR_ 400000 _BAR_ 615000 _BAR_ 1205496,42 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 7 — Celkem _BAR_ 400000 _BAR_ 615000 _BAR_ 1205496,42 _BAR_
3 0 8 0 _BAR_ Schůze správní rady a jejího předsednictva _BAR_ 205000 _BAR_ 261680 _BAR_ 132090,58 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 8 — Celkem _BAR_ 205000 _BAR_ 261680 _BAR_ 132090,58 _BAR_
3 0 9 1 _BAR_ Výdaje na mise, služební cesty a jiné vedlejší výdaje _BAR_ 219351 _BAR_ 200000 _BAR_ 181288,47 _BAR_
3 0 9 2 _BAR_ Výdaje na reprezentaci _BAR_ 8696 _BAR_ 8500 _BAR_ 6768,88 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 9 — Celkem _BAR_ 228047 _BAR_ 208500 _BAR_ 188057,35 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 5550000 _BAR_ 5048000 _BAR_ 4067733,43 _BAR_
3 1 1 0 _BAR_ Podpora projektů _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 3170223,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 1 — Celkem _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 3170223,— _BAR_
3 1 2 0 _BAR_ Informační akce agentury _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 334046,96 _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 2 — Celkem _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 334046,96 _BAR_
3 1 4 0 _BAR_ Hodnocení MSP _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 50000,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 50000,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 3554269,96 _BAR_
3 2 1 0 _BAR_ Cestovní výdaje _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 6780,— _BAR_
3 2 2 0 _BAR_ Překlady _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 108089,38 _BAR_
3 2 3 0 _BAR_ Seminář Evropského týdne _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 62914,73 _BAR_
3 2 4 0 _BAR_ Webmasteři _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 74881,29 _BAR_
3 2 5 0 _BAR_ Dobré postupy — TC _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 8344,90 _BAR_
3 2 6 0 _BAR_ Správní náklady _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 112000,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 0 — Celkem _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 373010,30 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 373010,30 _BAR_
3 3 0 _BAR_ Akční plán pro rozšíření _BAR_ 1750000 _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 1750000 _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7300000 _BAR_ 5048000 _BAR_ 7995013,69 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13380303 _BAR_ 10768303 _BAR_ 12792813,77 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PROVOZNÍ VÝDAJE
3 0 0Činnosti kontaktních míst (focal points), včetně činností expertní skupiny, schůze a náklady na tlumočení
3 0 0 0Žádosti o informace a jiné náklady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na odpovědi na žádosti o informace (které mají vyřizovat kontaktní místa) a na sestavování malých zpráv na základě jejich výsledků a k pokrytí nákladů týkajících se správy systému kontaktních míst.
3 0 0 1Dotace pro kontaktní místa (focal points)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
940000 _BAR_ 940000 _BAR_ 334329,50 _BAR_
Poznámky
Tato položka má podporovat činnost sítě kontaktních míst agentury pro zajištění efektivního šíření informací agentury a kampaní na úrovni členského státu.
Tato činnost se realizuje pomocí grantových smluv mezi agenturou a kontaktními místy o spolufinancování způsobilých činností, jako např. stimulace činností v Evropském týdnu a jiných informačních akcí.
3 0 0 2Schůze kontaktních míst
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
110808 _BAR_ 108000 _BAR_ 137505,63 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí provozních výdajů sítě kontaktních míst včetně cestovného a diet, dle potřeby výdajů na tlumočení a pronájem prostor.
3 0 1Zřízení a správa informační sítě na Internetu
3 0 1 0Zřízení a správa informační sítě na Internetu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
250000 _BAR_ 400000 _BAR_ 364238,51 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí správy a rozvoje elektronické komunikace agentury.
Zahrnuje "třetí generaci" webových stránek sítě včetně vícejazyčných stránek v až 20 jazycích, extranet a intranet agentury.
3 0 2Informační projekty a programy/Tématická centra (TC) a externí subdodavatelé
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí práce tématických center (Topic Centres), které správní rada zařadí do programu práce agentury, nebo specifických projektů a zpráv, které přispějí k realizaci základních oblastí činnosti v programu práce agentury.
3 0 2 0Sledování rizik
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
628500 _BAR_ 36500 _BAR_ 50000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka kryje zřízení a rozvoje střediska sledování rizik.
Zahrnuje zejména předešlé projekty sledování BOZP a vznikajících rizik (výzkum TC).
3 0 2 1Správné postupy v bezpečnosti a ochraně zdraví (TC)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 616000 _BAR_ 380000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka byla v roce 2005 přesunuta na řádky 3 0 2 0 a 3 0 2 4.
3 0 2 2Výzkumná práce a zdraví (TC)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 320000 _BAR_ 264280,80 _BAR_
Poznámky
Tato položka byla v roce 2005 přesunuta na řádky 3 0 2 0 a 3 0 2 4.
3 0 2 3Dobré postupy v bezpečnosti a ochraně zdraví (TC) v nových členských státech
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 240000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka byla v roce 2005 přesunuta na řádek 3 0 2 4.
3 0 2 4Pracovní prostředí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1150000 _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka pokrývá práci předešlých TC na správných postupech v bezpečnosti a ochraně (EU-15 a nové členské státy).
3 0 3Konference, semináře, workshopy a veřejné akce, propagační činnost, tematické schůze atd.
3 0 3 0Konference, semináře, workshopy a veřejné akce, propagační činnost atd.
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
530000 _BAR_ 130000 _BAR_ 77447,26 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na propagační a komunikační činnost týkající se produktů a služeb agentury, která přispěje k realizaci pracovního programu.
K těmto činnostem může patřit i organizace marketingu, průzkum trhu, tisková a propagační činnost týkající se práce agentury (průzkumy, brožury, videa, plakáty, veřejné akce, konference, semináře, výstavy, kampaně atd.) i příspěvky na podobnou činnost, kterou organizují třetí strany a která přispívá k realizaci a rozvoji pracovního programu.
3 0 3 2Ostatní schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
66690 _BAR_ 65000 _BAR_ 28795,24 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí provozních nákladů na ostatní schůze, např. schůze tematických skupin nebo jiné schůze expertů (včetně cestovného a diet, dle potřeby nákladů na tlumočení a nájem prostor).
3 0 4Vydavatelská a publikační činnost, šíření informací a další činnosti
3 0 4 0Publikace a šíření výsledků studií a dalších informačních činností, jakož i produktů instituce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
270000 _BAR_ 310303 _BAR_ 306263,86 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na publikaci a šíření (včetně databází a mailingu) výsledků studií, dalších informačních činností a publikací instituce (výroční zpráva, magazín, rozpočet agentury apod.), které budou přispívat k provádění pracovního programu.
3 0 4 4Vydavatelská činnost
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
51250 _BAR_ 51250 _BAR_ 30852,86 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí vydavatelských nákladů.
3 0 6Překlady a tlumočení
3 0 6 0Překlady studií, zpráv a pracovních dokumentů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
719705 _BAR_ 712767 _BAR_ 556785,42 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí překladů studií, zpráv, jakož i pracovních dokumentů pro správní radu a předsednictvo, a dále pro kongresy, semináře atd., do jednotlivých jazyků Společenství.
Překladatelské práce budou prováděny především Překladatelským střediskem pro instituce Evropské unie v Lucemburku.
Ve výjimečných případech, kdy Překladatelské středisko z jakéhokoli důvodu není s to provést tuto práci, mohou být ovšem použity služby externích překladatelů.
3 0 6 1Tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 33000 _BAR_ 11590,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí tlumočnických služeb, které agentuře fakturují instituce, zejména Komise.
Má rovněž krýt platby externím tlumočníkům, které agentura najme na nestandardní konference, pro které není Komise schopna tlumočení zajistit.
Kromě mezd položka zahrnuje příspěvky na životní a pojištění proti nemoci, úrazu a úmrtí a úhrady cestovného a paušálních cestovních náhrad externím překladatelům, jejichž místo podnikání není místem provedení práce.
3 0 7Příprava, organizace a řízení Evropského týdne pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci
3 0 7 2Příprava, organizace a řízení Evropského týdne pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
400000 _BAR_ 615000 _BAR_ 1205496,42 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů výroby a distribuce propagačního materiálu, organizace a řízení konferencí (závěrečná akce a systém ocenění dobrých postupů), seminářů, výstav, veřejných akcí, propagační činnosti a hodnocení v rámci Evropského týdne bezpečnosti a ochrany zdraví při práci.
3 0 8Schůze správní rady a jejího předsednictva
3 0 8 0Schůze správní rady a jejího předsednictva
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
205000 _BAR_ 261680 _BAR_ 132090,58 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí provozních nákladů správní rady a byra, včetně cestovného a diet, dle potřeby nákladů na tlumočení a nájem prostor.
3 0 9Výdaje na mise a reprezentaci
3 0 9 1Výdaje na mise, služební cesty a jiné vedlejší výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
219351 _BAR_ 200000 _BAR_ 181288,47 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na dopravu, vyplácení denních příspěvků na misi a vedlejší nebo mimořádné výdaje zaměstnanců ve služebním zájmu, v souladu s ustanoveními Služebního řádu úředníků Evropského společenství.
3 0 9 2Výdaje na reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8696 _BAR_ 8500 _BAR_ 6768,88 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na reprezentaci.
KAPITOLA 3 1 —MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY (MSP)
3 1 1Podpora projektů
3 1 1 0Podpora projektů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ p.m. _BAR_ 3170223,— _BAR_
Poznámky
Tato položka G337 je určena k financování opatření ve prospěch MSP a výměny účinných příkladů dobrých postupů, které snižují bezpečnostní a zdravotní rizika.
3 1 2Informační akce agentury
3 1 2 0Informační akce agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ p.m. _BAR_ 334046,96 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí organizace informačních akcí agentury, zejména podpory výsledků oceněných projektů.
3 1 4Hodnocení MSP
3 1 4 0Hodnocení MSP
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 50000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na hodnocení a vykazování externího subdodavatele u programů financování MSP.
KAPITOLA 3 2 —PROGRAM PHARE
3 2 0Program Phare
Poznámky
Přípravná opatření pro budoucí účast Rumunska a Bulharska v agentuře.
Očekává se, že do konce roku 2004 agentura podepíše smlouvu o dotaci ve výši 500000 EUR na program Phare III, který poběží do konce června 2006.
Podle smlouvy, která má být podepsána, se bude využití prostředků řídit níže uvedenými položkami rozpočtu.
3 2 1 0Cestovní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 6780,— _BAR_
3 2 2 0Překlady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 108089,38 _BAR_
3 2 3 0Seminář Evropského týdne
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 62914,73 _BAR_
3 2 4 0Webmasteři
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 74881,29 _BAR_
3 2 5 0Dobré postupy — TC
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ p.m. _BAR_ 8344,90 _BAR_
3 2 6 0Správní náklady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 112000,— _BAR_
KAPITOLA 3 3 —AKČNÍ PLÁN PRO ROZŠÍŘENÍ
3 3 0Akční plán pro rozšíření
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1750000 _BAR_ _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí provádění Akčního plánu pro rozšíření pro zvýšení úrovně ochrany zdraví a bezpečnosti v 10 nových členských státech.
K činnostem patří zejména osvěta a přenos znalostních činností k MSP.
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci
Dočasní zaměstnanci _BAR_
Zařazení a třída _BAR_ Pracovní pozice _BAR_
2004 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
Již obsazeno k 1. 10. 2004 _BAR_ Povoleno _BAR_ Povoleno _BAR_
A*16 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*15 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*12 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_
A*11 _BAR_ 3 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_
A*10 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_
A*9 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*8 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_
A*7 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_
A*6 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Třída A celkem _BAR_ 13 _BAR_ 19 _BAR_ 20 _BAR_
B*11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*10 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
B*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*8 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_
B*7 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_
B*6 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
B*5 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
B*4 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*3 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_
Třída B celkem _BAR_ 10 _BAR_ 13 _BAR_ 14 _BAR_
C*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
C*6 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
C*5 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
C*4 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
C*3 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
C*2 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
C*1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Třída C celkem _BAR_ 4 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_
Celkem _BAR_ 27 _BAR_ 38 _BAR_ 40 _BAR_
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropské železniční agentury za rozpočtový rok 2005
(2005/275/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ DOTACE OD KOMISE _BAR_ 12670000 _BAR_ 2520000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 12670000 _BAR_ 2520000 _BAR_ _BAR_
2 0 _BAR_ DOTACE OD EHP _BAR_ 288000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 288000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 12958000 _BAR_ 2520000 _BAR_ — _BAR_
HLAVA 1
DOTACE OD KOMISE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 _BAR_ 12670000 _BAR_ 2520000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 12670000 _BAR_ 2520000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 0 —DOTACE OD KOMISE
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
12670000 _BAR_ 2520000 _BAR_ _BAR_
HLAVA 2
DOTACE POSKYTNUTÉ EVROPSKÝM HOSPODÁŘSKÝM PROSTOREM (EHP)
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 _BAR_ 288000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 288000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 12958000 _BAR_ 2520000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 2 0 —DOTACE OD EHP
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
288000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU _BAR_ 4700000 _BAR_ 650000 _BAR_ — _BAR_
1 1 _BAR_ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S PŘIJÍMÁNÍM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ _BAR_ 950000 _BAR_ 350000 _BAR_ — _BAR_
1 2 _BAR_ SPRÁVNÍ MISE _BAR_ 460000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
1 3 _BAR_ VÝDAJE NA REPREZENTACI _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 6120000 _BAR_ 1060000 _BAR_ — _BAR_
2 0 _BAR_ NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 450000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
2 1 _BAR_ ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 550000 _BAR_ 550000 _BAR_ — _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE _BAR_ 200000 _BAR_ 250000 _BAR_ — _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 350000 _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY _BAR_ 150000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA SCHŮZE _BAR_ 300000 _BAR_ 200000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 2000000 _BAR_ 1200000 _BAR_ — _BAR_
3 0 _BAR_ VÝDAJE NA SCHŮZE ODBORNÍKŮ _BAR_ 800000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
3 1 _BAR_ MISE _BAR_ 280000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
3 2 _BAR_ VÝVOJ DATABÁZÍ _BAR_ 1758000 _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_
3 3 _BAR_ STUDIE _BAR_ 1000000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
3 4 _BAR_ INFORMACE A PUBLIKACE _BAR_ 400000 _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_
3 5 _BAR_ VÝDAJE NA PŘEKLADY _BAR_ 600000 _BAR_ 10000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 4838000 _BAR_ 260000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 12958000 _BAR_ 2520000 _BAR_ — _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 _BAR_ 4700000 _BAR_ 650000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 _BAR_ 950000 _BAR_ 350000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 2 _BAR_ 460000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 6120000 _BAR_ 1060000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 1 0 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4700000 _BAR_ 650000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 1 1 —VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S PŘIJÍMÁNÍM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
950000 _BAR_ 350000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 1 2 —SPRÁVNÍ MISE
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
460000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 1 3 —VÝDAJE NA REPREZENTACI
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 10000 _BAR_ — _BAR_
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ NÁKLADY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 _BAR_ 450000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 _BAR_ 550000 _BAR_ 550000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 _BAR_ 200000 _BAR_ 250000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 _BAR_ 350000 _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 _BAR_ 150000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 _BAR_ 300000 _BAR_ 200000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 2000000 _BAR_ 1200000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 2 0 —NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
450000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 2 1 —ZPRACOVÁNÍ DAT
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
550000 _BAR_ 550000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 250000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
350000 _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 2 4 —POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 2 5 —VÝDAJE NA SCHŮZE
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
300000 _BAR_ 200000 _BAR_ — _BAR_
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 _BAR_ 800000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 _BAR_ 280000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 _BAR_ 1758000 _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 _BAR_ 1000000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 _BAR_ 400000 _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 5 _BAR_ 600000 _BAR_ 10000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 4838000 _BAR_ 260000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 12958000 _BAR_ 2520000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 3 0 —VÝDAJE NA SCHŮZE ODBORNÍKŮ
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
800000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 3 1 —MISE
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
280000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 3 2 —VÝVOJ DATABÁZÍ
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1758000 _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 3 3 —STUDIE
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 3 4 —INFORMACE A PUBLIKACE
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
400000 _BAR_ 100000 _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 3 5 —VÝDAJE NA PŘEKLADY
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
600000 _BAR_ 10000 _BAR_ — _BAR_
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců Evropské pro železnice agentury
Zařazení a třída _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_
2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
A*16 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*15 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*13 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*12 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*10 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 8 _BAR_ 21 _BAR_
A*8 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 8 _BAR_ 29 _BAR_
A*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem A _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 17 _BAR_ 51 _BAR_
B*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*10 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*8 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_
B*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ 7 _BAR_
Celkem B _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 7 _BAR_ 12 _BAR_
C*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_
C*1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_
Celkem C _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 6 _BAR_ 9 _BAR_
D*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem D _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 30 _BAR_ 72 _BAR_
--------------------------------------------------
Prohlášení o příjmech a výdajích Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie na rozpočtový rok 2005
(2005/276/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ PLATBY OD AGENTUR A INSTITUCÍ _BAR_ 25885500 _BAR_ 23694200 _BAR_ 17372018 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 25885500 _BAR_ 23694200 _BAR_ 17372018 _BAR_
2 0 _BAR_ DOTACE OD KOMISE _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
3 0 _BAR_ MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE _BAR_ 2338500 _BAR_ 4648000 _BAR_ 2463717 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 2338500 _BAR_ 4648000 _BAR_ 2463717 _BAR_
4 0 _BAR_ OSTATNÍ PŘÍJMY _BAR_ 200000 _BAR_ 50000 _BAR_ 387417 _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 50000 _BAR_ 387417 _BAR_
5 0 _BAR_ PŘEBYTEK PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍHO ROZPOČTOVÉHO ROKU _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 5006840 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 5006840 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 28424000 _BAR_ 28392200 _BAR_ 25229992 _BAR_
HLAVA 1
PLATBY OD AGENTUR, ÚŘADŮ, ORGÁNŮ A INSTITUCÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 0 0 _BAR_ Evropská agentura pro životní prostředí _BAR_ 600000 _BAR_ 600000 _BAR_ 609680 _BAR_
1 0 0 1 _BAR_ Evropská nadace odborného vzdělávání _BAR_ 357000 _BAR_ 450000 _BAR_ 557068 _BAR_
1 0 0 2 _BAR_ Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost _BAR_ 805000 _BAR_ 571200 _BAR_ 547856 _BAR_
1 0 0 3 _BAR_ Evropská agentura pro hodnocení léčivých přípravků _BAR_ 900000 _BAR_ 900000 _BAR_ 441711 _BAR_
1 0 0 4 _BAR_ Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci _BAR_ 793000 _BAR_ 729000 _BAR_ 716870 _BAR_
1 0 0 5 _BAR_ Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu _BAR_ 2497000 _BAR_ 2100000 _BAR_ 3321021 _BAR_
1 0 0 6 _BAR_ OHIM ochranné známky a vzory _BAR_ 15422000 _BAR_ 15190000 _BAR_ 8826533 _BAR_
1 0 0 7 _BAR_ Odrůdový úřad Společenství _BAR_ 150000 _BAR_ 150000 _BAR_ 83452 _BAR_
1 0 0 8 _BAR_ Europol _BAR_ 1700000 _BAR_ 1650000 _BAR_ 894476 _BAR_
1 0 0 9 _BAR_ Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek _BAR_ 610000 _BAR_ 800000 _BAR_ 569344 _BAR_
_BAR_ Článek 1 0 0 — Celkem _BAR_ 23834000 _BAR_ 23140200 _BAR_ 16568011 _BAR_
1 0 1 0 _BAR_ Cedefop _BAR_ 80500 _BAR_ 80000 _BAR_ 51460 _BAR_
1 0 1 2 _BAR_ Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie _BAR_ 330000 _BAR_ 237000 _BAR_ 238391 _BAR_
1 0 1 3 _BAR_ Evropská agentura pro obnovu _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 10487 _BAR_
1 0 1 4 _BAR_ Evropská investiční banka _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 0 1 5 _BAR_ Evropský úřad pro bezpečnost potravin _BAR_ 620000 _BAR_ 237000 _BAR_ 162714 _BAR_
1 0 1 6 _BAR_ Eurojust _BAR_ 80500 _BAR_ p.m. _BAR_ 131713 _BAR_
1 0 1 7 _BAR_ Evropská agentura pro námořní bezpečnost _BAR_ 80500 _BAR_ p.m. _BAR_ 6394 _BAR_
1 0 1 8 _BAR_ Evropská agentura pro bezpečnost letectví _BAR_ 800000 _BAR_ p.m. _BAR_ 202848 _BAR_
1 0 1 9 _BAR_ Evropská agentura pro bezpečnost železniční dopravy _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 0 1 — Celkem _BAR_ 1991500 _BAR_ 554000 _BAR_ 804007 _BAR_
1 0 2 0 _BAR_ Evropská agentura pověřená bezpečností sítí _BAR_ 60000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 0 2 — Celkem _BAR_ 60000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 25885500 _BAR_ 23694200 _BAR_ 17372018 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 25885500 _BAR_ 23694200 _BAR_ 17372018 _BAR_
KAPITOLA 1 0 — PLATBY OD AGENTUR A INSTITUCÍ
1 0 0Platby od agentur a institucí
Poznámky
Článek 10 odst. 2 b) nařízení Rady (ES) č. 2965/94, pozměněného nařízením Rady (ES) č. 1645/2003.
1 0 0 0Evropská agentura pro životní prostředí
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
600000 _BAR_ 600000 _BAR_ 609680 _BAR_
1 0 0 1Evropská nadace odborného vzdělávání
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
357000 _BAR_ 450000 _BAR_ 557068 _BAR_
1 0 0 2Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
805000 _BAR_ 571200 _BAR_ 547856 _BAR_
1 0 0 3Evropská agentura pro hodnocení léčivých přípravků
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
900000 _BAR_ 900000 _BAR_ 441711 _BAR_
1 0 0 4Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
793000 _BAR_ 729000 _BAR_ 716870 _BAR_
1 0 0 5Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2497000 _BAR_ 2100000 _BAR_ 3321021 _BAR_
1 0 0 6OHIM ochranné známky a vzory
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
15422000 _BAR_ 15190000 _BAR_ 8826533 _BAR_
1 0 0 7Odrůdový úřad Společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 150000 _BAR_ 83452 _BAR_
1 0 0 8Europol
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1700000 _BAR_ 1650000 _BAR_ 894476 _BAR_
1 0 0 9Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
610000 _BAR_ 800000 _BAR_ 569344 _BAR_
1 0 1
1 0 1 0Cedefop
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
80500 _BAR_ 80000 _BAR_ 51460 _BAR_
1 0 1 2Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
330000 _BAR_ 237000 _BAR_ 238391 _BAR_
1 0 1 3Evropská agentura pro obnovu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 10487 _BAR_
1 0 1 4Evropská investiční banka
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 0 1 5Evropský úřad pro bezpečnost potravin
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
620000 _BAR_ 237000 _BAR_ 162714 _BAR_
1 0 1 6Eurojust
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
80500 _BAR_ p.m. _BAR_ 131713 _BAR_
1 0 1 7Evropská agentura pro námořní bezpečnost
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
80500 _BAR_ p.m. _BAR_ 6394 _BAR_
1 0 1 8Evropská agentura pro bezpečnost letectví
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
800000 _BAR_ p.m. _BAR_ 202848 _BAR_
1 0 1 9Evropská agentura pro bezpečnost železniční dopravy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
1 0 2
1 0 2 0Evropská agentura pověřená bezpečností sítí
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
60000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
HLAVA 2
DOTACE OD KOMISE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Dotace od Komise _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
KAPITOLA 2 0 — DOTACE OD KOMISE
2 0 0Dotace od Komise
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Článek 10 odst. 2 c) nařízení Rady (ES) č. 2965/94, pozměněného nařízením Rady (ES) č. 1645/2003.
HLAVA 3
MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
3 0 0 0 _BAR_ Komise — GŘ _BAR_ 1192000 _BAR_ 3491000 _BAR_ 672933 _BAR_
3 0 0 1 _BAR_ Komise — GŘ pro překlady _BAR_ 262500 _BAR_ 927000 _BAR_ 572772 _BAR_
3 0 0 2 _BAR_ Řízení meziinstitucionálních projektů _BAR_ 698000 _BAR_ _BAR_ — _BAR_
3 0 0 3 _BAR_ Evropský parlament _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
3 0 0 4 _BAR_ Rada Evropské unie _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 1057823 _BAR_
3 0 0 5 _BAR_ Evropský účetní dvůr _BAR_ 145000 _BAR_ 100000 _BAR_ 59530 _BAR_
3 0 0 6 _BAR_ Výbor regionů Evropské unie _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
3 0 0 7 _BAR_ Hospodářský a sociální výbor Evropských společenství _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
3 0 0 8 _BAR_ Soudní dvůr Evropských společenství _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 659 _BAR_
3 0 0 9 _BAR_ Příspěvek k programům Společenství _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 100000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ 2297500 _BAR_ 4518000 _BAR_ 2463717 _BAR_
3 0 1 0 _BAR_ Evropská centrální banka _BAR_ 41000 _BAR_ 130000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 1 — Celkem _BAR_ 41000 _BAR_ 130000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 2338500 _BAR_ 4648000 _BAR_ 2463717 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 2338500 _BAR_ 4648000 _BAR_ 2463717 _BAR_
KAPITOLA 3 0 — MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE
3 0 0Meziinstitucionální spolupráce
Poznámky
Článek 10 odst. 2 b) nařízení Rady (ES) č. 2965/94, pozměněného nařízením Rady (ES) č. 1645/2003.
3 0 0 0Komise — GŘ
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1192000 _BAR_ 3491000 _BAR_ 672933 _BAR_
3 0 0 1Komise — GŘ pro překlady
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
262500 _BAR_ 927000 _BAR_ 572772 _BAR_
3 0 0 2Řízení meziinstitucionálních projektů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
698000 _BAR_ _BAR_ — _BAR_
3 0 0 3Evropský parlament
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
3 0 0 4Rada Evropské unie
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 1057823 _BAR_
3 0 0 5Evropský účetní dvůr
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
145000 _BAR_ 100000 _BAR_ 59530 _BAR_
3 0 0 6Výbor regionů Evropské unie
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
3 0 0 7Hospodářský a sociální výbor Evropských společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
3 0 0 8Soudní dvůr Evropských společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 659 _BAR_
3 0 0 9Příspěvek k programům Společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 100000 _BAR_
Poznámky
Příjmy vyplývající z účasti Překladatelského střediska v programech Společenství.
3 0 1Evropská centrální banka
3 0 1 0Evropská centrální banka
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
41000 _BAR_ 130000 _BAR_ — _BAR_
HLAVA 4
OSTATNÍ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
4 0 0 0 _BAR_ Bankovní úroky _BAR_ 200000 _BAR_ 50000 _BAR_ 387417 _BAR_
_BAR_ Článek 4 0 0 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 50000 _BAR_ 387417 _BAR_
4 0 1 0 _BAR_ Různé úhrady _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 4 0 1 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 4 0 — CELKEM _BAR_ 200000 _BAR_ 50000 _BAR_ 387417 _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 50000 _BAR_ 387417 _BAR_
KAPITOLA 4 0 — OSTATNÍ PŘÍJMY
4 0 0Bankovní úroky
Poznámky
Tento článek pokrývá úroky, které středisko dostane na svůj bankovní účet.
4 0 0 0Bankovní úroky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 50000 _BAR_ 387417 _BAR_
4 0 1Různé úhrady
Poznámky
Tento článek pokrývá různé úhrady (soukromé telefonické hovory atd.).
4 0 1 0Různé úhrady
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
HLAVA 5
PŘEBYTEK PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍHO ROZPOČTOVÉHO ROKU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
5 0 0 0 _BAR_ Přebytek převedený z předcházejícího rozpočtového roku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 5006840 _BAR_
_BAR_ Článek 5 0 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 5006840 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 5006840 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 5006840 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 28424000 _BAR_ 28392200 _BAR_ 25229992 _BAR_
KAPITOLA 5 0 — PŘEBYTEK PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍHO ROZPOČTOVÉHO ROKU
5 0 0Přebytek převedený z předcházejícího rozpočtového roku
5 0 0 0Přebytek převedený z předcházejícího rozpočtového roku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 5006840 _BAR_
Poznámky
Přebytek převedený z předcházejícího finančního roku (článek 16 finančního nařízení Překladatelského střediska z 22. prosince 2003).
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 14691200 _BAR_ 14541900 _BAR_ 10029774 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A PRACOVNÍ CESTY _BAR_ 106000 _BAR_ 105000 _BAR_ 112448 _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 173500 _BAR_ 166500 _BAR_ 138819 _BAR_
1 5 _BAR_ MOBILITA _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 6 _BAR_ SOCIÁLNÍ PÉČE _BAR_ 101000 _BAR_ 101000 _BAR_ 65000 _BAR_
1 7 _BAR_ POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACE _BAR_ 7000 _BAR_ 7000 _BAR_ 1668 _BAR_
1 9 _BAR_ DŮCHODY _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 15078700 _BAR_ 14921400 _BAR_ 10347709 _BAR_
2 0 _BAR_ NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 1508000 _BAR_ 1381000 _BAR_ 424210 _BAR_
2 1 _BAR_ ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 1700000 _BAR_ 1650000 _BAR_ 998527 _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S NÍM SPOJENÉ _BAR_ 185000 _BAR_ 194900 _BAR_ 100162 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 376800 _BAR_ 440600 _BAR_ 216739 _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY _BAR_ 205000 _BAR_ 142000 _BAR_ 95978 _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA SCHŮZE _BAR_ 100000 _BAR_ 75000 _BAR_ 35443 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 4074800 _BAR_ 3883500 _BAR_ 1871059 _BAR_
3 0 _BAR_ EXTERNÍ PŘEKLADATELSKÉ SLUŽBY _BAR_ 7274500 _BAR_ 7948800 _BAR_ 3854350 _BAR_
3 1 _BAR_ VÝDAJE NA MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCI _BAR_ 30000 _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7304500 _BAR_ 7948800 _BAR_ 3854350 _BAR_
10 0 _BAR_ REZERVNÍ POLOŽKA _BAR_ 1966000 _BAR_ 1638500 _BAR_ 6171613 _BAR_
_BAR_ Hlava 10 — Celkem _BAR_ 1966000 _BAR_ 1638500 _BAR_ 6171613 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 28424000 _BAR_ 28392200 _BAR_ 22244731 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 10600000 _BAR_ 9900000 _BAR_ 7059231 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 750000 _BAR_ 877000 _BAR_ 548308 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na expatriaci a na pobyt v zahraničí _BAR_ 1700000 _BAR_ 1650000 _BAR_ 1117787 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Asistenční příspěvky _BAR_ 55000 _BAR_ 74000 _BAR_ 58655 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 13105000 _BAR_ 12501000 _BAR_ 8783981 _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 120000 _BAR_ 420000 _BAR_ 411715 _BAR_
1 1 1 1 _BAR_ Pomocní tlumočníci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Školící se zaměstnanci _BAR_ 30000 _BAR_ 30000 _BAR_ 7176 _BAR_
1 1 1 5 _BAR_ Smluvní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ 450000 _BAR_ 418891 _BAR_
1 1 2 0 _BAR_ Odborné vzdělávání zaměstnanců _BAR_ 135000 _BAR_ 132000 _BAR_ 37510 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 2 — Celkem _BAR_ 135000 _BAR_ 132000 _BAR_ 37510 _BAR_
1 1 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 360500 _BAR_ 337000 _BAR_ 244291 _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 103000 _BAR_ 97000 _BAR_ 62510 _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Pojištění pro případ ztráty zaměstnání _BAR_ 79500 _BAR_ 79200 _BAR_ 53265 _BAR_
1 1 3 3 _BAR_ Vznik a zachování nároků na důchod _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 1 3 4 _BAR_ Příspěvek na program důchodového zabezpečení Společenství _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 543000 _BAR_ 513200 _BAR_ 360066 _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvky při narození a úmrtí _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 1500 _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu _BAR_ 175000 _BAR_ 160000 _BAR_ 111382 _BAR_
1 1 4 3 _BAR_ Pevný služební příspěvek _BAR_ 1200 _BAR_ 1200 _BAR_ 1190 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 178200 _BAR_ 163200 _BAR_ 114072 _BAR_
1 1 5 0 _BAR_ Přesčasy _BAR_ p.m. _BAR_ 1500 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 1500 _BAR_ — _BAR_
1 1 7 1 _BAR_ Externí tlumočníci a konferenční technici _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 1 7 5 _BAR_ Přechodně poskytované služby _BAR_ 40000 _BAR_ 40000 _BAR_ 35857 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 40000 _BAR_ 40000 _BAR_ 35857 _BAR_
1 1 8 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru _BAR_ 70000 _BAR_ 127500 _BAR_ 9929 _BAR_
1 1 8 1 _BAR_ Cestovní výdaje _BAR_ 15000 _BAR_ 12500 _BAR_ 2226 _BAR_
1 1 8 2 _BAR_ Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování _BAR_ 140000 _BAR_ 195500 _BAR_ 58328 _BAR_
1 1 8 3 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 75000 _BAR_ 79000 _BAR_ 21025 _BAR_
1 1 8 4 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 120000 _BAR_ 151000 _BAR_ 57787 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 8 — Celkem _BAR_ 420000 _BAR_ 565500 _BAR_ 149295 _BAR_
1 1 9 0 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ 120000 _BAR_ 175500 _BAR_ 130102 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 120000 _BAR_ 175500 _BAR_ 130102 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 14691200 _BAR_ 14541900 _BAR_ 10029774 _BAR_
1 3 0 0 _BAR_ Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje _BAR_ 106000 _BAR_ 105000 _BAR_ 112448 _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 106000 _BAR_ 105000 _BAR_ 112448 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 106000 _BAR_ 105000 _BAR_ 112448 _BAR_
1 4 0 0 _BAR_ Restaurace a jídelny _BAR_ 37000 _BAR_ 36000 _BAR_ 31819 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 0 — Celkem _BAR_ 37000 _BAR_ 36000 _BAR_ 31819 _BAR_
1 4 1 0 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 52500 _BAR_ 33500 _BAR_ 27000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 1 — Celkem _BAR_ 52500 _BAR_ 33500 _BAR_ 27000 _BAR_
1 4 2 0 _BAR_ Další výdaje _BAR_ 84000 _BAR_ 97000 _BAR_ 80000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 2 — Celkem _BAR_ 84000 _BAR_ 97000 _BAR_ 80000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 173500 _BAR_ 166500 _BAR_ 138819 _BAR_
1 5 2 0 _BAR_ Výměna zaměstnanců _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 5 2 1 _BAR_ Úředníci střediska dočasně vyslaní do vnitrostátních orgánů, mezinárodních organizací nebo institucí či zařízení veřejného sektoru _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 5 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 5 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 6 0 0 _BAR_ Granty pro zvláštní pomoc _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 6 2 0 _BAR_ Ostatní výdaje na sociální péči _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
1 6 3 0 _BAR_ Středisko péče o děti předškolního věku _BAR_ 101000 _BAR_ 101000 _BAR_ 65000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 3 — Celkem _BAR_ 101000 _BAR_ 101000 _BAR_ 65000 _BAR_
1 6 4 0 _BAR_ Doplňková pomoc zdravotně postiženým osobám _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 6 — CELKEM _BAR_ 101000 _BAR_ 101000 _BAR_ 65000 _BAR_
1 7 0 0 _BAR_ Výdaje na pohoštění a reprezentaci _BAR_ 7000 _BAR_ 7000 _BAR_ 1668 _BAR_
_BAR_ Článek 1 7 0 — Celkem _BAR_ 7000 _BAR_ 7000 _BAR_ 1668 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 7000 _BAR_ 7000 _BAR_ 1668 _BAR_
1 9 0 0 _BAR_ Důchody a odchodné _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 1 9 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 9 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 15078700 _BAR_ 14921400 _BAR_ 10347709 _BAR_
KAPITOLA 1 1 — ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci v aktivním zaměstnání
1 1 0 0Základní platy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10600000 _BAR_ 9900000 _BAR_ 7059231 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních pracovníků Evropských společenství, zejména články 62 a 66 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí základních platů úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
750000 _BAR_ 877000 _BAR_ 548308 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62, 67 a 68 tohoto předpisu, jakož i oddíl I přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na domácnost, příspěvků na vyživované děti a příspěvků na studium pro děti úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 0 2Příspěvky na expatriaci a na pobyt v zahraničí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1700000 _BAR_ 1650000 _BAR_ 1117787 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62 a 69 tohoto předpisu, jakož i článek 4 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na expatriaci a na pobyt v zahraničí pro úředníky a dočasné zaměstnance.
1 1 0 3Asistenční příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
55000 _BAR_ 74000 _BAR_ 58655 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 18 odst. 1 přílohy XIII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí asistenčního příspěvku placeného úředníkům a dočasným zaměstnancům v kategorii C*, kteří pracují jako písaři s použitím těsnopisu nebo písaři, operátoři dálnopisu, sazeči, výkonní tajemníci nebo hlavní tajemníci a kteří na něj měli nárok v měsíci před 1. květnem 2004.
1 1 1Pomocní zaměstnanci a místní zaměstnanci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
120000 _BAR_ 420000 _BAR_ 411715 _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 3 a hlava III tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí platů (včetně přesčasů) pomocných zaměstnanců, jakož i příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení těchto zaměstnanců.
1 1 1 1Pomocní tlumočníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 3 a hlava III tohoto předpisu.
Tato položka se má použít pouze tehdy, není-li Joint Interpreting and Conference Service (SCIC, Společný tlumočnický a konferenční útvar) schopen poskytnout zdroje požadované Překladatelským střediskem, zvláště na zasedání správní rady.
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a zejména článek 4 a hlava V tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí platů (včetně přesčasů) místních zaměstnanců, jakož i příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení těchto zaměstnanců.
1 1 1 3Školící se zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 30000 _BAR_ 7176 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených se školícími se zaměstnanci.
1 1 1 5Smluvní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 3a) a hlava IV tohoto předpisu.
1 1 2Odborné vzdělávání zaměstnanců
1 1 2 0Odborné vzdělávání zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
135000 _BAR_ 132000 _BAR_ 37510 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 24a) tohoto předpisu.
1 1 3Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení
1 1 3 0Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
360500 _BAR_ 337000 _BAR_ 244291 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 72 tohoto předpisu.
Pravidla pro zdravotní pojištění úředníků Evropských společenství.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku zaměstnavatele (3,4 % ze základního platu); příspěvek úředníka činí 1,7 % ze základního platu.
1 1 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
103000 _BAR_ 97000 _BAR_ 62510 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 73 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvků zaměstnavatele na úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání (0,77 % ze základního platu),
- k takto vypočtené položce se přidávají další 2 % (což zvýší celkové procento na 0,7854 %), a to za účelem pokrytí dalších výdajů, které nejsou kryty pojištěním (článek 73 Služebního řádu).
1 1 3 2Pojištění pro případ ztráty zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
79500 _BAR_ 79200 _BAR_ 53265 _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 28a) tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pojištění dočasných zaměstnanců proti ztrátě zaměstnání.
Platí se částka ve výši 0,8 % ze základního platu.
1 1 3 3Vznik a zachování nároků na důchod
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 42 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí plateb prováděných střediskem za úředníky a dočasné zaměstnance za účelem zajištění vzniku a zachování nároků na důchod v jejich zemi původu.
1 1 3 4Příspěvek na program důchodového zabezpečení Společenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku střediska jakožto zaměstnavatele na program důchodového zabezpečení Společenství.
1 1 4Různé příspěvky a granty
1 1 4 0Příspěvky při narození a úmrtí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 1500 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 70, 74 a 75 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvku při narození dítěte,
- v případě úmrtí úředníka k výplatě plné mzdy zemřelého do konce třetího měsíce následujícího po měsíci, v němž došlo k úmrtí, jakož i k pokrytí nákladů na přepravu jeho ostatků do místa jeho původu.
1 1 4 1Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
175000 _BAR_ 160000 _BAR_ 111382 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 8 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních cestovních náhrad úředníků nebo dočasných zaměstnanců, jejich manželů/manželek a nezaopatřených dětí z místa výkonu jejich zaměstnání do místa jejich původu.
1 1 4 3Pevný služební příspěvek
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1200 _BAR_ 1200 _BAR_ 1190 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 14 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí pevného služebního příspěvku pro úředníky nebo dočasné zaměstnance, kteří při plnění služebních povinností pravidelně mají výdaje na reprezentaci.
1 1 5Přesčasy
1 1 5 0Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 1500 _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 56 tohoto předpisu a příloha VI k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních sazeb nebo hodinových sazeb za přesčasy odpracované úředníky a dočasnými zaměstnanci v kategoriích C* a D*, jakož i místními zaměstnanci, u nichž nebylo možné přesčasy kompenzovat náhradním volnem v rámci běžné úpravy.
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 1Externí tlumočníci a konferenční technici
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Pokrytí plateb pro externí tlumočníky objednané střediskem pro mimořádné konference, pro které nemůže tlumočení poskytnout Komise.
Kromě honoráře tato platba rovněž zahrnuje příspěvek na program životního pojištění a nemocenského pojištění, jakož i pojištění proti zranění a úmrtí a refundaci cestovních nákladů a výplatu pevných cestovních náhrad pro externí tlumočníky, jejichž sídlo podnikání se nenachází v místě zaměstnání.
1 1 7 5Přechodně poskytované služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 40000 _BAR_ 35857 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pracovníky v rámci přechodně poskytovaných služeb.
1 1 8Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru a s přeložením
1 1 8 0Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
70000 _BAR_ 127500 _BAR_ 9929 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 27 až 31 a 33 tohoto předpisu a příloha III k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vynaložených v souvislosti s přijímáním nových zaměstnanců.
1 1 8 1Cestovní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 12500 _BAR_ 2226 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto předpisu a článek 7 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů úředníků a dočasných zaměstnanců (včetně jejich rodinných příslušníků) při nástupu do služebního poměru nebo při jeho skončení.
1 1 8 2Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
140000 _BAR_ 195500 _BAR_ 58328 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 5 a 6 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na usídlení úředníků a dočasných zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
1 1 8 3Náklady na stěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
75000 _BAR_ 79000 _BAR_ 21025 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto předpisu a článek 9 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování úředníků a dočasných zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při přeložení na nové pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
1 1 8 4Dočasné denní příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
120000 _BAR_ 151000 _BAR_ 57787 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto předpisu a článek 10 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí dočasných denních příspěvků náležících úředníkům a dočasným zaměstnancům, kteří mohou prokázat, že byli nuceni změnit místo svého bydliště při nástupu do funkce (včetně přeložení).
1 1 9Úpravy platů a dodatky k odměnám
1 1 9 0Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
120000 _BAR_ 175500 _BAR_ 130102 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména články 64 a 65 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů vzniklých použitím koeficientů pro úpravu platů úředníků a dočasných zaměstnanců, jakož i pro náklady spojené s přesčasy.
KAPITOLA 1 3 — MISE A PRACOVNÍ CESTY
1 3 0Mise a pracovní cesty
1 3 0 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
106000 _BAR_ 105000 _BAR_ 112448 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, plateb denních příspěvků v průběhu misí a pomocných nebo výjimečných výdajů vynaložených stanovenými zaměstnanci v pracovním zájmu v souladu s ustanoveními Služebního řádu úředníků Evropských společenství.
KAPITOLA 1 4 — SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Sociální a zdravotnická infrastruktura
1 4 0 0Restaurace a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
37000 _BAR_ 36000 _BAR_ 31819 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na provozování restaurací a jídelen, zvláště provozní náklady, smlouvy na údržbu zařízení, dodávky zařízení apod.
1 4 1Lékařská služba
1 4 1 0Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
52500 _BAR_ 33500 _BAR_ 27000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 59 tohoto předpisu a článek 8 přílohy II k tomuto předpisu.
1 4 2Další výdaje
1 4 2 0Další výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
84000 _BAR_ 97000 _BAR_ 80000 _BAR_
Poznámky
Příspěvky na Výbor pro sociální činnost' jakož i náklady na konání oslav na konci roku.
KAPITOLA 1 5 — MOBILITA
1 5 2Mobilita
1 5 2 0Výměna zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů týkajících se dočasného vyslání úředníků střediska nebo dočasných zaměstnanců do národních nebo mezinárodních útvarů nebo přechodného zaměstnání v těchto útvarech.
1 5 2 1Úředníci střediska dočasně vyslaní do vnitrostátních orgánů, mezinárodních organizací nebo institucí či zařízení veřejného sektoru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů týkajících se dočasného vyslání úředníků střediska nebo dočasných zaměstnanců do národních nebo mezinárodních útvarů nebo přechodného zaměstnání v těchto útvarech.
KAPITOLA 1 6 — SOCIÁLNÍ PÉČE
1 6 0Sociální péče
1 6 0 0Granty pro zvláštní pomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pomoci ve formě peněžních prostředků poskytnutých úředníkovi, bývalému úředníkovi nebo pozůstalým po zemřelém úředníkovi, kteří se nacházejí v obtížné situaci.
1 6 2Ostatní výdaje na sociální péči
1 6 2 0Ostatní výdaje na sociální péči
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí podpory rodinám, nově příchozím zaměstnancům, na právní pomoc, granty pro dětské organizace a pro sekretariát sdružení rodičů
1 6 3Středisko péče o děti předškolního věku
1 6 3 0Středisko péče o děti předškolního věku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
101000 _BAR_ 101000 _BAR_ 65000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí podílu střediska na nákladech na péči v zařízeních pro děti zaměstnanců střediska, přičemž se jedná o školky, které nejsou spravovány Komisí.
1 6 4Doplňková pomoc zdravotně postiženým osobám
1 6 4 0Doplňková pomoc zdravotně postiženým osobám
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka umožňuje provést platby invalidním úředníkům v aktivním zaměstnaneckém poměru, manželům/manželkám a vyživovaným dětem v situaci, kdy byly vyčerpány nároky pocházející z národního zabezpečení. Tyto platby mohou pokrývat výdaje (kromě výdajů na léčebnou péči), které jsou uznány jako potřebné, byly vynaloženy v důsledku invalidity a jsou doloženy příslušnou dokumentací.
KAPITOLA 1 7 — POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACE
1 7 0Pohoštění a reprezentace
1 7 0 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7000 _BAR_ 7000 _BAR_ 1668 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na reprezentaci, jakož i na různé recepce.
KAPITOLA 1 9 — DŮCHODY
1 9 0Důchody
1 9 0 0Důchody a odchodné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí důchodů a odchodného.
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Nájem budov a související náklady _BAR_ 1050000 _BAR_ 950000 _BAR_ 136719 _BAR_
2 0 1 _BAR_ Pojištění _BAR_ 1000 _BAR_ 500 _BAR_ 500 _BAR_
2 0 2 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 65000 _BAR_ 95000 _BAR_ 95000 _BAR_
2 0 3 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 137000 _BAR_ 115000 _BAR_ 110518 _BAR_
2 0 4 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ 50000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
2 0 5 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 185000 _BAR_ 150500 _BAR_ 81473 _BAR_
2 0 6 _BAR_ Nabývání nemovitostí _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
2 0 8 _BAR_ Předběžné výdaje týkající se nabytí nebo výstavby budovy _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_ — _BAR_
2 0 9 _BAR_ Ostatní výdaje _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 1508000 _BAR_ 1381000 _BAR_ 424210 _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Provozování počítačového střediska _BAR_ 1000000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 779676 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 1000000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 779676 _BAR_
2 1 2 0 _BAR_ Služby poskytované zaměstnanci pro výpočetní techniku _BAR_ 700000 _BAR_ 650000 _BAR_ 218851 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 2 — Celkem _BAR_ 700000 _BAR_ 650000 _BAR_ 218851 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 1700000 _BAR_ 1650000 _BAR_ 998527 _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Pořizování nového zařízení _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 283 _BAR_
2 2 0 1 _BAR_ Výměna _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Nájem _BAR_ 45000 _BAR_ 42000 _BAR_ 38941 _BAR_
2 2 0 3 _BAR_ Údržba, používání a opravy _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_
2 2 0 4 _BAR_ Elektronické kancelářské zařízení _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_ 1477 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 58000 _BAR_ 55000 _BAR_ 42701 _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Pořizování nového nábytku _BAR_ 41000 _BAR_ 41400 _BAR_ 16652 _BAR_
2 2 1 1 _BAR_ Výměna _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
2 2 1 2 _BAR_ Údržba, používání a opravy _BAR_ 500 _BAR_ 500 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 41500 _BAR_ 41900 _BAR_ 16652 _BAR_
2 2 3 0 _BAR_ Pořizování nových vozidel _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
2 2 3 2 _BAR_ Nájem vozidel _BAR_ 20000 _BAR_ 22500 _BAR_ 19066 _BAR_
2 2 3 3 _BAR_ Údržba, používání a opravy vozidel _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 3458 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 25000 _BAR_ 27500 _BAR_ 22524 _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Knihovní fond, nákup knih _BAR_ 25000 _BAR_ 35000 _BAR_ 10298 _BAR_
2 2 5 1 _BAR_ Zvláštní zařízení knihoven, dokumentační a reprografické zařízení _BAR_ 2500 _BAR_ 2500 _BAR_ — _BAR_
2 2 5 2 _BAR_ Předplatné novin a periodik _BAR_ 8000 _BAR_ 8000 _BAR_ 5820 _BAR_
2 2 5 3 _BAR_ Slovníky pro překladatele _BAR_ 25000 _BAR_ 25000 _BAR_ 2167 _BAR_
2 2 5 4 _BAR_ Vazba a údržba knih v knihovnách _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 60500 _BAR_ 70500 _BAR_ 18285 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 185000 _BAR_ 194900 _BAR_ 100162 _BAR_
2 3 0 _BAR_ Psací a kancelářské potřeby _BAR_ 35000 _BAR_ 48000 _BAR_ 20674 _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 25000 _BAR_ 28000 _BAR_ 10000 _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 25000 _BAR_ 28000 _BAR_ 10000 _BAR_
2 3 3 _BAR_ Soudní výdaje _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
2 3 4 _BAR_ Škody _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 500 _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ 9000 _BAR_ 10850 _BAR_ 10000 _BAR_
2 3 5 2 _BAR_ Výdaje na interní schůze _BAR_ 2000 _BAR_ 4000 _BAR_ 720 _BAR_
2 3 5 3 _BAR_ Stěhování jednotlivých oddělení _BAR_ 20000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
2 3 5 9 _BAR_ Ostatní výdaje _BAR_ 45000 _BAR_ 95000 _BAR_ 5876 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ 76000 _BAR_ 119850 _BAR_ 26596 _BAR_
2 3 9 0 _BAR_ Překladatelské služby poskytované Komisí _BAR_ 20000 _BAR_ 10000 _BAR_ 3000 _BAR_
2 3 9 1 _BAR_ Tlumočení _BAR_ 80300 _BAR_ 74250 _BAR_ 49500 _BAR_
2 3 9 2 _BAR_ Správní služby poskytované Komisí _BAR_ 90500 _BAR_ 90500 _BAR_ 79000 _BAR_
2 3 9 3 _BAR_ Publikace _BAR_ 50000 _BAR_ 70000 _BAR_ 27469 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 9 — Celkem _BAR_ 240800 _BAR_ 244750 _BAR_ 158969 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 376800 _BAR_ 440600 _BAR_ 216739 _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Poštovné a doručné _BAR_ 22500 _BAR_ 17000 _BAR_ 16350 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 22500 _BAR_ 17000 _BAR_ 16350 _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Telefon, telegraf, telex, rozhlas, televize, předplatné a telekomunikační poplatky _BAR_ 182500 _BAR_ 125000 _BAR_ 79628 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 182500 _BAR_ 125000 _BAR_ 79628 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 205000 _BAR_ 142000 _BAR_ 95978 _BAR_
2 5 0 0 _BAR_ Schůze obecně _BAR_ 50000 _BAR_ 50000 _BAR_ 30542 _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 0 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ 50000 _BAR_ 30542 _BAR_
2 5 5 0 _BAR_ Různé výdaje na upořádání konferencí, kongresů, setkání a účasti na nich _BAR_ 50000 _BAR_ 25000 _BAR_ 4901 _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 5 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ 25000 _BAR_ 4901 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 100000 _BAR_ 75000 _BAR_ 35443 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 4074800 _BAR_ 3883500 _BAR_ 1871059 _BAR_
KAPITOLA 2 0 — NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
2 0 0Nájem budov a související náklady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1050000 _BAR_ 950000 _BAR_ 136719 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb nájemného za budovy nebo jejich části a parkovací prostory používané Překladatelským střediskem.
2 0 1Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 500 _BAR_ 500 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb pojistného pro budovy nebo části budov používané střediskem.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ 95000 _BAR_ 95000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí běžných výdajů.
2 0 3Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
137000 _BAR_ 115000 _BAR_ 110518 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na úklid a udržování objektů používaných střediskem.
2 0 4Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vybavení interiérů a na opravy budovy.
2 0 5Bezpečnost a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
185000 _BAR_ 150500 _BAR_ 81473 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých výdajů na budovy, souvisejících se zabezpečením a ostrahou, zejména výdajů na smlouvy o ostraze budov, na nájem a obměnu náplně hasicích přístrojů, nákup a údržbu protipožárního zařízení, obměnu vybavení úředníků a ostatních zaměstnanců, kteří jsou dobrovolnými hasiči, jakož i nákladů na provádění předepsaných prohlídek.
2 0 6Nabývání nemovitostí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí případné koupě budovy sloužící jako sídlo střediska.
2 0 8Předběžné výdaje týkající se nabytí nebo výstavby budovy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 20000 _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vypracování expertních zpráv týkajících se nemovitostí.
2 0 9Ostatní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních běžných výdajů, které nejsou jinde zvlášť uvedeny.
Jedná se například o poplatky správní povahy za jiné než veřejné služby (voda, plyn, elektřina), údržbu, obecní daně a pomocné výdaje.
KAPITOLA 2 1 — ZPRACOVÁNÍ DAT
2 1 0Zpracování dat
2 1 0 0Provozování počítačového střediska
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 779676 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nebo leasingu souvisejícího s počítačovým hardwarem, vývojem softwaru, údržbou softwaru a softwarových balíků, jakož i s různým počítačovým spotřebním materiálem atd.
2 1 2
2 1 2 0Služby poskytované zaměstnanci pro výpočetní techniku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
700000 _BAR_ 650000 _BAR_ 218851 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na externí provozní personál (operátoři, správci systémů, systémoví inženýři atd.).
KAPITOLA 2 2 — MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S NÍM SPOJENÉ
2 2 0Technické vybavení a elektronické kancelářské zařízení
2 2 0 0Pořizování nového zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 283 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí počátečního nákupu zařízení na skladování dokumentace, archivování a zpracování pošty.
2 2 0 1Výměna
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Nákup zařízení a vybavení v rámci této položky je vázán na podmínku vyřazení (v souladu se schváleným postupem) těch zařízení a vybavení, která mají být nahrazena.
2 2 0 2Nájem
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
45000 _BAR_ 42000 _BAR_ 38941 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu faxů, fotokopírek a různého technického vybavení.
2 2 0 3Údržba, používání a opravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí údržby a opravy zařízení.
2 2 0 4Elektronické kancelářské zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6000 _BAR_ 6000 _BAR_ 1477 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nepředvídaných nákladů souvisejících s elektronickým kancelářským zařízením.
2 2 1Nábytek
2 2 1 0Pořizování nového nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
41000 _BAR_ 41400 _BAR_ 16652 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nábytku.
2 2 1 1Výměna
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výměny nábytku.
2 2 1 2Údržba, používání a opravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500 _BAR_ 500 _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí údržby a oprav nábytku.
2 2 3Vozidla
2 2 3 0Pořizování nových vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k nákupu jednoho služebního vozu pro středisko.
2 2 3 2Nájem vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 22500 _BAR_ 19066 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu v podobě dlouhodobých smluv na dva služební vozy, jakož i výdajů na příležitostný pronájem vozidel pro řešení některých nepředvídaných potřeb.
2 2 3 3Údržba, používání a opravy vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 3458 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na provoz a údržbu vozidel.
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovny
2 2 5 0Knihovní fond, nákup knih
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 35000 _BAR_ 10298 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu knih, dokumentace a jiných publikací.
2 2 5 1Zvláštní zařízení knihoven, dokumentační a reprografické zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2500 _BAR_ 2500 _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k nákupu specializovaného zařízení pro knihovny
2 2 5 2Předplatné novin a periodik
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8000 _BAR_ 8000 _BAR_ 5820 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na předplatné novin a periodik v souladu s vlastními potřebami střediska.
2 2 5 3Slovníky pro překladatele
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 25000 _BAR_ 2167 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k nákupu slovníků.
2 2 5 4Vazba a údržba knih v knihovnách
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vazbu a dalších nákladů potřebných na údržbu knih a periodik.
KAPITOLA 2 3 — BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Psací a kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
35000 _BAR_ 48000 _BAR_ 20674 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu papíru a kancelářských potřeb.
2 3 2Poplatky za finanční služby
2 3 2 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 28000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků a nákladů na připojení k mezibankovní telekomunikační síti.
2 3 2 1Kurzové ztráty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí kurzových ztrát vzniklých středisku při správě rozpočtu za předpokladu, že tyto ztráty nemohou být kompenzovány kurzovými zisky.
2 3 3Soudní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí předběžných soudních výdajů a služeb právníků, jakož i jiných expertů.
2 3 4Škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 500 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí škod a nákladů vzniklých řešením nároků vznesených proti středisku (pojištění odpovědnosti za škody).
2 3 5Ostatní provozní výdaje
2 3 5 0Různá pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9000 _BAR_ 10850 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí komplexního pojištění, pojištění odpovědnosti za škody, pojištění proti krádeži a pojištění odpovědnosti účetních a správců zálohových účtů).
2 3 5 2Výdaje na interní schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 4000 _BAR_ 720 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených s organizací interních schůzí.
2 3 5 3Stěhování jednotlivých oddělení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí stěhování jednotlivých oddělení v rámci budovy.
2 3 5 9Ostatní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
45000 _BAR_ 95000 _BAR_ 5876 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních provozních výdajů, které nejsou jinde zvlášť uvedeny, zvláště hodnotících zpráv a poplatků za externího konzultanta.
2 3 9Meziinstitucionální služby
2 3 9 0Překladatelské služby poskytované Komisí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 10000 _BAR_ 3000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí překladatelských služeb, včetně písařských prací, poskytnutých Komisí Překladatelskému středisku.
2 3 9 1Tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80300 _BAR_ 74250 _BAR_ 49500 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí tlumočnických služeb, které mu fakturují orgány, a zvláště pak Komise.
2 3 9 2Správní služby poskytované Komisí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
90500 _BAR_ 90500 _BAR_ 79000 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ES) č. 2965/94, jímž se zakládá Překladatelské středisko, článek 12.
Tato položka je určena k pokrytí správních služeb poskytnutých Komisí Překladatelskému středisku.
2 3 9 3Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 70000 _BAR_ 27469 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena především k pokrytí výdajů na publikaci rozpočtu Překladatelského střediska a na další komunikační potřeby.
KAPITOLA 2 4 — POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY
2 4 0Poštovné
2 4 0 0Poštovné a doručné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
22500 _BAR_ 17000 _BAR_ 16350 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na poštovné a doručné, včetně balíků zasílaných poštou.
2 4 1Telekomunikační poplatky
2 4 1 0Telefon, telegraf, telex, rozhlas, televize, předplatné a telekomunikační poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
182500 _BAR_ 125000 _BAR_ 79628 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí předplatného na telefon, fax a telekonference, komunikačních poplatků, přenosu dat a výdajů na telekomunikační zařízení.
KAPITOLA 2 5 — VÝDAJE NA SCHŮZE
2 5 0Výdaje na schůze
2 5 0 0Schůze obecně
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 50000 _BAR_ 30542 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, denních příspěvků a vedlejších výdajů a dalších úředních nákladů expertů, zvláště členů správní rady a Interinstitutional Committee (Meziinstitucionálního výboru), jsou-li vyzváni k účasti na jednání výborů, task force a pracovních skupin.
Tato položka dále pokrývá odpovídající výdaje vynaložené v souvislosti s organizováním těchto jednání v případech, kdy nemohou být pokryty existující infrastrukturou.
2 5 5Různé výdaje na upořádání konferencí, kongresů, setkání a účasti na nich
2 5 5 0Různé výdaje na upořádání konferencí, kongresů, setkání a účasti na nich
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 25000 _BAR_ 4901 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na upořádání konferencí, kongresů, setkání a účasti na nich.
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 0 _BAR_ Externí překladatelské služby _BAR_ 7274500 _BAR_ 7948800 _BAR_ 3854350 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ 7274500 _BAR_ 7948800 _BAR_ 3854350 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 7274500 _BAR_ 7948800 _BAR_ 3854350 _BAR_
3 1 0 0 _BAR_ Výdaje na meziinstitucionální spolupráci v jazykové oblasti _BAR_ 30000 _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 0 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 30000 _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7304500 _BAR_ 7948800 _BAR_ 3854350 _BAR_
KAPITOLA 3 0 — EXTERNÍ PŘEKLADATELSKÉ SLUŽBY
3 0 0Externí překladatelské služby
3 0 0 0Externí překladatelské služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7274500 _BAR_ 7948800 _BAR_ 3854350 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů pro externí překladatele a písaře a externě zadávané vkládání dat.
KAPITOLA 3 1 — VÝDAJE NA MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCI
3 1 0Výdaje na meziinstitucionální spolupráci v jazykové oblasti
3 1 0 0Výdaje na meziinstitucionální spolupráci v jazykové oblasti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s činností, o níž rozhodl Committee for Translation and Interpreting (ICTI, Výbor pro překlady a tlumočení) za účelem podpory meziinstitucionální spolupráce v jazykové oblasti.
HLAVA 10
REZERVY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10 0 0 0 _BAR_ Rezervy pro přípěvek zaměstnavatele na program důchodového zabezpečení Společenství _BAR_ 1961000 _BAR_ 1633500 _BAR_ 1164773 _BAR_
10 0 0 1 _BAR_ Rezervy pro nabývání nemovitostí _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
10 0 0 2 _BAR_ Záruční rezervní fond _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ — _BAR_
10 0 0 3 _BAR_ Rezerva pro případné povinnosti spojené s nájmem budov _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
10 0 0 4 _BAR_ Rezerva pro stálý fond předběžného financování _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 5006840 _BAR_
_BAR_ Článek 10 0 0 — Celkem _BAR_ 1966000 _BAR_ 1638500 _BAR_ 6171613 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 10 0 — CELKEM _BAR_ 1966000 _BAR_ 1638500 _BAR_ 6171613 _BAR_
_BAR_ Hlava 10 — Celkem _BAR_ 1966000 _BAR_ 1638500 _BAR_ 6171613 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 28424000 _BAR_ 28392200 _BAR_ 22244731 _BAR_
KAPITOLA 10 0 — REZERVNÍ POLOŽKA
10 0 0Rezervní položky
10 0 0 0Rezervy pro příspěvek zaměstnavatele na program důchodového zabezpečení Společenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1961000 _BAR_ 1633500 _BAR_ 1164773 _BAR_
Poznámky
Rezerva vytvořená jako předběžná položka pro platbu příspěvku zaměstnavatele na program důchodového zabezpečení Společenství.
Tato položka je předběžná a nemusí být použita, dokud nebude v souladu s ustanoveními finančního nařízení střediska převedena pod bod 1 1 3 4.
10 0 0 1Rezervy pro nabývání nemovitostí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Rezerva vytvořená jako předběžná položka pro případné nabytí budovy sloužící jako sídlo střediska.
Tato položka je předběžná a nemusí být použita, dokud nebude v souladu s ustanoveními finančního nařízení střediska převedena pod bod 2 0 6 0.
10 0 0 2Záruční rezervní fond
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 5000 _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Záruční rezervní fond.
10 0 0 3Rezerva pro případné povinnosti spojené s nájmem budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
Poznámky
Rezerva zřízená pro zohlednění nepředvídatelných povinností vyplývajících užívání z prostor, které jsou dány středisku k dispozici.
10 0 0 4Rezerva pro stálý fond předběžného financování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 5006840 _BAR_
Poznámky
Rezerva vytvořená pro krytí stálého fondu pro předběžné financování uvedeného ve finančním nařízení střediska, článek 59.
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie
Zařazení a třída _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_
2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
A*16 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*15 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*13 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*12 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_
A*11 _BAR_ 3 _BAR_ 7 _BAR_ 9 _BAR_ 7 _BAR_ 9 _BAR_ 8 _BAR_
A*10 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 22 _BAR_ 32 _BAR_ 30 _BAR_
A*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 7 _BAR_
A*8 _BAR_ 2 _BAR_ 8 _BAR_ 10 _BAR_ 26 _BAR_ 14 _BAR_ 9 _BAR_
A*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 18 _BAR_ 16 _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
Celkem A _BAR_ 7 _BAR_ 18 _BAR_ 23 _BAR_ 61 _BAR_ 82 _BAR_ 77 _BAR_
B*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*10 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*8 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
B*7 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_
B*6 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 6 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_
B*5 _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 5 _BAR_ 9 _BAR_ 7 _BAR_
B*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
B*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Celkem B _BAR_ 3 _BAR_ 7 _BAR_ 8 _BAR_ 19 _BAR_ 24 _BAR_ 23 _BAR_
C*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
C*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_
C*4 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 7 _BAR_
C*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 15 _BAR_ 20 _BAR_ 19 _BAR_
C*2 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 15 _BAR_ 17 _BAR_ 15 _BAR_
C*1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem C _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ 5 _BAR_ 38 _BAR_ 47 _BAR_ 45 _BAR_
D*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem D _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 10 _BAR_ 28 _BAR_ 36 _BAR_ 122 _BAR_ 153 _BAR_ 145 _BAR_
--------------------------------------------------
Rozpočet Evropské agentury pro životní prostředí na rozpočtový rok 2005
(2005/277/ES)
Na základě článku 7 rozhodnutí Cedefopu z 31. března 2003 týkajícího se finančních správních předpisů vztahujících se na Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání, v souladu s rámcovým finančním nařízením organizací uvedených v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 o finančním řádu pro všeobecný rozpočet Evropských společenství, se výkaz příjmů a výdajů a organizační struktura uveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 16100000 _BAR_ 15800000 _BAR_ 14500000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 16100000 _BAR_ 15800000 _BAR_ 14500000,— _BAR_
2 0 _BAR_ VÝNOS Z PRODEJE MOVITÉHO A NEMOVITÉHO MAJETKU _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 _BAR_ VÝNOS Z NÁJMŮ _BAR_ 3000 _BAR_ 21000 _BAR_ 2641,23 _BAR_
2 2 _BAR_ PŘÍJMY ZA SLUŽBY A PŘÍSPĚVKY NA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚPLATU _BAR_ 77000 _BAR_ 31000 _BAR_ 586,94 _BAR_
2 3 _BAR_ ÚHRADA RŮZNÝCH VÝDAJŮ _BAR_ 60000 _BAR_ 20000 _BAR_ 9888,38 _BAR_
2 4 _BAR_ DARY A ODKAZY _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 5 _BAR_ PŘÍJMY Z INVESTOVANÝCH PROSTŘEDKŮ, BANKOVNÍ ÚROKY A JINÉ ZISKY, KURZOVÉ ZISKY _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 140000 _BAR_ 72000 _BAR_ 13116,55 _BAR_
3 0 _BAR_ PLATBY OD ISLANDU _BAR_ — _BAR_ 15700 _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 _BAR_ PLATBY OD NORSKA _BAR_ 334880 _BAR_ 297740 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 334880 _BAR_ 313440 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 16574880 _BAR_ 16185440 _BAR_ 14513116,55 _BAR_
HLAVA 1
DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 0 _BAR_ Dotace Evropského společenství _BAR_ 16100000 _BAR_ 15800000 _BAR_ 14500000,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 16100000 _BAR_ 15800000 _BAR_ 14500000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 16100000 _BAR_ 15800000 _BAR_ 14500000,— _BAR_
KAPITOLA 1 0 —DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 0Dotace Evropského společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
16100000 _BAR_ 15800000 _BAR_ 14500000,— _BAR_
Poznámky
Nařízení (EHS) č. 337/75 Rady ze dne 10. února 1975, jímž se zřizuje Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Úř. věst.
L 39, 13.2.1975, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č.1655/2003 (Úř. věst.
L 245, 29.9.2003, s. 41).
11 odst. 4 tohoto nařízení je do všeobecného rozpočtu Evropské unie zahrnuta dotace určená pro středisko.
Zapsaný příjem odpovídá předpokládané dotaci (řádky 15 03 01 03 a 15 03 01 04 výkazu výdajů oddílu III "Komise" všeobecný rozpočet).
HLAVA 2
RŮZNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Výnos z prodeje movitého a nemovitého majetku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 0 _BAR_ Výnos z nájmů _BAR_ 3000 _BAR_ 21000 _BAR_ 2641,23 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 3000 _BAR_ 21000 _BAR_ 2641,23 _BAR_
2 2 0 _BAR_ Příjmy za služby a příspěvky na služby poskytované za úplatu _BAR_ 77000 _BAR_ 31000 _BAR_ 586,94 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 77000 _BAR_ 31000 _BAR_ 586,94 _BAR_
2 3 0 _BAR_ Úhrada různých výdajů _BAR_ 60000 _BAR_ 20000 _BAR_ 9888,38 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 60000 _BAR_ 20000 _BAR_ 9888,38 _BAR_
2 4 0 _BAR_ Dary a odkazy _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 5 0 _BAR_ Příjmy z investovaných prostředků, bankovní úroky a jiné zisky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 5 1 _BAR_ Kurzové zisky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 140000 _BAR_ 72000 _BAR_ 13116,55 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —VÝNOS Z PRODEJE MOVITÉHO A NEMOVITÉHO MAJETKU
2 0 0Výnos z prodeje movitého a nemovitého majetku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
KAPITOLA 2 1 —VÝNOS Z NÁJMŮ
2 1 0Výnos z nájmů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 21000 _BAR_ 2641,23 _BAR_
KAPITOLA 2 2 —PŘÍJMY ZA SLUŽBY A PŘÍSPĚVKY NA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚPLATU
2 2 0Příjmy za služby a příspěvky na služby poskytované za úplatu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
77000 _BAR_ 31000 _BAR_ 586,94 _BAR_
KAPITOLA 2 3 —ÚHRADA RŮZNÝCH VÝDAJŮ
2 3 0Úhrada různých výdajů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
60000 _BAR_ 20000 _BAR_ 9888,38 _BAR_
Poznámky
Tato částka se týká úhrad (soukromé telefonické hovory apod.).
KAPITOLA 2 4 —DARY A ODKAZY
2 4 0Dary a odkazy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
KAPITOLA 2 5 —PŘÍJMY Z INVESTOVANÝCH PROSTŘEDKŮ, BANKOVNÍ ÚROKY A JINÉ ZISKY, KURZOVÉ ZISKY
2 5 0Příjmy z investovaných prostředků, bankovní úroky a jiné zisky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato částka se týká bankovních úroků vyplacených na účty střediska.
2 5 1Kurzové zisky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Rozhodnutí Cedefopu ze dne 31. března 2003 o finančním nařízení vztahujícím se na Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání, v souladu s rámcovým finančním nařízením organizací uvedených v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 o finančním řádu platném pro všeobecný rozpočet Evropských společenství.
Kurzové ztráty a zisky zaznamenané při těchto převodech prostředků mohou být kompenzovány v souladu s ustanoveními čl. 61 bodu 5 tohoto rozhodnutí.
Na konci finančního roku se tak bude rozpočtová příjmová položka uvádět jen v případě kladného zůstatku.
HLAVA 3
PLATBY OD STÁTŮ, KTERÉ NEJSOU ČLENY EU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
3 0 0 _BAR_ Platby od Islandu _BAR_ p.m. _BAR_ 15700 _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ — _BAR_ 15700 _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 0 _BAR_ Platby od Norska _BAR_ p.m. _BAR_ 297740 _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 334880 _BAR_ 297740 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 334880 _BAR_ 313440 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 16574880 _BAR_ 16185440 _BAR_ 14513116,55 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PLATBY OD ISLANDU
3 0 0Platby od Islandu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 15700 _BAR_ p.m. _BAR_
KAPITOLA 3 1 —PLATBY OD NORSKA
3 1 0Platby od Norska
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 297740 _BAR_ p.m. _BAR_
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 8501000 _BAR_ 8345000 _BAR_ 7172305,05 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A PRACOVNÍ CESTY _BAR_ 100000 _BAR_ 335000 _BAR_ 261803,66 _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 194000 _BAR_ 203000 _BAR_ 186015,36 _BAR_
1 5 _BAR_ VÝMĚNY ÚŘEDNÍKŮ A EXPERTŮ _BAR_ 500000 _BAR_ 400000 _BAR_ 366302,96 _BAR_
1 7 _BAR_ VÝDAJE NA RECEPCE A POHOŠTĚNÍ _BAR_ 15000 _BAR_ 30000 _BAR_ 10500,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 9310000 _BAR_ 9313000 _BAR_ 7996927,03 _BAR_
2 0 _BAR_ NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 394000 _BAR_ 439000 _BAR_ 360768,53 _BAR_
2 1 _BAR_ ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 490000 _BAR_ 403000 _BAR_ 378469,21 _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S NÍM SPOJENÉ _BAR_ 123000 _BAR_ 121000 _BAR_ 86505,81 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 116000 _BAR_ 137000 _BAR_ 114661,20 _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY _BAR_ 211000 _BAR_ 207000 _BAR_ 179579,54 _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA SCHŮZE A SETKÁNÍ _BAR_ 18000 _BAR_ 18000 _BAR_ 16200,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1352000 _BAR_ 1325000 _BAR_ 1136184,29 _BAR_
3 0 _BAR_ PRŮŘEZOVÉ ČINNOSTI _BAR_ 623000 _BAR_ 660000 _BAR_ _BAR_
3 1 _BAR_ ÚČAST STÁTŮ, KTERÉ NEJSOU ČLENY EU, NA PRACOVNÍM PROGRAMU _BAR_ 334880 _BAR_ 313440 _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 _BAR_ ROZVOJ VÝZKUMU _BAR_ 930000 _BAR_ 938000 _BAR_ _BAR_
3 3 _BAR_ VYPRACOVÁNÍ ZPRÁV A USNADNĚNÍ KOORDINOVANÉHO PŘÍSTUPU _BAR_ 1435000 _BAR_ 1325000 _BAR_ _BAR_
3 4 _BAR_ VÝMĚNY A PODPORA PARTNERŮ VČETNĚ PROGRAMU STUDIJNÍCH NÁVŠTĚV _BAR_ 1425000 _BAR_ 1294000 _BAR_ _BAR_
3 5 _BAR_ INFORMACE, KOMUNIKACE A ŠÍŘENÍ _BAR_ 1165000 _BAR_ 1252000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 5912880 _BAR_ 5782440 _BAR_ 5518663,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 16574880 _BAR_ 16185440 _BAR_ 14651774,32 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 5400000 _BAR_ 5302500 _BAR_ 4708414,06 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 550000 _BAR_ 600000 _BAR_ 471126,55 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí _BAR_ 705000 _BAR_ 725000 _BAR_ 616815,76 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Asistenční příspěvky _BAR_ 38000 _BAR_ 48000 _BAR_ 41166,55 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 6693000 _BAR_ 6675500 _BAR_ 5837522,92 _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 125000 _BAR_ 306000 _BAR_ 238692,55 _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ 980000 _BAR_ 508000 _BAR_ 506360,— _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Školící se zaměstnanci _BAR_ 53000 _BAR_ 36000 _BAR_ 20785,24 _BAR_
1 1 1 4 _BAR_ Zvláštní poradci _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 1158000 _BAR_ 850000 _BAR_ 765837,79 _BAR_
1 1 3 _BAR_ Sociální dávky, které mají být uhrazeny Komisi _BAR_ 297000 _BAR_ 257000 _BAR_ 230687,50 _BAR_
1 1 4 _BAR_ Různé příspěvky a granty _BAR_ 200000 _BAR_ 181000 _BAR_ 183098,31 _BAR_
1 1 7 _BAR_ Doplňkové služby _BAR_ 280000 _BAR_ 271000 _BAR_ 347636,85 _BAR_
1 1 8 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru, s ukončením pracovního poměru a s přeložením _BAR_ 223000 _BAR_ 395500 _BAR_ 126879,74 _BAR_
1 1 9 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ –350000 _BAR_ –285000 _BAR_ –319358,05 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 8501000 _BAR_ 8345000 _BAR_ 7172305,05 _BAR_
1 3 0 _BAR_ Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje _BAR_ 100000 _BAR_ 335000 _BAR_ 261803,66 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 100000 _BAR_ 335000 _BAR_ 261803,66 _BAR_
1 4 0 _BAR_ Příspěvky na mimořádnou pomoc _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 4 2 _BAR_ Restaurace a jídelny _BAR_ 22000 _BAR_ 22000 _BAR_ 20995,87 _BAR_
1 4 3 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 30000 _BAR_ 35000 _BAR_ 26000,— _BAR_
1 4 4 _BAR_ Jazykové kursy, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace _BAR_ 112000 _BAR_ 112000 _BAR_ 104770,30 _BAR_
1 4 9 _BAR_ Ostatní výdaje _BAR_ 30000 _BAR_ 34000 _BAR_ 34249,19 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 194000 _BAR_ 203000 _BAR_ 186015,36 _BAR_
1 5 2 _BAR_ Výměny mezi zaměstnanci střediska a dalšími institucemi _BAR_ 500000 _BAR_ 400000 _BAR_ 366302,96 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 5 — CELKEM _BAR_ 500000 _BAR_ 400000 _BAR_ 366302,96 _BAR_
1 7 0 _BAR_ Výdaje na recepce a pohoštění _BAR_ 15000 _BAR_ 30000 _BAR_ 10500,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 15000 _BAR_ 30000 _BAR_ 10500,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 9310000 _BAR_ 9313000 _BAR_ 7996927,03 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci, kteří zastávají místo stanovené v organizační struktuře
1 1 0 0Základní platy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5400000 _BAR_ 5302500 _BAR_ 4708414,06 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství (články 62 a 66).
Tato položka je určena k pokrytí základního platu zaměstnanců uvedených v tabulce pracovníků, je vypočítána na základě platných ustanovení a přihlíží k případným úpravám.
Tato položka je rovněž určena k pokrytí přesčasů (článek 56 a příloha VI).
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
550000 _BAR_ 600000 _BAR_ 471126,55 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství (články 62, 67 a 68).
Tato položka je určena k pokrytí rodinných přídavků zahrnujících:
- příspěvky na domácnost,
- příspěvky na vyživované děti a další nezaopatřené osoby,
- příspěvek na studium.
1 1 0 2Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
705000 _BAR_ 725000 _BAR_ 616815,76 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství (články 62 a 69, jakož i článek 4 přílohy VII k tomuto předpisu).
1 1 0 3Asistenční příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
38000 _BAR_ 48000 _BAR_ 41166,55 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství (článek 4b přílohy VII tohoto předpisu).
1 1 1Pomocní zaměstnanci a místní zaměstnanci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
125000 _BAR_ 306000 _BAR_ 238692,55 _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 3 a hlava III tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí platů pomocných zaměstnanců, s výjimkou částek vyplacených v podobě úpravy platů, které spadají pod bod 1 1 9 0.
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
980000 _BAR_ 508000 _BAR_ 506360,— _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 4 a hlava IV tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí platů místních zaměstnanců, jakož i příspěvku zaměstnavatele na program sociálního zabezpečení.
1 1 1 3Školící se zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
53000 _BAR_ 36000 _BAR_ 20785,24 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na správní praxe určené pro mladé studenty.
Výdaje zahrnují denní příspěvky a sociální dávky pro praktikanty, výdaje na cesty během praxe a cestovní výdaje na začátku a na konci praxe nebo pobytu.
1 1 1 4Zvláštní poradci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména články 5, 82 a 83 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na odměny, výdajů na mise, jakož i příspěvku zaměstnavatele na úrazové pojištění zvláštních poradců.
Do kategorie zvláštních poradců patří zejména: lékař působící jako poradce, právní poradce, technický poradce…
1 1 3Sociální dávky, které mají být uhrazeny Komisi
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
297000 _BAR_ 257000 _BAR_ 230687,50 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství.
Tyto položky jsou určeny k pokrytí:
- zdravotního pojištění (článek 72),
- úrazového pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání (článek 73),
- pojištění pro případ ztráty zaměstnání nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se mění Služební řád úředníků Evropských společenství, jakož i Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců ES (Úř. věst.
L 265, 8.10.1985, s. 1),
- vzniku a zachování nároku na důchod (článek 42).
1 1 4Různé příspěvky a granty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 181000 _BAR_ 183098,31 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství (články 70, 74 a 75, jakož i článek 8 přílohy VII tohoto předpisu).
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvku při narození dítěte,
- příspěvku v případě úmrtí úředníka,
- ročních cestovních výdajů.
1 1 7Doplňkové služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
280000 _BAR_ 271000 _BAR_ 347636,85 _BAR_
Poznámky
Tato položka slouží k pokrytí využívání zaměstnanců agentury a ostatních externích pracovníků.
1 1 8Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru, s ukončením pracovního poměru a s přeložením
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
223000 _BAR_ 395500 _BAR_ 126879,74 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na:
- nástup zaměstnance do pracovního poměru (články 27 až 31 a 33, jakož i příloha III tohoto předpisu),
- cestovní výdaje zaměstnanců nebo jejich rodinných příslušníků při nástupu do služebního poměru nebo při jeho ukončení (články 20 a 71 a článek 7 přílohy VII tohoto předpisu),
- příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování (články 5 a 6 přílohy VII tohoto předpisu),
- náklady na stěhování (články 20 a 71 a článek 9 přílohy VII),
- dočasné denní příspěvky (články 20 a 71 a článek 10 přílohy VII tohoto předpisu).
1 1 9Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
–350000 _BAR_ –285000 _BAR_ –319358,05 _BAR_
Poznámky
Tento článek je určen k pokrytí nákladů vzniklých použitím koeficientů pro úpravu platů v souladu s rozhodnutím Rady.
KAPITOLA 1 3 —MISE A PRACOVNÍ CESTY
1 3 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 335000 _BAR_ 261803,66 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na mise zaměstnanců střediska přidělených do správních orgánů.
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Příspěvky na mimořádnou pomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 4 2Restaurace a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
22000 _BAR_ 22000 _BAR_ 20995,87 _BAR_
1 4 3Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 35000 _BAR_ 26000,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména jeho článek 59 a článek 8 přílohy II tohoto předpisu).
1 4 4Jazykové kursy, rekvalifikace a zvyšování kvalifikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
112000 _BAR_ 112000 _BAR_ 104770,30 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí finančního příspěvku střediska na kursy pro zvyšování kvalifikace, kterých se účastní jeho zaměstnanci.
1 4 9Ostatní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 34000 _BAR_ 34249,19 _BAR_
KAPITOLA 1 5 —VÝMĚNY ÚŘEDNÍKŮ A EXPERTŮ
1 5 2Výměny mezi zaměstnanci střediska a dalšími institucemi
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500000 _BAR_ 400000 _BAR_ 366302,96 _BAR_
Poznámky
Pravidla přijatá Komísí upravující jmenování, odměňování a další finanční podmínky úředníka, se povižijí obdobně.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na úředníky.
KAPITOLA 1 7 —VÝDAJE NA RECEPCE A POHOŠTĚNÍ
1 7 0Výdaje na recepce a pohoštění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 30000 _BAR_ 10500,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na reprezentaci.
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Nájemné _BAR_ 30000 _BAR_ 30000 _BAR_ 28565,— _BAR_
2 0 1 _BAR_ Pojištění _BAR_ 9000 _BAR_ 12000 _BAR_ 6282,74 _BAR_
2 0 2 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 90000 _BAR_ 85000 _BAR_ 82842,07 _BAR_
2 0 3 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 160000 _BAR_ 180000 _BAR_ 153045,90 _BAR_
2 0 4 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ 10000 _BAR_ 50000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 5 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 75000 _BAR_ 72000 _BAR_ 71892,82 _BAR_
2 0 7 _BAR_ Výstavba budov _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 9 _BAR_ Ostatní výdaje _BAR_ 20000 _BAR_ 10000 _BAR_ 18140,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 394000 _BAR_ 439000 _BAR_ 360768,53 _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Zařízení pro zpracování dat _BAR_ 120000 _BAR_ 148000 _BAR_ 137541,91 _BAR_
2 1 0 1 _BAR_ Vývoj softwaru _BAR_ 100000 _BAR_ 111000 _BAR_ 110812,30 _BAR_
2 1 0 2 _BAR_ Ostatní externí služby _BAR_ 270000 _BAR_ 144000 _BAR_ 130115,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 490000 _BAR_ 403000 _BAR_ 378469,21 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 490000 _BAR_ 403000 _BAR_ 378469,21 _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Pořizování nového technického zařízení a vybavení _BAR_ 43000 _BAR_ 29000 _BAR_ 16890,01 _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Nájem, údržba a opravy technického zařízení a vybavení _BAR_ 35000 _BAR_ 38000 _BAR_ 27693,75 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 78000 _BAR_ 67000 _BAR_ 44583,77 _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Nákup nábytku _BAR_ 33000 _BAR_ 12000 _BAR_ 30046,55 _BAR_
2 2 1 2 _BAR_ Nájem, údržba a opravy nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 33000 _BAR_ 12000 _BAR_ 30046,55 _BAR_
2 2 3 0 _BAR_ Pořizování nových vozidel _BAR_ p.m. _BAR_ 25000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 3 2 _BAR_ Nájem, údržba, provoz a opravy vozidel _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 8494,72 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ 35000 _BAR_ 8494,72 _BAR_
2 2 5 _BAR_ Výdaje na dokumentaci a knihovny _BAR_ 2000 _BAR_ 7000 _BAR_ 3380,77 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 123000 _BAR_ 121000 _BAR_ 86505,81 _BAR_
2 3 0 _BAR_ Kancelářské potřeby _BAR_ 60000 _BAR_ 75000 _BAR_ 86797,74 _BAR_
2 3 2 _BAR_ Poplatky za finanční služby _BAR_ 10000 _BAR_ 15000 _BAR_ 3390,32 _BAR_
2 3 3 _BAR_ Soudní výdaje _BAR_ 8000 _BAR_ 8000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 4 _BAR_ Škody _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 _BAR_ Ostatní správní výdaje _BAR_ 18000 _BAR_ 17000 _BAR_ 11143,59 _BAR_
2 3 9 _BAR_ Publikace _BAR_ 20000 _BAR_ 22000 _BAR_ 13329,55 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 116000 _BAR_ 137000 _BAR_ 114661,20 _BAR_
2 4 0 _BAR_ Poštovné a doručné _BAR_ 91000 _BAR_ 77000 _BAR_ 75000,— _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Telekomunikační poplatky _BAR_ 80000 _BAR_ 98000 _BAR_ 90600,— _BAR_
2 4 1 1 _BAR_ Pořizování a instalace telekomunikačních zařízení _BAR_ 40000 _BAR_ 32000 _BAR_ 13979,54 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 120000 _BAR_ 130000 _BAR_ 104579,54 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 211000 _BAR_ 207000 _BAR_ 179579,54 _BAR_
2 5 0 _BAR_ Schůze a setkání _BAR_ 18000 _BAR_ 18000 _BAR_ 16200,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 18000 _BAR_ 18000 _BAR_ 16200,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1352000 _BAR_ 1325000 _BAR_ 1136184,29 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
2 0 0Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 30000 _BAR_ 28565,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb nájemného pro používané budovy nebo části budov.
2 0 1Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9000 _BAR_ 12000 _BAR_ 6282,74 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb pojistného pro používané budovy nebo části budov.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
90000 _BAR_ 85000 _BAR_ 82842,07 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na spotřebu energie.
2 0 3Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
160000 _BAR_ 180000 _BAR_ 153045,90 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na úklid a udržování budovy používané střediskem (místnosti, výtah, topení, klimatizace, elektřina, voda).
2 0 4Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 50000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vybavení interiérů budov a na změny uspořádání příček.
2 0 5Bezpečnost a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
75000 _BAR_ 72000 _BAR_ 71892,82 _BAR_
2 0 7Výstavba budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na výstavbu budov.
2 0 9Ostatní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 10000 _BAR_ 18140,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních běžných výdajů na budovy, které nejsou jinde zvlášť uvedeny, zvláště poplatky správní povahy, poplatky za používání komunikací, čištění odpadních vod, odvoz odpadu, kominické práce.
KAPITOLA 2 1 —ZPRACOVÁNÍ DAT
2 1 0Zařízení, náklady na zařízení a na provoz v oblasti zpracování dat
2 1 0 0Zařízení pro zpracování dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
120000 _BAR_ 148000 _BAR_ 137541,91 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu/nájmu počítačů a periferních zařízení.
Pokrývá rovněž náklady na údržbu, provoz, opravy, informační nosiče, dokumentaci a další vybavení.
2 1 0 1Vývoj softwaru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 111000 _BAR_ 110812,30 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na společnosti zajišťující služby a poradenství v oblasti výpočetní techniky jako:
- údržbu stávajících zařízení,
- zavádění nových a rozšiřování stávajících zařízení (studie proveditelnosti, analýza, programování, spouštění apod.),
- nákup, nájem a údržbu softwarových balíků a softwaru apod.
2 1 0 2Ostatní externí služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
270000 _BAR_ 144000 _BAR_ 130115,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na externí provozní personál (operátoři, výpočetní technici, systémoví inženýři, zaměstnanci pro vkládání údajů apod.).
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S NÍM SPOJENÉ
2 2 0Technické zařízení a vybavení
2 2 0 0Pořizování nového technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
43000 _BAR_ 29000 _BAR_ 16890,01 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na vybavení:
- audiovizuální, reprografickou, archivační, knihovnickou a tlumočnickou technikou, jako jsou kabiny, sluchátka a voliče kanálů pro simultánní tlumočení,
- různé nářadí pro údržbářské dílny v budovách,
- drobnou kancelářskou techniku, jako jsou psací stroje, počítačky, textové procesory, minipočítače…
2 2 0 2Nájem, údržba a opravy technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
35000 _BAR_ 38000 _BAR_ 27693,75 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na nájem, údržbu a opravy zařízení a vybavení převzatého z bodu 2 2 0 0.
2 2 1Nábytek
2 2 1 0Nákup nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
33000 _BAR_ 12000 _BAR_ 30046,55 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nábytku.
2 2 1 2Nájem, údržba a opravy nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu, nákladů na opravy a údržbu nábytku.
2 2 3Vozidla
2 2 3 0Pořizování nových vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 25000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu vozidel.
2 2 3 2Nájem, údržba, provoz a opravy vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 8494,72 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu, nákladů na provoz a údržbu vozidel.
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 7000 _BAR_ 3380,77 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena zejména k pokrytí:
- nákupu knih, dokumentace a jiných neperiodických publikací, jakož i aktualizací stávajících svazků nezbytných pro útvary střediska,
- vybavení a specializovaného zařízení pro knihovny (kartotéky, police, katalogové skříně apod.),
- nákladů na vazbu a dalších nákladů potřebných na údržbu knih a periodik.
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ 75000 _BAR_ 86797,74 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na fotokopie, potřeby pro reprografická zařízení, papír a kancelářské potřeby.
2 3 2Poplatky za finanční služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 15000 _BAR_ 3390,32 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků a kurzových rozdílů.
2 3 3Soudní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8000 _BAR_ 8000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 4Škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5Ostatní správní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
18000 _BAR_ 17000 _BAR_ 11143,59 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena zejména k pokrytí různých provozních výdajů:
- různého pojištění,
- služebních stejnokrojů a pracovních oděvů,
- stěhování jednotlivých oddělení,
- drobných výdajů, které nejsou jinde zvlášť uvedeny.
2 3 9Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 22000 _BAR_ 13329,55 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na publikace, pokud je nelze zařadit do kapitoly 3, zvláště uveřejňování výkazu příjmů a výdajů střediska v Úředním věstníku Evropské unie v souladu s čl. 7 odst. 5 rozhodnutí z 31.3.2003 týkajícího se finančních správních předpisů vztahujících se na středisko.
KAPITOLA 2 4 —POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY
2 4 0Poštovné a doručné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
91000 _BAR_ 77000 _BAR_ 75000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na poštovné a doručné včetně balíků zasílaných poštou.
2 4 1Telekomunikace
2 4 1 0Telekomunikační poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ 98000 _BAR_ 90600,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na předplacené služby, přímých nákladů na komunikaci, na udržovací poplatky, opravy a údržbu zařízení.
2 4 1 1Pořizování a instalace telekomunikačních zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 32000 _BAR_ 13979,54 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na telekomunikační zařízení, včetně kabeláže: nákup, nájem, instalaci, údržbu, dokumentaci atd.
KAPITOLA 2 5 —VÝDAJE NA SCHŮZE A SETKÁNÍ
2 5 0Schůze a setkání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
18000 _BAR_ 18000 _BAR_ 16200,— _BAR_
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 _BAR_ Zpracování provozní dokumentace, údržba databází _BAR_ 70000 _BAR_ 70000 _BAR_ _BAR_
3 0 4 _BAR_ Náklady na překlady _BAR_ 453000 _BAR_ 480000 _BAR_ _BAR_
3 0 5 _BAR_ Zasedání správní rady _BAR_ 100000 _BAR_ 110000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 623000 _BAR_ 660000 _BAR_ _BAR_
3 1 0 _BAR_ Účast států, které nejsou členy EU, na pracovním programu _BAR_ 334880 _BAR_ 313440 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 334880 _BAR_ 313440 _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 0 _BAR_ Mise, schůze, tlumočení _BAR_ 336000 _BAR_ 357000 _BAR_ _BAR_
3 2 1 _BAR_ Publikace _BAR_ 125000 _BAR_ 283000 _BAR_ _BAR_
3 2 2 _BAR_ Posílená spolupráce s partnery _BAR_ 40000 _BAR_ 67000 _BAR_ _BAR_
3 2 3 _BAR_ Technická podpora _BAR_ 25000 _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_
3 2 4 _BAR_ Výdaje na studie a pilotní projekty _BAR_ 404000 _BAR_ 226000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ 930000 _BAR_ 938000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 _BAR_ Mise, schůze, tlumočení _BAR_ 295000 _BAR_ 327000 _BAR_ _BAR_
3 3 1 _BAR_ Publikace _BAR_ 180000 _BAR_ 214000 _BAR_ _BAR_
3 3 2 _BAR_ Posílená spolupráce s partnery _BAR_ 60000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
3 3 3 _BAR_ Technická podpora _BAR_ 60000 _BAR_ 38000 _BAR_ _BAR_
3 3 4 _BAR_ Výdaje na studie a pilotní projekty _BAR_ 840000 _BAR_ 746000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 1435000 _BAR_ 1325000 _BAR_ _BAR_
3 4 0 _BAR_ Mise, schůze, tlumočení _BAR_ 52000 _BAR_ 42000 _BAR_ _BAR_
3 4 1 _BAR_ Publikace _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 4 2 _BAR_ Posílená spolupráce s partnery _BAR_ p.m. _BAR_ 39000 _BAR_ _BAR_
3 4 3 _BAR_ Technická podpora _BAR_ 73000 _BAR_ 55000 _BAR_ _BAR_
3 4 4 _BAR_ Výdaje na studie a pilotní projekty _BAR_ 25000 _BAR_ 53000 _BAR_ _BAR_
3 4 5 _BAR_ Program Společenství pro studijní návštěvy _BAR_ 1275000 _BAR_ 1105000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 — CELKEM _BAR_ 1425000 _BAR_ 1294000 _BAR_ _BAR_
3 5 0 _BAR_ Mise, schůze, tlumočení _BAR_ 170000 _BAR_ 161000 _BAR_ _BAR_
3 5 1 _BAR_ Publikace, propagační akce a styk s veřejností _BAR_ 235000 _BAR_ 311000 _BAR_ _BAR_
3 5 2 _BAR_ Posílená spolupráce s partnery _BAR_ 625000 _BAR_ 245000 _BAR_ _BAR_
3 5 3 _BAR_ Technická podpora _BAR_ 100000 _BAR_ 61000 _BAR_ _BAR_
3 5 4 _BAR_ Výdaje na studie a pilotní projekty _BAR_ 35000 _BAR_ 474000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 5 — CELKEM _BAR_ 1165000 _BAR_ 1252000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 5912880 _BAR_ 5782440 _BAR_ 5518663,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 16574880 _BAR_ 16185440 _BAR_ 14651774,32 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PRŮŘEZOVÉ ČINNOSTI
3 0 0Zpracování provozní dokumentace, údržba databází
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
70000 _BAR_ 70000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k vytvoření informačního a dokumentačního systému, jakožto nedílné součásti poslání střediska, jak je to uvedeno v zakládajícím nařízení (nařízení Rady č. 337/75 (EHS) z 10. února 1975, jímž se zřizuje Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání, v čl. 2 odst. 2: "Hlavními úkoly střediska jsou: — připravovat výběrovou dokumentaci zejména o současné situaci, o nejnovějším vývoji a výzkumu v příslušných oblastech a o záležitostech týkajících se struktur odborného vzdělávání"), k pokrytí dohod o spolupráci se specializovanými institucemi, nákupu publikací a předplatného novin a periodik, jakož i nákladů spojených s používáním databází. Tato položka pokrývá rovněž náklady na údržbu dokumentačního softwaru.
3 0 4Náklady na překlady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
453000 _BAR_ 480000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na překlady spojené s naplňováním pracovního programu Sstřediska, včetně nákladů na vkládání údajů zadané externě.
3 0 5Zasedání správní rady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 110000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí provozních nákladů správní rady a byra (a to i zaměstnanců Cedefopu), včetně cestovních a pobytových výdajů, pronájmu sálů a nákladů na tlumočení.
KAPITOLA 3 1 —ÚČAST STÁTŮ, KTERÉ NEJSOU ČLENY EU, NA PRACOVNÍM PROGRAMU
3 1 0Účast států, které nejsou členy EU, na pracovním programu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
334880 _BAR_ 313440 _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 3 2 —ROZVOJ VÝZKUMU
3 2 0Mise, schůze, tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
336000 _BAR_ 357000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Položky uvolněné na pokrytí nákladů na pořádání schůzí, včetně tiskařských prací, tlumočení, cest a denních příspěvků externích a vlastních zaměstnanců, jakož i na pohoštění.
Tato položka pokrývá i náklady na telekonference.
3 2 1Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
125000 _BAR_ 283000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů spojených s přípravou, vydáváním (v tištěné jakož i elektronické podobě) a šířením činností zahrnutých v této kapitole, především evropského přehledu odborného vzdělávání, zprávy o výzkumu, publikací týkajících se konání agor, včetně výdajů za papír, vkládání dat, tisk, distribuci a další služby z externích zdrojů.
Tato položka rovněž pokrývá všechny propagační činnosti (brožury, tisková sdělení, prezentace, veletrhy…).
3 2 2Posílená spolupráce s partnery
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 67000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka pokrývá všechny činnosti, které se týkají sběru a šíření informací (kromě publikací) sítěmi institucí specializovaných na oblast odborné výchovy a vzdělávání v Evropě, činnosti s mezinárodními institucemi, jakož i s partnery plnícími ve své zemi úkoly podobné úkolům Cedefopu.
3 2 3Technická podpora
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených s využíváním virtuálních společenství a různých aplikací a/nebo s počítačovými nástroji nezbytnými pro zdárný průběh projektů v této kapitole, jakož i podpůrných činností a rozvoje KMS (validace, kontrola jakosti, počítačový vývoj…).
3 2 4Výdaje na studie a pilotní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
404000 _BAR_ 226000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí smluv o provedení studií a hodnocení experimentálních akcí a pilotních projektů v souladu s pracovním programem.
KAPITOLA 3 3 —VYPRACOVÁNÍ ZPRÁV A USNADNĚNÍ KOORDINOVANÉHO PŘÍSTUPU
3 3 0Mise, schůze, tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
295000 _BAR_ 327000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Položky uvolněné na pokrytí nákladů na pořádání schůzí, včetně tiskařských prací, tlumočení, cest a denních příspěvků pro externí a vlastní zaměstnance, jakož i na pohoštění.
Tato položka pokrývá i náklady na telekonference.
3 3 1Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
180000 _BAR_ 214000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů spojených s přípravou, vydáváním (v tištěné jakož i elektronické podobě) a šířením činností zahrnutých v této kapitole, zejména zprávy o politice, periodika Cedefop Info, monografií, klíčových čísel, včetně výdajů za papír, vkládání dat, tisk, distribuci a další služby z externích zdrojů.
Tato položka rovněž pokrývá všechny propagační činnosti (brožury, tisková sdělení, prezentace, veletrhy…).
3 3 2Posílená spolupráce s partnery
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka pokrývá všechny činnosti, které se týkají sběru a šíření informací (kromě publikací) sítěmi institucí specializovaných na oblast odborné výchovy a vzdělávání v Evropě, činnosti s mezinárodními institucemi, jakož i s partnery plnícími ve své zemi úkoly podobné úkolům Cedefopu.
3 3 3Technická podpora
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ 38000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených s využíváním virtuálních společenství a různých aplikací a/nebo s počítačovými nástroji nezbytnými pro zdárný průběh projektů v této kapitole, jakož i podpůrných činností a rozvoje KMS (validace, kontrola jakosti, počítačový vývoj…).
3 3 4Výdaje na studie a pilotní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
840000 _BAR_ 746000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí smluv o provedení studií a hodnocení experimentálních akcí a pilotních projektů v souladu s pracovním programem.
KAPITOLA 3 4 —VÝMĚNY A PODPORA PARTNERŮ VČETNĚ PROGRAMU STUDIJNÍCH NÁVŠTĚV
3 4 0Mise, schůze, tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
52000 _BAR_ 42000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Položky uvolněné na pokrytí nákladů na pořádání schůzí, včetně tiskařských prací, tlumočení, cest a denních příspěvků externích a vlastních zaměstnanců, jakož i na pohoštění.
Tato položka pokrývá i náklady na telekonference.
3 4 1Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů spojených s přípravou, vydáváním (v tištěné jakož i elektronické podobě) a šířením činností zahrnutých v této kapitole, včetně výdajů za papír, vkládání dat, tisk, distribuci a další služby z externích zdrojů.
Tato položka rovněž pokrývá všechny propagační činnosti (brožury, tisková sdělení, prezentace, veletrhy…).
3 4 2Posílená spolupráce s partnery
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 39000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka pokrývá všechny činnosti, které se týkají sběru a šíření informací (kromě publikací) sítěmi institucí specializovaných na oblast odborné výchovy a vzdělávání v Evropě, činnosti s mezinárodními institucemi, jakož i s partnery plnícími ve své zemi úkoly podobné úkolům Cedefopu.
3 4 3Technická podpora
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
73000 _BAR_ 55000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených s využíváním virtuálních společenství a různých aplikací a/nebo s počítačovými nástroji nezbytnými pro zdárný průběh projektů v této kapitole, jakož i podpůrných činností a rozvoje KMS (validace, kontrola jakosti, počítačový vývoj…).
3 4 4Výdaje na studie a pilotní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 53000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí smluv o provedení studií a hodnocení experimentálních akcí a pilotních projektů v souladu s pracovním programem.
3 4 5Program Společenství pro studijní návštěvy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1275000 _BAR_ 1105000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Rozhodnutí Rady z 6. prosince 1994, jímž se zřizuje akční program pro provádění politiky odborného vzdělávání Evropského společenství (program Leonardo da Vinci, svazek III.3.b).
Rozhodnutí Rady z 26. dubna 1999, jímž se ustavuje druhá fáze akčního programu Společenství v oblasti odborného vzdělávání "Leonardo da Vinci".
Tato položka je určena k pokrytí nákladů (včetně schůzí, tlumočení, cest a překladů) spojených s prováděním programů stanovených v těchto rozhodnutích.
KAPITOLA 3 5 —INFORMACE, KOMUNIKACE A ŠÍŘENÍ
3 5 0Mise, schůze, tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
170000 _BAR_ 161000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Položky uvolněné na pokrytí nákladů na pořádání schůzí, včetně tiskařských prací, tlumočení, cest a denních příspěvků pro externí a vlastní zaměstnance, jakož i na pohoštění.
Tato položka pokrývá i náklady na telekonference.
3 5 1Publikace, propagační akce a styk s veřejností
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
235000 _BAR_ 311000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů spojených s přípravou, vydáváním (v tištěné jakož i elektronické podobě) a šířením činností zahrnutých v této kapitole, především výroční zprávy, katalogu publikací, thesauru, bibliografií, včetně výdajů za papír, vkládání dat, tisk, distribuci a další služby z externích zdrojů.
Tato položka rovněž pokrývá všechny propagační činnosti (brožury, tisková sdělení, prezentace, veletrhy…).
3 5 2Posílená spolupráce s partnery
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
625000 _BAR_ 245000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka pokrývá všechny činnosti, které se týkají sběru a šíření informací (kromě publikací) sítěmi institucí specializovaných na oblast odborné výchovy a vzdělávání v Evropě, činnosti s mezinárodními institucemi, jakož i s partnery plnícími ve své zemi úkoly podobné úkolům Cedefopu.
3 5 3Technická podpora
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 61000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených s využíváním virtuálních společenství a různých aplikací a/nebo s počítačovými nástroji nezbytnými pro zdárný průběh projektů v této kapitole, jakož i podpůrných činností a rozvoje KMS (validace, kontrola jakosti, počítačový vývoj…).
3 5 4Výdaje na studie a pilotní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
35000 _BAR_ 474000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí smluv o provedení studií a hodnocení experimentálních akcí a pilotních projektů v souladu s pracovním programem.
--------------------------------------------------
HLAVA 3 (BÝVALÁ NOMENKLATURA)
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 0 _BAR_ Dokumentace _BAR_ _BAR_ 600000 _BAR_ 404752,74 _BAR_
3 0 0 1 _BAR_ Zavádění výpočetní techniky _BAR_ _BAR_ 155000 _BAR_ 344000,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ _BAR_ 755000 _BAR_ 748752,74 _BAR_
3 0 1 _BAR_ Šíření informací _BAR_ _BAR_ 850000 _BAR_ 827985,77 _BAR_
3 0 2 0 _BAR_ Výdaje na sítě a na schůze _BAR_ _BAR_ 514000 _BAR_ 495000,— _BAR_
3 0 2 1 _BAR_ Výdaje na tlumočení _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_ 113341,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 2 — Celkem _BAR_ _BAR_ 714000 _BAR_ 608341,— _BAR_
3 0 3 _BAR_ Výdaje na studie a pilotní projekty _BAR_ _BAR_ 1220000 _BAR_ 1597933,30 _BAR_
3 0 4 _BAR_ Výdaje na překlady _BAR_ _BAR_ 480000 _BAR_ 515808,72 _BAR_
3 0 5 _BAR_ Zasedání správní rady _BAR_ _BAR_ 110000 _BAR_ 154934,69 _BAR_
3 0 6 _BAR_ Studijní cesty: program Společenství pro pracovníky odpovědné za odborné vzdělávání _BAR_ _BAR_ 1105000 _BAR_ 1064906,78 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ _BAR_ 5234000 _BAR_ 5518663,— _BAR_
3 1 0 _BAR_ Účast států, které nejsou členy EU, na pracovním programu _BAR_ _BAR_ 313440 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ _BAR_ 313440 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ _BAR_ 5547440 _BAR_ 5518663,— _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PROVOZNÍ VÝDAJE
3 0 0Vytváření provozní dokumentace
3 0 0 0Dokumentace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 600000 _BAR_ 404752,74 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na zřízení informačního a dokumentačního systému, považovaného za zásadně důležitý prvek pro uspokojivý chod střediska, na dohody se specializovanými institucemi, nákup knih a předplatného novin a časopisů, jakož i nákladů spojených s používáním databází.
3 0 0 1Zavádění výpočetní techniky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 155000 _BAR_ 344000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí všech nákladů (na příklad včetně konzultace odborníků na výpočetní techniku, nákupu a zpracování softwaru, telefonických linek, nákladů na použití) spojených se zřízením, správou a využíváním databází.
3 0 1Šíření informací
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 850000 _BAR_ 827985,77 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí přípravy, vydávání a šíření zpravodaje o odborném vzdělávání, výroční zprávy a dalších publikací střediska, včetně například výdajů na papír, vkládání dat, tisk, šíření a další služby z externích zdrojů.
3 0 2Projekty pro rozvoj a koordinaci výzkumu
3 0 2 0Výdaje na sítě a na schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 514000 _BAR_ 495000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na přípravu, uspořádání a rozvoj sítí a setkání expertů, pracovních skupin a konferencí, jejichž cílem je:
- stanovit jasné cíle pro jednotlivé akce prováděné střediskem,
- zajišťovat monitorování těchto akcí,
- probrat poučení, které je z nich třeba vyvodit,
včetně písařských, tiskařských a reprografických prací zadaných externě.
3 0 2 1Výdaje na tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 200000 _BAR_ 113341,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí honorářů, denních příspěvků a cestovních výdajů externích tlumočníků a organizátorů konferencí, včetně úhrady služeb poskytnutých tlumočníky Komise, a to pro všechny schůze spojené s uskutečňováním programu střediska.
3 0 3Výdaje na studie a pilotní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 1220000 _BAR_ 1597933,30 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených se smlouvami o provedení studií a hodnocení experimentálních akcí a pilotních programů v souladu s pracovním programem, včetně vkládání dat zadaného externě.
3 0 4Výdaje na překlady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 480000 _BAR_ 515808,72 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na překlady spojené s plněním pracovního programu, včetně nákladů na vkládání dat zadané externě.
3 0 5Zasedání správní rady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 110000 _BAR_ 154934,69 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí provozních nákladů správní rady a byra, včetně cestovních a pobytových výdajů, pronájmu sálů a nákladů na tlumočení.
3 0 6Studijní cesty: program Společenství pro pracovníky odpovědné za odborné vzdělávání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 1105000 _BAR_ 1064906,78 _BAR_
Poznámky
Council resolution of 2 June 1983 concerning vocational training measures relating to new information technologies (Úř. věst.
C 166, 25.6.1983, s. 1).
Council resolution of 11 July 1983 concerning vocational training policies in the European Community in the 1980s (Úř. věst.
C 193, 20.7.1983, s. 2).
Rozhodnutí Rady 94/819/ES z 6. prosince 1994, jímž se zřizuje akční program pro provádění politiky odborného vzdělávání Evropského společenství (program Leonardo da Vinci, svazek III.3.b) (Úř. věst.
L 340, 29.12.1994, s. 8).
Rozhodnutí Rady 1999/382/ES ze dne 26. dubna 1999, jímž se ustavuje druhá fáze akčního programu Společenství v oblasti odborného vzdělávání "Leonardo da Vinci" (Úř. věst.
L 146, 11.6.1999, s. 33).
Tato položka je určena k pokrytí nákladů (včetně schůzí, tlumočení, cest a překladů) spojených s prováděním programů stanovených v těchto rozhodnutích.
KAPITOLA 3 1 —ÚČAST STÁTŮ, KTERÉ NEJSOU ČLENY EU, NA PRACOVNÍM PROGRAMU
3 1 0Účast států, které nejsou členy EU, na pracovním programu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 313440 _BAR_ 0,— _BAR_
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání
Zārazení a třída _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
Počet míst obsazených k 31.12.2003 _BAR_ Povoleno _BAR_ Povoleno _BAR_
Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_
A 1–A*16 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A 2–A*15 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
A 3–A*14 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A 4–A*12 _BAR_ 7 _BAR_ 5 _BAR_ 7 _BAR_ 5 _BAR_ 7 _BAR_ 5 _BAR_
A 5–A*11 _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_
A 6–A*10 _BAR_ 1 _BAR_ 5 _BAR_ 1 _BAR_ 6 _BAR_ 1 _BAR_ 7 _BAR_
A*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
A 7–A*8 _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
A 8–A*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_
Celkem A _BAR_ 15 _BAR_ 20 _BAR_ 15 _BAR_ 23 _BAR_ 15 _BAR_ 25 _BAR_
B*11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B 1–B*10 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_
B*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B 2–B*8 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_
B 3–B*7 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
B 4–B*6 _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_
B 5–B*5 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
B*4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
Celkem B _BAR_ 6 _BAR_ 11 _BAR_ 6 _BAR_ 13 _BAR_ 6 _BAR_ 14 _BAR_
C*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
C 1–C*6 _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_
C 2–C*5 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_
C 3–C*4 _BAR_ 3 _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_ 7 _BAR_
C 4–C*3 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
C 5–C*2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_
C*1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
Celkem C _BAR_ 11 _BAR_ 13 _BAR_ 13 _BAR_ 15 _BAR_ 13 _BAR_ 15 _BAR_
D*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
D 1–D*4 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
D 2–D*3 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_
D 3–D*2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
D 4–D*1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem D _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_
Celkem _BAR_ 33 _BAR_ 46 _BAR_ 35 _BAR_ 53 _BAR_ 35 _BAR_ 56 _BAR_
--------------------------------------------------
Prohlášení o příjmech a výdajích Evropské agentury pro obnovu (EAR) za rozpočtový rok 2005
(2005/278/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ DOTACE OD EVROPSKÉ KOMISE _BAR_ 275200000 _BAR_ 362300000 _BAR_ 349280000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 275200000 _BAR_ 362300000 _BAR_ 349280000,— _BAR_
2 0 _BAR_ OSTATNÍ DOTACE _BAR_ p.m. _BAR_ 400000 _BAR_ 4034172,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 400000 _BAR_ 4034172,— _BAR_
3 _BAR_ PŘEBYTEK NA PROVOZNÍ NÁKLADY PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍCH LET _BAR_ 1312000 _BAR_ 11929000 _BAR_ 5300000,— _BAR_
4 _BAR_ RŮZNÉ PŘÍJMY _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
5 _BAR_ VYČLENĚNÉ PŘÍJMY _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 276512000 _BAR_ 374629000 _BAR_ 358614172,— _BAR_
HLAVA 1
DOTACE OD EVROPSKÉ KOMISE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Kosovo _BAR_ 57000000 _BAR_ 76100000 _BAR_ 66280000,— _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Srbsko _BAR_ 159000000 _BAR_ 208000000 _BAR_ 231000000,— _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Černá Hora _BAR_ 22000000 _BAR_ 17500000 _BAR_ 13500000,— _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Bývalá jugoslávská republika Makedonie _BAR_ 29700000 _BAR_ 54500000 _BAR_ 38500000,— _BAR_
1 1 0 4 _BAR_ Unie Srbska a Černé Hory _BAR_ 7500000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 0 5 _BAR_ Sousedský program _BAR_ _BAR_ 6200000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 275200000 _BAR_ 362300000 _BAR_ 349280000,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 275200000 _BAR_ 362300000 _BAR_ 349280000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 275200000 _BAR_ 362300000 _BAR_ 349280000,— _BAR_
KAPITOLA 1 1 —DOTACE OD EVROPSKÉ KOMISE
1 1 0
1 1 0 0Kosovo
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
57000000 _BAR_ 76100000 _BAR_ 66280000,— _BAR_
1 1 0 1Srbsko
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
159000000 _BAR_ 208000000 _BAR_ 231000000,— _BAR_
1 1 0 2Černá Hora
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
22000000 _BAR_ 17500000 _BAR_ 13500000,— _BAR_
1 1 0 3Bývalá jugoslávská republika Makedonie
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
29700000 _BAR_ 54500000 _BAR_ 38500000,— _BAR_
1 1 0 4Unie Srbska a Černé Hory
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
7500000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 0 5Sousedský program
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ 6200000 _BAR_ _BAR_
HLAVA 2
OSTATNÍ DOTACE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Ostatní dotace _BAR_ p.m. _BAR_ 400000 _BAR_ 4034172,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ 400000 _BAR_ 4034172,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 400000 _BAR_ 4034172,— _BAR_
KAPITOLA 2 0 —OSTATNÍ DOTACE
2 0 0Ostatní dotace
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 400000 _BAR_ 4034172,— _BAR_
HLAVA 3
PŘEBYTEK NA PROVOZNÍ NÁKLADY PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍCH LET
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 1312000 _BAR_ 11929000 _BAR_ 5300000,— _BAR_
HLAVA 4
RŮZNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
HLAVA 5
VYČLENĚNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 276512000 _BAR_ 374629000 _BAR_ 358614172,— _BAR_
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 17544000 _BAR_ 16667750 _BAR_ 16607637,07 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A PRACOVNÍ CESTY _BAR_ 520000 _BAR_ 386620 _BAR_ 370347,01 _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 239000 _BAR_ 78436 _BAR_ 108543,83 _BAR_
1 5 _BAR_ DALŠÍ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ SE ZAMĚSTNANCI _BAR_ 92000 _BAR_ 72568 _BAR_ 85046,98 _BAR_
1 6 _BAR_ SOCIÁLNÍ PÉČE _BAR_ 41000 _BAR_ 31272 _BAR_ 26459,08 _BAR_
1 7 _BAR_ POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACE _BAR_ 15000 _BAR_ 4552 _BAR_ 6089,42 _BAR_
1 9 _BAR_ REZERVA – HLAVA 1 _BAR_ 30000 _BAR_ 1604801 _BAR_ 2010876,60 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 18481000 _BAR_ 18846000 _BAR_ 19214999,99 _BAR_
2 0 _BAR_ INVESTICE DO NEMOVITÉHO MAJETKU, NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 3948000 _BAR_ 3478485 _BAR_ 3945283,88 _BAR_
2 1 _BAR_ ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 726000 _BAR_ 209132 _BAR_ 590696,11 _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S NÍM SPOJENÉ _BAR_ 487000 _BAR_ 191516 _BAR_ 291250,49 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 576000 _BAR_ 402592 _BAR_ 472766,68 _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY _BAR_ 926000 _BAR_ 772606 _BAR_ 1049763,89 _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA SCHŮZE _BAR_ 138000 _BAR_ 71049 _BAR_ 56734,05 _BAR_
2 9 _BAR_ REZERVA – HLAVA 2 _BAR_ 30000 _BAR_ 1957620 _BAR_ 1178504,89 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 6831000 _BAR_ 7083000 _BAR_ 7584999,99 _BAR_
3 1 _BAR_ ROČNĺ PROGRAM PRO KOSOVO _BAR_ 51500000 _BAR_ 73000000 _BAR_ 62280000,— _BAR_
3 2 _BAR_ ROČNĺ PROGRAM PRO SRBSKO _BAR_ 147000000 _BAR_ 205400000 _BAR_ 220000000,— _BAR_
3 3 _BAR_ ROČNĺ PROGRAM PRO ČERNU HORU _BAR_ 20500000 _BAR_ 16500000 _BAR_ 12000000,— _BAR_
3 4 _BAR_ ROČNĺ PROGRAM PRO BÝVALOU JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKU MAKEDONII _BAR_ 25200000 _BAR_ 53800000 _BAR_ 37534172,— _BAR_
3 6 _BAR_ UNIE STÁTŮ _BAR_ 7000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 251200000 _BAR_ 348700000 _BAR_ 331814172,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 276512000 _BAR_ 374629000 _BAR_ 358614171,98 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy dočasných zaměstnanců _BAR_ 8858000 _BAR_ 8971826 _BAR_ 8846331,01 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky pro dočasné zaměstnance _BAR_ 585000 _BAR_ 596968 _BAR_ 636231,83 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na expatriaci a na pobyt v zahraničí pro dočasné zaměstnance _BAR_ 1206000 _BAR_ 1193391 _BAR_ 1176339,27 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Asistenční příspěvky pro dočasné zaměstnance _BAR_ — _BAR_ 531 _BAR_ 2070,30 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 10649000 _BAR_ 10762716 _BAR_ 10660972,41 _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Platy a pojištění pomocných zaměstnanců _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 5900,— _BAR_
1 1 1 1 _BAR_ Platy, pojištění a přesčasy místních zaměstnanců _BAR_ 5058000 _BAR_ 4581598 _BAR_ 4468899,64 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 5058000 _BAR_ 4581598 _BAR_ 4474799,64 _BAR_
1 1 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění dočasných zaměstnanců _BAR_ 285000 _BAR_ 283718 _BAR_ 276519,63 _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání dočasných zaměstnanců _BAR_ 68000 _BAR_ 66480 _BAR_ 64162,14 _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Pojištění dočasných zaměstnanců pro případ ztráty zaměstnání _BAR_ 105000 _BAR_ 88500 _BAR_ 57366,70 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 458000 _BAR_ 438698 _BAR_ 398048,47 _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvky při narození a úmrtí _BAR_ 2000 _BAR_ 397 _BAR_ 594,93 _BAR_
1 1 4 2 _BAR_ Zvláštní příspěvek pro účetní a správce zálohových účtů _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 3 _BAR_ Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu _BAR_ 290000 _BAR_ 255585 _BAR_ 236161,52 _BAR_
1 1 4 4 _BAR_ Cestovní výdaje na dovolenou na zotavenou _BAR_ 31000 _BAR_ 15651 _BAR_ 25794,15 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 323000 _BAR_ 271632 _BAR_ 262550,60 _BAR_
1 1 5 0 _BAR_ Přesčasy _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 6 0 _BAR_ Odchodné _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 6 1 _BAR_ Další příspěvky _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 6 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 0 _BAR_ Překladatelské a tlumočnické služby _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 1 _BAR_ Ostatní externí služby, včetně nákladů Komise na řízení _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 8 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s nástupem do pracovního poměru _BAR_ 241000 _BAR_ 137801 _BAR_ 253116,49 _BAR_
1 1 8 1 _BAR_ Cestovní výdaje při nástupu do pracovního poměru a jeho ukončení _BAR_ 30000 _BAR_ 17121 _BAR_ 18322,70 _BAR_
1 1 8 2 _BAR_ Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování dočasných zaměstnanců _BAR_ 290000 _BAR_ 219010 _BAR_ 242618,92 _BAR_
1 1 8 3 _BAR_ Náklady na stěhování dočasných zaměstnanců _BAR_ 350000 _BAR_ 161312 _BAR_ 147549,33 _BAR_
1 1 8 4 _BAR_ Dočasné denní příspěvky pro dočasné zaměstnance _BAR_ 72000 _BAR_ 45671 _BAR_ 27167,88 _BAR_
1 1 8 5 _BAR_ Dočasné denní příspěvky: dočasné ubytování pro dočasné zaměstnance _BAR_ 43000 _BAR_ 24128 _BAR_ 23858,13 _BAR_
1 1 8 6 _BAR_ Cestovní výdaje při ukončení pracovního poměru _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 8 — Celkem _BAR_ 1026000 _BAR_ 605043 _BAR_ 712633,45 _BAR_
1 1 9 0 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ 30000 _BAR_ 8064 _BAR_ 98632,50 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ 8064 _BAR_ 98632,50 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 17544000 _BAR_ 16667750 _BAR_ 16607637,07 _BAR_
1 3 0 0 _BAR_ Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje _BAR_ 520000 _BAR_ 386620 _BAR_ 370347,01 _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 520000 _BAR_ 386620 _BAR_ 370347,01 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 520000 _BAR_ 386620 _BAR_ 370347,01 _BAR_
1 4 0 0 _BAR_ Restaurace a jídelny _BAR_ 23000 _BAR_ 12217 _BAR_ 12935,59 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 0 — Celkem _BAR_ 23000 _BAR_ 12217 _BAR_ 12935,59 _BAR_
1 4 1 0 _BAR_ Lékařská služba: roční lékařské prohlídky a malé lékařské zákroky _BAR_ 35000 _BAR_ 18664 _BAR_ 20755,15 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 1 — Celkem _BAR_ 35000 _BAR_ 18664 _BAR_ 20755,15 _BAR_
1 4 2 0 _BAR_ Jazykové kurzy a další odborné vzdělávání _BAR_ 180000 _BAR_ 47555 _BAR_ 74853,09 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 2 — Celkem _BAR_ 180000 _BAR_ 47555 _BAR_ 74853,09 _BAR_
1 4 3 0 _BAR_ Další výdaje _BAR_ 1000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 3 — Celkem _BAR_ 1000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 239000 _BAR_ 78436 _BAR_ 108543,83 _BAR_
1 5 0 0 _BAR_ Náklady Komise na řízení _BAR_ 50000 _BAR_ 46500 _BAR_ 54250,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 5 0 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ 46500 _BAR_ 54250,— _BAR_
1 5 1 0 _BAR_ Tlumočnické služby _BAR_ 5000 _BAR_ 280 _BAR_ 1466,36 _BAR_
1 5 1 1 _BAR_ Ostatní externí služby _BAR_ 37000 _BAR_ 25788 _BAR_ 29330,62 _BAR_
_BAR_ Článek 1 5 1 — Celkem _BAR_ 42000 _BAR_ 26068 _BAR_ 30796,98 _BAR_
1 5 2 0 _BAR_ Úředníci vnitrostátních orgánů a mezinárodních institucí a zaměstnanci soukromého sektoru dočasně vyslaní k agentuře _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 5 2 1 _BAR_ Úředníci střediska dočasně vyslaní do vnitrostátních orgánů, mezinárodních organizací nebo institucí veřejného/soukromého sektoru _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 5 2 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 5 — CELKEM _BAR_ 92000 _BAR_ 72568 _BAR_ 85046,98 _BAR_
1 6 0 0 _BAR_ Granty pro zvláštní pomoc _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 0 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 6 1 0 _BAR_ Společenské události _BAR_ 41000 _BAR_ 31272 _BAR_ 26459,08 _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 1 — Celkem _BAR_ 41000 _BAR_ 31272 _BAR_ 26459,08 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 6 — CELKEM _BAR_ 41000 _BAR_ 31272 _BAR_ 26459,08 _BAR_
1 7 0 0 _BAR_ Výdaje na pohoštění a reprezentaci _BAR_ 15000 _BAR_ 4552 _BAR_ 6089,42 _BAR_
_BAR_ Článek 1 7 0 — Celkem _BAR_ 15000 _BAR_ 4552 _BAR_ 6089,42 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 15000 _BAR_ 4552 _BAR_ 6089,42 _BAR_
1 9 0 0 _BAR_ Rezerva — Hlava 1 _BAR_ 30000 _BAR_ 1604801 _BAR_ 2010876,60 _BAR_
_BAR_ Článek 1 9 0 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ 1604801 _BAR_ 2010876,60 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 9 — CELKEM _BAR_ 30000 _BAR_ 1604801 _BAR_ 2010876,60 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 18481000 _BAR_ 18846000 _BAR_ 19214999,99 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci na pozicích zřízených podle plánu pracovních míst
1 1 0 0Základní platy dočasných zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8858000 _BAR_ 8971826 _BAR_ 8846331,01 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62 a 66 tohoto řádu, které se použijí v souladu s článkem 10 nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2454/1999 ze dne 15. listopadu 1999.
Tato položka je určena k pokrytí základních platů dočasných zaměstnanců na pozicích zřízených podle plánu pracovních míst.
1 1 0 1Rodinné přídavky pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
585000 _BAR_ 596968 _BAR_ 636231,83 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62, 67 a 68 řádu, oddíl I přílohy VII tohoto řádu a příloha X tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvků na domácnost,
- příspěvků na vyživované děti,
- příspěvků na studium pro děti
dočasných zaměstnanců.
1 1 0 2Příspěvky na expatriaci a na pobyt v zahraničí pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1206000 _BAR_ 1193391 _BAR_ 1176339,27 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62 a 69 tohoto řádu, článek 4 přílohy VII tohoto řádu a příloha X tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na expatriaci a na pobyt v zahraničí pro dočasné zaměstnance.
1 1 0 3Asistenční příspěvky pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 531 _BAR_ 2070,30 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména čl. 4 písm. a) přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí asistenčního příspěvku placeného dočasným zaměstnancům v kategorii C, kteří pracují jako písaři s použitím těsnopisu nebo písaři, operátoři dálnopisu, sazeči, výkonní tajemníci nebo hlavní tajemníci.
1 1 1Pomocní zaměstnanci a místní zaměstnanci
1 1 1 0Platy a pojištění pomocných zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 5900,— _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 3 a hlava III tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí platů, jakož i příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení pomocných zaměstnanců, kteří jsou najímání místo dočasných zaměstnanců dočasně neschopných vykonávat svou práci, a dále pro posílení počtu pracovníků, a zejména pro posílení služeb technických zaměstnanců (tisk, reprodukce, distribuce, kurýrní služba, audiovizuální služby).
Pokrývá také náklady lékařských a zdravotnických pracovníků placených v rámci režimu poskytování služeb.
1 1 1 1Platy, pojištění a přesčasy místních zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5058000 _BAR_ 4581598 _BAR_ 4468899,64 _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 4 a hlava IV tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí platů ostatních zaměstnanců, jakož i příspěvků na sociální pojištění, dávek a přesčasů, které platí zaměstnavatel.
1 1 3Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení pro dočasné zaměstnance
1 1 3 0Zdravotní pojištění dočasných zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
285000 _BAR_ 283718 _BAR_ 276519,63 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 72 tohoto řáduy a článek 24 přílohy X tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Pravidla pro zdravotní pojištění úředníků Evropských společenství, zejména článek 23 těchto pravidel.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku zaměstnavatele na zdravotní pojištění dočasných zaměstnanců.
1 1 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání dočasných zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
68000 _BAR_ 66480 _BAR_ 64162,14 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 73 tohoto řádu, článek 15 přílohy VIII tohoto řádu a článek 25 přílohy X k tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvků zaměstnavatele na úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání,
- dalších výdajů vzniklých na dočasné zaměstnance.
1 1 3 2Pojištění dočasných zaměstnanců pro případ ztráty zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
105000 _BAR_ 88500 _BAR_ 57366,70 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se mění služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst. L 265, 8.10.1985, s. 1), a zejména čl. 28 písm. a) tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku agentury do zvláštních fondů pojištění dočasných zaměstnanců proti ztrátě zaměstnání.
1 1 4Různé příspěvky a granty pro dočasné zaměstnance
1 1 4 0Příspěvky při narození a úmrtí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 397 _BAR_ 594,93 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 70, 74 a 75 tohoto řádu.
Tato položka je pro dočasné zaměstnance určena k pokrytí:
- příspěvku při narození dítěte,
- v němž došlo k úmrtí,
- k pokrytí nákladů na přepravu jeho ostatků do místa jeho původu.
1 1 4 2Zvláštní příspěvek pro účetní a správce zálohových účtů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí zvláštního příspěvku poskytovaného dočasným zaměstnancům s hodností účetního nebo správce zálohových účtů.
1 1 4 3Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
290000 _BAR_ 255585 _BAR_ 236161,52 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 8 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních cestovních náhrad dočasných zaměstnanců, jejich manželů/manželek a nezaopatřených dětí z místa výkonu jejich zaměstnání do místa jejich původu, a to v souladu s následujícími podmínkami:
- jedenkrát za kalendářní rok, je-li vzdálenost po železnici více než 50 km a méně než 725 kilometrů,
- dvakrát za kalendářní rok, je-li vzdálenost po železnici nejméně 725 km.
1 1 4 4Cestovní výdaje na dovolenou na zotavenou
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
31000 _BAR_ 15651 _BAR_ 25794,15 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 8 přílohy X tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních cestovních náhrad dočasných zaměstnanců z místa výkonu zaměstnání do povoleného místa dovolené.
1 1 5Přesčasy dočasných zaměstnanců
1 1 5 0Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 56 tohoto řádu a příloha VI tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních sazeb nebo hodinových sazeb za přesčasy odpracované pomocnými zaměstnanci v kategoriích C a D, u nichž nebylo možné přesčasy kompenzovat náhradním volnem.
1 1 6Odchodné a další příspěvky
1 1 6 0Odchodné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména články 39 a 40 tohoto řádu.
1 1 6 1Další příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých příspěvků pro ostatní zaměstnance.
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 0Překladatelské a tlumočnické služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 1Ostatní externí služby, včetně nákladů Komise na řízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 8Příspěvky a výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru a s přeložením
1 1 8 0Různé výdaje v souvislosti s nástupem do pracovního poměru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
241000 _BAR_ 137801 _BAR_ 253116,49 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 27 až 31 a 33 tohoto řádu a příloha III tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na lékařskou prohlídku dočasných a jiných zaměstnanců a dalších výdajů vynaložených v souvislosti s přijímáním zaměstnanců, jako jsou výdaje na inzeráty, náborové agentury, cestovní výdaje na přijímací pohovory.
1 1 8 1Cestovní výdaje při nástupu do pracovního poměru a jeho ukončení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 17121 _BAR_ 18322,70 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 7 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů dočasných zaměstnanců (včetně jejich rodinných příslušníků) při nástupu do služebního poměru, při přeložení na jiné místo výkonu zaměstnání a z místa výkonu zaměstnání do místa jejich původu při ukončení pracovního poměru.
1 1 8 2Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování dočasných zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
290000 _BAR_ 219010 _BAR_ 242618,92 _BAR_
Poznámky
Článek 24 pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství a kapitola 4 oddíl 2 přílohy X Služebního řádu úředníků Evropských společenství, používané v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na usídlení a znovuusídlení dočasných zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce a při přeložení na nové pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
1 1 8 3Náklady na stěhování dočasných zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
350000 _BAR_ 161312 _BAR_ 147549,33 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu, článek 9 přílohy VII tohoto řádu a kapitola 4 oddíl 2 přílohy X tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování dočasných zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce a při přeložení na nové pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
1 1 8 4Dočasné denní příspěvky pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
72000 _BAR_ 45671 _BAR_ 27167,88 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu, článek 10 přílohy VII tohoto řádu a kapitola 4 oddíl 2 přílohy X tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí dočasných denních příspěvků náležících dočasným zaměstnancům, kteří mohou prokázat, že byli nuceni změnit místo svého bydliště při nástupu do funkce nebo při přeložení na nové pracoviště.
1 1 8 5Dočasné denní příspěvky: dočasné ubytování pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
43000 _BAR_ 24128 _BAR_ 23858,13 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 18 přílohy X tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na dočasné ubytování dočasných zaměstnanců, kteří mohou prokázat, že byli nuceni změnit místo svého bydliště při nástupu do funkce nebo při přeložení na nové pracoviště.
1 1 8 6Cestovní výdaje při ukončení pracovního poměru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ — _BAR_ _BAR_
1 1 9Úpravy platů
1 1 9 0Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 8064 _BAR_ 98632,50 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 64 a 65 tohoto řádu a čl. 17 odst. 3 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů vzniklých použitím koeficientů pro úpravu platů dočasných zaměstnanců.
Pokrývá rovněž náklady vzniklé použitím koeficientů pro úpravu té části platů, která se převádí do země jiné, než je země výkonu zaměstnání.
KAPITOLA 1 3 —MISE A PRACOVNÍ CESTY
1 3 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje
1 3 0 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
520000 _BAR_ 386620 _BAR_ 370347,01 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 11 až 13 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, plateb denních příspěvků v průběhu misí a pomocných nebo výjimečných výdajů spojených s misemi, včetně cestovních výdajů na roční lékařské prohlídky a zasedání výboru zaměstnanců, pro zaměstnance agentury v pracovním poměru v souladu s ustanoveními Služebního řádu a pro experty a úředníky vnitrostátních orgánů nebo mezinárodních institucí vyslané k agentuře.
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Restaurace a jídelny
1 4 0 0Restaurace a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
23000 _BAR_ 12217 _BAR_ 12935,59 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí provozních nákladů a pomocných materiálů na provozování restaurací a jídelen.
1 4 1Lékařská služba
1 4 1 0Lékařská služba: roční lékařské prohlídky a malé lékařské zákroky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
35000 _BAR_ 18664 _BAR_ 20755,15 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 59 tohoto řádu (lékařské prohlídky v souvislosti s volnem z důvodu nemoci a preventivní lékařské prohlídky) a článek 8 přílohy II (Výbor pro otázky invalidity) tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí ročních lékařských prohlídek prováděných lokálně, dalších prohlídek a vakcinací a malého lékařského zařízení a pomocných materiálů.
1 4 2Jazykové kurzy, rekvalifikace a další odborné vzdělávání
1 4 2 0Jazykové kurzy a další odborné vzdělávání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
180000 _BAR_ 47555 _BAR_ 74853,09 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na jazykové kurzy a kurzy dalšího odborného vzdělávání pro dočasné a ostatní zaměstnance.
1 4 3Další výdaje
1 4 3 0Další výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí sociálních a zdravotnických výdajů.
KAPITOLA 1 5 —DALŠÍ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ SE ZAMĚSTNANCI
1 5 0Náklady na řízení
1 5 0 0Náklady Komise na řízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 46500 _BAR_ 54250,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů Komise na řízení.
1 5 1Doplňkové služby
1 5 1 0Tlumočnické služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 280 _BAR_ 1466,36 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí služeb externích tlumočníků a konferenčních úředníků objednaných pro práce, které nemohou vykonat pouze dočasní zaměstnanci.
1 5 1 1Ostatní externí služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
37000 _BAR_ 25788 _BAR_ 29330,62 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních externích služeb, včetně různých nákladů na pojištění souvisejících s výdaji na zaměstnance (pojištění zaměstnanců na mise, pojištění účetních a další pojištění).
1 5 2Výměna zaměstnanců mezi agenturou a veřejným/soukromým sektorem
1 5 2 0Úředníci vnitrostátních orgánů a mezinárodních institucí a zaměstnanci soukromého sektoru dočasně vyslaní k agentuře
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů týkajících se vyslání úředníků vnitrostátních orgánů nebo jiných expertů k agentuře nebo na jejich přechodné zaměstnání nebo povolání ke krátkým konzultacím, zejména za účelem podpory spolupráce s národními správními orgány a rozvoje technických protokolů.
1 5 2 1Úředníci střediska dočasně vyslaní do vnitrostátních orgánů, mezinárodních organizací nebo institucí veřejného/soukromého sektoru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 38 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí dodatečných nákladů týkajících se vyslání dočasných zaměstnanců (platby příspěvků a náhrad výdajů, na které mají z titulu vyslání nárok).
KAPITOLA 1 6 —SOCIÁLNÍ PÉČE
1 6 0Granty pro zvláštní pomoc
1 6 0 0Granty pro zvláštní pomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 76 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí plateb dočasným nebo jiným zaměstnancům, kteří se nacházejí v obtížné situaci.
1 6 1Společenské události
1 6 1 0Společenské události
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
41000 _BAR_ 31272 _BAR_ 26459,08 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na společenské oslavy pro zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky.
KAPITOLA 1 7 —POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACE
1 7 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci
1 7 0 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 4552 _BAR_ 6089,42 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů zaměstnanců pracujících v sídle ředitele agentury a výdajů na pohoštění a reprezentaci ředitele agentury (a dalších členů vedení).
KAPITOLA 1 9 —REZERVA — HLAVA 1
1 9 0Rezerva — Hlava 1
1 9 0 0Rezerva — Hlava 1
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 1604801 _BAR_ 2010876,60 _BAR_
Poznámky
Rezerva — Hlava 1
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 0 _BAR_ Nájem kanceláří _BAR_ 909000 _BAR_ 826264 _BAR_ 838018,47 _BAR_
2 0 0 1 _BAR_ Nájem ubytování pro dočasné zaměstnance _BAR_ 1415000 _BAR_ 1333476 _BAR_ 1433385,43 _BAR_
2 0 0 2 _BAR_ Nájemné za sídlo _BAR_ 26000 _BAR_ 35918 _BAR_ 47052,28 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 2350000 _BAR_ 2195658 _BAR_ 2318456,18 _BAR_
2 0 1 0 _BAR_ Pojištění _BAR_ 47000 _BAR_ 5416 _BAR_ 11304,79 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 1 — Celkem _BAR_ 47000 _BAR_ 5416 _BAR_ 11304,79 _BAR_
2 0 2 0 _BAR_ Voda, plyn, elektřina, topení a nafta pro generátor _BAR_ 162000 _BAR_ 117373 _BAR_ 153792,99 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 2 — Celkem _BAR_ 162000 _BAR_ 117373 _BAR_ 153792,99 _BAR_
2 0 3 0 _BAR_ Úklid a údržba budov, kanceláří a zařízení _BAR_ 309000 _BAR_ 260410 _BAR_ 227619,95 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 3 — Celkem _BAR_ 309000 _BAR_ 260410 _BAR_ 227619,95 _BAR_
2 0 4 0 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ 98000 _BAR_ 105452 _BAR_ 317708,26 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 4 — Celkem _BAR_ 98000 _BAR_ 105452 _BAR_ 317708,26 _BAR_
2 0 5 0 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov: bezpečnostní vybavení _BAR_ 53000 _BAR_ 26419 _BAR_ 32484,47 _BAR_
2 0 5 1 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov: bezpečnostní služby _BAR_ 916000 _BAR_ 764365 _BAR_ 871917,24 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 5 — Celkem _BAR_ 969000 _BAR_ 790784 _BAR_ 904401,71 _BAR_
2 0 7 0 _BAR_ Výstavba budov _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 7 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 8 0 _BAR_ Předběžné výdaje týkající se výstavby, nabytí nebo pronájmu nemovitého majetku _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 8 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 0 9 0 _BAR_ Ostatní výdaje _BAR_ 13000 _BAR_ 3392 _BAR_ 12000,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 9 — Celkem _BAR_ 13000 _BAR_ 3392 _BAR_ 12000,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 3948000 _BAR_ 3478485 _BAR_ 3945283,88 _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Nákup zařízení pro zpracování dat _BAR_ 200000 _BAR_ 32852 _BAR_ 456060,15 _BAR_
2 1 0 1 _BAR_ Software _BAR_ 441000 _BAR_ 151280 _BAR_ 104985,75 _BAR_
2 1 0 2 _BAR_ Ostatní externí služby _BAR_ 40000 _BAR_ 25000 _BAR_ 27232,— _BAR_
2 1 0 3 _BAR_ Údržba a opravy zařízení pro zpracování dat _BAR_ 45000 _BAR_ — _BAR_ 2418,21 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 726000 _BAR_ 209132 _BAR_ 590696,11 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 726000 _BAR_ 209132 _BAR_ 590696,11 _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Technické vybavení a zařízení _BAR_ 87000 _BAR_ 38787 _BAR_ 47576,79 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 87000 _BAR_ 38787 _BAR_ 47576,79 _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Nábytek pro kanceláře, ubytovací zařízení a sídlo _BAR_ 51000 _BAR_ 30180 _BAR_ 43530,60 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 51000 _BAR_ 30180 _BAR_ 43530,60 _BAR_
2 2 3 0 _BAR_ Nákup a dlouhodobý leasing vozidel _BAR_ 60000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 3 1 _BAR_ Údržba, používání a opravy a další výdaje na vozidla _BAR_ 87000 _BAR_ 38833 _BAR_ 68243,19 _BAR_
2 2 3 2 _BAR_ Pojištění vozidel _BAR_ 101000 _BAR_ 20756 _BAR_ 61092,36 _BAR_
2 2 3 3 _BAR_ Výdaje na pohonné hmoty _BAR_ 47000 _BAR_ 25955 _BAR_ 44461,32 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 295000 _BAR_ 85544 _BAR_ 173796,87 _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Výdaje na knihovnu, nákup knih, předplatné novin a časopisů _BAR_ 54000 _BAR_ 37006 _BAR_ 26346,23 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 54000 _BAR_ 37006 _BAR_ 26346,23 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 487000 _BAR_ 191516 _BAR_ 291250,49 _BAR_
2 3 0 0 _BAR_ Psací a kancelářské potřeby _BAR_ 104000 _BAR_ 105117 _BAR_ 132633,42 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 104000 _BAR_ 105117 _BAR_ 132633,42 _BAR_
2 3 1 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 91000 _BAR_ 60302 _BAR_ 33079,86 _BAR_
2 3 1 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ 11000 _BAR_ 6 _BAR_ 2300,23 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 1 — Celkem _BAR_ 102000 _BAR_ 60308 _BAR_ 35380,09 _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Různé soudní výdaje _BAR_ 36000 _BAR_ 22618 _BAR_ 13205,02 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 36000 _BAR_ 22618 _BAR_ 13205,02 _BAR_
2 3 3 0 _BAR_ Škody _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 4 0 _BAR_ Různá pojištění, přeprava zboží, stěhování jednotlivých oddělení a související manipulační náklady _BAR_ 29000 _BAR_ 18192 _BAR_ 26066,76 _BAR_
2 3 4 1 _BAR_ Uniformy a pracovní oděvy _BAR_ 11000 _BAR_ 7981 _BAR_ 11243,47 _BAR_
2 3 4 2 _BAR_ Překladatelské služby _BAR_ 30000 _BAR_ 6814 _BAR_ 16711,31 _BAR_
2 3 4 3 _BAR_ Úřední publikace, publikace k nabídkovému řízení a reprodukce dokumentů _BAR_ 94000 _BAR_ 56659 _BAR_ 53618,50 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 4 — Celkem _BAR_ 164000 _BAR_ 89646 _BAR_ 107640,04 _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Komunikační a informační činnosti _BAR_ 170000 _BAR_ 124903 _BAR_ 183908,11 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ 170000 _BAR_ 124903 _BAR_ 183908,11 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 576000 _BAR_ 402592 _BAR_ 472766,68 _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Poštovné a doručné _BAR_ 56000 _BAR_ 31949 _BAR_ 40215,47 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 56000 _BAR_ 31949 _BAR_ 40215,47 _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Telekomunikační předplatné a poplatky _BAR_ 750000 _BAR_ 656336 _BAR_ 964745,55 _BAR_
2 4 1 1 _BAR_ Nákup, instalace a údržba telekomunikačního zařízení a materiálu _BAR_ 120000 _BAR_ 84322 _BAR_ 44802,87 _BAR_
2 4 1 2 _BAR_ Údržba telekomunikačního zařízení a materiálu _BAR_ — _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 870000 _BAR_ 740657 _BAR_ 1009548,42 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 926000 _BAR_ 772606 _BAR_ 1049763,89 _BAR_
2 5 0 0 _BAR_ Schůze správní rady _BAR_ 120000 _BAR_ 62401 _BAR_ 52432,24 _BAR_
2 5 0 1 _BAR_ Ostatní schůze _BAR_ 18000 _BAR_ 8648 _BAR_ 4301,81 _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 0 — Celkem _BAR_ 138000 _BAR_ 71049 _BAR_ 56734,05 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 138000 _BAR_ 71049 _BAR_ 56734,05 _BAR_
2 9 0 0 _BAR_ Rezerva — hlava 2 _BAR_ 30000 _BAR_ 1957620 _BAR_ 1178504,89 _BAR_
_BAR_ Článek 2 9 0 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ 1957620 _BAR_ 1178504,89 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 9 — CELKEM _BAR_ 30000 _BAR_ 1957620 _BAR_ 1178504,89 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 6831000 _BAR_ 7083000 _BAR_ 7584999,99 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —INVESTICE DO NEMOVITÉHO MAJETKU, NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
2 0 0Nájem
2 0 0 0Nájem kanceláří
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
909000 _BAR_ 826264 _BAR_ 838018,47 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb nájemného za používané budovy nebo jejich části a nájemného za konferenční a skladové prostory, garáže a parkovací prostory.
2 0 0 1Nájem ubytování pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1415000 _BAR_ 1333476 _BAR_ 1433385,43 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 23 přílohy X tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí plateb nájemného za ubytování pro dočasné zaměstnance a souvisejících nákladů.
2 0 0 2Nájemné za sídlo
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
26000 _BAR_ 35918 _BAR_ 47052,28 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 23 přílohy X tohoto řádu, používaný v rámci Evropské agentury pro obnovu.
Tato položka je určena k pokrytí plateb nájemného za sídlo ředitele.
2 0 1Pojištění
2 0 1 0Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
47000 _BAR_ 5416 _BAR_ 11304,79 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb pojistného pro budovy nebo části budov používané agenturou.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
2 0 2 0Voda, plyn, elektřina, topení a nafta pro generátor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
162000 _BAR_ 117373 _BAR_ 153792,99 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí poplatků za plyn, vodu, elektřinu a topení a plateb za palivo pro generátory.
2 0 3Úklid a údržba
2 0 3 0Úklid a údržba budov, kanceláří a zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
309000 _BAR_ 260410 _BAR_ 227619,95 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na úklid a údržbu budov, kancelářského zařízení a vybavení, na čisticí a pomocné materiály.
2 0 4Zařízení prostor
2 0 4 0Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
98000 _BAR_ 105452 _BAR_ 317708,26 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na zařízení budov, např. změny vnitřního uspořádání, technických zařízení nebo jiné odborné práce zámečnické, elektroinstalační, instalatérské, malířské, s podlahovými krytinami apod.
Zahrnuje také náklady na nezbytné vybavení.
2 0 5Bezpečnost a ostraha budov
2 0 5 0Bezpečnost a ostraha budov: bezpečnostní vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
53000 _BAR_ 26419 _BAR_ 32484,47 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících s fyzickou a hmotnou bezpečností a ochranou osob a majetku, zejména na smlouvy o údržbě bezpečnostních zařízení a nákupu příslušného vybavení
2 0 5 1Bezpečnost a ostraha budov: bezpečnostní služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
916000 _BAR_ 764365 _BAR_ 871917,24 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících s fyzickou a hmotnou bezpečností a ochranou osob a majetku, zejména na smlouvy o ostraze budov a ujednání o bezpečnostní přepravě.
2 0 7Výstavba budov
2 0 7 0Výstavba budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k případnému pokrytí výdajů na stavbu budov.
2 0 8Předběžné výdaje týkající se výstavby, nabytí nebo pronájmu nemovitého majetku
2 0 8 0Předběžné výdaje týkající se výstavby, nabytí nebo pronájmu nemovitého majetku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na poplatky za finanční a technické poradenství před pořízením, pronajmutím nebo výstavbou budovy.
2 0 9Ostatní výdaje
2 0 9 0Ostatní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
13000 _BAR_ 3392 _BAR_ 12000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na budovy, zejména poplatků za správu nemovitostí v budovách s více nájemci, nákladů na prohlídky prostor, poplatků za služby (sběr odpadu apod.).
Pokrývá rovněž technickou pomoc, správní a právní poplatky související s rozsáhlým zařizováním prostor a nájmem prostor.
KAPITOLA 2 1 —ZPRACOVÁNÍ DAT
2 1 0Zařízení, náklady na zařízení a zpracování dat
2 1 0 0Nákup zařízení pro zpracování dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 32852 _BAR_ 456060,15 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nebo leasingu počítačů a periferních zařízení.
Zahrnuje rovněž náklady na servis, provoz, datová média, dokumentaci, další materiály atd.
2 1 0 1Software
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
441000 _BAR_ 151280 _BAR_ 104985,75 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na počítačové a poradenské služby, zejména pro:
- údržbu existujících aplikací,
- tvorbu nových aplikací a rozšíření současných aplikací (studie proveditelnosti, analýza, programování, implementace atd.),
- nákup, leasing a údržbu programových balíků a software atd.
2 1 0 2Ostatní externí služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 25000 _BAR_ 27232,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na provoz svěřený externím firmám (servisní podniky, pořizování dat atd.).
2 1 0 3Údržba a opravy zařízení pro zpracování dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
45000 _BAR_ — _BAR_ 2418,21 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na údržbu a opravy zařízení pro zpracování dat.
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S NÍM SPOJENÉ
2 2 0Technické vybavení a elektronické kancelářské zařízení
2 2 0 0Technické vybavení a zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
87000 _BAR_ 38787 _BAR_ 47576,79 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu a obnovy, prvotní instalace, údržby a oprav a leasingu zařízení na reprodukování a archivování dokumentace v jakékoli formě (papír, elektronická média); faxová zařízení, audiovizuální, knihovnická a tlumočnická zařízení (kabiny, sluchátka a přepínací zařízení pro simultánní tlumočení), psací stroje, kopírky, kalkulačky, generátory.
2 2 1Nábytek
2 2 1 0Nábytek pro kanceláře, ubytovací zařízení a sídlo
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
51000 _BAR_ 30180 _BAR_ 43530,60 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu, údržby, nájmu a oprav kancelářského nábytku, včetně ergonomického nábytku a polic na archivy, nábytku a vybavení pro ubytování dočasných zaměstnanců a pro sídlo ředitele.
2 2 3Vozidla
2 2 3 0Nákup a dlouhodobý leasing vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu a dlouhodobého leasingu vozidel.
2 2 3 1Údržba, používání a opravy a další výdaje na vozidla
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
87000 _BAR_ 38833 _BAR_ 68243,19 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na údržbu, používání a opravy dopravních prostředků, jakož i na další související výdaje (občasný pronájem vozidel, náklady na taxi atd.).
2 2 3 2Pojištění vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
101000 _BAR_ 20756 _BAR_ 61092,36 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pojištění vozidel.
2 2 3 3Výdaje na pohonné hmoty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
47000 _BAR_ 25955 _BAR_ 44461,32 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pohonné hmoty do vozidel.
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovnu
2 2 5 0Výdaje na knihovnu, nákup knih, předplatné novin a časopisů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
54000 _BAR_ 37006 _BAR_ 26346,23 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na nákupslovníků apod. a děl, dokumentů, knih, manuálů (v papírové nebo elektronické formě) souvisejících s činností agentury a nákladů na předplatné novin a časopisů.
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Psací a kancelářské potřeby
2 3 0 0Psací a kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
104000 _BAR_ 105117 _BAR_ 132633,42 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu psacích a kancelářských potřeb a spotřebního materiálu pro počítače.
2 3 1Poplatky za finanční služby
2 3 1 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
91000 _BAR_ 60302 _BAR_ 33079,86 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků za správu a programové operace.
2 3 1 1Kurzové ztráty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
11000 _BAR_ 6 _BAR_ 2300,23 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí kurzových ztrát vzniklých agentuře při správě rozpočtu za předpokladu, že tyto ztráty nemohou být kompenzovány kurzovými zisky.
2 3 2Různé soudní výdaje
2 3 2 0Různé soudní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
36000 _BAR_ 22618 _BAR_ 13205,02 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí soudních výdajů a služeb právníků sloužících jako poradci agentury a výdajů vzniklých z jejich pomoci v soudních sporech (soudní procesy, odvolání atd.), které nejsou pokryty jinými položkami rozpočtu.
2 3 3Škody
2 3 3 0Škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících se škodami, úroky a dluhy.
2 3 4Ostatní správní výdaje
2 3 4 0Různá pojištění, přeprava zboží, stěhování jednotlivých oddělení a související manipulační náklady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
29000 _BAR_ 18192 _BAR_ 26066,76 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých typů pojištění s výjimkou pojištění budov, nákladů na přepravu zboží mezi různými provozovnami a nákladů na stěhování v rámci budovy a manipulačních nákladů (příjem, skladování, rozmístění) spojených se zařízením, nábytkem a kancelářskými potřebami.
2 3 4 1Uniformy a pracovní oděvy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
11000 _BAR_ 7981 _BAR_ 11243,47 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu uniforem a pracovních oděvů.
2 3 4 2Překladatelské služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 6814 _BAR_ 16711,31 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na překladatelské služby.
2 3 4 3Úřední publikace, publikace k nabídkovému řízení a reprodukce dokumentů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
94000 _BAR_ 56659 _BAR_ 53618,50 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na úřední publikace a publikace k nabídkovému řízení a na reprodukci dokumentů.
2 3 5Komunikační a informační činnosti
2 3 5 0Komunikační a informační činnosti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
170000 _BAR_ 124903 _BAR_ 183908,11 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na informační činnosti agentury.
KAPITOLA 2 4 —POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY
2 4 0Poštovné a doručné
2 4 0 0Poštovné a doručné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
56000 _BAR_ 31949 _BAR_ 40215,47 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na poštovné a doručné dopisů a balíků.
2 4 1Telekomunikační poplatky
2 4 1 0Telekomunikační předplatné a poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
750000 _BAR_ 656336 _BAR_ 964745,55 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí předplatného, nákladů na kabelovou nebo rádiovou komunikaci a přenos dat (telefon, dálnopis, telegraf, televize, telekonference a videokonference) a předplatného síťových služeb (vnější elektronická pošta apod.) a poplatků za jejich využívání.
2 4 1 1Nákup, instalace a údržba telekomunikačního zařízení a materiálu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
120000 _BAR_ 84322 _BAR_ 44802,87 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na telekomunikační zařízení včetně kabelů: nákup, pronájem, instalace, údržba, dokumentace atd.
2 4 1 2Údržba telekomunikačního zařízení a materiálu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 2 5 —VÝDAJE NA SCHŮZE
2 5 0Formální a neformální schůze
2 5 0 0Schůze správní rady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
120000 _BAR_ 62401 _BAR_ 52432,24 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na organizaci schůzí správní rady.
2 5 0 1Ostatní schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
18000 _BAR_ 8648 _BAR_ 4301,81 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících s ostatními schůzemi.
KAPITOLA 2 9 —REZERVA — HLAVA 2
2 9 0Vyčleněná rezerva — hlava 2
2 9 0 0Rezerva — hlava 2
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 1957620 _BAR_ 1178504,89 _BAR_
Poznámky
Rezerva — hlava 2.
HLAVA 3
PROJEKTY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 1 0 0 _BAR_ Reforma veřejné správy _BAR_ 11000000 _BAR_ 7000000 _BAR_ 5000000,— _BAR_
3 1 0 1 _BAR_ Spravedlnost a vnitřní věci _BAR_ 5600000 _BAR_ 6500000 _BAR_ 5000000,— _BAR_
3 1 0 2 _BAR_ Energetika _BAR_ 4000000 _BAR_ 12200000 _BAR_ 14000000,— _BAR_
3 1 0 3 _BAR_ Životní prostředí _BAR_ 3000000 _BAR_ 2500000 _BAR_ 9500000,— _BAR_
3 1 0 4 _BAR_ Hospodářský rozvoj – všeobecně _BAR_ 16900000 _BAR_ 40400000 _BAR_ 6500000,— _BAR_
3 1 0 5 _BAR_ Hospodářský rozvoj – ekonomika venkova _BAR_ _BAR_ _BAR_ 5000000,— _BAR_
3 1 0 6 _BAR_ Univerzitní vzdělávání, odborné vzdělávání a profesní příprava a rozvoj lidských zdrojů _BAR_ 2000000 _BAR_ 2000000 _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 1 0 7 _BAR_ Podpora občanské společnosti _BAR_ 1000000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 1 0 8 _BAR_ GTAF a rezerva _BAR_ 1500000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 2000000,— _BAR_
3 1 0 9 _BAR_ Sociální a ekonomická infrastruktura _BAR_ _BAR_ _BAR_ 11280000,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 0 — Celkem _BAR_ 45000000 _BAR_ 72600000 _BAR_ 62280000,— _BAR_
3 1 1 0 _BAR_ Práva menšin a návrat _BAR_ 5000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 1 1 1 _BAR_ Integrovaná správa hranic _BAR_ 1500000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 1 — Celkem _BAR_ 6500000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 1 2 0 _BAR_ Domoda o kofinancování s UNMIK/KTA _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 2 — Celkem _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 51500000 _BAR_ 73000000 _BAR_ 62280000,— _BAR_
3 2 0 0 _BAR_ Reforma veřejné správy – rozvoj měst a obcí _BAR_ 34200000 _BAR_ 21000000 _BAR_ 2000000,— _BAR_
3 2 0 1 _BAR_ Správa veřejných financí _BAR_ _BAR_ _BAR_ 20000000,— _BAR_
3 2 0 2 _BAR_ Evropská integrace – nové struktury Unie _BAR_ _BAR_ 10300000 _BAR_ 9000000,— _BAR_
3 2 0 3 _BAR_ Spravedlnost a vnitřní věci _BAR_ 13800000 _BAR_ 12500000 _BAR_ 13000000,— _BAR_
3 2 0 4 _BAR_ Integrovaná správa hranic _BAR_ _BAR_ 6000000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 0 5 _BAR_ Reforma veřejné správy – zdravotnictví _BAR_ _BAR_ 8000000 _BAR_ 9500000,— _BAR_
3 2 0 6 _BAR_ Energetika _BAR_ 25500000 _BAR_ 42700000 _BAR_ 69000000,— _BAR_
3 2 0 7 _BAR_ Doprava _BAR_ 14000000 _BAR_ 16000000 _BAR_ 4500000,— _BAR_
3 2 0 8 _BAR_ Životní prostředí _BAR_ 9500000 _BAR_ 14000000 _BAR_ 12500000,— _BAR_
3 2 0 9 _BAR_ Ekonomika venkova – zemědělství _BAR_ _BAR_ 8000000 _BAR_ 7000000,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 0 — Celkem _BAR_ 97000000 _BAR_ 138500000 _BAR_ 146500000,— _BAR_
3 2 1 0 _BAR_ Privatizace a rozvoj podniků/investiční prostředí _BAR_ 16500000 _BAR_ 13000000 _BAR_ 13500000,— _BAR_
3 2 1 1 _BAR_ Rozvoj měst a obcí _BAR_ _BAR_ 21500000 _BAR_ 35000000,— _BAR_
3 2 1 2 _BAR_ Návrat/reintegrace uprchlíků a KDOs _BAR_ 12500000 _BAR_ 9000000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 1 3 _BAR_ Odborné vzdělávání a profesní příprava _BAR_ 3500000 _BAR_ 10000000 _BAR_ 13000000,— _BAR_
3 2 1 4 _BAR_ Občanská společnost _BAR_ 2000000 _BAR_ 4000000 _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 2 1 5 _BAR_ Média _BAR_ 2500000 _BAR_ 3200000 _BAR_ 6000000,— _BAR_
3 2 1 6 _BAR_ GTAF a rezerva _BAR_ 5000000 _BAR_ 2800000 _BAR_ 5000000,— _BAR_
3 2 1 7 _BAR_ Sousedský program _BAR_ _BAR_ 3400000 _BAR_ _BAR_
3 2 1 8 _BAR_ Obchod _BAR_ 8000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 1 — Celkem _BAR_ 50000000 _BAR_ 66900000 _BAR_ 73500000,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ 147000000 _BAR_ 205400000 _BAR_ 220000000,— _BAR_
3 3 0 0 _BAR_ Spravedlnost a vnitřní věci _BAR_ 3000000 _BAR_ _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 3 0 1 _BAR_ Energetika _BAR_ 1500000 _BAR_ _BAR_ 2000000,— _BAR_
3 3 0 2 _BAR_ Životní prostředí _BAR_ 3000000 _BAR_ _BAR_ 4000000,— _BAR_
3 3 0 3 _BAR_ Ekonomika venkova – zemědělství _BAR_ 1800000 _BAR_ _BAR_ 1500000,— _BAR_
3 3 0 4 _BAR_ Podpora občanské společnosti – média _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 3 0 5 _BAR_ GTAF a rezerva _BAR_ 1000000 _BAR_ 500000 _BAR_ 500000,— _BAR_
3 3 0 6 _BAR_ Reforma veřejné správy – všeobecně _BAR_ 3500000 _BAR_ 5000000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 7 _BAR_ Integrovaná správa hranic _BAR_ _BAR_ 4420000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 8 _BAR_ Doprava _BAR_ 4000000 _BAR_ 2580000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 9 _BAR_ Hospodářský rozvoj _BAR_ 2000000 _BAR_ 2000000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 0 — Celkem _BAR_ 19800000 _BAR_ 14500000 _BAR_ 12000000,— _BAR_
3 3 1 0 _BAR_ Univerzitní vzdělávání, odborné vzdělávání a profesní příprava a rozvoj lidských zdrojů _BAR_ _BAR_ 2000000 _BAR_ _BAR_
3 3 1 1 _BAR_ Návrat/reintegrace uprchlíků a KDOs _BAR_ 700000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 1 — Celkem _BAR_ 700000 _BAR_ 2000000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 20500000 _BAR_ 16500000 _BAR_ 12000000,— _BAR_
3 4 0 0 _BAR_ Vztahy mezi etniky a občanská společnost _BAR_ _BAR_ 3000000 _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 4 0 1 _BAR_ Rozvoj soukromého a finančního sektoru _BAR_ _BAR_ 5500000 _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 4 0 2 _BAR_ Obchod _BAR_ _BAR_ 4000000 _BAR_ 4000000,— _BAR_
3 4 0 3 _BAR_ Rozvoj místní infrastruktury _BAR_ 2000000 _BAR_ 8500000 _BAR_ 9000000,— _BAR_
3 4 0 4 _BAR_ Sociální soudržnost – odborné vzdělávání a profesní příprava _BAR_ _BAR_ 2500000 _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 4 0 5 _BAR_ Reforma systému soudnictví _BAR_ 1500000 _BAR_ 1500000 _BAR_ 2500000,— _BAR_
3 4 0 6 _BAR_ Integrovaná správa hranic _BAR_ _BAR_ 13000000 _BAR_ 4000000,— _BAR_
3 4 0 7 _BAR_ Přistěhovalectví a azyl _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 4 0 8 _BAR_ Boj proti kriminalitě _BAR_ 2000000 _BAR_ 8000000 _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 4 0 9 _BAR_ Životní prostředí – přeshraniční spolupráce _BAR_ 2000000 _BAR_ 2000000 _BAR_ 1000000,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 0 — Celkem _BAR_ 7500000 _BAR_ 48000000 _BAR_ 31500000,— _BAR_
3 4 1 0 _BAR_ GTAF a rezerva _BAR_ 1400000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 2000000,— _BAR_
3 4 1 1 _BAR_ Programy Společenství _BAR_ _BAR_ 2000000 _BAR_ _BAR_
3 4 1 2 _BAR_ Sousedský program _BAR_ _BAR_ 2800000 _BAR_ _BAR_
3 4 1 3 _BAR_ Práva menšin _BAR_ 2000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 4 1 4 _BAR_ Reforma veřejné správy _BAR_ 10700000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 4 1 5 _BAR_ Investiční prostředí _BAR_ 3600000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 1 — Celkem _BAR_ 17700000 _BAR_ 5800000 _BAR_ 2000000,— _BAR_
3 4 2 0 _BAR_ Prostředky od dánského ministerstva zahraničních věcí pro projekty městské ekologické infrastruktury _BAR_ _BAR_ _BAR_ 4034172,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 2 — Celkem _BAR_ _BAR_ _BAR_ 4034172,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 — CELKEM _BAR_ 25200000 _BAR_ 53800000 _BAR_ 37534172,— _BAR_
3 6 0 _BAR_ Unie Srbska a Černé Hory _BAR_ 7000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 6 — CELKEM _BAR_ 7000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 251200000 _BAR_ 348700000 _BAR_ 331814172,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 276512000 _BAR_ 374629000 _BAR_ 358614171,98 _BAR_
Článek 4 nařízení Rady (ES) č. 2666/2000 ze dne 5. prosince 2000 o pomocí pro Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Chorvatsko, Svazovou republiku Jugoslávii a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1628/96 a kterým se mění nařízení (EHS) č. 3906/89 a (EHS) č. 1360/90 a rozhodnutí 97/256/ES a 1999/311/ES. Článek 1 nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 o Evropské agentuře pro obnovu.
2415/2001 ze dne 10. prosince 2001, kterým se mění nařízení (ES) č. 2666/2000 o pomoci pro Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Chorvatsko, Svazovou republiku Jugoslávii a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, a nařízení (ES) č.
2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu.
2 rámcového finančního nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, se rozpočet a pozměňovací rozpočty v konečném znění zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie do dvou měsíců od přijetí.
KAPITOLA 3 1 —ROČNĺ PROGRAM PRO KOSOVO
3 1 0Roční program pro Kosovo
3 1 0 0Reforma veřejné správy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
11000000 _BAR_ 7000000 _BAR_ 5000000,— _BAR_
3 1 0 1Spravedlnost a vnitřní věci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5600000 _BAR_ 6500000 _BAR_ 5000000,— _BAR_
3 1 0 2Energetika
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4000000 _BAR_ 12200000 _BAR_ 14000000,— _BAR_
3 1 0 3Životní prostředí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000000 _BAR_ 2500000 _BAR_ 9500000,— _BAR_
3 1 0 4Hospodářský rozvoj – všeobecně
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
16900000 _BAR_ 40400000 _BAR_ 6500000,— _BAR_
3 1 0 5Hospodářský rozvoj – ekonomika venkova
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ 5000000,— _BAR_
3 1 0 6Univerzitní vzdělávání, odborné vzdělávání a profesní příprava a rozvoj lidských zdrojů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000000 _BAR_ 2000000 _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 1 0 7Podpora občanské společnosti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 1 0 8GTAF a rezerva
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1500000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 2000000,— _BAR_
3 1 0 9Sociální a ekonomická infrastruktura
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ 11280000,— _BAR_
3 1 1Roční program pro Kosovo
3 1 1 0Práva menšin a návrat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 1 1 1Integrovaná správa hranic
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1500000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 1 2Umístění prostředků dalších dárců
3 1 2 0Domoda o kofinancování s UNMIK/KTA
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 2 —ROČNĺ PROGRAM PRO SRBSKO
3 2 0Roční program pro Srbsko
3 2 0 0Reforma veřejné správy – rozvoj měst a obcí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
34200000 _BAR_ 21000000 _BAR_ 2000000,— _BAR_
3 2 0 1Správa veřejných financí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ 20000000,— _BAR_
3 2 0 2Evropská integrace – nové struktury Unie
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 10300000 _BAR_ 9000000,— _BAR_
3 2 0 3Spravedlnost a vnitřní věci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
13800000 _BAR_ 12500000 _BAR_ 13000000,— _BAR_
3 2 0 4Integrovaná správa hranic
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 6000000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 0 5Reforma veřejné správy – zdravotnictví
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 8000000 _BAR_ 9500000,— _BAR_
3 2 0 6Energetika
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25500000 _BAR_ 42700000 _BAR_ 69000000,— _BAR_
3 2 0 7Doprava
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
14000000 _BAR_ 16000000 _BAR_ 4500000,— _BAR_
3 2 0 8Životní prostředí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9500000 _BAR_ 14000000 _BAR_ 12500000,— _BAR_
3 2 0 9Ekonomika venkova – zemědělství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 8000000 _BAR_ 7000000,— _BAR_
3 2 1Roční program pro Srbsko
3 2 1 0Privatizace a rozvoj podniků/investiční prostředí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
16500000 _BAR_ 13000000 _BAR_ 13500000,— _BAR_
3 2 1 1Rozvoj měst a obcí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 21500000 _BAR_ 35000000,— _BAR_
3 2 1 2Návrat/reintegrace uprchlíků a KDOs
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
12500000 _BAR_ 9000000 _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 1 3Odborné vzdělávání a profesní příprava
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3500000 _BAR_ 10000000 _BAR_ 13000000,— _BAR_
3 2 1 4Občanská společnost
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000000 _BAR_ 4000000 _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 2 1 5Média
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2500000 _BAR_ 3200000 _BAR_ 6000000,— _BAR_
3 2 1 6GTAF a rezerva
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000000 _BAR_ 2800000 _BAR_ 5000000,— _BAR_
3 2 1 7Sousedský program
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 3400000 _BAR_ _BAR_
3 2 1 8Obchod
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 3 —ROČNĺ PROGRAM PRO ČERNU HORU
3 3 0Roční program pro Černou Horu
3 3 0 0Spravedlnost a vnitřní věci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000000 _BAR_ _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 3 0 1Energetika
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1500000 _BAR_ _BAR_ 2000000,— _BAR_
3 3 0 2Životní prostředí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000000 _BAR_ _BAR_ 4000000,— _BAR_
3 3 0 3Ekonomika venkova – zemědělství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1800000 _BAR_ _BAR_ 1500000,— _BAR_
3 3 0 4Podpora občanské společnosti – média
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 3 0 5GTAF a rezerva
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000000 _BAR_ 500000 _BAR_ 500000,— _BAR_
3 3 0 6Reforma veřejné správy — všeobecně
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3500000 _BAR_ 5000000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 7Integrovaná správa hranic
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 4420000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 8Doprava
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4000000 _BAR_ 2580000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 9Hospodářský rozvoj
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000000 _BAR_ 2000000 _BAR_ _BAR_
3 3 1Roční program pro Černou Horu
3 3 1 0Univerzitní vzdělávání, odborné vzdělávání a profesní příprava a rozvoj lidských zdrojů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 2000000 _BAR_ _BAR_
3 3 1 1Návrat/reintegrace uprchlíků a KDOs
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
700000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 4 —ROČNĺ PROGRAM PRO BÝVALOU JUGOSLÁVSKOU REPUBLIKU MAKEDONII
3 4 0Roční program pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii
3 4 0 0Vztahy mezi etniky a občanská společnost
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 3000000 _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 4 0 1Rozvoj soukromého a finančního sektoru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 5500000 _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 4 0 2Obchod
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 4000000 _BAR_ 4000000,— _BAR_
3 4 0 3Rozvoj místní infrastruktury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000000 _BAR_ 8500000 _BAR_ 9000000,— _BAR_
3 4 0 4Sociální soudržnost – odborné vzdělávání a profesní příprava
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 2500000 _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 4 0 5Reforma systému soudnictví
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1500000 _BAR_ 1500000 _BAR_ 2500000,— _BAR_
3 4 0 6Integrovaná správa hranic
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 13000000 _BAR_ 4000000,— _BAR_
3 4 0 7Přistěhovalectví a azyl
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 4 0 8Boj proti kriminalitě
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000000 _BAR_ 8000000 _BAR_ 3000000,— _BAR_
3 4 0 9Životní prostředí – přeshraniční spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000000 _BAR_ 2000000 _BAR_ 1000000,— _BAR_
3 4 1Roční program pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii
3 4 1 0GTAF a rezerva
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1400000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 2000000,— _BAR_
3 4 1 1Programy Společenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 2000000 _BAR_ _BAR_
3 4 1 2Sousedský program
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 2800000 _BAR_ _BAR_
3 4 1 3Práva menšin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 4 1 4Reforma veřejné správy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10700000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 4 1 5Investiční prostředí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3600000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 4 2Umístění prostředků dalších dárců
3 4 2 0Prostředky od dánského ministerstva zahraničních věcí pro projekty městské ekologické infrastruktury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ 4034172,— _BAR_
KAPITOLA 3 6 —UNIE STÁTŮ
3 6 0Unie Srbska a Černé Hory
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Plán obsazení pracovních míst na rok 2005
_BAR_ 2003 (schváleno: 17.12.2002) _BAR_ 2003 (rev. 1: 18.2.2003) _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
Dočasní zaměstnanci v Prištině _BAR_ 40 _BAR_ 35 _BAR_ 29 _BAR_ 24 _BAR_
A*15 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*14 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*12 _BAR_ 18 _BAR_ 16 _BAR_ 12 _BAR_ 10 _BAR_
A*11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*10 _BAR_ 12 _BAR_ 11 _BAR_ 11 _BAR_ 9 _BAR_
A*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*11 _BAR_ 7 _BAR_ 7 _BAR_ 5 _BAR_ _BAR_
B*10 _BAR_ _BAR_
B*9 _BAR_ _BAR_
B*8 _BAR_ _BAR_
B*7 _BAR_ _BAR_
B*6 _BAR_ _BAR_
B*5 _BAR_ 5 _BAR_
B*4 _BAR_ _BAR_
B*3 _BAR_ _BAR_
C _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Místní zaměstnanci v Prištině _BAR_ 59 _BAR_ 61 _BAR_ 55 _BAR_ 54 _BAR_
Skupina I _BAR_ 13 _BAR_ 13 _BAR_ 11 _BAR_ 11 _BAR_
Skupina II _BAR_ 16 _BAR_ 18 _BAR_ 16 _BAR_ 15 _BAR_
Skupina III _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_
Skupina IV _BAR_ 18 _BAR_ 18 _BAR_ 18 _BAR_ 17 _BAR_
Skupina V _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_ 6 _BAR_
Skupina VI _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Dočasní zaměstnanci v Soluni _BAR_ 17 _BAR_ 21 _BAR_ 28 _BAR_ 36 _BAR_
A*15 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*12 _BAR_ 4 _BAR_ 8 _BAR_ 12 _BAR_ 14 _BAR_
A*11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*10 _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_ 9 _BAR_
A*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*11 _BAR_ 8 _BAR_ 8 _BAR_ 10 _BAR_ _BAR_
B*10 _BAR_ _BAR_
B*9 _BAR_ _BAR_
B*8 _BAR_ 2 _BAR_
B*7 _BAR_ _BAR_
B*6 _BAR_ _BAR_
B*5 _BAR_ 9 _BAR_
B*4 _BAR_ _BAR_
B*3 _BAR_ _BAR_
Místní zaměstnanci v Soluni _BAR_ 20 _BAR_ 26 _BAR_ 28 _BAR_ 28 _BAR_
Skupina I _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_ 7 _BAR_ 7 _BAR_
Skupina II _BAR_ 11 _BAR_ 16 _BAR_ 17 _BAR_ 17 _BAR_
Skupina III _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_
Skupina IV _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Dočasní zaměstnanci v Bělehradě _BAR_ 36 _BAR_ 35 _BAR_ 29 _BAR_ 29 _BAR_
A*15 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*14 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*12 _BAR_ 17 _BAR_ 16 _BAR_ 17 _BAR_ 17 _BAR_
A*11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*10 _BAR_ 12 _BAR_ 11 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_
A*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*7 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*11 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_
B*10 _BAR_ 1 _BAR_
B*9 _BAR_ _BAR_
B*8 _BAR_ _BAR_
B*7 _BAR_ _BAR_
B*6 _BAR_ _BAR_
B*5 _BAR_ 3 _BAR_
B*4 _BAR_ _BAR_
B*3 _BAR_ _BAR_
C _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Místní zaměstnanci v Bělehradě _BAR_ 64 _BAR_ 64 _BAR_ 62 _BAR_ 62 _BAR_
Skupina I _BAR_ 6 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 3 _BAR_
Skupina II _BAR_ 28 _BAR_ 30 _BAR_ 28 _BAR_ 29 _BAR_
Skupina III _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_
Skupina IV _BAR_ 17 _BAR_ 17 _BAR_ 17 _BAR_ 16 _BAR_
Skupina V _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_
Skupina VI _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Dočasní zaměstnanci v Podgoricy _BAR_ 7 _BAR_ 7 _BAR_ 4 _BAR_ 3 _BAR_
A*15 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*14 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*12 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
A*11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*10 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*11 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
B*10 _BAR_ _BAR_
B*9 _BAR_ _BAR_
B*8 _BAR_ _BAR_
B*7 _BAR_ _BAR_
B*6 _BAR_ _BAR_
B*5 _BAR_ _BAR_
B*4 _BAR_ _BAR_
B*3 _BAR_ — _BAR_
Místní zaměstnanci
Rozpočet Evropské agentury pro životní prostředí na rozpočtový rok 2005
(2005/279/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ A PŘÍSPĚVEK EVROPSKÉHO SDRUŽENÍ VOLNÉHO OBCHODU (ESVO) _BAR_ 31344000 _BAR_ 31112000 _BAR_ 27521141 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 31344000 _BAR_ 31112000 _BAR_ 27521141 _BAR_
2 0 _BAR_ VÝNOSY Z PRODEJE MOVITÉHO A NEMOVITÉHO MAJETKU _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 _BAR_ VÝNOSY Z PRONÁJMU NÁBYTKU A ZAŘÍZENÍ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 _BAR_ ÚHRADY RŮZNÝCH VÝDAJŮ _BAR_ 800000 _BAR_ 2500000 _BAR_ — _BAR_
2 3 _BAR_ ÚHRADY RŮZNÝCH VÝDAJŮ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 4 _BAR_ DARY A DĚDICTVÍ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 5 _BAR_ RŮZNÉ PŘÍJMY _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 800000 _BAR_ 2500000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 32144000 _BAR_ 33612000 _BAR_ 27521141 _BAR_
HLAVA 1
DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ, PŘÍSPĚVEK OD EVROPSKÉHO SDRUŽENÍ VOLNÉHO OBCHODU (ESVO) A PŘÍSPĚVKY OD NOVÝCH ČLENSKÝCH STÁTŮ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 0 _BAR_ Dotace od Evropského společenství _BAR_ 26900000 _BAR_ 27200000 _BAR_ 21380000 _BAR_
1 0 1 _BAR_ Příspěvek od ESVO _BAR_ 579000 _BAR_ 579000 _BAR_ 461808 _BAR_
1 0 2 _BAR_ Příspěvky od nových členských států _BAR_ 3865000 _BAR_ 3333000 _BAR_ 5679333 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 31344000 _BAR_ 31112000 _BAR_ 27521141 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 31344000 _BAR_ 31112000 _BAR_ 27521141 _BAR_
Poznámky
Dotace od Evropského společenství, včetně rezervy požadované Evropským parlamentem, a příspěvek od ESVO v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
KAPITOLA 1 0 —DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ A PŘÍSPĚVEK EVROPSKÉHO SDRUŽENÍ VOLNÉHO OBCHODU (ESVO)
1 0 0Dotace od Evropského společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
26900000 _BAR_ 27200000 _BAR_ 21380000 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1).
Včetně částky 1500000 EUR v roce 1996 jako rezervy požadované Evropským parlamentem.
1 0 1Příspěvek od ESVO
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
579000 _BAR_ 579000 _BAR_ 461808 _BAR_
Poznámky
Příspěvky ze států ESVO v rámci Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
1 0 2Příspěvky od nových členských států
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
3865000 _BAR_ 3333000 _BAR_ 5679333 _BAR_
Poznámky
Příspěvky od nových členských států.
HLAVA 2
RŮZNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Výnosy z prodeje movitého a nemovitého majetku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 0 _BAR_ Výnosy z pronájmu nábytku a zařízení _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 0 _BAR_ Úhrady v rámci programu "X-Compliance/AGRI (R0)" _BAR_ 500000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 1 _BAR_ Úhrady v rámci programu "Biologická rozmanitost" _BAR_ 300000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 2 _BAR_ Úhrady v rámci programu "EuropeAid" _BAR_ p.m. _BAR_ 2000000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 7 _BAR_ Úhrady v rámci ostatních programů EU _BAR_ p.m. _BAR_ 500000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 8 _BAR_ Úhrady od třetích stran _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 9 _BAR_ Příjmy a příspěvky za služby poskytované za úplatu _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 800000 _BAR_ 2500000 _BAR_ — _BAR_
2 3 0 _BAR_ Úhrady různých výdajů _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 4 0 _BAR_ Dary a dědictví _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 5 0 _BAR_ Příjmy z investic nebo poskytnutých půjček, bankovní úroky nebo jiné položky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 5 1 _BAR_ Zisk z kurzových rozdílů _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 800000 _BAR_ 2500000 _BAR_ — _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 32144000 _BAR_ 33612000 _BAR_ 27521141 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —VÝNOSY Z PRODEJE MOVITÉHO A NEMOVITÉHO MAJETKU
2 0 0Výnosy z prodeje movitého a nemovitého majetku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 2 1 —VÝNOSY Z PRONÁJMU NÁBYTKU A ZAŘÍZENÍ
2 1 0Výnosy z pronájmu nábytku a zařízení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 2 2 —ÚHRADY RŮZNÝCH VÝDAJŮ
2 2 0Úhrady v rámci programu "X-Compliance/AGRI (R0)"
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
500000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Úhrada výdajů za služby poskytnuté v rámci jiných programů EU.
2 2 1Úhrady v rámci programu "Biologická rozmanitost"
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
300000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Úhrady výdajů za služby poskytnuté v rámci jiných programů EU.
2 2 2Úhrady v rámci programu "EuropeAid"
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 2000000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Úhrady výdajů za služby poskytnuté v rámci programu EuropeAid.
2 2 7Úhrady v rámci ostatních programů EU
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 500000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Úhrady výdajů za služby poskytnuté v rámci ostatních programů EU.
2 2 8Úhrady od třetích stran
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Úhrady výdajů za služby poskytnuté třetím stranám.
2 2 9Příjmy a příspěvky za služby poskytované za úplatu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Příjmy z investic nebo poskytnutých půjček, bankovní úroky nebo jiné položky.
KAPITOLA 2 3 —ÚHRADY RŮZNÝCH VÝDAJŮ
2 3 0Úhrady různých výdajů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato částka je určena na úhradu drobných výdajů (soukromé telefonní hovory atd.)
KAPITOLA 2 4 —DARY A DĚDICTVÍ
2 4 0Dary a dědictví
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 2 5 —RŮZNÉ PŘÍJMY
2 5 0Příjmy z investic nebo poskytnutých půjček, bankovní úroky nebo jiné položky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato částka zahrnuje bankovní úroky připsané ve prospěch agentury.
2 5 1Zisk z kurzových rozdílů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Návrh vnitřního finančního ustanovení Evropské agentury pro životní prostředí přijaté správní radou.
Ztráta a zisk z kurzových rozdílů vzniklé při převodech finančních prostředků mohou být koncem každého rozpočtového roku zúčtovány, pokud bude nutné vystavit příjmový doklad.
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 13010000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 2 _BAR_ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S PŘIJÍMÁNÍM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ _BAR_ 220000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A SLUŽEBNÍ CESTY _BAR_ 650000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 670000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 14550000 _BAR_ 13653000 _BAR_ 11541933,— _BAR_
2 1 _BAR_ NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 2571000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE _BAR_ 305000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 340000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 4 _BAR_ VÝDAJE NA POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA ZASEDÁNÍ _BAR_ 300000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 6 _BAR_ ŘÍZENÍ AGENTURY S OHLEDEM NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 7 _BAR_ PUBLIKACE A INFORMAČNÍ MATERIÁLY _BAR_ 25000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 3576000 _BAR_ 3040000 _BAR_ 2853159,— _BAR_
3 3 _BAR_ ZDROJE _BAR_ 11052000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 5 _BAR_ STRATEGICKÁ ČINNOST _BAR_ 2966000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 14018000 _BAR_ 16919000 _BAR_ 13129050,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 32144000 _BAR_ 33612000 _BAR_ 27521142,— _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 6700000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 705000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvek za práci v zahraničí _BAR_ 868000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Asistenční příspěvky _BAR_ 29000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 0 4 _BAR_ Cestovní příspěvek _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 8304000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 1 1 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 240000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Ostatní externí personál, odborníci _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 1 4 _BAR_ Zaměstnanci agentury _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 1 5 _BAR_ Vyslaní národní odborníci _BAR_ 920000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 1 6 _BAR_ Technická podpora _BAR_ 80000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 1 7 _BAR_ Vědci na stáži _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 1 8 _BAR_ Smluvní pracovníci _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 1340000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 2 0 _BAR_ Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení _BAR_ 287000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 2 1 _BAR_ Příspěvky pro případ nezaměstnanosti _BAR_ 74000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 2 — Celkem _BAR_ 361000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvky při narození a úmrtí _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu _BAR_ 230000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 4 5 _BAR_ Zvláštní příspěvek pro účetní a pro správce zálohových účtů _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 4 6 _BAR_ Vznik a zachování nároků na důchod _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 232000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 5 0 _BAR_ Přesčasy _BAR_ 6000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ 6000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 6 0 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ 2747000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 6 — Celkem _BAR_ 2747000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 7 0 _BAR_ Externí tlumočníci a konferenční služby _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 7 2 _BAR_ Ostatní služby a práce zaslaná k překladu a přepsání/společné Překladatelské středisko v Lucemburku _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 13010000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 2 0 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s přijímáním nových zaměstnanců _BAR_ 220000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 0 — Celkem _BAR_ 220000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 2 — CELKEM _BAR_ 220000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 3 0 0 _BAR_ Výdaje na mise _BAR_ 650000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 650000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 650000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 4 0 0 _BAR_ Restaurace a jídelny _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 0 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 4 1 0 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 1 — Celkem _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 4 2 0 _BAR_ Rozvoj kvalifikace, rozvoj organizace _BAR_ 480000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 2 — Celkem _BAR_ 480000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 670000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 14550000 _BAR_ 13653000 _BAR_ 11541933,— _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci, kteří zastávají místo stanovené v organizační struktuře
1 1 0 0Základní platy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6700000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí základních platů zaměstnanců, jak jsou uvedeni v organizační struktuře, na základě nařízení a předpisů platných pro ostatní zaměstnance Evropských společenství a na základě pravděpodobných úprav.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
705000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tyto rodinné přídavky zahrnují:
- příspěvek na domácnost,
- příspěvěk na vyživované dítě či jiné závislé osoby,
- příspěvky na vzdělání.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 0 2Příspěvek za práci v zahraničí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
868000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tyto příspěvky za práci v zahraničí dosahují 16 % ze součtu základního platu, příspěvků na domácnost a příspěvků na vyživované dítě.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 0 3Asistenční příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
29000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
1 1 0 4Cestovní příspěvek
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků předpokládaných ve Služebním řádu, zejména v článku 15 přílohy VII tohoto řádu.
1 1 1Ostatní zaměstnanci
1 1 1 1Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
240000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na platy pomocných zaměstnanců a na příspěvky do systému sociálního zabezpečení odváděné agenturou, kromě částek placených ve formě úpravy platů, které jsou zařazeny do článku 1 1 6.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na platy místních zaměstnanců a na příspěvky do systému sociálního zabezpečení odváděné agenturou za místní zaměstnance.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 1 3Ostatní externí personál, odborníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na platy dočasných zaměstnanců.
1 1 1 4Zaměstnanci agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na platy prozatímních zaměstnanců.
1 1 1 5Vyslaní národní odborníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
920000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na dočasné vyslání či předchodné zaměstnání národních úředníků nebo jiných odborníků v agentuře nebo jejich povolání ke krátkodobým konzultacím.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 1 6Technická podpora
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
1 1 1 7Vědci na stáži
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1).
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vědce povolané ke krátkodobým konzultacím do agentury.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvku budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 1 8Smluvní pracovníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1).
Tato položka je určena k pokrytí platů smluvních pracovníků (CEOS, články 3a a 3b) pracujících pro správu.
1 1 2Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení
1 1 2 0Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
287000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků zaměstnavatele na národní sociální zabezpečení nebo příspěvků zaměstnavatele na:
- zdravotní pojištění placené agenturou,
- úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání placené agenturou,
- pojištění pro případ ztráty zaměstnání placené agenturou.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 2 1Příspěvky pro případ nezaměstnanosti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
74000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na příspěvky na pojištění pro případ ztráty zaměstnání placené agenturou ve prospěch dočasných zaměstnanců.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 4Různé příspěvky a granty
1 1 4 0Příspěvky při narození a úmrtí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
1 1 4 1Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
230000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 4 5Zvláštní příspěvek pro účetní a pro správce zálohových účtů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
1 1 4 6Vznik a zachování nároků na důchod
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1).
1 1 5Přesčasy
1 1 5 0Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Zaměstnanci v kategoriích C a D budou mít za odpracované přesčasy nárok na náhradní volno či výplatu mzdy dle hodinové sazby.
Totéž platí pro místní zaměstnance, pokud nejsou přesčasy kompenzovány volnem.
1 1 6Úpravy platů
1 1 6 0Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2747000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů vzniklých v souvislosti s úpravou platů v souladu s rozhodnutím Rady.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvku budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 0Externí tlumočníci a konferenční služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí honorářů a cestovních výdajů externích tlumočníků a konferenčních techniků, včetně úhrady za služby tlumočníků Komise.
1 1 7 2Ostatní služby a práce zaslaná k překladu a přepsání/společné Překladatelské středisko v Lucemburku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí:
- nákladů na služby externích a dočasných překladatelů a přepsání textů,
- nákladů na služby a práce zaslané k překladu a přepsání do Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie v Lucemburku.
KAPITOLA 1 2 —VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S PŘIJÍMÁNÍM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ
1 2 0Různé výdaje v souvislosti s přijímáním nových zaměstnanců
1 2 0 0Různé výdaje v souvislosti s přijímáním nových zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
220000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vynaložených v souvislosti s přijímáním nových zaměstnanců, se zahrnutím nákladů na zveřejnění volné pozice, cestovních nákladů a denních příspěvků pro kandidáty, vyzvané k nástupu na volné pracovní místo, nákladů na organizaci skupinových náborových testů a výdajů na lékařské prohlídky při přijetí.
KAPITOLA 1 3 —MISE A SLUŽEBNÍ CESTY
1 3 0Výdaje na mise
1 3 0 0Výdaje na mise
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
650000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na služební cesty zaměstnanců agentury.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Restaurace a jídelny
1 4 0 0Restaurace a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů souvisejících s externím provozovatelem jídelny agentury a rovněž v souvislosti s určitým nutným vybavením jídelny.
1 4 1Lékařská služba
1 4 1 0Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na povinné roční lékařské prohlídky zaměstnanců.
1 4 2Rozvoj kvalifikace, rozvoj organizace
1 4 2 0Rozvoj kvalifikace, rozvoj organizace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
480000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí finančního příspěvku agentury k nákladům na rozvoj kvalifikace zaměstnanců a rozvoj organizace.
HLAVA 2
SPRÁVNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Nájemné _BAR_ 1830000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 1 0 1 _BAR_ Zálohy _BAR_ 60000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 1890000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 1 1 0 _BAR_ Pojištění _BAR_ 11000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 1 — Celkem _BAR_ 11000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 1 2 0 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 350000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 2 — Celkem _BAR_ 350000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 1 3 0 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 180000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 3 — Celkem _BAR_ 180000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 1 4 0 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 4 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 1 5 0 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 85000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 5 — Celkem _BAR_ 85000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 1 9 0 _BAR_ Ostatní výdaje _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 9 — Celkem _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 2571000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Kancelářská technika _BAR_ 70000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 70000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Nábytek _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 2 2 0 _BAR_ Technické zařízení a vybavení _BAR_ 55000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 2 — Celkem _BAR_ 55000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 2 3 0 _BAR_ Dopravní prostředky _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 2 3 1 _BAR_ Nájem dopravních prostředků _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 2 4 0 _BAR_ Zařízení, náklady na zařízení a operace spojené se zpracováním dat _BAR_ 65000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 4 — Celkem _BAR_ 65000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Výdaje na dokumentaci a knihovnu _BAR_ 65000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 65000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 305000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 0 0 _BAR_ Kancelářské potřeby _BAR_ 80000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 80000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 1 0 _BAR_ Poštovné za korespondenci a poplatky za doručení zásilek _BAR_ 90000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 1 1 _BAR_ Telefon, telegraf, telex, rozhlas, televize a fax _BAR_ 95000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 1 2 _BAR_ Dopravné _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 1 — Celkem _BAR_ 187000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 8000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 8000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 3 0 _BAR_ Výdaje na právní služby _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 4 0 _BAR_ Škody _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Ostatní služby a práce zaslaná k překladu a přepsání — společné Překladatelské středisko v Lucemburku _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 9 0 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 9 1 _BAR_ Ostatní _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 9 — Celkem _BAR_ 35000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 340000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Výdaje na pohoštění a reprezentaci _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 5 0 1 _BAR_ Správní rada _BAR_ 210000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 5 0 2 _BAR_ Vědecký výbor _BAR_ 90000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 0 — Celkem _BAR_ 300000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 300000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 6 0 1 _BAR_ Certifikace EMAS/zvyšování ohledu vůči životnímu prostředí v iniciativách agentury _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 6 0 — Celkem _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 6 — CELKEM _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 7 0 0 _BAR_ Publikace _BAR_ 25000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 7 0 — Celkem _BAR_ 25000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 7 — CELKEM _BAR_ 25000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 3576000 _BAR_ 3040000 _BAR_ 2853159,— _BAR_
KAPITOLA 2 1 —NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
2 1 0Nájemné
2 1 0 0Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1830000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí platby nájemného budovy či částí budovy nacházející se na adrese Kongens Nytorv 6, DK-1050 Kodaň.
2 1 0 1Zálohy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 1 1Pojištění
2 1 1 0Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
11000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů vzniklých v souvislosti s různými pojistnými smlouvami vztahujícími se na budovu na adrese Kongens Nytorv 6, DK-1050 Kodaň.
2 1 2Voda, plyn, elektřina a topení
2 1 2 0Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
350000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí běžných výdajů.
2 1 3Úklid a údržba
2 1 3 0Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
180000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na úklid a údržbu prostor využívaných agenturou (místnosti, systém vytápění, klimatizace, elektřina a voda).
2 1 4Zařízení prostor
2 1 4 0Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vybavení interiérů a na změny v uspořádání příček v budově.
2 1 5Bezpečnost a ostraha budov
2 1 5 0Bezpečnost a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
85000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na bezpečnost a ostrahu budovy na adrese Kongens Nytorv 6, DK-1050 Kodaň.
2 1 9Ostatní výdaje
2 1 9 0Ostatní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních běžných výdajů souvisejících s prostorami, pro které není vyčleněna samostatná položka, zejména daní, silničních poplatků, poplatků za kanalizaci, odvoz odpadu, čištění komínů atd.
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE
2 2 0Kancelářská technika
2 2 0 0Kancelářská technika
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
70000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu kancelářské techniky.
2 2 1Nábytek
2 2 1 0Nábytek
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nábytku.
2 2 2Technické zařízení a vybavení
2 2 2 0Technické zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
55000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na nákup a instalaci technického zařízení, jako např. informačních technologií, audiovizuální a kopírovací techniky, vybavení na archivování, pro knihovny a tlumočení a podobného vybavení, jakož i různých nástrojů pro údržbu budovy.
2 2 3Dopravní prostředky
2 2 3 0Dopravní prostředky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na koupi jednoho motorového vozidla nebo jiných dopravních prostředků k ύřednímu použití v rámci agentury.
2 2 3 1Nájem dopravních prostředků
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů pronájmu motorových vozidel v případě potřeby (konference atd.).
2 2 4Zařízení, náklady na zařízení a operace spojené se zpracováním dat
2 2 4 0Zařízení, náklady na zařízení a operace spojené se zpracováním dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu a/nebo pronájmu počítačů a periferních zařízení.
Rovněž pokrývá náklady na údržbu, provoz, opravy, datové nosiče, dokumentaci, další materiály apod.
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovnu
2 2 5 0Výdaje na dokumentaci a knihovnu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu knih, dokumentů a jiných neperiodických publikací a k pokrytí aktualizace stávajících souborů podle potřeb jednotlivých oddělení agentury.
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Kancelářské potřeby
2 3 0 0Kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pořizování fotokopií, nákup potřeb pro reprografické zařízení a kancelářských potřeb.
2 3 1Poštovné a telekomunikační poplatky
2 3 1 0Poštovné za korespondenci a poplatky za doručení zásilek
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
90000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na poštovné a poplatků za doručování zásilek, včetně zasílání balíků.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
2 3 1 1Telefon, telegraf, telex, rozhlas, televize a fax
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
95000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí:
- fixních nákladů na nájem, na telekomunikace, udržovacích poplatků a nákladů na opravy a údržbu zařízení,
- výdajů na telekomunikační zařízení, včetně kabeláže: tyto výdaje zahrnují nákup, pronájem, instalaci, údržbu, dokumentaci atd.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
2 3 1 2Dopravné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na dopravu při přepravě rozměrnějších zásilek.
2 3 2Poplatky za finanční služby
2 3 2 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 2 1Kurzové ztráty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí kurzových ztrát vzniklých agentuře při správě rozpočtu za předpokladu, že tyto ztráty nemohou být kompenzovány kurzovými zisky.
2 3 3Výdaje na právní služby
2 3 3 0Výdaje na právní služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 4Škody
2 3 4 0Škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 3 5Překlady
2 3 5 0Ostatní služby a práce zaslaná k překladu a přepsání – společné Překladatelské středisko v Lucemburku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí:
- nákladů na služby externích a dočasných překladatelů a přepsání textů,
- nákladů na služby a práce zaslané k překladu a přepsání do Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie v Lucemburku.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
2 3 9Ostatní správní výdaje
2 3 9 0Různá pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých pojistek (např. proti újmám způsobeným třetím stranám, vloupání atd.).
2 3 9 1Ostatní
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních správních výdajů, pro které není vyčleněna samostatná položka.
KAPITOLA 2 4 —VÝDAJE NA POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI
2 4 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci
2 4 0 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na reprezentaci.
KAPITOLA 2 5 —VÝDAJE NA ZASEDÁNÍ
2 5 0Výdaje na zasedání
2 5 0 1Správní rada
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
210000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na zasedání správní rady agentury (jako např. cestovní výdaje, denní příspěvky, pronájem potřebného materiálu, občerstvení atd.).
2 5 0 2Vědecký výbor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
90000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na zasedání vědeckého výboru agentury v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním pracovním programu agentury (jako např. cestovní výdaje, denní příspěvky, pronájem potřebného materiálu, občerstvení atd.) a rovněž k pokrytí odměn za služby poskytované členy vědeckého výboru.
Předpokládá se možnost příspěvků z jiných programů EU a od třetích stran.
Všechny finanční příspěvky budou zařazeny do kapitoly 2 2 prohlášení o příjmech a mohou vést k uvolnění dalších položek.
KAPITOLA 2 6 —ŘÍZENÍ AGENTURY S OHLEDEM NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
2 6 0Řízení agentury s ohledem na životní prostředí
2 6 0 1Certifikace EMAS/zvyšování ohledu vůči životnímu prostředí v iniciativách agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na získání certifikace EMAS agenturou.
KAPITOLA 2 7 —PUBLIKACE A INFORMAČNÍ MATERIÁLY
2 7 0Publikace a informační materiály
2 7 0 0Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména článek 2 tohoto nařízení.
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 3 1 1 _BAR_ Smluvní pracovníci _BAR_ 1228000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 1 2 _BAR_ Jednání _BAR_ 1050000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 1 — Celkem _BAR_ 2278000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 2 1 _BAR_ Infrastruktura informačních technologií/zajištění kvality _BAR_ 2064000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 2 2 _BAR_ Systémy informačních technologií a komunikace _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 2 3 _BAR_ Organizační záležitosti/komunikace _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 2 4 _BAR_ Překlady _BAR_ 600000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 2 — Celkem _BAR_ 3064000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 3 1 _BAR_ ETC ACC – Ovzduší a klimatické změny _BAR_ 2020000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 3 2 _BAR_ ETC WTR – Voda _BAR_ 1010000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 3 3 _BAR_ ETC NPB – Ochrana přírody a biologická rozmanitost _BAR_ 845000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 3 4 _BAR_ ETC TE – Suchozemské prostředí _BAR_ 1045000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 3 3 5 _BAR_ ETC – Odpad a toky materiálu _BAR_ 790000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 3 — Celkem _BAR_ 5710000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 11052000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 5 1 0 _BAR_ SA1 Strategické přístupy k poskytování informačního systému _BAR_ 1666000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 1 — Celkem _BAR_ 1666000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 5 2 0 _BAR_ SA2 Řešení problematiky klimatických změn _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 5 3 0 _BAR_ SA3 Řešení úbytku biologické rozmanitosti a pochopení prostorových změn _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 3 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 5 4 0 _BAR_ SA4 Ochrana lidského zdraví a kvality života _BAR_ 120000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 4 — Celkem _BAR_ 120000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 5 5 0 _BAR_ SA5 Udržitelný způsob využívání a hospodaření s přírodními zdroji a odpady _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 5 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 5 6 0 _BAR_ SA6 EEA v širších světových souvislostech _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 6 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 5 7 0 _BAR_ SA7 Podpora udržitelného rozvoje a opatření v oblasti životního prostředí _BAR_ 1000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 7 — Celkem _BAR_ 1000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 5 — CELKEM _BAR_ 2966000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 14018000 _BAR_ 16919000 _BAR_ 13129050,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 32144000 _BAR_ 33612000 _BAR_ 27521142,— _BAR_
KAPITOLA 3 3 —ZDROJE
3 3 1Provozní podpora
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 ze dne 7. května 1990 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí (Úř. věst.
L 120, 11.5.1990, s. 1), a zejména články 16 a 17 tohoto nařízení.
3 3 1 1Smluvní pracovníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1228000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na platy smluvních zaměstnanců a na příspěvky do systému sociálního zabezpečení odváděné agenturou.
3 3 1 2Jednání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1050000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na jednání expertů, které EEA oslovila v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním plánu řízení EEA (AMP).
Pro období do roku 2004 viz položka rozpočtu 3 1 0 0 a pro období do roku 1999 viz položka 2 5 0 2.
3 3 2Výpočetní technika a komunikace
3 3 2 1Infrastruktura informačních technologií/zajištění kvality
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2064000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na infrastrukturu informačních technologií/zajištění kvality v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním plánu řízení EEA (AMP).
3 3 2 2Systémy informačních technologií a komunikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na systémy informačních technologií/komunikaci v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním plánu řízení EEA (AMP).
3 3 2 3Organizační záležitosti/komunikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
400000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na organizační záležitosti/komunikaci v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním plánu řízení EEA (AMP).
3 3 2 4Překlady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
600000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí:
- nákladů na služby externích a dočasných překladatelů a přepsání textů,
- nákladů na služby a práce zaslané k překladu a přepsání do Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie v Lucemburku.
3 3 3Evropská tematická centra
3 3 3 1ETC ACC – Ovzduší a klimatické změny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2020000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na ETC ACC – Ovzduší a klimatické změny v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním plánu řízení EEA (AMP).
3 3 3 2ETC WTR – Voda
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1010000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na ETC WTR – Voda v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním plánu řízení EEA (AMP).
3 3 3 3ETC NPB – Ochrana přírody a biologická rozmanitost
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
845000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na ETC NPB – Ochrana přírody a biologická rozmanitost v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním plánu řízení EEA (AMP).
3 3 3 4ETC TE – Suchozemské prostředí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1045000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na ETC TE – Suchozemské prostředí v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním plánu řízení EEA (AMP).
3 3 3 5ETC – Odpad a toky materiálu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
790000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na ETC – Odpad a toky materiálu v souvislosti s realizací projektů uvedených v ročním plánu řízení EEA (AMP).
KAPITOLA 3 5 —STRATEGICKÁ ČINNOST
3 5 1SA1 Strategické přístupy k poskytování informačního systému
3 5 1 0SA1 Strategické přístupy k poskytování informačního systému
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1666000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na řízení a zkvalitňování systému v rámci první strategické oblasti (Informační systémy a sítě) strategie EEA na období 2004–2008.
3 5 2SA2 Řešení problematiky klimatických změn
3 5 2 0SA2 Řešení problematiky klimatických změn
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s hodnocením vzdálenosti od stanoveného cíle v rámci druhé strategické oblasti (Řešení problematiky klimatických změn) strategie EEA na období 2004–2008.
3 5 3SA3 Řešení úbytku biologické rozmanitosti a pochopení prostorových změn
3 5 3 0SA3 Řešení úbytku biologické rozmanitosti a pochopení prostorových změn
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s biologickou rozmanitostí v rámci třetí strategické oblasti (Řešení úbytku biologické rozmanitosti a pochopení prostorových změn) strategie EEA na období 2004–2008.
3 5 4SA4 Ochrana lidského zdraví a kvality života
3 5 4 0SA4 Ochrana lidského zdraví a kvality života
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
120000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s životním prostředím v rámci čtvrté strategické oblasti (Ochrana lidského zdraví a kvality života) strategie EEA na období 2004–2008.
3 5 5SA5 Udržitelný způsob využívání a hospodaření s přírodními zdroji a odpady
3 5 5 0SA5 Udržitelný způsob využívání a hospodaření s přírodními zdroji a odpady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s udržitelným způsobem využívání a hospodaření s přírodními zdroji a odpady v rámci páté strategické oblasti (Udržitelný způsob využívání a hospodaření s přírodními zdroji a odpady) strategie EEA na období 2004–2008.
3 5 6SA6 EEA v širších světových souvislostech
3 5 6 0SA6 EEA v širších světových souvislostech
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s politikou EU zaměřenou na sousedské vztahy v rámci širší Evropy v rámci šesté strategické oblasti (EEA v širších světových souvislostech) strategie EEA na období 2004–2008.
3 5 7SA7 Podpora udržitelného rozvoje a opatření v oblasti životního prostředí
3 5 7 0SA7 Podpora udržitelného rozvoje a opatření v oblasti životního prostředí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s udržitelným rozvojem v rámci sedmé strategické oblasti (Podpora udržitelného rozvoje a opatření v oblasti životního prostředí) strategie EEA na období 2004–2008.
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců Evropské agentury pro životní prostřed
Zařazení a třída _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
Dočasné pracovní pozice _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_
A*16 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*15 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
A*14 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*12 _BAR_ 7 _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_ _BAR_
A*11 _BAR_ 13 _BAR_ 1 _BAR_ 14 _BAR_ 1 _BAR_
A*10 _BAR_ 14 _BAR_ _BAR_ 14 _BAR_ _BAR_
A*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*8 _BAR_ 10 _BAR_ 1 _BAR_ 10 _BAR_ _BAR_
A*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 49 _BAR_ 2 _BAR_ 50 _BAR_ 1 _BAR_
B*11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*10 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_
B*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*8 _BAR_ 7 _BAR_ 1 _BAR_ 7 _BAR_ 1 _BAR_
B*7 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 1 _BAR_
B*6 _BAR_ 7 _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_ _BAR_
B*5 _BAR_ 9 _BAR_ _BAR_ 8 _BAR_ _BAR_
B*4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 30 _BAR_ 4 _BAR_ 31 _BAR_ 3 _BAR_
C*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
C*6 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_
C*5 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_
C*4 _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_
C*3 _BAR_ 8 _BAR_ _BAR_ 8 _BAR_ _BAR_
C*2 _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_
C*1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 26 _BAR_ — _BAR_ 26 _BAR_ — _BAR_
D*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
D*4 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_
D*3 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_
D*2 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 4 _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_ — _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 109 _BAR_ 6 _BAR_ 111 _BAR_ 4 _BAR_
Celkový součet _BAR_ 115 _BAR_ 115 _BAR_
--------------------------------------------------
Přehled příjmů a výdajů Evropského úřadu pro bezpečnost potravin na rozpočtový rok 2005
(2005/280/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ PŘÍSPĚVEK EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 36700000 _BAR_ 29093152 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 36700000 _BAR_ 29093152 _BAR_ _BAR_
2 0 _BAR_ ÚČAST TŘETÍCH ZEMÍ NA AKTIVITÁCH EFSA _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 _BAR_ PŘÍJMY ZA POSKYTNUTÉ SLUŽBY _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
4 0 _BAR_ PŘÍJEM ZE SPRÁVNÍCH KAPITOL _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
9 0 _BAR_ RŮZNÉ PŘÍJMY _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 36700000 _BAR_ 29093152 _BAR_ _BAR_
HLAVA 1
PŘÍSPĚVEK EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 0 0 _BAR_ Příspěvek Evropského společenství _BAR_ 36700000 _BAR_ 29093152 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 0 0 — Celkem _BAR_ 36700000 _BAR_ 29093152 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 36700000 _BAR_ 29093152 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 36700000 _BAR_ 29093152 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 0 —PŘÍSPĚVEK EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 0Příspěvek Evropského společenství
1 0 0 0Příspěvek Evropského společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
36700000 _BAR_ 29093152 _BAR_ _BAR_
HLAVA 2
ÚČAST TŘETÍCH ZEMÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 0 _BAR_ Účast třetích zemí na aktivitách EFSA _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 2 0 —ÚČAST TŘETÍCH ZEMÍ NA AKTIVITÁCH EFSA
2 0 0Účast třetích zemí na aktivitách EFSA
2 0 0 0Účast třetích zemí na aktivitách EFSA
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
HLAVA 3
PŘÍJMY ZA POSKYTNUTÉ SLUŽBY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
3 0 0 0 _BAR_ Vybrané poplatky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PŘÍJMY ZA POSKYTNUTÉ SLUŽBY
3 0 0Příjmy za poskytnuté služby
3 0 0 0Vybrané poplatky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
HLAVA 4
PŘÍJEM ZE SPRÁVNÍCH KAPITOL
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
4 0 0 0 _BAR_ Bankovní úroky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
4 0 0 1 _BAR_ Příjem z prodeje publikací _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
4 0 0 2 _BAR_ Příjem z organizování seminářů, konferencí, … _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 4 0 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 4 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 4 0 —PŘÍJEM ZE SPRÁVNÍCH KAPITOL
4 0 0Příjem ze správních kapitol
4 0 0 0Bankovní úroky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
4 0 0 1Příjem z prodeje publikací
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
4 0 0 2Příjem z organizování seminářů, konferencí, …
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
HLAVA 9
RŮZNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
9 0 0 0 _BAR_ Různé příjmy _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 9 0 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 9 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 36700000 _BAR_ 29093152 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 9 0 —RŮZNÉ PŘÍJMY
9 0 0Různé příjmy
9 0 0 0Různé příjmy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU _BAR_ 16036000 _BAR_ 10439139 _BAR_ _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A SLUŽEBNÍ CESTY _BAR_ 340000 _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 291000 _BAR_ 194400 _BAR_ _BAR_
1 5 _BAR_ VÝMĚNY ÚŘEDNÍKŮ A EXPERTŮ _BAR_ 418000 _BAR_ 585408 _BAR_ _BAR_
1 6 _BAR_ SOCIÁLNÍ PÉČE _BAR_ 114000 _BAR_ 88000 _BAR_ _BAR_
1 7 _BAR_ VÝDAJE NA POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI _BAR_ 65000 _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_
1 9 _BAR_ DŮCHODY A DOTACE DŮCHODŮ _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 17276000 _BAR_ 11508947 _BAR_ _BAR_
2 0 _BAR_ INVESTICE DO NEMOVITÉHO MAJETKU, NÁJEM BUDOVY A S TÍM SPOJENÉ NÁKLADY _BAR_ 2639000 _BAR_ 3023702 _BAR_ _BAR_
2 1 _BAR_ VÝDAJE NA ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 1198000 _BAR_ 873000 _BAR_ _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE _BAR_ 433000 _BAR_ 491200 _BAR_ _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 239000 _BAR_ 397700 _BAR_ _BAR_
2 4 _BAR_ VÝDAJE NA POŠTOVNÉ A NA TELEKOMUNIKACE _BAR_ 725000 _BAR_ 469840 _BAR_ _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA ÚŘEDNÍ JEDNÁNÍ A JINÉ SCHŮZE _BAR_ 290000 _BAR_ 377673 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 5524000 _BAR_ 5633115 _BAR_ _BAR_
3 0 _BAR_ VĚDECKÉ AKTIVITY _BAR_ 9077000 _BAR_ 8153000 _BAR_ _BAR_
3 1 _BAR_ JEDNÁNÍ _BAR_ 1019000 _BAR_ 967000 _BAR_ _BAR_
3 2 _BAR_ VÝDAJE NA PŘEKLADY & TLUMOČENÍ _BAR_ 525000 _BAR_ 450000 _BAR_ _BAR_
3 3 _BAR_ SBĚR DAT A JEJICH DISTRIBUCE DO SÍTÍ _BAR_ 525000 _BAR_ 450000 _BAR_ _BAR_
3 4 _BAR_ INFORMACE & PUBLIKACE _BAR_ 1648000 _BAR_ 1080000 _BAR_ _BAR_
3 5 _BAR_ PROVOZNÍ VÝDAJE NA SYSTÉMY _BAR_ 906000 _BAR_ 850000 _BAR_ _BAR_
3 6 _BAR_ NOVĚ VZNIKAJÍCÍ RIZIKA _BAR_ 200000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 7 _BAR_ TECHNICKÉ PORADENSTVÍ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 8 _BAR_ ZVLÁŠTNÍ PROJEKTY _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 13900000 _BAR_ 11950000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 36700000 _BAR_ 29092062 _BAR_ _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 9318000 _BAR_ 5994952 _BAR_ _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 1203000 _BAR_ 658694 _BAR_ _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky za práci v zahraničí a přeložení _BAR_ 707000 _BAR_ 438701 _BAR_ _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Asistenční příspěvky _BAR_ p.m. _BAR_ 45000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 11228000 _BAR_ 7137347 _BAR_ _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 822000 _BAR_ 836185 _BAR_ _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 822000 _BAR_ 836185 _BAR_ _BAR_
1 1 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 299000 _BAR_ 192016 _BAR_ _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 77000 _BAR_ 49133 _BAR_ _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Pojištění dočasných zaměstnanců proti ztrátě zaměstnání _BAR_ 54000 _BAR_ 22590 _BAR_ _BAR_
1 1 3 3 _BAR_ Zajištění vzniku a zachování nároků na důchod pro dočasné zaměstnance _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 430000 _BAR_ 263739 _BAR_ _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvky při narození a úmrtí _BAR_ 3000 _BAR_ 3000 _BAR_ _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Cestovní výdaje spojené s roční dovolenou _BAR_ 179000 _BAR_ 168300 _BAR_ _BAR_
1 1 4 2 _BAR_ Příspěvky na nájemné a dopravu _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
1 1 4 3 _BAR_ Paušální příspěvek na pohoštění _BAR_ 16000 _BAR_ 16000 _BAR_ _BAR_
1 1 4 4 _BAR_ Paušální cestovní náhrady pro cestování v rámci místa zaměstnání _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
1 1 4 9 _BAR_ Ostatní příspěvky a úhrady _BAR_ 20000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 218000 _BAR_ 187300 _BAR_ _BAR_
1 1 5 0 _BAR_ Přesčasy _BAR_ 55000 _BAR_ 55000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ 55000 _BAR_ 55000 _BAR_ _BAR_
1 1 7 0 _BAR_ Služby externích tlumočníků a tlumočníků ze společného tlumočnického a konferenčního servisu _BAR_ 45000 _BAR_ 39600 _BAR_ _BAR_
1 1 7 1 _BAR_ Překladatelské středisko v Lucemburku (administrativní záležitosti) _BAR_ 140000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
1 1 7 2 _BAR_ Platby za administrativní podporu z institucí Společenství _BAR_ 85000 _BAR_ 55000 _BAR_ _BAR_
1 1 7 5 _BAR_ Přechodně poskytované služby _BAR_ 325000 _BAR_ 732504 _BAR_ _BAR_
1 1 7 6 _BAR_ Poradenství _BAR_ 175000 _BAR_ 125000 _BAR_ _BAR_
1 1 7 7 _BAR_ Ostatní služby _BAR_ 58000 _BAR_ 58000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 828000 _BAR_ 1060104 _BAR_ _BAR_
1 1 8 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s přijímáním zaměstnanců do pracovního poměru _BAR_ 433000 _BAR_ 104000 _BAR_ _BAR_
1 1 8 1 _BAR_ Cestovní výdaje (včetně rodinných příslušníků) _BAR_ 151000 _BAR_ 89700 _BAR_ _BAR_
1 1 8 2 _BAR_ Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování _BAR_ 462000 _BAR_ 270042 _BAR_ _BAR_
1 1 8 3 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 559000 _BAR_ 227700 _BAR_ _BAR_
1 1 8 4 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 381000 _BAR_ 28173 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 8 — Celkem _BAR_ 1986000 _BAR_ 719615 _BAR_ _BAR_
1 1 9 0 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ 469000 _BAR_ 179849 _BAR_ _BAR_
1 1 9 1 _BAR_ Předběžná položka _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 469000 _BAR_ 179849 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 16036000 _BAR_ 10439139 _BAR_ _BAR_
1 3 0 0 _BAR_ Mise a pracovní cesty _BAR_ 340000 _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 340000 _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 340000 _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_
1 4 0 0 _BAR_ Restaurace, stravování a jídelny _BAR_ 35000 _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 0 — Celkem _BAR_ 35000 _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_
1 4 1 0 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 60000 _BAR_ 41400 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 1 — Celkem _BAR_ 60000 _BAR_ 41400 _BAR_ _BAR_
1 4 2 0 _BAR_ Další vzdělávání, jazykové kurzy a rekvalifikace pro zaměstnance _BAR_ 196000 _BAR_ 133000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 2 — Celkem _BAR_ 196000 _BAR_ 133000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 291000 _BAR_ 194400 _BAR_ _BAR_
1 5 2 0 _BAR_ Hostující experti, detašovaní národní experti _BAR_ 418000 _BAR_ 585408 _BAR_ _BAR_
1 5 2 1 _BAR_ Úředník EFSA dočasně přidělen k národním úřadům nebo do veřejných či soukromých institucí _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 5 2 — Celkem _BAR_ 418000 _BAR_ 585408 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 5 — CELKEM _BAR_ 418000 _BAR_ 585408 _BAR_ _BAR_
1 6 0 0 _BAR_ Granty pro zvláštní pomoc _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 0 — Celkem _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
1 6 1 0 _BAR_ Společenské styky mezi zaměstnanci _BAR_ 54000 _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 1 — Celkem _BAR_ 54000 _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_
1 6 2 0 _BAR_ Ostatní kontakty _BAR_ 24000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 2 — Celkem _BAR_ 24000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
1 6 3 0 _BAR_ Střediska péče o děti předškolního věku a jesle _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 3 — Celkem _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
1 6 4 0 _BAR_ Doplňková pomoc pro tělesně postižené _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 4 — Celkem _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 6 — CELKEM _BAR_ 114000 _BAR_ 88000 _BAR_ _BAR_
1 7 0 0 _BAR_ Výdaje na pohoštění a reprezentaci _BAR_ 65000 _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 7 0 — Celkem _BAR_ 65000 _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 65000 _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_
1 9 0 0 _BAR_ Důchody a dotace důchodů _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 9 0 — Celkem _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 9 — CELKEM _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 17276000 _BAR_ 11508947 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU
1 1 0Zaměstnanci v aktivním zaměstnaneckém poměru
1 1 0 0Základní platy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9318000 _BAR_ 5994952 _BAR_ _BAR_
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1203000 _BAR_ 658694 _BAR_ _BAR_
1 1 0 2Příspěvky za práci v zahraničí a přeložení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
707000 _BAR_ 438701 _BAR_ _BAR_
1 1 0 3Asistenční příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 45000 _BAR_ _BAR_
1 1 1Jiní pracovníci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
822000 _BAR_ 836185 _BAR_ _BAR_
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
1 1 3Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení
1 1 3 0Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
299000 _BAR_ 192016 _BAR_ _BAR_
1 1 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
77000 _BAR_ 49133 _BAR_ _BAR_
1 1 3 2Pojištění dočasných zaměstnanců proti ztrátě zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
54000 _BAR_ 22590 _BAR_ _BAR_
1 1 3 3Zajištění vzniku a zachování nároků na důchod pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
1 1 4Různé příspěvky a granty
1 1 4 0Příspěvky při narození a úmrtí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 3000 _BAR_ _BAR_
1 1 4 1Cestovní výdaje spojené s roční dovolenou
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
179000 _BAR_ 168300 _BAR_ _BAR_
1 1 4 2Příspěvky na nájemné a dopravu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
1 1 4 3Paušální příspěvek na pohoštění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
16000 _BAR_ 16000 _BAR_ _BAR_
1 1 4 4Paušální cestovní náhrady pro cestování v rámci místa zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
1 1 4 9Ostatní příspěvky a úhrady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
1 1 5Přesčasy
1 1 5 0Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
55000 _BAR_ 55000 _BAR_ _BAR_
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 0Služby externích tlumočníků a tlumočníků ze společného tlumočnického a konferenčního servisu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
45000 _BAR_ 39600 _BAR_ _BAR_
1 1 7 1Překladatelské středisko v Lucemburku (administrativní záležitosti)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
140000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
1 1 7 2Platby za administrativní podporu z institucí Společenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
85000 _BAR_ 55000 _BAR_ _BAR_
1 1 7 5Přechodně poskytované služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
325000 _BAR_ 732504 _BAR_ _BAR_
1 1 7 6Poradenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
175000 _BAR_ 125000 _BAR_ _BAR_
1 1 7 7Ostatní služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
58000 _BAR_ 58000 _BAR_ _BAR_
1 1 8Náklady související s přijímáním nových zaměstnanců a výdaje spojené s jejich nástupem do služebního poměru nebo jeho ukončením
1 1 8 0Různé výdaje v souvislosti s přijímáním zaměstnanců do pracovního poměru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
433000 _BAR_ 104000 _BAR_ _BAR_
1 1 8 1Cestovní výdaje (včetně rodinných příslušníků)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
151000 _BAR_ 89700 _BAR_ _BAR_
1 1 8 2Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
462000 _BAR_ 270042 _BAR_ _BAR_
1 1 8 3Náklady na stěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
559000 _BAR_ 227700 _BAR_ _BAR_
1 1 8 4Dočasné denní příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
381000 _BAR_ 28173 _BAR_ _BAR_
1 1 9Úpravy platů
1 1 9 0Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
469000 _BAR_ 179849 _BAR_ _BAR_
1 1 9 1Předběžná položka
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 3 —MISE A SLUŽEBNÍ CESTY
1 3 0Mise a pracovní cesty
1 3 0 0Mise a pracovní cesty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
340000 _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Restaurace, stravování a jídelny
1 4 0 0Restaurace, stravování a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
35000 _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_
1 4 1Lékařská služba
1 4 1 0Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ 41400 _BAR_ _BAR_
1 4 2Další vzdělávání, jazykové kurzy a rekvalifikace pro zaměstnance
1 4 2 0Další vzdělávání, jazykové kurzy a rekvalifikace pro zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
196000 _BAR_ 133000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 5 —VÝMĚNY ÚŘEDNÍKŮ A EXPERTŮ
1 5 2Výměny úředníků a expertů
1 5 2 0Hostující experti, detašovaní národní experti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
418000 _BAR_ 585408 _BAR_ _BAR_
1 5 2 1Úředník EFSA dočasně přidělen k národním úřadům nebo do veřejných či soukromých institucí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 6 —SOCIÁLNÍ PÉČE
1 6 0Granty pro zvláštní pomoc
1 6 0 0Granty pro zvláštní pomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
1 6 1Společenské styky mezi zaměstnanci
1 6 1 0Společenské styky mezi zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
54000 _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_
1 6 2Ostatní kontakty
1 6 2 0Ostatní kontakty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
24000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
1 6 3Střediska péče o děti předškolního věku a jesle
1 6 3 0Střediska péče o děti předškolního věku a jesle
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
1 6 4Doplňková pomoc pro tělesně postižené
1 6 4 0Doplňková pomoc pro tělesně postižené
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 7 —VÝDAJE NA POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI
1 7 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci
1 7 0 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 9 —DŮCHODY A DOTACE DŮCHODŮ
1 9 0Důchody a dotace důchodů
1 9 0 0Důchody a dotace důchodů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S CHODEM ÚŘADU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 0 _BAR_ Nájemné _BAR_ 1759000 _BAR_ 1747200 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 1759000 _BAR_ 1747200 _BAR_ _BAR_
2 0 1 0 _BAR_ Pojištění _BAR_ 40000 _BAR_ 15600 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 1 — Celkem _BAR_ 40000 _BAR_ 15600 _BAR_ _BAR_
2 0 2 0 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 345000 _BAR_ 145600 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 2 — Celkem _BAR_ 345000 _BAR_ 145600 _BAR_ _BAR_
2 0 3 0 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 220000 _BAR_ 270400 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 3 — Celkem _BAR_ 220000 _BAR_ 270400 _BAR_ _BAR_
2 0 4 0 _BAR_ Zařízení prostor/vnitřní úpravy _BAR_ 82000 _BAR_ 537902 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 4 — Celkem _BAR_ 82000 _BAR_ 537902 _BAR_ _BAR_
2 0 5 0 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 68000 _BAR_ 48000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 5 — Celkem _BAR_ 68000 _BAR_ 48000 _BAR_ _BAR_
2 0 8 0 _BAR_ Předběžné výdaje vztahující se ke stavbě, nákupu nebo pronájmu _BAR_ 25000 _BAR_ 25000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 8 — Celkem _BAR_ 25000 _BAR_ 25000 _BAR_ _BAR_
2 0 9 0 _BAR_ Ostatní výdaje na budovu _BAR_ 100000 _BAR_ 234000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 9 — Celkem _BAR_ 100000 _BAR_ 234000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 2639000 _BAR_ 3023702 _BAR_ _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Nákup/údržba zařízení _BAR_ 350000 _BAR_ 300000 _BAR_ _BAR_
2 1 0 1 _BAR_ Nákup/údržba softwaru _BAR_ 300000 _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_
2 1 0 3 _BAR_ Vývoj softwaru _BAR_ 350000 _BAR_ 175000 _BAR_ _BAR_
2 1 0 4 _BAR_ Uživatelská podpora _BAR_ 198000 _BAR_ 198000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 1198000 _BAR_ 873000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 1198000 _BAR_ 873000 _BAR_ _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Technické zařízení a vybavení _BAR_ 102000 _BAR_ 96800 _BAR_ _BAR_
2 2 0 1 _BAR_ Nájem či leasing technického zařízení a vybavení _BAR_ 32000 _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Údržba a opravy technického zařízení a vybavení _BAR_ 14000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 148000 _BAR_ 126800 _BAR_ _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Nákup nábytku _BAR_ 161000 _BAR_ 310400 _BAR_ _BAR_
2 2 1 1 _BAR_ Nájem nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ _BAR_
2 2 1 2 _BAR_ Údržba a opravy nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 161000 _BAR_ 310400 _BAR_ _BAR_
2 2 3 0 _BAR_ Nákup vozidel _BAR_ 70000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
2 2 3 1 _BAR_ Nájem či leasing vozidel _BAR_ 15000 _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_
2 2 3 2 _BAR_ Údržba a opravy vozidel _BAR_ 5000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 90000 _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Knihovní fond, nákup knih a jejich udržování v dobrém stavu _BAR_ 12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
2 2 5 1 _BAR_ Zvláštní zařízení knihoven, dokumentační a reprografické zařízení _BAR_ 8000 _BAR_ 8000 _BAR_ _BAR_
2 2 5 5 _BAR_ Předplatné a nákup informačních médií _BAR_ 14000 _BAR_ 14000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 34000 _BAR_ 34000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 433000 _BAR_ 491200 _BAR_ _BAR_
2 3 0 0 _BAR_ Kancelářské potřeby _BAR_ 83000 _BAR_ 57900 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 83000 _BAR_ 57900 _BAR_ _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 10000 _BAR_ 9600 _BAR_ _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Ostatní poplatky za finanční služby _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ 9600 _BAR_ _BAR_
2 3 3 0 _BAR_ Výdaje na právní služby _BAR_ 11000 _BAR_ 10800 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ 11000 _BAR_ 10800 _BAR_ _BAR_
2 3 4 0 _BAR_ Škody _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 4 — Celkem _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
2 3 5 3 _BAR_ Stěhování jednotlivých oddělení a s tím spojená manipulace s předměty _BAR_ 82000 _BAR_ 72600 _BAR_ _BAR_
2 3 5 9 _BAR_ Ostatní provozní výdaje _BAR_ 36000 _BAR_ 236000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ 118000 _BAR_ 308600 _BAR_ _BAR_
2 3 9 0 _BAR_ Publikace _BAR_ 15000 _BAR_ 8800 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 9 — Celkem _BAR_ 15000 _BAR_ 8800 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 239000 _BAR_ 397700 _BAR_ _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Poštovné _BAR_ 84000 _BAR_ 58800 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 84000 _BAR_ 58800 _BAR_ _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Telekomunikační poplatky a předplatné _BAR_ 391000 _BAR_ 283900 _BAR_ _BAR_
2 4 1 1 _BAR_ Nákup a instalace zařízení _BAR_ 250000 _BAR_ 127140 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 641000 _BAR_ 411040 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 725000 _BAR_ 469840 _BAR_ _BAR_
2 5 0 0 _BAR_ Zasedání Správní rady _BAR_ 290000 _BAR_ 377673 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 0 — Celkem _BAR_ 290000 _BAR_ 377673 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 290000 _BAR_ 377673 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 5524000 _BAR_ 5633115 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 2 0 —INVESTICE DO NEMOVITÉHO MAJETKU, NÁJEM BUDOVY A S TÍM SPOJENÉ NÁKLADY
2 0 0Nájemné
2 0 0 0Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1759000 _BAR_ 1747200 _BAR_ _BAR_
2 0 1Pojištění
2 0 1 0Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 15600 _BAR_ _BAR_
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
2 0 2 0Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
345000 _BAR_ 145600 _BAR_ _BAR_
2 0 3Úklid a údržba
2 0 3 0Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
220000 _BAR_ 270400 _BAR_ _BAR_
2 0 4Zařízení prostor/vnitřní úpravy
2 0 4 0Zařízení prostor/vnitřní úpravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
82000 _BAR_ 537902 _BAR_ _BAR_
2 0 5Bezpečnost a ostraha budov
2 0 5 0Bezpečnost a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
68000 _BAR_ 48000 _BAR_ _BAR_
2 0 8Předběžné výdaje vztahující se ke stavbě, nákupu nebo pronájmu nemovitostí
2 0 8 0Předběžné výdaje vztahující se ke stavbě, nákupu nebo pronájmu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 25000 _BAR_ _BAR_
2 0 9Ostatní výdaje na budovu
2 0 9 0Ostatní výdaje na budovu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 234000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 2 1 —VÝDAJE NA ZPRACOVÁNÍ DAT
2 1 0Nákup a údržba informačních technologií pro administrativní a neprovozní účely
2 1 0 0Nákup/údržba zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
350000 _BAR_ 300000 _BAR_ _BAR_
2 1 0 1Nákup/údržba softwaru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
300000 _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_
2 1 0 3Vývoj softwaru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
350000 _BAR_ 175000 _BAR_ _BAR_
2 1 0 4Uživatelská podpora
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
198000 _BAR_ 198000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE
2 2 0Technické zařízení a vybavení
2 2 0 0Technické zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
102000 _BAR_ 96800 _BAR_ _BAR_
2 2 0 1Nájem či leasing technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
32000 _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_
2 2 0 2Údržba a opravy technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
14000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
2 2 1Nábytek
2 2 1 0Nákup nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
161000 _BAR_ 310400 _BAR_ _BAR_
2 2 1 1Nájem nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ _BAR_
2 2 1 2Údržba a opravy nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ _BAR_
2 2 3Dopravní zařízení
2 2 3 0Nákup vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
70000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
2 2 3 1Nájem či leasing vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 20000 _BAR_ _BAR_
2 2 3 2Údržba a opravy vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovnu
2 2 5 0Knihovní fond, nákup knih a jejich udržování v dobrém stavu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
12000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
2 2 5 1Zvláštní zařízení knihoven, dokumentační a reprografické zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8000 _BAR_ 8000 _BAR_ _BAR_
2 2 5 5Předplatné a nákup informačních médií
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
14000 _BAR_ 14000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Kancelářské potřeby
2 3 0 0Kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
83000 _BAR_ 57900 _BAR_ _BAR_
2 3 2Poplatky za finanční služby
2 3 2 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 9600 _BAR_ _BAR_
2 3 2 1Ostatní poplatky za finanční služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
2 3 3Výdaje na právní služby
2 3 3 0Výdaje na právní služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
11000 _BAR_ 10800 _BAR_ _BAR_
2 3 4Škody
2 3 4 0Škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_
2 3 5Ostatní provozní výdaje
2 3 5 0Různá pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
2 3 5 3Stěhování jednotlivých oddělení a s tím spojená manipulace s předměty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
82000 _BAR_ 72600 _BAR_ _BAR_
2 3 5 9Ostatní provozní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
36000 _BAR_ 236000 _BAR_ _BAR_
2 3 9Publikace
2 3 9 0Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 8800 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 2 4 —VÝDAJE NA POŠTOVNÉ A NA TELEKOMUNIKACE
2 4 0Poštovné
2 4 0 0Poštovné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
84000 _BAR_ 58800 _BAR_ _BAR_
2 4 1Telekomunikace
2 4 1 0Telekomunikační poplatky a předplatné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
391000 _BAR_ 283900 _BAR_ _BAR_
2 4 1 1Nákup a instalace zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
250000 _BAR_ 127140 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 2 5 —VÝDAJE NA ÚŘEDNÍ JEDNÁNÍ A JINÉ SCHŮZE
2 5 0Zasedání Správní rady
2 5 0 0Zasedání Správní rady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
290000 _BAR_ 377673 _BAR_ _BAR_
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S CHODEM ÚŘADU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 0 _BAR_ Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce _BAR_ 377000 _BAR_ 500000 _BAR_ _BAR_
3 0 0 1 _BAR_ Dotace na studie a hodnocení _BAR_ p.m. _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
3 0 0 2 _BAR_ Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin _BAR_ 559000 _BAR_ 646000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ 936000 _BAR_ 1196000 _BAR_ _BAR_
3 0 1 0 _BAR_ Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce _BAR_ 239000 _BAR_ 250000 _BAR_ _BAR_
3 0 1 1 _BAR_ Dotace na studie a hodnocení _BAR_ 100000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 1 2 _BAR_ Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin _BAR_ 559000 _BAR_ 650000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 1 — Celkem _BAR_ 898000 _BAR_ 900000 _BAR_ _BAR_
3 0 2 0 _BAR_ Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 2 1 _BAR_ Dotace na studie a hodnocení _BAR_ 50000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 2 2 _BAR_ Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin _BAR_ 699000 _BAR_ 628000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 2 — Celkem _BAR_ 749000 _BAR_ 628000 _BAR_ _BAR_
3 0 3 0 _BAR_ Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 3 1 _BAR_ Dotace na studie a hodnocení _BAR_ 50000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 3 2 _BAR_ Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin _BAR_ 378000 _BAR_ 568000 _BAR_ _BAR_
3 0 3 3 _BAR_ Ohodnocení rizika pesticidů formou vzájemné kontroly mezi kolegy _BAR_ 826000 _BAR_ 800000 _BAR_ _BAR_
3 0 3 4 _BAR_ Maximální úroveň reziduálních látek _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 3 — Celkem _BAR_ 1254000 _BAR_ 1368000 _BAR_ _BAR_
3 0 4 0 _BAR_ Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce _BAR_ 191000 _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_
3 0 4 1 _BAR_ Dotace na studie a hodnocení _BAR_ 191000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 4 2 _BAR_ Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin _BAR_ 963000 _BAR_ 784000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 4 — Celkem _BAR_ 1345000 _BAR_ 984000 _BAR_ _BAR_
3 0 5 0 _BAR_ Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 5 1 _BAR_ Dotace na studie a hodnocení _BAR_ 100000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 5 2 _BAR_ Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin _BAR_ 543000 _BAR_ 276000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 5 — Celkem _BAR_ 643000 _BAR_ 276000 _BAR_ _BAR_
3 0 6 0 _BAR_ Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce _BAR_ 239000 _BAR_ 361000 _BAR_ _BAR_
3 0 6 1 _BAR_ Dotace na studie a hodnocení _BAR_ 50000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 6 2 _BAR_ Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin _BAR_ 774000 _BAR_ 730000 _BAR_ _BAR_
3 0 6 3 _BAR_ Geografické riziko BSE a testování nemoci TSE/BSE _BAR_ 305000 _BAR_ 160000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 6 — Celkem _BAR_ 1368000 _BAR_ 1251000 _BAR_ _BAR_
3 0 7 0 _BAR_ Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce _BAR_ 191000 _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_
3 0 7 1 _BAR_ Dotace na studie a hodnocení _BAR_ 50000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 7 2 _BAR_ Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin _BAR_ 553000 _BAR_ 828000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 7 — Celkem _BAR_ 794000 _BAR_ 1028000 _BAR_ _BAR_
3 0 8 0 _BAR_ Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 8 1 _BAR_ Dotace na studie a hodnocení _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 8 2 _BAR_ Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin _BAR_ 388000 _BAR_ 472000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 8 — Celkem _BAR_ 388000 _BAR_ 472000 _BAR_ _BAR_
3 0 9 0 _BAR_ Služby expertů _BAR_ 654000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 9 1 _BAR_ Podpora a poradenství v krizi _BAR_ 48000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 9 — Celkem _BAR_ 702000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 9077000 _BAR_ 8153000 _BAR_ _BAR_
3 1 0 0 _BAR_ Poradní fórum _BAR_ 573000 _BAR_ 550000 _BAR_ _BAR_
3 1 0 1 _BAR_ Ostatní cestovné třetích stran, ne z vědeckých výborů či panelů _BAR_ 207000 _BAR_ 167000 _BAR_ _BAR_
3 1 0 2 _BAR_ Služební cesty zaměstnanců související s provozními povinnostmi _BAR_ 239000 _BAR_ 250000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 0 — Celkem _BAR_ 1019000 _BAR_ 967000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 1019000 _BAR_ 967000 _BAR_ _BAR_
3 2 0 0 _BAR_ Překlady _BAR_ 477000 _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_
3 2 0 1 _BAR_ Tlumočení _BAR_ 48000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 0 — Celkem _BAR_ 525000 _BAR_ 450000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ 525000 _BAR_ 450000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 0 _BAR_ Informační technologie ke sběru dat _BAR_ 153000 _BAR_ 160000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 1 _BAR_ Vytváření sítí v rámci organizace _BAR_ 191000 _BAR_ 100000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 2 _BAR_ Vědecká spolupráce _BAR_ 181000 _BAR_ 190000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 0 — Celkem _BAR_ 525000 _BAR_ 450000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 525000 _BAR_ 450000 _BAR_ _BAR_
3 4 0 0 _BAR_ Komunikace _BAR_ 850000 _BAR_ 600000 _BAR_ _BAR_
3 4 0 1 _BAR_ Publikace _BAR_ 239000 _BAR_ 250000 _BAR_ _BAR_
3 4 0 2 _BAR_ Konference _BAR_ 559000 _BAR_ 230000 _BAR_ _BAR_
3 4 0 3 _BAR_ Webové stránky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 0 — Celkem _BAR_ 1648000 _BAR_ 1080000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 — CELKEM _BAR_ 1648000 _BAR_ 1080000 _BAR_ _BAR_
3 5 0 0 _BAR_ Zvláštní IT systémy určené k podpoře provozu _BAR_ 668000 _BAR_ 600000 _BAR_ _BAR_
3 5 0 1 _BAR_ Řízení kvality/studie _BAR_ 143000 _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_
3 5 0 2 _BAR_ Přístup k databázím/dokumentům _BAR_ 95000 _BAR_ 100000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 0 — Celkem _BAR_ 906000 _BAR_ 850000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 5 — CELKEM _BAR_ 906000 _BAR_ 850000 _BAR_ _BAR_
3 6 0 0 _BAR_ Nově vznikající rizika _BAR_ 200000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 6 0 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 6 — CELKEM _BAR_ 200000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 7 0 0 _BAR_ Studie, hodnocení prací, zprávy _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 7 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 7 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 8 0 0 _BAR_ Rozšíření _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 8 0 1 _BAR_ Jiná _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 8 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 8 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 13900000 _BAR_ 11950000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 36700000 _BAR_ 29092062 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 0 —VĚDECKÉ AKTIVITY
3 0 0Vědecký výbor
3 0 0 0Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
377000 _BAR_ 500000 _BAR_ _BAR_
3 0 0 1Dotace na studie a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
3 0 0 2Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
559000 _BAR_ 646000 _BAR_ _BAR_
3 0 1Potravinářské přídatné látky, dochucovací esence, přípravky k urychlení zpracování a materiály v kontaktu s potravinami
3 0 1 0Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
239000 _BAR_ 250000 _BAR_ _BAR_
3 0 1 1Dotace na studie a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 1 2Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
559000 _BAR_ 650000 _BAR_ _BAR_
3 0 2Přídatné látky a produkty či látky používané v krmivu pro zvířata
3 0 2 0Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 2 1Dotace na studie a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 2 2Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
699000 _BAR_ 628000 _BAR_ _BAR_
3 0 3Zdraví rostlin, produkty na ochranu zdraví rostlin a jejich rezidua
3 0 3 0Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 3 1Dotace na studie a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 3 2Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
378000 _BAR_ 568000 _BAR_ _BAR_
3 0 3 3Ohodnocení rizika pesticidů formou vzájemné kontroly mezi kolegy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
826000 _BAR_ 800000 _BAR_ _BAR_
3 0 3 4Maximální úroveň reziduálních látek
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 4Geneticky modifikovaný organismus
3 0 4 0Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
191000 _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_
3 0 4 1Dotace na studie a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
191000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 4 2Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
963000 _BAR_ 784000 _BAR_ _BAR_
3 0 5Dietní produkty, výživa a alergie
3 0 5 0Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 5 1Dotace na studie a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 5 2Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
543000 _BAR_ 276000 _BAR_ _BAR_
3 0 6Biologická nebezpečí
3 0 6 0Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
239000 _BAR_ 361000 _BAR_ _BAR_
3 0 6 1Dotace na studie a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 6 2Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
774000 _BAR_ 730000 _BAR_ _BAR_
3 0 6 3Geografické riziko BSE a testování nemoci TSE/BSE
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
305000 _BAR_ 160000 _BAR_ _BAR_
3 0 7Znečišťující látky v potravinovém řetězci
3 0 7 0Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
191000 _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_
3 0 7 1Dotace na studie a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 7 2Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
553000 _BAR_ 828000 _BAR_ _BAR_
3 0 8Zdraví a dobré životní podmínky zvířat
3 0 8 0Zprávy, hodnocení, studie a vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 8 1Dotace na studie a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 8 2Výdaje na cestovné/diety a náhrada výdajů pro členy a členy pracovních skupin
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
388000 _BAR_ 472000 _BAR_ _BAR_
3 0 9Horizontální služby
3 0 9 0Služby expertů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
654000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 0 9 1Podpora a poradenství v krizi
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
48000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 1 —JEDNÁNÍ
3 1 0Jednání
3 1 0 0Poradní fórum
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
573000 _BAR_ 550000 _BAR_ _BAR_
3 1 0 1Ostatní cestovné třetích stran, ne z vědeckých výborů či panelů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
207000 _BAR_ 167000 _BAR_ _BAR_
3 1 0 2Služební cesty zaměstnanců související s provozními povinnostmi
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
239000 _BAR_ 250000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 2 —VÝDAJE NA PŘEKLADY & TLUMOČENÍ
3 2 0Výdaje na překlady a tlumočení
3 2 0 0Překlady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
477000 _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_
3 2 0 1Tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
48000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 3 —SBĚR DAT A JEJICH DISTRIBUCE DO SÍTÍ
3 3 0Sběr dat a jejich distribuce do sítí
3 3 0 0Informační technologie ke sběru dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
153000 _BAR_ 160000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 1Vytváření sítí v rámci organizace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
191000 _BAR_ 100000 _BAR_ _BAR_
3 3 0 2Vědecká spolupráce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
181000 _BAR_ 190000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 4 —INFORMACE & PUBLIKACE
3 4 0Informace & publikace
3 4 0 0Komunikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
850000 _BAR_ 600000 _BAR_ _BAR_
3 4 0 1Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
239000 _BAR_ 250000 _BAR_ _BAR_
3 4 0 2Konference
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
559000 _BAR_ 230000 _BAR_ _BAR_
3 4 0 3Webové stránky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 5 —PROVOZNÍ VÝDAJE NA SYSTÉMY
3 5 0Provozní výdaje na systémy
3 5 0 0Zvláštní IT systémy určené k podpoře provozu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
668000 _BAR_ 600000 _BAR_ _BAR_
3 5 0 1Řízení kvality/studie
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
143000 _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_
3 5 0 2Přístup k databázím/dokumentům
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
95000 _BAR_ 100000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 6 —NOVĚ VZNIKAJÍCÍ RIZIKA
3 6 0Nově vznikající rizika
3 6 0 0Nově vznikající rizika
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 7 —TECHNICKÉ PORADENSTVÍ
3 7 0Technické poradenství
3 7 0 0Studie, hodnocení prací, zprávy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 8 —ZVLÁŠTNÍ PROJEKTY
3 8 0Projekty
3 8 0 0Rozšíření
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
3 8 0 1Jiné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců Evropského úřadu pro bezpečnost potravin
Zařazení a třída _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_
A*16 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*15 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
A*13 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*12 _BAR_ — _BAR_ 5 _BAR_ — _BAR_ 8 _BAR_ — _BAR_ 7 _BAR_
A*11 _BAR_ — _BAR_ 11 _BAR_ — _BAR_ 19 _BAR_ — _BAR_ 14 _BAR_
A*10 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_
A*8 _BAR_ — _BAR_ 6 _BAR_ — _BAR_ 22 _BAR_ — _BAR_ 17 _BAR_
A*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 9 _BAR_ 1 _BAR_ 20 _BAR_
A*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 10 _BAR_
A*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 26 _BAR_
Celkem A* _BAR_ — _BAR_ 24 _BAR_ 2 _BAR_ 64 _BAR_ 2 _BAR_ 101 _BAR_
B*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*10 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*8 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*7 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_
B*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*5 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 13 _BAR_ — _BAR_ 7 _BAR_
B*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_
B*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 13 _BAR_
Celkem B* _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 21 _BAR_ 1 _BAR_ 27 _BAR_
C*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*4 _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 16 _BAR_ 1 _BAR_ 8 _BAR_
C*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 8 _BAR_ — _BAR_ 16 _BAR_
C*1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 22 _BAR_ — _BAR_ 38 _BAR_
Celkem C* _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 46 _BAR_ 1 _BAR_ 62 _BAR_
D*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem D* _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ — _BAR_ 27 _BAR_ 4 _BAR_ 134 _BAR_ 4 _BAR_ 190 _BAR_
Celkový součet _BAR_ 27 _BAR_ 138 _BAR_ 194 _BAR_
--------------------------------------------------
Odhad příjmů a výdajů Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek na rozpočtový rok 2005
(2005/281/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 18600000 _BAR_ 18000000 _BAR_ 17090000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 18600000 _BAR_ 18000000 _BAR_ 17090000,— _BAR_
5 0 _BAR_ VÝTĚŽEK Z PRODEJE MOVITÉHO A NEMOVITÉHO MAJETKU _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
5 2 _BAR_ PŘÍJMY Z INVESTICÍ NEBO PŮJČEK, BANKOVNÍCH ÚROKŮ A DALŠÍ POLOŽKY _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 35454,79 _BAR_
5 4 _BAR_ RŮZNÉ PŘÍJMY DISPONIBILNÍ PRO DALŠÍ POUŽITÍ, ALE NEPOUŽITÉ _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
5 9 _BAR_ OSTATNÍ PŘÍJMY ZE SPRÁVNÍCH ÚKONŮ _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 247,38 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 35702,17 _BAR_
6 0 _BAR_ PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚHRADU _BAR_ 220000 _BAR_ 80000 _BAR_ 45919,95 _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ 220000 _BAR_ 80000 _BAR_ 45919,95 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 18820000 _BAR_ 18080000 _BAR_ 17171622,12 _BAR_
HLAVA 1
DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 0 _BAR_ Dotace od Evropského společenstsví _BAR_ 18600000 _BAR_ 18000000 _BAR_ 17090000,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 18600000 _BAR_ 18000000 _BAR_ 17090000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 18600000 _BAR_ 18000000 _BAR_ 17090000,— _BAR_
KAPITOLA 1 0 —DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 0Dotace od Evropského společenstsví
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
18600000 _BAR_ 18000000 _BAR_ 17090000,— _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1), pozměněno nařízením (EHS) č. 1947/93 (Úř. věst. L 181, 23.7.1993, s. 13).
Podle článku 15 odst. 2 tohoto nařízení je dotace pro nadaci uvedena ve všeobecném rozpočtu Evropské unie.
Zapsané příjmy představují poskytnutou dotaci (článek B3-4 2 0 odhadu příjmů a výdajů v oddíle III "Komise" všeobecného rozpočtu).
HLAVA 5
RŮZNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
5 0 0 _BAR_ Výtěžek z prodeje movitého a nemovitého majetku _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 0 — CELKEM _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
5 2 0 _BAR_ Příjmy z investicí nebo půjček, bankovních úroků a další položky _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 35454,79 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 2 — CELKEM _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 35454,79 _BAR_
5 4 0 _BAR_ Různé příjmy disponibilní pro další použití, ale nepoužité _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 4 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
5 9 0 _BAR_ Ostatní příjmy ze správních úkonů _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 247,38 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 9 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 247,38 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 35702,17 _BAR_
KAPITOLA 5 0 —VÝTĚŽEK Z PRODEJE MOVITÉHO A NEMOVITÉHO MAJETKU
5 0 0Výtěžek z prodeje movitého a nemovitého majetku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 5 2 —PŘÍJMY Z INVESTICÍ NEBO PŮJČEK, BANKOVNÍCH ÚROKŮ A DALŠÍ POLOŽKY
5 2 0Příjmy z investicí nebo půjček, bankovních úroků a další položky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
— _BAR_ p.m. _BAR_ 35454,79 _BAR_
KAPITOLA 5 4 —RŮZNÉ PŘÍJMY DISPONIBILNÍ PRO DALŠÍ POUŽITÍ, ALE NEPOUŽITÉ
5 4 0Různé příjmy disponibilní pro další použití, ale nepoužité
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 5 9 —OSTATNÍ PŘÍJMY ZE SPRÁVNÍCH ÚKONŮ
5 9 0Ostatní příjmy ze správních úkonů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 247,38 _BAR_
HLAVA 6
PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚHRADU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
6 0 0 _BAR_ Příjmy za služby poskytované za úhradu _BAR_ 215000 _BAR_ 80000 _BAR_ 42031,42 _BAR_
6 0 2 _BAR_ Příjmy z prodeje publikací _BAR_ 1000 _BAR_ — _BAR_ 3888,53 _BAR_
6 0 3 _BAR_ Výtěžek z půjčovného a nájemného u nemovitého majetku _BAR_ 4000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 6 0 — CELKEM _BAR_ 220000 _BAR_ 80000 _BAR_ 45919,95 _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ 220000 _BAR_ 80000 _BAR_ 45919,95 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 18820000 _BAR_ 18080000 _BAR_ 17171622,12 _BAR_
KAPITOLA 6 0 —PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚHRADU
6 0 0Příjmy za služby poskytované za úhradu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
215000 _BAR_ 80000 _BAR_ 42031,42 _BAR_
6 0 2Příjmy z prodeje publikací
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1000 _BAR_ — _BAR_ 3888,53 _BAR_
6 0 3Výtěžek z půjčovného a nájemného u nemovitého majetku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
4000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 9265000 _BAR_ 8888000 _BAR_ 8542114,61 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A SLUŽEBNÍ CESTY _BAR_ 340000 _BAR_ 420000 _BAR_ 362600,— _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 95000 _BAR_ 142000 _BAR_ 134395,21 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 9700000 _BAR_ 9450000 _BAR_ 9039109,82 _BAR_
2 0 _BAR_ NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 530000 _BAR_ 695000 _BAR_ 451226,32 _BAR_
2 1 _BAR_ NÁJEMNÉ _BAR_ 7000 _BAR_ 7000 _BAR_ 7000,— _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE _BAR_ 599000 _BAR_ 729000 _BAR_ 547028,28 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 57000 _BAR_ 84000 _BAR_ 61524,12 _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY _BAR_ 107000 _BAR_ 115000 _BAR_ 125079,68 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1300000 _BAR_ 1630000 _BAR_ 1191858,40 _BAR_
3 0 _BAR_ PROVOZNÍ VÝDAJE _BAR_ 7820000 _BAR_ 7000000 _BAR_ 6547971,76 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7820000 _BAR_ 7000000 _BAR_ 6547971,76 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 18820000 _BAR_ 18080000 _BAR_ 16778939,98 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 4900000 _BAR_ 4620000 _BAR_ 4533317,58 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 686000 _BAR_ 661000 _BAR_ 578820,— _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na expatriaci _BAR_ 588000 _BAR_ 562000 _BAR_ 553553,04 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Asistenční příspěvky _BAR_ 51000 _BAR_ 50000 _BAR_ 45410,39 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 6225000 _BAR_ 5893000 _BAR_ 5711101,01 _BAR_
1 1 2 _BAR_ Další vzdělávání, jazykové kursy, rekvalifikace a informace pro zaměstnance _BAR_ 160000 _BAR_ 120000 _BAR_ 51930,64 _BAR_
1 1 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 167000 _BAR_ 160000 _BAR_ 159993,91 _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 54000 _BAR_ 52000 _BAR_ 40593,68 _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Pojištění pro případ ztráty zaměstnání _BAR_ 39000 _BAR_ 38000 _BAR_ 37641,59 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 260000 _BAR_ 250000 _BAR_ 238229,18 _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Roční cestovní výdaje _BAR_ 140000 _BAR_ 215000 _BAR_ 178748,62 _BAR_
1 1 4 5 _BAR_ Zvláštní příspěvek pro účetní úředníky a správce zálohových účtů _BAR_ — _BAR_ 1000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 140000 _BAR_ 216000 _BAR_ 178748,62 _BAR_
1 1 5 _BAR_ Přesčasy _BAR_ 10000 _BAR_ 20000 _BAR_ 15871,43 _BAR_
1 1 7 5 _BAR_ Dočasní pracovníci a další služby a práce zadávaná externě pro překladatele a písaře _BAR_ 500000 _BAR_ 350000 _BAR_ 513389,85 _BAR_
1 1 7 6 _BAR_ Úředníci dočasně vyslaní z orgánů členských států. _BAR_ 290000 _BAR_ 300000 _BAR_ 197610,19 _BAR_
1 1 7 7 _BAR_ Úředníci na školení "(praktikanti)" _BAR_ 50000 _BAR_ 22000 _BAR_ 12267,52 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 840000 _BAR_ 672000 _BAR_ 723267,56 _BAR_
1 1 8 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru _BAR_ 100000 _BAR_ 140000 _BAR_ 129265,67 _BAR_
1 1 8 1 _BAR_ Cestovní výdaje (včetně rodinných příslušníků) _BAR_ 8000 _BAR_ 5000 _BAR_ 6504,96 _BAR_
1 1 8 2 _BAR_ Příspěvky na usídlení, znovu usídlení a přestěhování _BAR_ 130000 _BAR_ 109000 _BAR_ 129705,49 _BAR_
1 1 8 3 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 100000 _BAR_ 50000 _BAR_ 46181,32 _BAR_
1 1 8 4 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 65000 _BAR_ 40000 _BAR_ 23888,24 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 8 — Celkem _BAR_ 403000 _BAR_ 344000 _BAR_ 335545,68 _BAR_
1 1 9 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ 1227000 _BAR_ 1373000 _BAR_ 1287420,49 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 9265000 _BAR_ 8888000 _BAR_ 8542114,61 _BAR_
1 3 0 _BAR_ Výdaje na mise, cestovní výdaje a další vedlejší výdaje _BAR_ 340000 _BAR_ 420000 _BAR_ 362600,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 340000 _BAR_ 420000 _BAR_ 362600,— _BAR_
1 4 0 _BAR_ Restaurace a jídelny _BAR_ 50000 _BAR_ 110000 _BAR_ 92774,91 _BAR_
1 4 1 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 20000 _BAR_ 15000 _BAR_ 12475,83 _BAR_
1 4 2 _BAR_ Ostatní výdaje na sociální péči _BAR_ 15000 _BAR_ 10000 _BAR_ 22731,98 _BAR_
1 4 3 _BAR_ Výdaje na pohoštění a reprezentaci _BAR_ 10000 _BAR_ 7000 _BAR_ 6412,49 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 95000 _BAR_ 142000 _BAR_ 134395,21 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 9700000 _BAR_ 9450000 _BAR_ 9039109,82 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci zastávající místo uvedené na seznamu pracovních míst
1 1 0 0Základní platy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4900000 _BAR_ 4620000 _BAR_ 4533317,58 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výplaty základních platů, vypočítaných na základě seznamu pracovních míst, který je přiložen.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
686000 _BAR_ 661000 _BAR_ 578820,— _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1860/76 ze dne 29. června 1976, kterým se stanoví podmínky pro zaměstnání pracovníků Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 214, 6.8.1976, s. 24), naposledy pozměněno nařízením (Euratom, ESUO, EHS) č. 680/87 (Úř. věst. L 72, 14.3.1987, s. 15), a zejména články 6 až 8 přílohy IV k tomuto předpisu.
Tyto rodinné přídavky zahrnují:
- příspěvek na domácnost pro hlavu rodiny: 5 % základního platu,
- příspěvek na vyživované děti,
- příspěvek na studium pro děti.
1 1 0 2Příspěvky na expatriaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
588000 _BAR_ 562000 _BAR_ 553553,04 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1860/76 ze dne 29. června 1976, kterým se stanoví podmínky pro zaměstnání pracovníků Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 214, 6.8.1976, s. 24), jak bylo naposledy změněno nařízením (Euratom, ESUO, EHS) č. 680/87 (Úř. věst. L 72, 14.3.1987, s. 15), a zejména článek 10 přílohy IV k tomuto nařízení.
Tento příspěvek na expatriaci se rovná 16 % částky základního platu, příspěvku na domácnost pro hlavu rodiny a příspěvku na vyživované děti.
1 1 0 3Asistenční příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
51000 _BAR_ 50000 _BAR_ 45410,39 _BAR_
1 1 2Další vzdělávání, jazykové kursy, rekvalifikace a informace pro zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
160000 _BAR_ 120000 _BAR_ 51930,64 _BAR_
1 1 3Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1860/76 ze dne 29. června 1976, kterým se stanoví podmínky pro zaměstnání pracovníků Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 214, 6.8.1976, s. 24), jak bylo naposledy změněno nařízením (Euratom, ESUO, EHS) č. 680/87 (Úř. věst. L 72, 14.3.1987, s. 15), a zejména článek 38 odstavce 1 a 2 přílohy IV k tomuto nařízení.
1 1 3 0Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
167000 _BAR_ 160000 _BAR_ 159993,91 _BAR_
1 1 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
54000 _BAR_ 52000 _BAR_ 40593,68 _BAR_
1 1 3 2Pojištění pro případ ztráty zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
39000 _BAR_ 38000 _BAR_ 37641,59 _BAR_
Poznámky
Otázkou pojištění pro případ ztráty zaměstnání pro pracovníky nadace se právě zabývá Rada.
1 1 4Různé příspěvky a granty
1 1 4 1Roční cestovní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
140000 _BAR_ 215000 _BAR_ 178748,62 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1860/76 ze dne 29. června 1976, kterým se stanoví podmínky pro zaměstnání pracovníků Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 214, 6.8.1976, s. 24), naposledy pozměněno nařízením (Euratom, ESUO, EHS) č. 680/87 (Úř. věst. L 72, 14.3.1987, s. 15), a zejména článek 15 přílohy IV k tomuto nařízení.
1 1 4 5Zvláštní příspěvek pro účetní úředníky a správce zálohových účtů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 1000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí zvláštních příspěvků v souladu s finančním nařízením platným pro nadaci a určených účetním a osobám obhospodařujícím zálohové účty.
1 1 5Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 20000 _BAR_ 15871,43 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1860/76 ze dne 29. června 1976, kterým se stanoví podmínky pro zaměstnání pracovníků Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 214, 6.8.1976, s. 24), naposledy pozměněno nařízením (Euratom, ESUO, EHS) č. 680/87 (Úř. věst. L 72, 14.3.1987, s. 15), a zejména příloha II k tomuto nařízení.
Zaměstnanci kategorií C a D mohou obdržet kompenzaci odpracovaných přesčasových hodin, a to buď ve formě paušálního příspěvku nebo platby podle stanovené hodinové sazby.
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 5Dočasní pracovníci a další služby a práce zadávaná externě pro překladatele a písaře
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500000 _BAR_ 350000 _BAR_ 513389,85 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na zaměstnání dočasných pracovníků a nákladů na překlady, reprodukci (plány, výkresy, grafy) a na písařské práce zadávané externě.
1 1 7 6Úředníci dočasně vyslaní z orgánů členských států.
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
290000 _BAR_ 300000 _BAR_ 197610,19 _BAR_
Poznámky
Tato položka má za účel umožnit nadaci organizovat program výměny pro úředníky z členských států a osoby jmenované sociálními partnery, jak rozhodlo vedení nadace po konzultaci se správní radou.
1 1 7 7Úředníci na školení "(praktikanti)"
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 22000 _BAR_ 12267,52 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů, spojených s praktickým správním školením pro mladé absolventy škol, jakož i s krátkými vzdělávacími návštěvami úředníků z členských států a osob jmenovaných sociálními partnery.
1 1 8Příspěvky a výdaje na na nástup do pracovního poměru, na jeho skončení a na přeložení
1 1 8 0Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 140000 _BAR_ 129265,67 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních nákladů a denních příspěvků uchazečů pozvaných k nástupu na neobsazené pracovní místo a dále nákladů na lékařské prohlídky při nástupu zaměstnance do pracovního poměru.
1 1 8 1Cestovní výdaje (včetně rodinných příslušníků)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8000 _BAR_ 5000 _BAR_ 6504,96 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na úhradu cestovních výdajů zaměstnanců při nástupu do pracovního poměru, při jeho skončení nebo přeložení.
Pokrývá rovněž cestovní výdaje jejich rodinných příslušníků.
1 1 8 2Příspěvky na usídlení, znovu usídlení a přestěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
130000 _BAR_ 109000 _BAR_ 129705,49 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvku na usídlení (jak byla upravena korekčním koeficientem),
- příspěvku na znovuusídlení (jak byla upravena korekčním koeficientem),
a náleží zaměstnancům, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při přeložení na nové pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru a usazení se na jiném místě.
1 1 8 3Náklady na stěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 50000 _BAR_ 46181,32 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1860/76 ze dne 29. června 1976, kterým se stanoví podmínky pro zaměstnání pracovníků Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 214, 6.8.1976, s. 24), jak bylo naposledy změněno nařízením (Euratom, ESUO, EHS) č. 680/87 (Úř. věst. L 72, 14.3.1987, s. 15), a zejména článek 16 přílohy IV k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí úhrady nákladů na stěhování, na které mají pracovníci nárok.
1 1 8 4Dočasné denní příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ 40000 _BAR_ 23888,24 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 1860/76 ze dne 29. června 1976, kterým se stanoví podmínky pro zaměstnání pracovníků Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 214, 6.8.1976, s. 24), jak bylo naposledy změněno nařízením (Euratom, ESUO, EHS) č. 680/87 (Úř. věst. L 72, 14.3.1987, s. 15), a zejména článek 17 přílohy IV k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí dočasných denních příspěvků, na které mají pracovníci nárok.
1 1 9Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1227000 _BAR_ 1373000 _BAR_ 1287420,49 _BAR_
Poznámky
Tento článek je určen k pokrytí úpravy platů apod.
KAPITOLA 1 3 —MISE A SLUŽEBNÍ CESTY
1 3 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a další vedlejší výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
340000 _BAR_ 420000 _BAR_ 362600,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na mise a služební cesty pro zaměstnance nadace.
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Restaurace a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 110000 _BAR_ 92774,91 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k doplnění nákupů vybavení kuchyní a k dotování jídel podávaných v jídelně.
1 4 1Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 15000 _BAR_ 12475,83 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí každoročních lékařských prohlídek.
1 4 2Ostatní výdaje na sociální péči
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 10000 _BAR_ 22731,98 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů, které hradí nadace v rámci sociální péče a společenského vyžití zaměstnanců.
1 4 3Výdaje na pohoštění a reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 7000 _BAR_ 6412,49 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na reprezentaci.
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ NÁKLADY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 1 _BAR_ Pojištění _BAR_ 62000 _BAR_ 68000 _BAR_ 62183,18 _BAR_
2 0 2 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 61000 _BAR_ 77000 _BAR_ 65000,— _BAR_
2 0 3 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 185000 _BAR_ 182000 _BAR_ 183836,18 _BAR_
2 0 4 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ 89000 _BAR_ 170000 _BAR_ 70208,44 _BAR_
2 0 5 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 57000 _BAR_ 68000 _BAR_ 69998,52 _BAR_
2 0 9 _BAR_ Další výdaje na budovy _BAR_ 76000 _BAR_ 130000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 530000 _BAR_ 695000 _BAR_ 451226,32 _BAR_
2 1 0 _BAR_ Nájemné _BAR_ 7000 _BAR_ 7000 _BAR_ 7000,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 7000 _BAR_ 7000 _BAR_ 7000,— _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Pořizování nového nebo nahrazování starého technického zařízení a vybavení _BAR_ 16000 _BAR_ 10000 _BAR_ 13953,79 _BAR_
2 2 0 1 _BAR_ Obměna technického vybavení a zařízení _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Nájem technického vybavení a zařízení _BAR_ 32000 _BAR_ 26000 _BAR_ 30000,— _BAR_
2 2 0 3 _BAR_ Údržba, užití a opravy technického zařízení a vybavení _BAR_ 69000 _BAR_ 65000 _BAR_ 57974,47 _BAR_
2 2 0 4 _BAR_ Elektronické kancelářské zařízení _BAR_ 370000 _BAR_ 544000 _BAR_ 339301,64 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 487000 _BAR_ 645000 _BAR_ 441229,90 _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Nákup nového nábytku _BAR_ 5000 _BAR_ 15000 _BAR_ 54566,80 _BAR_
2 2 1 1 _BAR_ Obměna nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 1728,— _BAR_
2 2 1 3 _BAR_ Údržba, užívání a opravy nábytku _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 5000 _BAR_ 15000 _BAR_ 56294,80 _BAR_
2 2 3 1 _BAR_ Obměna vozidel _BAR_ 25000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 3 3 _BAR_ Údržba, užívání a opravy vozidel _BAR_ 1000 _BAR_ 4000 _BAR_ 2552,35 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 26000 _BAR_ 4000 _BAR_ 2552,35 _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Knihovní fond, nákupy knih _BAR_ 30000 _BAR_ 25000 _BAR_ 20978,79 _BAR_
2 2 5 2 _BAR_ Předplatné novin a periodik _BAR_ 25000 _BAR_ 20000 _BAR_ 16996,26 _BAR_
2 2 5 5 _BAR_ Předplatné služeb zobrazování dat _BAR_ 26000 _BAR_ 20000 _BAR_ 8976,18 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 81000 _BAR_ 65000 _BAR_ 46951,23 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 599000 _BAR_ 729000 _BAR_ 547028,28 _BAR_
2 3 0 _BAR_ Psací a kancelářské potřeby _BAR_ 36000 _BAR_ 30000 _BAR_ 26997,22 _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 8000 _BAR_ 30000 _BAR_ 22883,31 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 8000 _BAR_ 30000 _BAR_ 22883,31 _BAR_
2 3 5 _BAR_ Stejnokroje a pracovní oděvy _BAR_ 3000 _BAR_ 3000 _BAR_ 2885,04 _BAR_
2 3 9 0 _BAR_ Publikace _BAR_ 9000 _BAR_ 20000 _BAR_ 8643,60 _BAR_
2 3 9 4 _BAR_ Drobné výdaje _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 114,95 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 9 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ 21000 _BAR_ 8758,55 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 57000 _BAR_ 84000 _BAR_ 61524,12 _BAR_
2 4 0 _BAR_ Poštovné a doručné _BAR_ 37000 _BAR_ 35000 _BAR_ 32990,47 _BAR_
2 4 1 _BAR_ Telefon, telegraf, telex, rozhlas, televize _BAR_ 70000 _BAR_ 80000 _BAR_ 92089,21 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 107000 _BAR_ 115000 _BAR_ 125079,68 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1300000 _BAR_ 1630000 _BAR_ 1191858,40 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
2 0 1Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
62000 _BAR_ 68000 _BAR_ 62183,18 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pojistných smluv týkajících se budov.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
61000 _BAR_ 77000 _BAR_ 65000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí spotřeby těchto položek během finančního roku.
2 0 3Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
185000 _BAR_ 182000 _BAR_ 183836,18 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na údržbu kanceláří nadace.
2 0 4Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
89000 _BAR_ 170000 _BAR_ 70208,44 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na zařízení kanceláří nadace, a zejména na dokončovací práce na zařízení v nové budově.
2 0 5Bezpečnost a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
57000 _BAR_ 68000 _BAR_ 69998,52 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na bezpečnost o ostrahu kanceláří nadace.
2 0 9Další výdaje na budovy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
76000 _BAR_ 130000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních opakujících se výdajů na budovy, které nejsou uvedeny jinde, zejména poplatků a dávek, hygienu, odvoz odpadků apod.
KAPITOLA 2 1 —NÁJEMNÉ
2 1 0Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7000 _BAR_ 7000 _BAR_ 7000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájemného na "bureau de passage" (občasnou kancelář) nadace v Bruselu.
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE
2 2 0Technické vybavení a elektronické kancelářské zařízení
2 2 0 0Pořizování nového nebo nahrazování starého technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
16000 _BAR_ 10000 _BAR_ 13953,79 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu technického zařízení a vybavení.
2 2 0 1Obměna technického vybavení a zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí obměny technického zařízení a vybavení.
2 2 0 2Nájem technického vybavení a zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
32000 _BAR_ 26000 _BAR_ 30000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu technického zařízení a vybavení.
2 2 0 3Údržba, užití a opravy technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
69000 _BAR_ 65000 _BAR_ 57974,47 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí údržby technického zařízení a vybavení.
2 2 0 4Elektronické kancelářské zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
370000 _BAR_ 544000 _BAR_ 339301,64 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu, pronájmu a údržby elektronického kancelářského zařízení.
2 2 1Nábytek
2 2 1 0Nákup nového nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 15000 _BAR_ 54566,80 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nábytku pro zaměstnance a vybavení pro konferenční místnosti.
2 2 1 1Obměna nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 1728,— _BAR_
2 2 1 3Údržba, užívání a opravy nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí údržby a oprav nábytku.
2 2 3Vozidla
2 2 3 1Obměna vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 3 3Údržba, užívání a opravy vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 4000 _BAR_ 2552,35 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na provoz vozidel nadace.
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovnu
2 2 5 0Knihovní fond, nákupy knih
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 25000 _BAR_ 20978,79 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu knih, dokumentů a dalších neperiodických publikací požadovaných nadací.
2 2 5 2Předplatné novin a periodik
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 20000 _BAR_ 16996,26 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na předplatné novin, specializovaných periodik, úředních věstníků, parlamentních zpravodajů, nejrůznějších věstníků a dalších specializovaných publikací.
2 2 5 5Předplatné služeb zobrazování dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
26000 _BAR_ 20000 _BAR_ 8976,18 _BAR_
Poznámky
Tato položka má nadaci umožnit získat přístup do on-line databází.
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Psací a kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
36000 _BAR_ 30000 _BAR_ 26997,22 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na nákup papíru, obálek, kancelářských potřeb a spotřebního materiálu pro reprografická zařízení.
2 3 2Finanční poplatky
2 3 2 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8000 _BAR_ 30000 _BAR_ 22883,31 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků (provize, eskontní poplatky).
2 3 5Stejnokroje a pracovní oděvy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 3000 _BAR_ 2885,04 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu, údržby a čištění stejnokrojů a pracovních oděvů.
2 3 9Ostatní správní výdaje
2 3 9 0Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9000 _BAR_ 20000 _BAR_ 8643,60 _BAR_
Poznámky
Nařízení (EHS) č. 1417/76 ze dne 1. června 1976 o finančních ustanoveních týkajících se Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 164, 24.6.1976, s. 16), pozměněno nařízením (EHS) č. 1949/93 (Úř. věst. L 181, 23.7.1993, s. 26).
Tato položka je určena k pokrytí publikačních nákladů, zejména těch, které se týkají zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie výkazu příjmů a výdajů nadace podle článku 14, druhý poodstavec finančních ustanovení.
2 3 9 4Drobné výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 114,95 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních správních výdajů, které nejsou uvedeny jinde.
KAPITOLA 2 4 —POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY
2 4 0Poštovné a doručné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
37000 _BAR_ 35000 _BAR_ 32990,47 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na poštovné a doručné, včetně balíků zasílaných poštou nebo jiným způsobem.
2 4 1Telefon, telegraf, telex, rozhlas, televize
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
70000 _BAR_ 80000 _BAR_ 92089,21 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pevných nákladů na pronájem, náklad na hovorné a vzkazy, poplatky za údržbu a opravy a údržbu zařízení.
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 _BAR_ Zpracování provozní dokumentace _BAR_ 470000 _BAR_ 510000 _BAR_ 485087,83 _BAR_
3 0 1 0 _BAR_ Zveřejňování výsledků studií _BAR_ 1000000 _BAR_ 760000 _BAR_ 663090,92 _BAR_
3 0 1 1 _BAR_ Zveřejnění výroční zprávy _BAR_ — _BAR_ 14000 _BAR_ 11310,30 _BAR_
3 0 1 2 _BAR_ Marketingová a propagační činnost _BAR_ 300000 _BAR_ 315000 _BAR_ 224292,74 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 1 — Celkem _BAR_ 1300000 _BAR_ 1089000 _BAR_ 898693,96 _BAR_
3 0 2 _BAR_ Účast na kongresech a veřejných událostech _BAR_ — _BAR_ 18000 _BAR_ 10000,— _BAR_
3 0 3 _BAR_ Studie a pilotní programy týkající se životních a pracovních podmínek _BAR_ 4400000 _BAR_ 3520000 _BAR_ 3467407,97 _BAR_
3 0 4 0 _BAR_ Obecné náklady na zasedání _BAR_ 950000 _BAR_ 960000 _BAR_ 888949,65 _BAR_
3 0 4 1 _BAR_ Náklady na tlumočení _BAR_ 150000 _BAR_ 130000 _BAR_ 183000,— _BAR_
3 0 4 2 _BAR_ Zasedání správní rady _BAR_ 150000 _BAR_ 220000 _BAR_ 164901,51 _BAR_
3 0 4 3 _BAR_ Zasedání expertního výboru _BAR_ — _BAR_ 10000 _BAR_ 9494,28 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 4 — Celkem _BAR_ 1250000 _BAR_ 1320000 _BAR_ 1246345,44 _BAR_
3 0 5 _BAR_ Překlad studijních zpráv a pracovních dokumentů pro semináře, koordinační schůze, kolokvia apod. _BAR_ 400000 _BAR_ 543000 _BAR_ 440436,56 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 7820000 _BAR_ 7000000 _BAR_ 6547971,76 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7820000 _BAR_ 7000000 _BAR_ 6547971,76 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 18820000 _BAR_ 18080000 _BAR_ 16778939,98 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PROVOZNÍ VÝDAJE
3 0 0Zpracování provozní dokumentace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
470000 _BAR_ 510000 _BAR_ 485087,83 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu publikací, kompilace lístkovnic a katalogů a nezbytné počítačové práce umožňující vytvářet selektivní dokumentační systém, obsahující zejména aktualizované údaje a informace o posledním vývoji a výzkumu v oblastech, které se týkají pracovních programů nadace.
3 0 1Šíření informací
3 0 1 0Zveřejňování výsledků studií
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000000 _BAR_ 760000 _BAR_ 663090,92 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na zveřejňování výsledků studií, což napomůže provádění pracovních programů nadace.
3 0 1 1Zveřejnění výroční zprávy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 14000 _BAR_ 11310,30 _BAR_
3 0 1 2Marketingová a propagační činnost
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
300000 _BAR_ 315000 _BAR_ 224292,74 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na marketingovou a propagační činnost týkající se práce nadace (průzkumy, brožury, videa, plakáty apod.).
3 0 2Účast na kongresech a veřejných událostech
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 18000 _BAR_ 10000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku nadace na práci obdobných institucí a nadací.
3 0 3Studie a pilotní programy týkající se životních a pracovních podmínek
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4400000 _BAR_ 3520000 _BAR_ 3467407,97 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí financování smluv na provedení studií a specifických projektů, které přispějí k provádění pracovního programu nadace ve vztahu k životním a pracovním podmínkám.
3 0 4Výdaje na zasedání (správní rada, expertní výbor, semináře, kolokvia, koordinační schůze apod.) a náklady na tlumočení při těchto příležitostech
3 0 4 0Obecné náklady na zasedání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
950000 _BAR_ 960000 _BAR_ 888949,65 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pořádání seminářů, kolokvií, koordinačních a hodnotících schůzí, což napomůže provádění pracovních programů nadace.
3 0 4 1Náklady na tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 130000 _BAR_ 183000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na tlumočení v souvislosti s pořádáním zasedání správní rady, expertního výboru, seminářů, kolokvií, koordinačních a hodnotících schůzí, což napomůže provádění pracovních programů nadace.
3 0 4 2Zasedání správní rady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 220000 _BAR_ 164901,51 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí provozních nákladů správní rady, včetně cestovních výdajů a denních příspěvků a pronájem sálů, pokud je to nutné.
3 0 4 3Zasedání expertního výboru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ 10000 _BAR_ 9494,28 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí provozních nákladů expertního výboru, včetně cestovních výdajů a denních příspěvků a pronájem sálů, pokud je to nutné.
3 0 5Překlad studijních zpráv a pracovních dokumentů pro semináře, koordinační schůze, kolokvia apod.
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
400000 _BAR_ 543000 _BAR_ 440436,56 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí překladů studijních zpráv nadace a pracovních dokumentů pro semináře, kolokvia, hodnotící zasedání apod. do různých jazyků Společenství.
--------------------------------------------------
Zařazení a třída _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
Trvalé pracovní pozice _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_
Ředitel (A 2) _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Zástupce ředitele(A 3) _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A 4 _BAR_ 10 _BAR_ 10 _BAR_
A 5 _BAR_ 9 _BAR_ 10 _BAR_
A 6 _BAR_ 9 _BAR_ 8 _BAR_
A 7 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
A 8 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_
Celkem A _BAR_ 34 _BAR_ 35 _BAR_
B 1 _BAR_ 4 _BAR_ 5 _BAR_
B 2 _BAR_ 6 _BAR_ 7 _BAR_
B 3 _BAR_ 9 _BAR_ 8 _BAR_
B 4 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_
B 5 _BAR_ 3 _BAR_ 4 _BAR_
Celkem B _BAR_ 24 _BAR_ 25 _BAR_
C 1 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_
C 2 _BAR_ 10 _BAR_ 12 _BAR_
C 3 _BAR_ 6 _BAR_ 4 _BAR_
C 4 _BAR_ 8 _BAR_ 8 _BAR_
C 5 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_
Celkem C _BAR_ 32 _BAR_ 33 _BAR_
D 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
D 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem D _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
Celkový součet _BAR_ 91 _BAR_ 94 _BAR_
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropské agentury pro léčivé přípravky za rok 2005
(2005/282/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ PŘÍJMY Z POSKYTNUTÝCH SLUŽEB _BAR_ 77455000 _BAR_ 67000000 _BAR_ 57943700,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 77455000 _BAR_ 67000000 _BAR_ 57943700,— _BAR_
2 0 _BAR_ PŘÍSPĚVKY EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 29100000 _BAR_ 28500000 _BAR_ 22009700,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 29100000 _BAR_ 28500000 _BAR_ 22009700,— _BAR_
3 0 _BAR_ ÚČAST TŘETÍCH ZEMÍ NA ČINNOSTECH EMEA _BAR_ 530000 _BAR_ 573000 _BAR_ 486000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 530000 _BAR_ 573000 _BAR_ 486000,— _BAR_
5 2 _BAR_ PŘÍJMY Z ADMINSTRATIVNÍCH ÚKONŮ _BAR_ 2775000 _BAR_ 2586000 _BAR_ 2153037,37 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ 2775000 _BAR_ 2586000 _BAR_ 2153037,37 _BAR_
6 0 _BAR_ PŘÍSPĚVKY NA PROGRAMY SPOLEČENSTVÍ A PŘÍJEM ZE SLUŽEB _BAR_ p.m. _BAR_ 103 _BAR_ 1117618,— _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 103 _BAR_ 1117618,— _BAR_
7 0 _BAR_ OPRAVY ROZPOČTOVÉ NEVYROVNANOSTI _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 7 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
9 0 _BAR_ RŮZNÉ PŘÍJMY _BAR_ 300000 _BAR_ 430000 _BAR_ 652646,49 _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ 300000 _BAR_ 430000 _BAR_ 652646,49 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 110160000 _BAR_ 99089103 _BAR_ 84362701,86 _BAR_
HLAVA 1
PŘÍJMY Z POSKYTNUTÝCH SLUŽEB
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 0 _BAR_ Vybrané poplatky _BAR_ 77455000 _BAR_ 67000000 _BAR_ 57943700,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 77455000 _BAR_ 67000000 _BAR_ 57943700,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 77455000 _BAR_ 67000000 _BAR_ 57943700,— _BAR_
KAPITOLA 1 0 —PŘÍJMY Z POSKYTNUTÝCH SLUŽEB
1 0 0Vybrané poplatky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
77455000 _BAR_ 67000000 _BAR_ 57943700,— _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ES) č. 297/95 ze dne 10. února 1995 o poplatcích, které se platí Evropské agentuře pro hodnocení léčivých přípravků (Úř. věst. L 35, 15.2.1995, s. 1), pozměněno nařízením Rady (ES) č. 2743/98 (Úř. věst. L 345, 19.12.1998, s. 3).
HLAVA 2
PŘÍSPĚVKY EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Příspěvek Evropského společenství _BAR_ 25400000 _BAR_ 24500000 _BAR_ 19300000,— _BAR_
2 0 1 _BAR_ Zvláštní příspěvek na léčivé přípravky pro vzácná onemocnění _BAR_ 3700000 _BAR_ 4000000 _BAR_ 2709700,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 29100000 _BAR_ 28500000 _BAR_ 22009700,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 29100000 _BAR_ 28500000 _BAR_ 22009700,— _BAR_
KAPITOLA 2 0 —PŘÍSPĚVKY EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
2 0 0Příspěvek Evropského společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
25400000 _BAR_ 24500000 _BAR_ 19300000,— _BAR_
Poznámky
Příspěvek pro agenturu je zaúčtován v souhrnném rozpočtu Evropské unie.
Zde zaúčtovaný příjem představuje tento poskytnutý příspěvek (článek B5-3 1 2 výkazu výdajů v souhrnném rozpočtu, oddíl III "Komise").
Náklady na klasifikaci léčivých přípravků pro vzácná onemocnění jsou rovněž kryty tímto příspěvkem.
2 0 1Zvláštní příspěvek na léčivé přípravky pro vzácná onemocnění
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
3700000 _BAR_ 4000000 _BAR_ 2709700,— _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ES) č. 141/2000 ze dne 16. prosince 1999, čl. 7 odst. 2 upravuje konkrétní příspěvek Společenství pro Evropskou agenturu pro léčivé přípravky, který se odlišuje od veškerých ostatních dotací ze strany Evropské unie, přičemž výhradním účelem jeho použití je náhrada agentuře za výjimky z poplatků za léčivé přípravky pro vzácná onemocnění.
HLAVA 3
ÚČAST TŘETÍCH ZEMÍ NA ČINNOSTECH EMEA
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
3 0 0 _BAR_ Příspěvek EEA _BAR_ 530000 _BAR_ 573000 _BAR_ 486000,— _BAR_
3 0 1 _BAR_ Příspěvky z asociovaných zemí ve střední Evropě _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 530000 _BAR_ 573000 _BAR_ 486000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 530000 _BAR_ 573000 _BAR_ 486000,— _BAR_
KAPITOLA 3 0 —ÚČAST TŘETÍCH ZEMÍ NA ČINNOSTECH EMEA
3 0 0Příspěvek EEA
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
530000 _BAR_ 573000 _BAR_ 486000,— _BAR_
Poznámky
Tento článek pokrývá příspěvky ze států ESVO podle Dohody o Evropském hospodářském prostoru v souladu s článkem 82 a protokoly 31 a 32 této dohody.
3 0 1Příspěvky z asociovaných zemí ve střední Evropě
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tento článek pokrývá příspěvky z asociovaných zemí ve střední Evropě.
HLAVA 5
PŘÍJEM ZE SPRÁVNÍ ČINNOSTI INSTITUCE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
5 2 0 _BAR_ Příjem z bankovního úroku _BAR_ 625000 _BAR_ 520000 _BAR_ 450003,20 _BAR_
5 2 1 _BAR_ Příjem z exportních certifikátů, úkonů týkajících se paralelní distribuce a z jiných podobných administrativních poplatků _BAR_ 2106000 _BAR_ 2022000 _BAR_ 1675960,— _BAR_
5 2 2 _BAR_ Příjem z prodeje publikací _BAR_ 44000 _BAR_ 44000 _BAR_ 27074,17 _BAR_
5 2 3 _BAR_ Příjem z organizování seminářů _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
5 2 4 _BAR_ Příjem z prodeje softwarových licencí a příjem za přístup do databází provozovaných EMEA, které obsahují informace o léčivých přípravcích _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 2 — CELKEM _BAR_ 2775000 _BAR_ 2586000 _BAR_ 2153037,37 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ 2775000 _BAR_ 2586000 _BAR_ 2153037,37 _BAR_
KAPITOLA 5 2 —PŘÍJMY Z ADMINSTRATIVNÍCH ÚKONŮ
5 2 0Příjem z bankovního úroku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
625000 _BAR_ 520000 _BAR_ 450003,20 _BAR_
5 2 1Příjem z exportních certifikátů, úkonů týkajících se paralelní distribuce a z jiných podobných administrativních poplatků
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2106000 _BAR_ 2022000 _BAR_ 1675960,— _BAR_
Poznámky
Tento článek pokrývá příjem z vystavování certifikátů, schvalování paralelní distribuce a z jiných podobných administrativních poplatků.
5 2 2Příjem z prodeje publikací
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
44000 _BAR_ 44000 _BAR_ 27074,17 _BAR_
Poznámky
Tento článek pokrývá příjem z prodeje publikací EMEA bez ohledu na jejich formu, včetně autorských práv.
5 2 3Příjem z organizování seminářů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tento článek pokrývá příjem EMEA z pořádání seminářů.
5 2 4Příjem z prodeje softwarových licencí a příjem za přístup do databází provozovaných EMEA, které obsahují informace o léčivých přípravcích
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tento článek pokrývá příjem z prodeje softwaru, k němuž má agentura vlastnická práva, a příjem za přístup do databází provozovaných EMEA, které obsahují informace o léčivých přípravcích.
HLAVA 6
PŘÍSPĚVKY NA PROGRAMY SPOLEČENSTVÍ A PŘÍJEM ZE SLUŽEB
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
6 0 0 _BAR_ Příspěvky na programy Společenství a příjem ze služeb _BAR_ p.m. _BAR_ 103 _BAR_ 1117618,— _BAR_
6 0 1 _BAR_ Příspěvky na společné programy z jiných regulačních agentur a od zainteresovaných subjektů z oboru _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 6 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ 103 _BAR_ 1117618,— _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 103 _BAR_ 1117618,— _BAR_
KAPITOLA 6 0 —PŘÍSPĚVKY NA PROGRAMY SPOLEČENSTVÍ A PŘÍJEM ZE SLUŽEB
6 0 0Příspěvky na programy Společenství a příjem ze služeb
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 103 _BAR_ 1117618,— _BAR_
Poznámky
Tento článek pokrývá příjem za konkrétní činností prováděné EMEA na základě požadavku Evropské komise nebo jiných institucí Evropské unie nebo mezinárodních organizací, a to na základě schválení správní radou agentury.
6 0 1Příspěvky na společné programy z jiných regulačních agentur a od zainteresovaných subjektů z oboru
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tento článek pokrývá příjem z programů prováděných společně s jinými regulačními agenturami (v rámci i mimo EU), farmaceutickými společnostmi nebo jinými subjekty schválenými správní radou EMEA.
HLAVA 7
OPRAVY ROZPOČTOVÉ NEVYROVNANOSTI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
7 0 0 _BAR_ Zůstatek výsledkového účtu z předchozího roku _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 7 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 7 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 7 0 —OPRAVY ROZPOČTOVÉ NEVYROVNANOSTI
7 0 0Zůstatek výsledkového účtu z předchozího roku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tento článek pokrývá zůstatek výsledkového účtu z předchozích let v souladu s článkem 16 finančního nařízení agentury.
HLAVA 9
RŮZNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
9 0 0 _BAR_ Různé příjmy _BAR_ 300000 _BAR_ 430000 _BAR_ 652646,49 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 9 0 — CELKEM _BAR_ 300000 _BAR_ 430000 _BAR_ 652646,49 _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ 300000 _BAR_ 430000 _BAR_ 652646,49 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 110160000 _BAR_ 99089103 _BAR_ 84362701,86 _BAR_
KAPITOLA 9 0 —RŮZNÉ PŘÍJMY
9 0 0Různé příjmy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
300000 _BAR_ 430000 _BAR_ 652646,49 _BAR_
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 37738000 _BAR_ 33578000 _BAR_ 27807794,96 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A PRACOVNÍ CESTY _BAR_ 591000 _BAR_ 453000 _BAR_ 299268,99 _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 447000 _BAR_ 282000 _BAR_ 376635,45 _BAR_
1 5 _BAR_ VÝMĚNY ÚŘEDNÍKŮ A EXPERTŮ _BAR_ 1290000 _BAR_ 766000 _BAR_ 459314,97 _BAR_
1 6 _BAR_ SOCIÁLNÍ PÉČE _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
1 7 _BAR_ VÝDAJE NA REPREZENTACI A POHOŠTĚNÍ _BAR_ 70000 _BAR_ 35000 _BAR_ 22832,74 _BAR_
1 8 _BAR_ POJIŠTĚNÍ PROTI NEMOCI, ÚRAZU A NEMOCI Z POVOLÁNÍ, POJIŠTĚNÍ V NEZAMĚSTNANOSTI A ZACHOVÁNÍ DŮCHODOVÝCH PRÁV _BAR_ 1189000 _BAR_ 945000 _BAR_ 714417,34 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 41330000 _BAR_ 36064000 _BAR_ 29680264,45 _BAR_
2 0 _BAR_ INVESTICE DO NEMOVITOSTÍ, NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 12598000 _BAR_ 8307000 _BAR_ 7971586,67 _BAR_
2 1 _BAR_ VÝDAJE NA ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 8931000 _BAR_ 14015000 _BAR_ 9514417,88 _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S TÍM SPOJENÉ _BAR_ 1236000 _BAR_ 661000 _BAR_ 818753,20 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ ADMINISTRATIVNÍ VÝDAJE _BAR_ 907000 _BAR_ 574000 _BAR_ 467747,66 _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY _BAR_ 580000 _BAR_ 427000 _BAR_ 400152,86 _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA OFICIÁLNÍ A OSTATNÍ JEDNÁNÍ _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 937,29 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 24262000 _BAR_ 23994000 _BAR_ 19173595,56 _BAR_
3 0 _BAR_ PROVOZNÍ VÝDAJE _BAR_ 44568000 _BAR_ 39031103 _BAR_ 32837625,75 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 44568000 _BAR_ 39031103 _BAR_ 32837625,75 _BAR_
9 0 _BAR_ PŘEDBĚŽNÉ POLOŽKY _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 110160000 _BAR_ 99089103 _BAR_ 81691485,76 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 19700000 _BAR_ 16474000 _BAR_ 13655795,21 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 1470000 _BAR_ 1155000 _BAR_ 973854,82 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí _BAR_ 2450000 _BAR_ 2030000 _BAR_ 1704845,43 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Pevně stanovené příspěvky _BAR_ 148000 _BAR_ 154000 _BAR_ 131817,01 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 23768000 _BAR_ 19813000 _BAR_ 16466312,47 _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 966000 _BAR_ 2245000 _BAR_ 1028102,98 _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Zvláštní poradci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 4 _BAR_ Smluvní pracovníci _BAR_ 350000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 1316000 _BAR_ 2250000 _BAR_ 1028102,98 _BAR_
1 1 2 0 _BAR_ Další vzdělávání, jazykové kurzy a školení pro zaměstnance _BAR_ 612000 _BAR_ 544000 _BAR_ 533062,29 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 2 — Celkem _BAR_ 612000 _BAR_ 544000 _BAR_ 533062,29 _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvky při narození a úmrtí _BAR_ 3000 _BAR_ 3000 _BAR_ 3569,58 _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu _BAR_ 350000 _BAR_ 320000 _BAR_ 245490,08 _BAR_
1 1 4 2 _BAR_ Příspěvky na nájem a dopravu _BAR_ p.m. _BAR_ 57000 _BAR_ 124027,77 _BAR_
1 1 4 3 _BAR_ Pevně stanovené příspěvky na pohoštění _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 1189,92 _BAR_
1 1 4 4 _BAR_ Pevně stanovené příspěvky na místní dopravu _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 892,44 _BAR_
1 1 4 5 _BAR_ Zvláštní příspěvek pro účetní a správce zálohových účtů _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 9 _BAR_ Ostatní příspěvky a úhrady _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 356000 _BAR_ 383000 _BAR_ 375169,79 _BAR_
1 1 5 _BAR_ Přesčasy _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 0 _BAR_ Externí tlumočníci a tlumočníci společné tlumočnické a konferenční služby _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 3 _BAR_ Překladatelské středisko Lucemburk _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 4 _BAR_ Platba za administrativní pomoc poskytnutou institucemi Společenství _BAR_ 200000 _BAR_ 155000 _BAR_ 133000,— _BAR_
1 1 7 5 _BAR_ Přechodně poskytované služby _BAR_ 1185000 _BAR_ 1166000 _BAR_ 810050,19 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 1405000 _BAR_ 1321000 _BAR_ 943050,19 _BAR_
1 1 8 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s náborem _BAR_ 310000 _BAR_ 242000 _BAR_ 248066,48 _BAR_
1 1 8 1 _BAR_ Cestovní výdaje (včetně rodinných příslušníků) _BAR_ 33000 _BAR_ 20000 _BAR_ 8816,75 _BAR_
1 1 8 2 _BAR_ Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování _BAR_ 351000 _BAR_ 315000 _BAR_ 257168,24 _BAR_
1 1 8 3 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 110000 _BAR_ 120000 _BAR_ 81900,— _BAR_
1 1 8 4 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 205000 _BAR_ 170000 _BAR_ 75297,74 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 8 — Celkem _BAR_ 1009000 _BAR_ 867000 _BAR_ 671249,21 _BAR_
1 1 9 0 _BAR_ Úpravy _BAR_ 9272000 _BAR_ 8400000 _BAR_ 7790848,03 _BAR_
1 1 9 1 _BAR_ Předběžná položka _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 9272000 _BAR_ 8400000 _BAR_ 7790848,03 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 37738000 _BAR_ 33578000 _BAR_ 27807794,96 _BAR_
1 3 0 0 _BAR_ Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje _BAR_ 591000 _BAR_ 453000 _BAR_ 299268,99 _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 591000 _BAR_ 453000 _BAR_ 299268,99 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 591000 _BAR_ 453000 _BAR_ 299268,99 _BAR_
1 4 0 _BAR_ Restaurace a jídelny _BAR_ 367000 _BAR_ 257000 _BAR_ 319494,98 _BAR_
1 4 1 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 80000 _BAR_ 25000 _BAR_ 57140,47 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 447000 _BAR_ 282000 _BAR_ 376635,45 _BAR_
1 5 2 _BAR_ Výměny úředníků a expertů mezi institucemi Společenství a veřejným a soukromým sektorem, dočasně působící experti _BAR_ 1140000 _BAR_ 621000 _BAR_ 387428,68 _BAR_
1 5 3 _BAR_ Náklady na organizaci školení absolventů v rámci agentury _BAR_ 150000 _BAR_ 145000 _BAR_ 71886,29 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 5 — CELKEM _BAR_ 1290000 _BAR_ 766000 _BAR_ 459314,97 _BAR_
1 6 0 _BAR_ Granty pro zvláštní pomoc _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 0,— _BAR_
1 6 3 _BAR_ Střediska péče o děti předškolního věku a jesle _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 6 4 _BAR_ Doplňková pomoc zdravotně postiženým _BAR_ 3000 _BAR_ 3000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 6 — CELKEM _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
1 7 0 0 _BAR_ Výdaje na reprezentaci a pohoštění _BAR_ 70000 _BAR_ 35000 _BAR_ 22832,74 _BAR_
_BAR_ Článek 1 7 0 — Celkem _BAR_ 70000 _BAR_ 35000 _BAR_ 22832,74 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 70000 _BAR_ 35000 _BAR_ 22832,74 _BAR_
1 8 2 0 _BAR_ Společenské styky mezi zaměstnanci _BAR_ 25000 _BAR_ 25000 _BAR_ 22000,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 8 2 — Celkem _BAR_ 25000 _BAR_ 25000 _BAR_ 22000,— _BAR_
1 8 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 650000 _BAR_ 565000 _BAR_ 464465,79 _BAR_
1 8 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 186000 _BAR_ 175000 _BAR_ 118753,49 _BAR_
1 8 3 2 _BAR_ Pojištění pro případ ztráty zaměstnání _BAR_ 308000 _BAR_ 180000 _BAR_ 109198,06 _BAR_
1 8 3 3 _BAR_ Akumulace nebo zachování nároku na důchod _BAR_ 20000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 8 3 — Celkem _BAR_ 1164000 _BAR_ 920000 _BAR_ 692417,34 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 8 — CELKEM _BAR_ 1189000 _BAR_ 945000 _BAR_ 714417,34 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 41330000 _BAR_ 36064000 _BAR_ 29680264,45 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci, kteří zastávají místo stanovené v organizační struktuře
1 1 0 0Základní platy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
19700000 _BAR_ 16474000 _BAR_ 13655795,21 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 62 a článek 66 tohoto řádu použité podle nařízení Rady (EHS) č. 2309/93 ze dne 22. července 1993, nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a kterým se zakládá Evropská agentura pro hodnocení lečivých přípravků (Úř. věst. L 214, 24.8.1993, s. 1).
Tato položka je určena k pokrytí základních platů úředníků a dočasných zaměstnanců, kteří zastávají pracovní místo stanovené plánem.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1470000 _BAR_ 1155000 _BAR_ 973854,82 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména čl. 42 písm a) ab), články 62 a 67 a čl. 68 a písm a) tohoto řádu, jakož i čl. 3 odst. 2 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka pokrývá rodinné přídavky: příspěvek na domácnost, příspěvek na vyživované děti, příspěvek na předškolní zařízení, příspěvek na studium (včetně zvláštních grantů v rámci nařízení, o němž každoročně rozhoduje výkonný ředitel) a příspěvek na rodičovskou dovolenou příslušných zaměstnanců.
1 1 0 2Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2450000 _BAR_ 2030000 _BAR_ 1704845,43 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62 a 69 tohoto řádu, jakož i článek 4 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka pokrývá náklady na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí příslušných zaměstnanců.
1 1 0 3Pevně stanovené příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
148000 _BAR_ 154000 _BAR_ 131817,01 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména čl. 4 písm a) přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí pevně stanovených příspěvků pro příslušné zaměstnance.
1 1 1Ostatní zaměstnanci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
966000 _BAR_ 2245000 _BAR_ 1028102,98 _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 3 a hlava III tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí odměn všech pomocných zaměstnanců a příspěvků agentury na sociální zabezpečení, s výjimkou částek placených ve formě úprav platů, které jsou zahrnuty do položky 1 1 9 0.
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 4 a hlava IV tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí odměn (včetně přesčasů) místních zaměstnanců a příspěvků agentury na sociální zabezpečení těchto zaměstnanců.
1 1 1 3Zvláštní poradci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména články 5, 82 a 83 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí odměn zvláštních poradců, výdajů na jejich mise a jiných výdajů.
1 1 1 4Smluvní pracovníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
350000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie, zejména čl. 3 písm a) a hlava IV tohoto řádu.
Tato položka pokrývá základní odměnu smluvních pracovníků.
1 1 2Další vzdělávání, jazykové kurzy a školení pro zaměstnance
1 1 2 0Další vzdělávání, jazykové kurzy a školení pro zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
612000 _BAR_ 544000 _BAR_ 533062,29 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména čl. 24 odst. 3 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí vstupních školení pro nově nastupující pracovníky, kurzů pro další rozvoj kvalifikace zaměstnanců, rekvalifikací, kurzů používání moderních postupů, seminářů, informačních porad o záležitostech EU atd.
Dále tato položka pokrývá nákupy zařízení a dokumentace, jakož i honoráře konzultantů v organizačních záležitostech.
1 1 4Různé příspěvky a granty
1 1 4 0Příspěvky při narození a úmrtí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 3000 _BAR_ 3569,58 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 70, 74 a 75 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvků při narození dítěte,
- v případě úmrtí úředníka:
- k výplatě plné mzdy zemřelého do konce třetího měsíce následujícícho po měsíci, v němž došlo k úmrtí,
- k pokrytí nákladů na převoz jeho ostatků do místa jeho původu.
1 1 4 1Cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
350000 _BAR_ 320000 _BAR_ 245490,08 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 8 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních cestovních náhrad příslušných úředníků, jejich manželů/manželek a nezaopatřených dětí z místa výkonu jejich zaměstnání do místa jejich původu.
1 1 4 2Příspěvky na nájem a dopravu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 57000 _BAR_ 124027,77 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména čl. 14 písm a) a b) přílohy VII k tomuto řádu.
1 1 4 3Pevně stanovené příspěvky na pohoštění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 1189,92 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 14 přílohy VII k tomuto řádu.
1 1 4 4Pevně stanovené příspěvky na místní dopravu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 892,44 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 15 přílohy VII k tomuto řádu.
1 1 4 5Zvláštní příspěvek pro účetní a správce zálohových účtů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí zvláštního příspěvku poskytovaného účetním, pomocným účetním a správcům zálohových účtů.
1 1 4 9Ostatní příspěvky a úhrady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 34 tohoto řádu.
Tato položka pokrývá:
- odškodné pro úředníka ve zkušební době, který je propuštěn pro zjevně neuspokojivý pracovní výkon,
- odškodné příslušného zaměstnance v případě zrušení jeho smlouvy agenturou.
1 1 5Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 56 tohoto řádu a příloha VI k tomuto řádu.
Tento článek pokrývá paušální sazby a platby hodinových sazeb za přesčasy odpracované příslušným zaměstnancem, u něhož nebylo možné přesčasy kompenzovat náhradním volnem v rámci běžné úpravy.
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 0Externí tlumočníci a tlumočníci společné tlumočnické a konferenční služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí honorářů a cestovních výdajů pro externí tlumočníky a organizátory konferencí, včetně uhrazení služeb poskytnuté tlumočníky Komise pro všechna jednání, která nejsou přímo spojena s aplikací pracovního programu agentury.
1 1 7 3Překladatelské středisko Lucemburk
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na překlady, včetně plateb pro Překladatelské středisko v Lucemburku za všechny texty, které nejsou přímo spojeny s aplikací pracovního programu agentury.
1 1 7 4Platba za administrativní pomoc poskytnutou institucemi Společenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 155000 _BAR_ 133000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vynaložených Komisí na administrativní podporu poskytnutou agentuře, např. na počítačové zpracování mzdových podkladů.
1 1 7 5Přechodně poskytované služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1185000 _BAR_ 1166000 _BAR_ 810050,19 _BAR_
Poznámky
Tato položka pokrývá:
- pracovní poměry dočasných zaměstnanců, zejména telefonních spojovatelů, kancelářského personálu a sekretářek,
- náklady na dočasné zaměstnance nutné pro flexibilní přijetí okamžitých úkolů,
- kopírovací a písařské práce, které jsou zadávány externě, protože nemohou být provedeny agenturou,
- náklady na počítačovou sazbu pro informační a podpůrné dokumenty pro vlastní potřebu agentury a pro předložení rozpočtovému orgánu,
- grant, z něhož jsou uvolňovány prostředky pro školení dětí zaměstnanců v oblasti praktických pracovních zkušeností.
1 1 8Různé výdaje v souvislosti s nástupem a odchodem zaměstance do pracovního poměru a s přeložením
1 1 8 0Různé výdaje v souvislosti s náborem
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
310000 _BAR_ 242000 _BAR_ 248066,48 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 27 až 31 a 33 tohoto řádu a příloha III k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vynaložených v souvislosti s přijímáním nových zaměstnanců, k čemuž patří následující: náklady na zveřejnění, cestovní náklady a úrazové pojištění kandidátů pozvaných ke zkouškám a pohovorům, náklady přímo související s rozšiřováním informací a organizací skupinových náborových testů (nájem místností, nábytku, strojů a různého zařízení, honoráře za přípravu a opravování testů atd.); lékařské prohlídky před nástupem do zaměstnání.
1 1 8 1Cestovní výdaje (včetně rodinných příslušníků)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
33000 _BAR_ 20000 _BAR_ 8816,75 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 7 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka pokrývá cestovní náklady příslušných zaměstnanců (včetně jejich rodinných příslušníků) při nástupu do služebního poměru nebo při jeho skončení nebo při převodu na jiné pracoviště.
1 1 8 2Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
351000 _BAR_ 315000 _BAR_ 257168,24 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 5 a 6 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka pokrývá příspěvky na usídlení příslušných zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo převodu na jiné pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru spojeném s usídlením se na jiném místě.
1 1 8 3Náklady na stěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
110000 _BAR_ 120000 _BAR_ 81900,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 9 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka pokrývá náklady na stěhování zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při přeložení na nové pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru spojeném s usídlením se na jiném místě.
1 1 8 4Dočasné denní příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
205000 _BAR_ 170000 _BAR_ 75297,74 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 10 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka pokrývá dočasné denní příspěvky náležící zaměstnancům, kteří mohou prokázat, že museli změnit místo bydliště při nástupu do funkce nebo při převedení na nové pracoviště.
1 1 9Úpravy platů
1 1 9 0Úpravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9272000 _BAR_ 8400000 _BAR_ 7790848,03 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 64 a 65 tohoto řádu a čl. 17 odst. 3 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka pokrývá náklady vzniklé použitím koeficientů pro úpravu platů příslušných zaměstnanců.
Rovněž pokrývá náklady na úpravu částí platů převáděných do jiné země, než je země služebního poměru.
1 1 9 1Předběžná položka
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 65 a čl. 65 písm a) tohoto řádu a příloha XI k tomuto řádu.
Finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 356, 31.12.1977, s.
1), ve znění poslední změny nařízením (ES, ESUO, Euratom) č. 762/2001 (Úř. věst.
L 111, 20.4.2001, s. 1).
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na veškeré úpravy platů schválené Radou během rozpočtového roku.
Jedná se o položku předběžného charakteru a může být použita pouze po přeúčtování do jiných článků nebo položek této kapitoly v souladu s finančním nařízením.
KAPITOLA 1 3 —MISE A PRACOVNÍ CESTY
1 3 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje
1 3 0 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
591000 _BAR_ 453000 _BAR_ 299268,99 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 11 až 13 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, plateb denních příspěvků v průběhu misí a pomocných nebo výjimečných výdajů vynaložených v průběhu misí, a to včetně setkání mimo místa, kde se tato běžně uskutečňují, přičemž tyto výdaje byly vynaloženy zaměstnanci agentury, na něž se vztahuje Služební řád, jakož i národními nebo mezinárodními experty nebo úředníky dočasně vyslanými do agentury.
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Restaurace a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
367000 _BAR_ 257000 _BAR_ 319494,98 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na provozování restaurací, bufetů a jídelen, včetně zařízení pro jejich údržbu.
Je určena rovněž k pokrytí obvyklých výdajů na obměnu stávajícího zařízení a na nákup nového zařízení, není-li vhodné tyto výdaje zahrnout do běžných výdajů. Dále jsou zde zahrnuty náklady na poplatky za poradenství.
1 4 1Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ 25000 _BAR_ 57140,47 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 59 tohoto řádu a článek 8 přílohy II k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí jednak poplatků účtovaných lékaři, a dále nákladů na lékařská vyšetření (odborná vyšetření, analýzy vzorků atd.), spotřební materiál (obvazy, léky atd.), speciální zařízení a vybavení, jakož i na administrativní výdaje Komise pro posuzování invalidity.
KAPITOLA 1 5 —VÝMĚNY ÚŘEDNÍKŮ A EXPERTŮ
1 5 2Výměny úředníků a expertů mezi institucemi Společenství a veřejným a soukromým sektorem, dočasně působící experti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1140000 _BAR_ 621000 _BAR_ 387428,68 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů za návštěvy expertů z institucí veřejné správy a z jiných orgánů v rámci Evropské unie i mimo ni.
1 5 3Náklady na organizaci školení absolventů v rámci agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 145000 _BAR_ 71886,29 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů vynaložených na praktické administrativní školení pro mladé absolventy.
Tyto náklady mohou zahrnovat příspěvky na sociální zabezpečení absolventů, na cestovní výdaje na začátku a konci kurzu, na cestovní výdaje spojené s programem školení a náklady na pohoštění nebo stravování a na dokumentaci.
KAPITOLA 1 6 —SOCIÁLNÍ PÉČE
1 6 0Granty pro zvláštní pomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 76 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na dary, půjčky nebo zálohy, které mohou být poskytnuty úředníkovi, bývalému úředníkovi nebo pozůstalým po úředníkovi, kteří se nacházejí v obtížné situaci.
1 6 3Střediska péče o děti předškolního věku a jesle
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vztahujících se ke střediskům péče o děti předškolního věku a k jeslím.
1 6 4Doplňková pomoc zdravotně postiženým
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 3000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka pokrývá následující kategorie zdravotně postižených osob jako součást politiky pomoci zdravotně postiženým:
- úředníci v aktivním zaměstnaneckém poměru,
- manželé/manželky úředníků v aktivním zaměstnaneckém poměru,
- všechny vyživované děti ve smyslu ustanovení Služebního řádu úředníků Evropských společenství.
KAPITOLA 1 7 —VÝDAJE NA REPREZENTACI A POHOŠTĚNÍ
1 7 0Výdaje na reprezentaci a pohoštění
1 7 0 0Výdaje na reprezentaci a pohoštění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
70000 _BAR_ 35000 _BAR_ 22832,74 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících s povinnostmi agentury s ohledem na pohoštění a reprezentaci.
Tyto výdaje mohou být individuálně vynaloženy oprávněnými zaměstnanci při plnění jejich povinností v rámci činností agentury.
KAPITOLA 1 8 —POJIŠTĚNÍ PROTI NEMOCI, ÚRAZU A NEMOCI Z POVOLÁNÍ, POJIŠTĚNÍ V NEZAMĚSTNANOSTI A ZACHOVÁNÍ DŮCHODOVÝCH PRÁV
1 8 2Společenské styky mezi zaměstnanci
1 8 2 0Společenské styky mezi zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 25000 _BAR_ 22000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí části nákladů na rekreační střediska, kulturní aktivity, dotace pro zaměstnanecké kluby, správu sportovních center a jejich speciálního vybavení a projektů k povzbuzení společenských kontaktů mezi zaměstnanci s různou státní příslušností.
1 8 3Zdravotní pojištění, úrazové pojištění, pojištění pro případ nemoci z povolání, pro případ ztráty zaměstnání a k zachování nároků na důchod
1 8 3 0Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
650000 _BAR_ 565000 _BAR_ 464465,79 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 72 tohoto řádu.
Předpisy pro zdravotní pojištění úředníků Evropských společenství, zejména článek 23 těchto předpisů.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku agentury na zdravotní pojištění (3,4 % základního platu).
1 8 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
186000 _BAR_ 175000 _BAR_ 118753,49 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 73 tohoto řádu a článek 15 přílohy VIII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku agentury na pojištění proti riziku úrazu a nemoci z povolání a dodatečných výdajů vzniklých uplatněním zákonných opatření v této oblasti.
1 8 3 2Pojištění pro případ ztráty zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
308000 _BAR_ 180000 _BAR_ 109198,06 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985 doplněné Služebním řádem úředníků Evropských společenství a podmínkami zaměstnání jiných pracovníků Evropských společenství (Úř. věst.
L 265, 8.10.1985, s. 1).
Tato položka pokrývá náklady na pojištění pro případ ztráty zaměstnání pro příslušné zaměstnance.
1 8 3 3Akumulace nebo zachování nároku na důchod
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 42 tohoto řádu.
Tato položka pokrývá platby agentury pro akumulaci nebo udržování nároků na důchod pro příslušné zaměstnance v zemi jejich původu.
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Nájemné _BAR_ 6898000 _BAR_ 4546000 _BAR_ 4530489,10 _BAR_
2 0 1 _BAR_ Pojištění _BAR_ 350000 _BAR_ 295000 _BAR_ 234312,98 _BAR_
2 0 2 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 448000 _BAR_ 368000 _BAR_ 256893,56 _BAR_
2 0 3 _BAR_ Údržba a úklid _BAR_ 496000 _BAR_ 369000 _BAR_ 324023,73 _BAR_
2 0 4 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ 1442000 _BAR_ 1265000 _BAR_ 1273314,85 _BAR_
2 0 5 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 1039000 _BAR_ 110000 _BAR_ 97484,96 _BAR_
2 0 8 _BAR_ Ostatní výdaje předcházející výstavbu a zařizování budov _BAR_ 125000 _BAR_ 249000 _BAR_ 168195,03 _BAR_
2 0 9 _BAR_ Ostatní výdaje na budovy _BAR_ 1800000 _BAR_ 1105000 _BAR_ 1086872,46 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 12598000 _BAR_ 8307000 _BAR_ 7971586,67 _BAR_
2 1 1 0 _BAR_ Koupě nového hardwaru pro provoz agentury _BAR_ 1080000 _BAR_ 871000 _BAR_ 536167,93 _BAR_
2 1 1 1 _BAR_ Koupě nového softwaru pro provoz agentury _BAR_ 570000 _BAR_ 542000 _BAR_ 130641,22 _BAR_
2 1 1 2 _BAR_ Výměna hardwaru a softwaru pro provoz agentury _BAR_ 20000 _BAR_ 7000 _BAR_ 6114,29 _BAR_
2 1 1 3 _BAR_ Nájem hardwaru a softwaru pro provoz agentury _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 1 4 _BAR_ Údržba a oprava hardwaru a softwaru pro provoz agentury _BAR_ 1050000 _BAR_ 671000 _BAR_ 448510,— _BAR_
2 1 1 5 _BAR_ Analýza, programování a technická podpora pro provoz agentury _BAR_ 1091000 _BAR_ 500000 _BAR_ 877391,26 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 1 — Celkem _BAR_ 3811000 _BAR_ 2591000 _BAR_ 1998824,70 _BAR_
2 1 2 0 _BAR_ Koupě nového hardwaru pro konkrétní projekty _BAR_ 332000 _BAR_ 652000 _BAR_ 1327445,49 _BAR_
2 1 2 1 _BAR_ Koupě nového softwaru pro konkrétní projekty _BAR_ 490000 _BAR_ 2437000 _BAR_ 1051772,70 _BAR_
2 1 2 2 _BAR_ Výměna hardwaru a softwaru pro konkrétní projekty _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 2 3 _BAR_ Nájem harwaru a softwaru pro konkrétní projekty _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 2 4 _BAR_ Údržba a oprava hardwaru a softwaru pro konkrétní projekty _BAR_ 1992000 _BAR_ 1528000 _BAR_ 612009,22 _BAR_
2 1 2 5 _BAR_ Analýza, programování a technické podpora pro konkrétní projekty _BAR_ 2306000 _BAR_ 6807000 _BAR_ 4524365,77 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 2 — Celkem _BAR_ 5120000 _BAR_ 11424000 _BAR_ 7515593,18 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 8931000 _BAR_ 14015000 _BAR_ 9514417,88 _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Koupě nového technického zařízení a vybavení _BAR_ 98000 _BAR_ 22000 _BAR_ 64629,08 _BAR_
2 2 0 1 _BAR_ Vyměna technického zařízení a vybavení _BAR_ 37000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Nájem technického zařízení a vybavení _BAR_ 1500 _BAR_ 1000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 0 3 _BAR_ Leasing, údržba a opravy technického zařízení a vybavení _BAR_ 275000 _BAR_ 240000 _BAR_ 213249,95 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 411500 _BAR_ 263000 _BAR_ 277879,03 _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Koupě nového nábytku _BAR_ 438000 _BAR_ 67000 _BAR_ 261039,35 _BAR_
2 2 1 1 _BAR_ Výměna nábytku _BAR_ 8000 _BAR_ 176000 _BAR_ 153300,— _BAR_
2 2 1 2 _BAR_ Nájem nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 1 3 _BAR_ Údržba, použití a opravy nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ 1000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 446000 _BAR_ 244000 _BAR_ 414339,35 _BAR_
2 2 3 0 _BAR_ Koupě nových vozidel _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 3 1 _BAR_ Výměna vozidel _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 3 2 _BAR_ Nájem vozidel _BAR_ 4500 _BAR_ 1000 _BAR_ 40,92 _BAR_
2 2 3 3 _BAR_ Údržba, použítí a opravy vozidel _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 4500 _BAR_ 1000 _BAR_ 40,92 _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Knihovní fond, nákup knih _BAR_ 65000 _BAR_ 49000 _BAR_ 28169,85 _BAR_
2 2 5 1 _BAR_ Speciální knihovnické, dokumentační a reprodukční zařízení _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 5 2 _BAR_ Předplatné novin a periodik _BAR_ 309000 _BAR_ 104000 _BAR_ 98324,05 _BAR_
2 2 5 4 _BAR_ Ochrana a uchování dokumentů _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 374000 _BAR_ 153000 _BAR_ 126493,90 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 1236000 _BAR_ 661000 _BAR_ 818753,20 _BAR_
2 3 0 0 _BAR_ Kancelářské potřeby _BAR_ 266000 _BAR_ 195000 _BAR_ 188714,18 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 266000 _BAR_ 195000 _BAR_ 188714,18 _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 90000 _BAR_ 71000 _BAR_ 70600,— _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 2 9 _BAR_ Ostatní poplatky za finanční služby _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 90000 _BAR_ 71000 _BAR_ 70600,— _BAR_
2 3 3 0 _BAR_ Soudní výdaje _BAR_ 200000 _BAR_ 84000 _BAR_ 52104,18 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 84000 _BAR_ 52104,18 _BAR_
2 3 4 0 _BAR_ Škody _BAR_ 20000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 4 — Celkem _BAR_ 20000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 1430,— _BAR_
2 3 5 3 _BAR_ Stěhování jednotlivých oddělení a s tím spojená manipulace s přeměty _BAR_ 55000 _BAR_ 35000 _BAR_ 7819,48 _BAR_
2 3 5 4 _BAR_ Archivace dokumentů _BAR_ 151000 _BAR_ 91000 _BAR_ 128500,— _BAR_
2 3 5 8 _BAR_ Kontinuita provozu _BAR_ 102000 _BAR_ 75000 _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 9 _BAR_ Ostatní provozní výdaje _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 779,82 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ 311000 _BAR_ 204000 _BAR_ 138529,30 _BAR_
2 3 9 0 _BAR_ Publikace _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_ 17800,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 9 — Celkem _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_ 17800,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 907000 _BAR_ 574000 _BAR_ 467747,66 _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Poštovné a doručné _BAR_ 246000 _BAR_ 174000 _BAR_ 165350,25 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 246000 _BAR_ 174000 _BAR_ 165350,25 _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Telekomunikační poplatky _BAR_ 297000 _BAR_ 198000 _BAR_ 168874,92 _BAR_
2 4 1 1 _BAR_ Telekomunikační zařízení _BAR_ 37000 _BAR_ 55000 _BAR_ 65927,69 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 334000 _BAR_ 253000 _BAR_ 234802,61 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 580000 _BAR_ 427000 _BAR_ 400152,86 _BAR_
2 5 0 0 _BAR_ Schůze obecně _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 937,29 _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 0 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 937,29 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 937,29 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 24262000 _BAR_ 23994000 _BAR_ 19173595,56 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —INVESTICE DO NEMOVITOSTÍ, NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
2 0 0Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6898000 _BAR_ 4546000 _BAR_ 4530489,10 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb nájemného za používané budovy nebo jejich části, jakož i za sklady, garáže a parkovací prostory.
2 0 1Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
350000 _BAR_ 295000 _BAR_ 234312,98 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb pojistného pro budovy nebo části budov používané agenturou, jakož i plateb pojistného, týkajícího se obsahu práce agentury, občanskoprávní odpovědnosti a odpovědnosti při výkonu povolání.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
448000 _BAR_ 368000 _BAR_ 256893,56 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vodu, plyn, elektřinu a vytápění.
2 0 3Údržba a úklid
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
496000 _BAR_ 369000 _BAR_ 324023,73 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na údržbu prostorů, výtahů, ústředního vytápění, klimatizačního zařízení atd., jakož i výdajů na pravidelný úklid a čištění, nákup produktů pro údržbu, mytí, praní a chemické čištění apod. Dále tato položka pokrývá i náklady na obnovu malby interiérů, příslušné opravy a potřeby.
Dále také tato položka pokrývá nákup, nájem a údržbu příslušného zařízení a vybavení.
2 0 4Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1442000 _BAR_ 1265000 _BAR_ 1273314,85 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vybavení interiérů budov, např. na změny uspořádání příček a technického zařízení a na speciální práce zámečnické, elektrikářské, instalatérské, malířské, podlahářské apod. Tato položka rovněž pokrývá potřebné vybavení.
2 0 5Bezpečnost a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1039000 _BAR_ 110000 _BAR_ 97484,96 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých výdajů týkajících se zabezpečení osob a budov, zejména výdaje na smlouvy o ostraze budov, na koupi, nájem a údržbu bezpečnostního a protipožárního zařízení, na obměnu náplně hasicích přístrojů a náklady na provádění předepsaných prohlídek, včetně opakujících se výdajů například na visačky, přístupové karty atd.
Tato položka též pokrývá náklady na technickou podporu.
2 0 8Ostatní výdaje předcházející výstavbu a zařizování budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
125000 _BAR_ 249000 _BAR_ 168195,03 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na poplatky za finanční a technické konzultace před nabytím a stavbou budovy.
Pokrývá také poplatky za technickou podporu týkající se hlavních činnosti spojených s vybavením prostorů.
2 0 9Ostatní výdaje na budovy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1800000 _BAR_ 1105000 _BAR_ 1086872,46 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na budovy, které nejsou zvlášť uvedeny v jiných článcích této kapitoly, zejména poplatky za správu nemovitostí s více nájemníky, náklady na znalecké posudky týkající se příslušných prostorů a poplatky za hromadně poskytované služby (odvoz odpadků atd.). Pokrývá také náklady na technickou podporu.
KAPITOLA 2 1 —VÝDAJE NA ZPRACOVÁNÍ DAT
2 1 1Údržba počítačových sítí a zařízení
2 1 1 0Koupě nového hardwaru pro provoz agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1080000 _BAR_ 871000 _BAR_ 536167,93 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pořízení výpočetního a jiného podobného elektronického kancelářského vybavení a hardwaru, včetně počátečního vybavení EMEA standardním softwarem, který je nutný pro běžný provoz agentury.
2 1 1 1Koupě nového softwaru pro provoz agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
570000 _BAR_ 542000 _BAR_ 130641,22 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pořízení programových paketů a softwaru, které jsou nutné pro běžný provoz agentury.
2 1 1 2Výměna hardwaru a softwaru pro provoz agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 7000 _BAR_ 6114,29 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výměny stávajícího hardwaru, programových paketů a softwaru, které jsou nutné pro běžný provoz agentury.
2 1 1 3Nájem hardwaru a softwaru pro provoz agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu nebo leasingu hardwaru a softwaru, které jsou nutné pro běžný provoz agentury v případech, kdy nákup je buď neekonomický nebo obtížný z důvodů rozpočtových omezení.
2 1 1 4Údržba a oprava hardwaru a softwaru pro provoz agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1050000 _BAR_ 671000 _BAR_ 448510,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na údržbu a opravu zařízení uváděného v bodech 2 1 1 0 až 2 1 1 3.
2 1 1 5Analýza, programování a technická podpora pro provoz agentury
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1091000 _BAR_ 500000 _BAR_ 877391,26 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na externí personál a služby poskytující analytickou, programovací a technickou podporu, která je nutná pro provoz agentury.
2 1 2Počítačové sítě a zařízení pro konkrétní projekty
2 1 2 0Koupě nového hardwaru pro konkrétní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
332000 _BAR_ 652000 _BAR_ 1327445,49 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pořízení výpočetního a jiného podobného elektronického kancelářského vybavení a hardwaru, včetně počátečního vybavení EMEA standardním softwarem pro konkrétní projekty.
2 1 2 1Koupě nového softwaru pro konkrétní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
490000 _BAR_ 2437000 _BAR_ 1051772,70 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pořízení programových paketů a softwaru pro konkrétní projekty.
2 1 2 2Výměna hardwaru a softwaru pro konkrétní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výměny stávajícího hardwaru, programových balíků programových paketů a softwaru pro konkrétní projekty.
2 1 2 3Nájem harwaru a softwaru pro konkrétní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu nebo leasingu hardwaru a softwaru pro konkrétní projekty v případech, kdy nákup je buď neekonomický nebo obtížný z důvodů rozpočtových omezení.
2 1 2 4Údržba a oprava hardwaru a softwaru pro konkrétní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1992000 _BAR_ 1528000 _BAR_ 612009,22 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na údržbu a opravu zařízení uváděného v bodech 2 1 2 0 až 2 1 2 3.
2 1 2 5Analýza, programování a technické podpora pro konkrétní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2306000 _BAR_ 6807000 _BAR_ 4524365,77 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na externí personál a služby poskytující analytickou, programovací a technickou podporu pro konkrétní projekty.
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S TÍM SPOJENÉ
2 2 0Technické zařízení a vybavení
2 2 0 0Koupě nového technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
98000 _BAR_ 22000 _BAR_ 64629,08 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na audiovizuální, reprodukční, archivační, knihovnické a tlumočnické zařízení.
Pokrývá také zařízení a vybavení pro invalidy.
2 2 0 1Vyměna technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
37000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na výměnu zejména audiovizuálního, reprodukčního, archivačního, knihovnického a tlumočnického zařízení, především kabin, tlumočnického zařízení a centrálních jednotek pro simultánní tlumočení.
Pokrývá také výměnu zařízení a vybavení pro invalidy.
2 2 0 2Nájem technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1500 _BAR_ 1000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu zařízení, jehož koupě je buď neekonomická nebo obtížná vzhledem k rozpočtovým omezením.
Pokrývá také náklady na nájem zařízení a vybavení pro invalidy.
2 2 0 3Leasing, údržba a opravy technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
275000 _BAR_ 240000 _BAR_ 213249,95 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vztahujících se k údržbě a opravě zařízení uváděného v bodech 2 2 0 0 až 2 2 0 1. Dále je určena k pokrytí například leasingových smluv pro kopírovací a jiné technické zařízení, jakož i nákladů na technickou podporu.
Pokrývá dále výdaje na údržbu a opravu zařízení a vybavení pro invalidy.
2 2 1Nábytek
2 2 1 0Koupě nového nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
438000 _BAR_ 67000 _BAR_ 261039,35 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu kancelářského a specializovaného nábytku, včetně ergonomického nábytku, regálů pro archivy atd.
2 2 1 1Výměna nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
8000 _BAR_ 176000 _BAR_ 153300,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výměny opotřebovaného a zastaralého nábytku.
2 2 1 2Nájem nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu nábytku.
2 2 1 3Údržba, použití a opravy nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 1000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí údržby a oprav nábytku.
2 2 3Vozidla
2 2 3 0Koupě nových vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nových nákupů vozidel.
2 2 3 1Výměna vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí výměny vozidel, která během roku dosáhla celkového počtu najetých kilometrů, který k této výměně opravňuje.
2 2 3 2Nájem vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4500 _BAR_ 1000 _BAR_ 40,92 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na krátkodobý i dlouhodobý nájem vozidel.
2 2 3 3Údržba, použítí a opravy vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na údržbu, opravy a pojištění služebních vozidel (palivo, maziva, pneumatiky, duše, různé potřeby, náhradní díly, nástroje atd.).
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovny
2 2 5 0Knihovní fond, nákup knih
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ 49000 _BAR_ 28169,85 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu knih, dokumentů a jiných neperiodických publikací a k pokrytí aktualizace stávajících souborů podle potřeb jednotlivých oddělení agentury.
2 2 5 1Speciální knihovnické, dokumentační a reprodukční zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na speciální knihovnická zařízení (kartové rejstříky, regály, katalogové jednotky).
2 2 5 2Předplatné novin a periodik
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
309000 _BAR_ 104000 _BAR_ 98324,05 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na předplatné novin, odborných periodik, úředních věstníků, parlamentních tisků, cizích obchodních statistik, různých bulletinů, on-line databází, jiných specializovaných publikací a knihovnických služeb.
2 2 5 4Ochrana a uchování dokumentů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena pro pokrytí nákladů na vazbu a jiných nákladů nutných pro ochranu a uchování knih a publikací.
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ ADMINISTRATIVNÍ VÝDAJE
2 3 0Kancelářské potřeby
2 3 0 0Kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
266000 _BAR_ 195000 _BAR_ 188714,18 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na nákup papíru, obálek, kancelářských potřeb, jakož i potřeb pro reprografické a externí tiskařské práce.
2 3 2Poplatky za finanční služby
2 3 2 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
90000 _BAR_ 71000 _BAR_ 70600,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků (provize, ážio, různé výdaje).
2 3 2 1Kurzové ztráty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí kurzových ztrát vzniklých agentuře při správě rozpočtu za předpokladu, že tyto ztráty nemohou být kompenzovány kurzovými zisky.
2 3 2 9Ostatní poplatky za finanční služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 3Soudní výdaje
2 3 3 0Soudní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 84000 _BAR_ 52104,18 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí předběžných soudních nákladů a služeb právníků nebo jiných expertů, jejichž poradenství si vyžádala agentura.
Pokrývá také náklady uložené agentuře Soudním dvorem nebo jinými soudy.
2 3 4Škody
2 3 4 0Škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů za škody.
2 3 5Ostatní provozní výdaje
2 3 5 0Různá pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 1430,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých typů pojištění (pojištění na služebních cestách, odpovědnost platby odškodného účetními atd.) a k pokrytí pojišťovacích nákladů uváděných v článku 64 finančního nařízení agentury.
2 3 5 3Stěhování jednotlivých oddělení a s tím spojená manipulace s přeměty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
55000 _BAR_ 35000 _BAR_ 7819,48 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí stěhování jednotlivých oddělení a dále k pokrytí s tím souvisejících nákladů na reorganizaci a manipulaci (přijetí, uložení, rozmístění) se zařízením, nábytkem a kancelářskými potřebami.
2 3 5 4Archivace dokumentů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
151000 _BAR_ 91000 _BAR_ 128500,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů souvisejících s manipulací a vyhledáváním dokumentů v externích skladech a k pokrytí nákladů na uložení těchto dokumentů.
2 3 5 8Kontinuita provozu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
102000 _BAR_ 75000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka pokrývá veškeré náklady vztahující se k zachování kontinuity provozu, jako jsou náklady na kontrakt s podpůrným střediskem, plánování zachování kontinuity provozu a konzultace, testování a aktualizace plánu zachování kontinuity provozu.
2 3 5 9Ostatní provozní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 779,82 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních administrativních výdajů, které nejsou zahrnuty v jiných položkách.
2 3 9Publikace
2 3 9 0Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 20000 _BAR_ 17800,— _BAR_
Poznámky
Tato položka pokrývá náklady na publikování, které nejsou obsaženy v hlavě 3, zejména náklady na publikování rozpočtu agentury a upravených rozpočtů v Úředním věstníku Evropské unie v souladu s článkem 26 finančního nařízení agentury.
KAPITOLA 2 4 —POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY
2 4 0Poštovné a doručné
2 4 0 0Poštovné a doručné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
246000 _BAR_ 174000 _BAR_ 165350,25 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na poštovné a doručné za běžnou poštu, na zprávy a publikace, za poštovní a jiné zásilky poslané letecky, po moři nebo po železnici a za interní poštu agentury.
2 4 1Telekomunikace
2 4 1 0Telekomunikační poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
297000 _BAR_ 198000 _BAR_ 168874,92 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí fixních nákladů na nájem, nákladů na hovory a vzkazy, udržovacích poplatků, poplatků za opravy a údržbu zařízení, poplatků za předplatné a nákladů na komunikaci (telefon, dálnopis, telegraf, televize, audio- a videokonference, včetně přenosu dat).
Pokrývá také nákup telefonních a obdobných seznamů.
2 4 1 1Telekomunikační zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
37000 _BAR_ 55000 _BAR_ 65927,69 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na telekomunikační zařízení v budovách, zejména nákup, nájem, instalaci a údržbu kabeláže.
Tato položka rovněž pokrývá nákup mobilních telefonů a pomocného zařízení, jakož i náklady na technickou podporu.
KAPITOLA 2 5 —VÝDAJE NA OFICIÁLNÍ A OSTATNÍ JEDNÁNÍ
2 5 0Schůze obecně
2 5 0 0Schůze obecně
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 937,29 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, denních příspěvků a vedlejších výdajů externích expertů pozvaných na jednání, která přímo nesouvisejí s aplikací pracovního programu agentury.
Tato položka dále pokrývá odpovídající výdaje vynaložené v souvislosti s organizováním těchto jednání v případech, kdy nejsou pokryty existující infrastrukturou.
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 0 _BAR_ Refundace pro osoby účastnící se jednání _BAR_ 7303000 _BAR_ 5129000 _BAR_ 3618335,74 _BAR_
3 0 0 1 _BAR_ Tlumočení _BAR_ 36000 _BAR_ 125000 _BAR_ 145625,— _BAR_
3 0 0 2 _BAR_ Stravování _BAR_ 95000 _BAR_ 95000 _BAR_ 96142,83 _BAR_
3 0 0 3 _BAR_ Ostatní výdaje _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ 7439000 _BAR_ 5354000 _BAR_ 3860103,57 _BAR_
3 0 1 0 _BAR_ Hodnocení léčivých přípravků _BAR_ 31448000 _BAR_ 28913000 _BAR_ 24311778,73 _BAR_
3 0 1 1 _BAR_ Hodnocení stanovených léčivých přípravků pro vzácná onemocnění _BAR_ 3700000 _BAR_ 2837000 _BAR_ 1999780,— _BAR_
3 0 1 2 _BAR_ Zvláštní činnosti _BAR_ 525000 _BAR_ 473000 _BAR_ 485460,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 1 — Celkem _BAR_ 35673000 _BAR_ 32223000 _BAR_ 26797018,73 _BAR_
3 0 2 0 _BAR_ Překladatelské středisko Lucemburk _BAR_ 851000 _BAR_ 852000 _BAR_ 467000,— _BAR_
3 0 2 1 _BAR_ Ostatní překlady _BAR_ 150000 _BAR_ 324000 _BAR_ 234000,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 2 — Celkem _BAR_ 1001000 _BAR_ 1176000 _BAR_ 701000,— _BAR_
3 0 3 0 _BAR_ Studie a konzultanti _BAR_ 200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 26557,67 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 3 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 26557,67 _BAR_
3 0 4 0 _BAR_ Informace a publikace _BAR_ 255000 _BAR_ 178000 _BAR_ 67911,28 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 4 — Celkem _BAR_ 255000 _BAR_ 178000 _BAR_ 67911,28 _BAR_
3 0 5 0 _BAR_ Programy Společenství _BAR_ p.m. _BAR_ 103 _BAR_ 1385034,50 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 103 _BAR_ 1385034,50 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 44568000 _BAR_ 39031103 _BAR_ 32837625,75 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 44568000 _BAR_ 39031103 _BAR_ 32837625,75 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PROVOZNÍ VÝDAJE
3 0 0Schůze
3 0 0 0Refundace pro osoby účastnící se jednání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7303000 _BAR_ 5129000 _BAR_ 3618335,74 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, denních příspěvků a vedlejších výdajů členů správní rady a vědeckých výborů a jejich pracovních skupin a expertů pozvaných do těchto výborů a pracovních skupin.
Pokrývá také výdaje vynaložené s organizováním těchto jednání v případech, kdy nejsou pokryty existující infrastrukturou.
3 0 0 1Tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
36000 _BAR_ 125000 _BAR_ 145625,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí honorářů a cestovních výdajů pro externí tlumočníky a organizátory konferencí, včetně refundace za služby poskytnuté tlumočníky Komise pro všechna jednání, která nejsou přímo spojena s aplikací pracovního programu agentury.
3 0 0 2Stravování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
95000 _BAR_ 95000 _BAR_ 96142,83 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů za stravování v rámci jednání.
3 0 0 3Ostatní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních výdajů vztahujících se k jednáním.
3 0 1Hodnocení léčivých přípravků
3 0 1 0Hodnocení léčivých přípravků
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
31448000 _BAR_ 28913000 _BAR_ 24311778,73 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů zpravodajů a pomocných zpravodajů pro odborné studie zadadné vysoce kvalifikovaným expertům (jednotlivcům nebo firmám), nemá-li agentura k dispozici vhodný personál, který by tyto studie provedl, přičemž se postupuje podle ustanovení čl. 53 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 2309/93 nebo čl. 62 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004, a to podle vhodnosti příslušného nařízení pro danou situaci.
Pokrývá také nákup již provedených studií nebo předplatné u odborných výzkumných institucí a platbu za vyšetření a odběr vzorků oficiální kontrolní laboratoří léčiv v rámci působnosti Evropského direktorátu pro jakost léčiv Evropského lékopisu.
3 0 1 1Hodnocení stanovených léčivých přípravků pro vzácná onemocnění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3700000 _BAR_ 2837000 _BAR_ 1999780,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na hodnocení stanovených léčivých přípravků pro vzácná onemocnění, na odborné studie a konzultace zadané vysoce kvalifikovaným expertům (jednotlivcům nebo firmám), nemá-li agentura k dispozici vhodný personál, který by tyto studie provedl, přičemž se postupuje podle ustanovení čl. 53 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 2309/93 nebo čl. 62 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004, a to podle vhodnosti příslušného nařízení pro danou situaci.
S ohledem na léčivé přípravky pro vzácná onemocnění tato položka také pokrývá nákup již provedených studií nebo předplatné u odborných výzkumných institucí a platbu za vyšetření a odběr vzorků oficiální kontrolní laboratoří léčiv v rámci působnosti Evropského direktorátu pro jakost léčiv Evropského lékopisu.
3 0 1 2Zvláštní činnosti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
525000 _BAR_ 473000 _BAR_ 485460,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na zvláštní činnosti v souladu s příslušným rozhodnutím správní rady.
3 0 2Výdaje na překlady
3 0 2 0Překladatelské středisko Lucemburk
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
851000 _BAR_ 852000 _BAR_ 467000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů za překlady zaslané do Překladatelského střediska v Lucemburku, a to pro všechny texty přímo spojené s aplikací pracovního programu agentury.
3 0 2 1Ostatní překlady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 324000 _BAR_ 234000,— _BAR_
3 0 3Studie a konzultanti
3 0 3 0Studie a konzultanti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 26557,67 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů za uzavření smluv o odborných službách a hodnotících studiích ve vztahu k činnostem agentury.
3 0 4Informace a publikace
3 0 4 0Informace a publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
255000 _BAR_ 178000 _BAR_ 67911,28 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů za přípravu, uspořádání a zveřejnění (v jakékoliv formě) zpráv o činnosti a ostatních publikací agentury, včetně například nákladů za papír, na písařské práce, kopírování nebo tisk, reprodukci vyobrazení pro prezentace, za fotografie, plakáty, distribuci a jiné externí činnosti a pokrývá také náklady vynaložené v souvislosti se zvyšováním povědomí o agentuře a její činnosti.
3 0 5Programy Společenství
3 0 5 0Programy Společenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 103 _BAR_ 1385034,50 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů nutných pro provedení programů Společenství, jako je Pan-evropské regulační fórum nebo jiné programy realizované v rámci EMEA na žádost Evropské komise nebo jiných institucí Evropské unie a schválené správní radou agentury.
Tato položka pokrývá cestovní náklady, denní příspěvky členů správní rady, vědeckého výboru a jejich pracovních skupin a delegátů a expertů ze zemí střední a východní Evropy.
Tato položka dále pokrývá náklady na organizaci takových jednání, honoráře a cestovní náklady tlumočníků a organizátorů konferencí, náklady na překlady v případě potřeby, náklady na účast pracovníků EMEA na těchto jednáních, náklady na dočasné a jiné pracovníky pomáhající realizovat tento program, náklady spojené s použitím informačních technologií a jiné náklady ve vztahu k těmto činnostem.
HLAVA 9
OSTATNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9 0 0 _BAR_ Předběžné položky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 9 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 110160000 _BAR_ 99089103 _BAR_ 81691485,76 _BAR_
KAPITOLA 9 0 —PŘEDBĚŽNÉ POLOŽKY
9 0 0Předběžné položky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců
Zařazení a třída _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_
2004 _BAR_ 2005 _BAR_
A*16 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*15 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ 5 _BAR_ 7 _BAR_
A*13 _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_
A*12 _BAR_ 34 _BAR_ 33 _BAR_
A*11 _BAR_ 40 _BAR_ 32 _BAR_
A*10 _BAR_ 42 _BAR_ 34 _BAR_
A*9 _BAR_ — _BAR_ 11 _BAR_
A*8 _BAR_ 37 _BAR_ 32 _BAR_
A*7 _BAR_ — _BAR_ 41 _BAR_
A*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem A _BAR_ 159 _BAR_ 195 _BAR_
B*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*10 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_
B*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*8 _BAR_ 10 _BAR_ 10 _BAR_
B*7 _BAR_ 14 _BAR_ 12 _BAR_
B*6 _BAR_ 12 _BAR_ 12 _BAR_
B*5 _BAR_ 9 _BAR_ 9 _BAR_
B*4 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
B*3 _BAR_ — _BAR_ 8 _BAR_
Celkem B _BAR_ 51 _BAR_ 59 _BAR_
C*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*6 _BAR_ 19 _BAR_ 19 _BAR_
C*5 _BAR_ 24 _BAR_ 23 _BAR_
C*4 _BAR_ 48 _BAR_ 47 _BAR_
C*3 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_
C*2 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
C*1 _BAR_ — _BAR_ 21 _BAR_
Celkem C _BAR_ 97 _BAR_ 118 _BAR_
D*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*4 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
D*3 _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_
D*2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem D _BAR_ 7 _BAR_ 7 _BAR_
Celkem _BAR_ 314 _BAR_ 379 _BAR_
--------------------------------------------------
Stav příjmů a výdajů Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2005
(2005/283/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 _BAR_ DOTACE KOMISE _BAR_ 35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 2650000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 2650000,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 2650000,— _BAR_
HLAVA 2
DOTACE KOMISE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Dotace Komise _BAR_ 35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 2650000,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 2650000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 2650000,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 2650000,— _BAR_
KAPITOLA 2 0 —DOTACE KOMISE
2 0 0Dotace Komise
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 2650000,— _BAR_
Poznámky
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (Úř. věst.
L 208, 5.8.2002, s. 1).
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ AKTIVNÍ ZAMĚSTNANCI _BAR_ 9675000 _BAR_ 7336500,— _BAR_ 583386,07 _BAR_
1 2 _BAR_ RŮZNÉ VÝDAJE SPOJENÉ S NÁBOREM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ A PŘEVEDENÍM NA JINÉ MÍSTO _BAR_ 1350000 _BAR_ 583500,— _BAR_ 56441,63 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A SLUŽEBNÍ CESTY _BAR_ 150000 _BAR_ 100000,— _BAR_ 6983,18 _BAR_
1 4 _BAR_ INFRASTRUKTURA SOCIÁLNĚ ZDRAVOTNÍHO CHARAKTERU _BAR_ 170000 _BAR_ 131000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 7 _BAR_ RECEPCE A REPREZENTACE _BAR_ 15000 _BAR_ 19000,— _BAR_ 390,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 11360000 _BAR_ 8170000,— _BAR_ 647200,88 _BAR_
2 0 _BAR_ PRONÁJEM BUDOV A VEDLEJŠÍ VÝDAJE _BAR_ 740000 _BAR_ 710535,— _BAR_ 153996,35 _BAR_
2 1 _BAR_ NÁKUP INFORMATIKY _BAR_ 700000 _BAR_ 690000,— _BAR_ 37827,— _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A VEDLEJŠÍ VÝLOHY _BAR_ 152000 _BAR_ 32000,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 _BAR_ VÝLOHY NA BĚŽNÝ ADMINISTRATIVNÍ PROVOZ _BAR_ 268000 _BAR_ 48000,— _BAR_ 3974,88 _BAR_
2 4 _BAR_ FRANKOVÁNÍ A TELEKOMUNIKACE _BAR_ 160000 _BAR_ 89465,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA SCHŮZE A JEJICH ZAJIŠTĚNÍ _BAR_ 120000 _BAR_ 60000,— _BAR_ 42255,93 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 2140000 _BAR_ 1630000,— _BAR_ 238054,16 _BAR_
3 1 _BAR_ VÝVOJ DATABÁZÍ _BAR_ 1350000 _BAR_ 1287541,27 _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 _BAR_ INFORMAČNÍ A PUBLIKAČNÍ ČINNOST _BAR_ 200000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 10060,— _BAR_
3 3 _BAR_ SCHŮZE SOUVISEJÍCÍ S OPERATIVNÍ ČINNOSTÍ _BAR_ 400000 _BAR_ 200000,— _BAR_ 0,— _BAR_
3 4 _BAR_ VÝDAJE NA PŘEKLADATELSKÉ SLUŽBY _BAR_ 100000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 0,— _BAR_
3 5 _BAR_ STUDIE _BAR_ 920000 _BAR_ 782458,73 _BAR_ 0,— _BAR_
3 6 _BAR_ VÝDAJE NA MISE VE VĚCECH NÁMOŘNÍ BEZPEČNOSTI _BAR_ 830000 _BAR_ 370000,— _BAR_ 2512,38 _BAR_
3 7 _BAR_ ŠKOLENÍ V NÁMOŘNÍ OBLASTI _BAR_ 200000 _BAR_ 0,— _BAR_ 0,— _BAR_
3 8 _BAR_ OPATŘENÍ PROTI ZNEČIŠŤOVÁNÍ _BAR_ 17800000 _BAR_ 700000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 21800000 _BAR_ 3500000,— _BAR_ 12572,38 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 897827,42 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní plat _BAR_ 7078000 _BAR_ 4339600,— _BAR_ 195582,04 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 300000 _BAR_ 300000,— _BAR_ 4246,70 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky za práci v zahraničí _BAR_ 400000 _BAR_ 668500,— _BAR_ 8020,12 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Příspěvky na sekretariát _BAR_ 40000 _BAR_ 20400,— _BAR_ 513,84 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 7818000 _BAR_ 5328500,— _BAR_ 208362,70 _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 600000 _BAR_ 600000,— _BAR_ 363700,57 _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Smluvní zaměstnanci _BAR_ 200000 _BAR_ 0,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 4 _BAR_ Přechodní pracovníci _BAR_ 40000 _BAR_ 40000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 5 _BAR_ Dočasně přidělení odborníci členských států _BAR_ 500000 _BAR_ 650000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 1340000 _BAR_ 1290000,— _BAR_ 363700,57 _BAR_
1 1 3 0 _BAR_ Krytí rizika onemocnění _BAR_ 100000 _BAR_ 171000,— _BAR_ 2411,24 _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Krytí rizika úrazu a nemoci z povolání _BAR_ 50000 _BAR_ 48000,— _BAR_ 617,04 _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Krytí rizika nezaměstnanosti _BAR_ 48000 _BAR_ 45000,— _BAR_ 567,40 _BAR_
1 1 3 3 _BAR_ Založení nebo zachování práva na důchodové zabezpečení _BAR_ p.m. _BAR_ 25000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 3 4 _BAR_ Příspěvek na důchodové zabezpečení Společenství _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 198000 _BAR_ 289000,— _BAR_ 3595,68 _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvky za narození dítěte a odstupné v případě úmrtí zaměstnance _BAR_ 3000 _BAR_ 3000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Cestovní výdaje v rámci celoroční dovolené _BAR_ 50000 _BAR_ 105000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 3 _BAR_ Vyrovnávací příspěvek související s výkonem funkce _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 4 _BAR_ Paušální cestovné _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 5 _BAR_ Speciální příspěvky vyplácené účetním a správcům záloh _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 9 _BAR_ Jiné příspěvky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 53000 _BAR_ 108000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 5 0 _BAR_ Přesčasové hodiny _BAR_ 1000 _BAR_ 1000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ 1000 _BAR_ 1000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 0 _BAR_ Externí tlumočníci a konferenční servis _BAR_ 61000 _BAR_ 40000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 7 2 _BAR_ Služby Překladatelského střediska v Lucemburku _BAR_ 50000 _BAR_ 50000,— _BAR_ 6394,08 _BAR_
1 1 7 8 _BAR_ Externí služby _BAR_ 104000 _BAR_ 30000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 215000 _BAR_ 120000,— _BAR_ 6394,08 _BAR_
1 1 9 0 _BAR_ Vyrovnávací koeficienty _BAR_ 50000 _BAR_ 200000,— _BAR_ 1333,04 _BAR_
1 1 9 1 _BAR_ Úprava odměn _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ 200000,— _BAR_ 1333,04 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 9675000 _BAR_ 7336500,— _BAR_ 583386,07 _BAR_
1 2 0 0 _BAR_ Různé výdaje spojené s náborem nových zaměstnanců _BAR_ 180000 _BAR_ 69500,— _BAR_ 36035,85 _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 0 — Celkem _BAR_ 180000 _BAR_ 69500,— _BAR_ 36035,85 _BAR_
1 2 1 0 _BAR_ Cestovní výdaje _BAR_ 220000 _BAR_ 28000,— _BAR_ 65,78 _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 1 — Celkem _BAR_ 220000 _BAR_ 28000,— _BAR_ 65,78 _BAR_
1 2 2 0 _BAR_ Příspěvky na zařízení, znovuusídlení a přeložení _BAR_ 190000 _BAR_ 178000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 2 — Celkem _BAR_ 190000 _BAR_ 178000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 2 3 0 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 400000 _BAR_ 58000,— _BAR_ 20340,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 3 — Celkem _BAR_ 400000 _BAR_ 58000,— _BAR_ 20340,— _BAR_
1 2 4 0 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 360000 _BAR_ 250000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 4 — Celkem _BAR_ 360000 _BAR_ 250000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 2 — CELKEM _BAR_ 1350000 _BAR_ 583500,— _BAR_ 56441,63 _BAR_
1 3 0 0 _BAR_ Výdaje na mise, přemísťování a jiné mimořádné výlohy _BAR_ 150000 _BAR_ 100000,— _BAR_ 6983,18 _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ 100000,— _BAR_ 6983,18 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 150000 _BAR_ 100000,— _BAR_ 6983,18 _BAR_
1 4 0 0 _BAR_ Restaurace a společné jídelny _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 0 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 4 1 0 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 10000 _BAR_ 5000,— _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 1 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ 5000,— _BAR_ p.m. _BAR_
1 4 2 0 _BAR_ Jazykové kurzy, vzdělávání a doškolování _BAR_ 150000 _BAR_ 126000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 2 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ 126000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 170000 _BAR_ 131000,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 7 0 0 _BAR_ Výdaje na recepce a reprezentaci _BAR_ 15000 _BAR_ 19000,— _BAR_ 390,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 7 0 — Celkem _BAR_ 15000 _BAR_ 19000,— _BAR_ 390,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 15000 _BAR_ 19000,— _BAR_ 390,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 11360000 _BAR_ 8170000,— _BAR_ 647200,88 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —AKTIVNÍ ZAMĚSTNANCI
1 1 0Aktivní zaměstnanci
1 1 0 0Základní plat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7078000 _BAR_ 4339600,— _BAR_ 195582,04 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a zejména články 62 a 66.
Tato položka je určena k pokrytí základního platu dočasných zaměstnanců.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
300000 _BAR_ 300000,— _BAR_ 4246,70 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména články 62, 67, 68 a sekce I přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí dávek rodinám s dětmi a školních příspěvků pro stálé a dočasné zaměstnance.
1 1 0 2Příspěvky za práci v zahraničí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
400000 _BAR_ 668500,— _BAR_ 8020,12 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména články 62 a 69, jakož i článek 4 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku za práci v zahraničí dočasných zaměstnanců.
1 1 0 3Příspěvky na sekretariát
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 20400,— _BAR_ 513,84 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 4 bis přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku na sekretariát vykonávaný dočasnými zaměstnanci kategorie C, přidělenými na místa stenotypistek nebo písařek, obsluhy telexu, typografů, tajemnic nebo asistentek.
1 1 1Pomocní zaměstnanci a místní zaměstnanci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
600000 _BAR_ 600000,— _BAR_ 363700,57 _BAR_
Poznámky
Platí pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a zejména článek 3 a hlava III.
Tato položka je určena k pokrytí odměny (včetně přesčasových hodin), jakož i příspěvku zaměstnavatele na sociální zabezpečení pro pomocné zaměstnance.
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Platí pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a zejména článek 4 a hlava IV.
Tato položka je určena na pokrytí odměny (včetně přesčasových hodin), jakož i příspěvku zaměstnavatele na sociální zabezpečení pro místní zaměstnance.
1 1 1 3Smluvní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 0,— _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 4Přechodní pracovníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 40000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na přechodné pracovníky.
1 1 1 5Dočasně přidělení odborníci členských států
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500000 _BAR_ 650000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na úředníky nebo jiné odborníky z členských států přidělené nebo dočasně převedené na agenturu nebo povolané na krátkodobé konzultace.
1 1 3Příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení
1 1 3 0Krytí rizika onemocnění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 171000,— _BAR_ 2411,24 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 72.
Nařízení týkající se pokrytí rizika onemocnění úředníků Evropských společenství, a zejména článek 23.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku zaměstnavatele (3,4 % základního platu); příspěvek zaměstnanců představuje 1,7 % základního platu.
1 1 3 1Krytí rizika úrazu a nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 48000,— _BAR_ 617,04 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 73.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku zaměstnavatele na úrazové pojištění a nemoci z povolání (0,77 % základního platu).
K vypočítané částce je přidán příplatek ve výši 2 % (s navýšením míry na 0,7854 %), který slouží k úhradě výdajů v případě neuplatněné pojistky (článek 73 služebního řádu).
1 1 3 2Krytí rizika nezaměstnanosti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
48000 _BAR_ 45000,— _BAR_ 567,40 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ES, ESUO, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se upravuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst.
L 265, 8.10.1985, s. 1).
Tato položka je určena k pokrytí rizika nezaměstnanosti dočasných zaměstnanců.
Uplatnění sazby: 0,8 % ze základních platů.
1 1 3 3Založení nebo zachování práva na důchodové zabezpečení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 25000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Platí pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a zejména článek 42.
Tato položka je určena k pokrytí dávek placených Centrem ve prospěch dočasných zaměstnanců za účelem založení nebo zachování jejich práva na důchodové zabezpečení v jejich zemi původu.
1 1 3 4Příspěvek na důchodové zabezpečení Společenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí dávek placených centrem jakožto příspěvek zaměstnavatele na důchodové zabezpečení Společenství.
1 1 4Různé příspěvky a dávky
1 1 4 0Příspěvky za narození dítěte a odstupné v případě úmrtí zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 3000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména články 70, 74 a 75.
Tato položka je určena:
- k úhradě příspěvku za narození dítěte,
- v případě úmrtí zaměstnance k úhradě celkové odměny zesnulého až do konce třetího měsíce ode dne úmrtí, jakož i nákladů na přepravu tělesných ostatků až do země původu zesnulého.
1 1 4 1Cestovní výdaje v rámci celoroční dovolené
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 105000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 8 přílohy VII.
Tato položka je určena k paušální platbě cestovních výdajů dočasného zaměstnance, jeho manželky/manžela a všech vyživovaných členů domácnosti z místa přidělení do místa původu za těchto podmínek:
- jednou za kalendářní rok, pokud vzdálenost vlakem je vyšší než 50 kilometrů a nižší než 725 kilometrů,
- dvakrát za kalendářní rok, pokud vzdálenost vlakem je nejméně 725 kilometrů.
1 1 4 3Vyrovnávací příspěvek související s výkonem funkce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 14 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí vyrovnávacího příspěvku na výkon funkce zaměstnance, který má pravidelné výdaje na reprezentaci v souvislosti s povahou úkolů, kterými je pověřen.
1 1 4 4Paušální cestovné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovného, je určena pro dočasné zaměstnance, kteří se z výkonu své funkce neustále přemísťují.
Tyto příspěvky zahrnují proplacení výdajů na přemísťování na území města přidělení.
1 1 4 5Speciální příspěvky vyplácené účetním a správcům záloh
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Prohlášení k nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 762/2001 (Úř. věst. L 111, 20.4.2001, s. 1), a zejména čl. 75, odst. 4, kterým se mění finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 356, 31.12.1977, s. 1).
Tato položka je určena k pokrytí speciálního příspěvku schváleného zaměstnancům ve funkci hlavního účetního, účetního nebo správce záloh.
1 1 4 9Jiné příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 5Přesčasové hodiny
1 1 5 0Přesčasové hodiny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 56 a příloha VI.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních náhrad a odměn dle hodinových sazeb týkajících se odpracovaných hodin úředníků a zaměstnanců kategorie C a D, jakož i místních zaměstnanců, které nemohly být kompenzovány náhradním volnem v souladu s příslušnými ustanoveními.
1 1 7Jednorázové služby
1 1 7 0Externí tlumočníci a konferenční servis
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
61000 _BAR_ 40000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí honorářů a cestovních výdajů externích tlumočníků a techniků konferenčního servisu, včetně příspěvku na služby zajišťované tlumočníky Komise.
1 1 7 2Služby Překladatelského střediska v Lucemburku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 50000,— _BAR_ 6394,08 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících se službami externích nebo dočasných písařek a překladatelů, jakož i výdajů spojených s překlady a opisy zadanými Překladatelskému středisku pro instituce Evropské unie v Lucemburku.
1 1 7 8Externí služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
104000 _BAR_ 30000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k proplacení výdajů hrazených Komisi za administrativní asistenci poskytnutou agentuře, například elektronickou evidenci výplat.
1 1 9Vyrovnávací koeficienty
1 1 9 0Vyrovnávací koeficienty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 200000,— _BAR_ 1333,04 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména články 64 a 65.
Tato položka je určena k pokrytí vyrovnávacích koeficientů použitelných pro odměňování úředníků a dočasných zaměstnanců, jakož i přesčasové hodiny.
1 1 9 1Úprava odměn
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 65.
Prohlášení k nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 762/2001 (Úř. věst.
L 111, 20.4.2001, s. 1), kterým se mění finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst.
L 356, 31.12.1977, s. 1).
Nařízení Rady (ES, ESUO, Euratom) č. 3830/91 ze dne 19. prosince 1991, kterým se upravuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, a zejména ustanovení týkající se úpravy odměn (Úř. věst.
L 361, 31.12.1991, s. 1).
Tato položka je určena k vyrovnání dopadu případných úprav odměn, které jsou rozhodnuty Radou v průběhu rozpočtového období.
KAPITOLA 1 2 —RŮZNÉ VÝDAJE SPOJENÉ S NÁBOREM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ A PŘEVEDENÍM NA JINÉ MÍSTO
1 2 0Různé výdaje spojené s náborem nových zaměstnanců a převedením na jiné místo
1 2 0 0Různé výdaje spojené s náborem nových zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
180000 _BAR_ 69500,— _BAR_ 36035,85 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména články 27 až 31 a 33.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s náborovou procedurou.
1 2 1Cestovní výdaje
1 2 1 0Cestovní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
220000 _BAR_ 28000,— _BAR_ 65,78 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména články 20 a 71 a článek 7 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů souvisejících s nástupem do funkce nebo ukončením funkce zaměstnanců (včetně rodinných příslušníků).
1 2 2Příspěvky na zařízení, znovuusídlení a přeložení
1 2 2 0Příspěvky na zařízení, znovuusídlení a přeložení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
190000 _BAR_ 178000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména články 5 a 6 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí zařizovacích výdajů těm zaměstnancům, kteří jsou nuceni změnit bydliště při nástupu do funkce nebo jsou přiděleni na nové služební místo anebo se musí znovu přestěhovat při definitivním ukončení funkce.
1 2 3Náklady na stěhování
1 2 3 0Náklady na stěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
400000 _BAR_ 58000,— _BAR_ 20340,— _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 20 a 71 a článek 9 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování těm zaměstnancům, kteří jsou nuceni změnit bydliště při nástupu do funkce nebo jsou přiděleni na nové služební místo anebo se musí znovu přestěhovat při definitivním ukončení funkce.
1 2 4Dočasné denní příspěvky
1 2 4 0Dočasné denní příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
360000 _BAR_ 250000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména články 20 a 71 a článek 10 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí denních příspěvků těm zaměstnancům, kteří doloží změnu bydliště po jejich nástupu do funkce (včetně případu přeložení na nové místo).
KAPITOLA 1 3 —MISE A SLUŽEBNÍ CESTY
1 3 0Mise a služební cesty
1 3 0 0Výdaje na mise, přemísťování a jiné mimořádné výlohy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 100000,— _BAR_ 6983,18 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, denních diet při plnění mise, jakož i mimořádných nebo vedlejších výloh vydaných statutárním personálem během mise konané v zájmu plnění daných úkolů, a to v souladu s ustanoveními služebního řádu úředníků Evropských společenství.
Tato položka též pokrývá mise odborníků členských států nebo mezinárodních odborníků přidělených k agentuře.
KAPITOLA 1 4 —INFRASTRUKTURA SOCIÁLNĚ ZDRAVOTNÍHO CHARAKTERU
1 4 0Infrastruktura sociálně zdravotního charakteru
1 4 0 0Restaurace a společné jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených se spravováním společné jídelny agentury, kterou zajišťuje externí podnik, jakož i výdajů na určité vybavení pro jídelnu.
1 4 1Lékařská služba
1 4 1 0Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 5000,— _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména článek 59 a článek 8 přílohy II.
1 4 2Jazykové kurzy, vzdělávání a doškolování
1 4 2 0Jazykové kurzy, vzdělávání a doškolování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 126000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství, a zejména čl. 24 odst. 3.
KAPITOLA 1 7 —RECEPCE A REPREZENTACE
1 7 0Recepce a reprezentace
1 7 0 0Výdaje na recepce a reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 19000,— _BAR_ 390,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na reprezentaci a akce různého charakteru.
HLAVA 2
BUDOVY, VYBAVENÍ A RŮZNÉ VÝDAJE SPOJENÉ S JEJICH PROVOZEM
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 0 _BAR_ Nájemné _BAR_ 500000 _BAR_ 677535,— _BAR_ 153996,35 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 500000 _BAR_ 677535,— _BAR_ 153996,35 _BAR_
2 0 1 0 _BAR_ Pojištění _BAR_ 30000 _BAR_ 13000,— _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 1 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ 13000,— _BAR_ p.m. _BAR_
2 0 2 0 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 50000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 2 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 0 3 0 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 30000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 3 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 0 4 0 _BAR_ Zařizování a úpravy prostor _BAR_ 40000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 4 — Celkem _BAR_ 40000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 0 5 0 _BAR_ Bezpečnost a ochrana budov _BAR_ 40000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 5 — Celkem _BAR_ 40000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 0 8 0 _BAR_ Předběžné výlohy při koupi nebo výstavbě budov _BAR_ 50000 _BAR_ 20000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 8 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ 20000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 740000 _BAR_ 710535,— _BAR_ 153996,35 _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Vybavení informatikou _BAR_ 400000 _BAR_ 646508,70 _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 0 1 _BAR_ Vývoj programů _BAR_ 210000 _BAR_ 29500,— _BAR_ 37827,— _BAR_
2 1 0 2 _BAR_ Další externí služby při zpracovávání dat _BAR_ 90000 _BAR_ 13991,30 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 700000 _BAR_ 690000,— _BAR_ 37827,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 700000 _BAR_ 690000,— _BAR_ 37827,— _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Základní vybavení _BAR_ 15000 _BAR_ 5000,— _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 0 1 _BAR_ Obnova _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Pronájem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 0 3 _BAR_ Technický servis a údržba _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 0 4 _BAR_ Informatizovaná kancelářská technika _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 25000 _BAR_ 5000,— _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Základní vybavení _BAR_ 81000 _BAR_ 18000,— _BAR_ _BAR_
2 2 1 1 _BAR_ Obnova _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 1 2 _BAR_ Pronájem nábytku _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 1 3 _BAR_ Údržba a opravy _BAR_ 4000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 95000 _BAR_ 18000,— _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 3 0 _BAR_ Pronájem dopravních prostředků _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Knihovní fondy, nákup knih _BAR_ 14000 _BAR_ 5000,— _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 1 _BAR_ Speciální vybavení pro knihovnu, dokumentování a reprodukování _BAR_ 5000 _BAR_ 1000,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 5 2 _BAR_ Předplatné novin a periodik _BAR_ 3000 _BAR_ 3000,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 2 5 3 _BAR_ Předplatné u tiskových agentur _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 4 _BAR_ Výlohy na knihařství a udržování knih v dobrém stavu _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 22000 _BAR_ 9000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 152000 _BAR_ 32000,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 0 0 _BAR_ Psací a kancelářské potřeby _BAR_ 33000 _BAR_ 28500,— _BAR_ 2543,22 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 33000 _BAR_ 28500,— _BAR_ 2543,22 _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní náklady _BAR_ 13000 _BAR_ 2000,— _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 2 9 _BAR_ Jiné finanční náklady _BAR_ 1000 _BAR_ 1000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 14000 _BAR_ 3000,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 3 0 _BAR_ Právní výlohy _BAR_ 2000 _BAR_ 2000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ 2000 _BAR_ 2000,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 4 0 _BAR_ Náhrada škody _BAR_ 3000 _BAR_ 5000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 4 — Celkem _BAR_ 3000 _BAR_ 5000,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ 35000 _BAR_ 3000,— _BAR_ 1138,06 _BAR_
2 3 5 2 _BAR_ Různé výdaje na interní schůze _BAR_ 6000 _BAR_ 3500,— _BAR_ 293,60 _BAR_
2 3 5 3 _BAR_ Práce spojené se stěhováním a přemísťováním jednotlivých oddělení _BAR_ 170000 _BAR_ 3000,— _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 5 4 _BAR_ Archivování dokumentace _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 5 5 _BAR_ Uniformy _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ 216000 _BAR_ 9500,— _BAR_ 1431,66 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 268000 _BAR_ 48000,— _BAR_ 3974,88 _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Frankování korespondence a výlohy za poštovné _BAR_ 15000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 15000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Telekomunikační poplatky _BAR_ 65000 _BAR_ 79465,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 4 1 1 _BAR_ Telekomunikační technika _BAR_ 80000 _BAR_ 10000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 145000 _BAR_ 89465,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 160000 _BAR_ 89465,— _BAR_ 0,— _BAR_
2 5 0 0 _BAR_ Schůze, jejich příprava a organizace _BAR_ 120000 _BAR_ 60000,— _BAR_ 42255,93 _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 0 — Celkem _BAR_ 120000 _BAR_ 60000,— _BAR_ 42255,93 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 120000 _BAR_ 60000,— _BAR_ 42255,93 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 2140000 _BAR_ 1630000,— _BAR_ 238054,16 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —PRONÁJEM BUDOV A VEDLEJŠÍ VÝDAJE
2 0 0Pronájem budov a vedlejší výdaje
2 0 0 0Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500000 _BAR_ 677535,— _BAR_ 153996,35 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájemného placeného za budovy, části budov a poplatků za parkovací místa obsazená agenturou.
2 0 1Pojištění
2 0 1 0Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 13000,— _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí splátek příslušného pojistného za budovy a části budov obsazené agenturou.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
2 0 2 0Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí běžné spotřeby energií.
2 0 3Úklid a údržba
2 0 3 0Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na úklid a údržbu prostor agentury.
2 0 4Zařizování a úpravy prostor
2 0 4 0Zařizování a úpravy prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí prací spojených se zařizováním a úpravami prostor agentury.
2 0 5Bezpečnost a ochrana budov
2 0 5 0Bezpečnost a ochrana budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých výloh spojených se zajištěním bezpečnosti budov a zejména smluv na ochranu budov, dále s pronájmem a doplňováním hasicích přístrojů, nákupem a údržbou zařízení na ochranu proti požáru, obnovou vybavení pro dobrovolné požárníky mezi zaměstnanci, výdajů na zákonem stanovené kontroly.
2 0 8Předběžné výlohy při koupi nebo výstavbě budov
2 0 8 0Předběžné výlohy při koupi nebo výstavbě budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 20000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výloh na odborné posudky v oblasti nemovitostí.
KAPITOLA 2 1 —NÁKUP INFORMATIKY
2 1 0Informatika
2 1 0 0Vybavení informatikou
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
400000 _BAR_ 646508,70 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na nákup nebo pronájem výpočetní techniky, na vývoj programů, výdaje spojené se servisem pro hardware, software a aplikační programy, nákup spotřebního materiálu kancelářské techniky atd.
2 1 0 1Vývoj programů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
210000 _BAR_ 29500,— _BAR_ 37827,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na externí pracovníky pověřené zpracováním údajů a systémů.
2 1 0 2Další externí služby při zpracovávání dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
90000 _BAR_ 13991,30 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výloh na externí pracovníky specializované na zpracovávání dat (operátor systému, správce sítí, systémový inženýr atd.).
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A VEDLEJŠÍ VÝLOHY
2 2 0Informatizovaná kancelářská technika
2 2 0 0Základní vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 5000,— _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí základního informatizovaného vybavení pro ukládání a přechovávání dokumentace, archivu a zpracovávání korespondence.
2 2 0 1Obnova
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Nákup vybavení a techniky z této částky je možný pouze po vyřazení obnovovaného vybavení a techniky podle stanovených postupů.
2 2 0 2Pronájem
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pronájem kopírovacích a fotokopírovacích strojů a jiných technických zařízení.
2 2 0 3Technický servis a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na technický servis, údržbu a opravy příslušné techniky.
2 2 0 4Informatizovaná kancelářská technika
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí neplánovaných výloh na informatizovanou kancelářskou techniku.
2 2 1Kancelářský nábytek
2 2 1 0Základní vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
81000 _BAR_ 18000,— _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na koupi kancelářského nábytku.
2 2 1 1Obnova
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na obnovu kancelářského nábytku.
2 2 1 2Pronájem nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pronájmu kancelářského nábytku.
2 2 1 3Údržba a opravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na opravy a údržbu kancelářského nábytku.
2 2 3Pronájem dopravních prostředků
2 2 3 0Pronájem dopravních prostředků
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pronájmu služebního vozidla formou dlouhodobé smlouvy, jakož i příležitostného pronájmu k zajištění případných nahodilých potřeb.
2 2 5Výdaje na dokumentační a knihovní fondy
2 2 5 0Knihovní fondy, nákup knih
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
14000 _BAR_ 5000,— _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu knih, dokumentů a jiných publikací.
2 2 5 1Speciální vybavení pro knihovnu, dokumentování a reprodukování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 1000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí speciálního vybavení pro knihovny.
2 2 5 2Předplatné novin a periodik
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 3000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k zaplacení předplatného novin a periodik dle požadavků agentury.
2 2 5 3Předplatné u tiskových agentur
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 4Výlohy na knihařství a udržování knih v dobrém stavu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na knihařství, jakož i na udržování knih, spisů a periodik v dobrém stavu.
KAPITOLA 2 3 —VÝLOHY NA BĚŽNÝ ADMINISTRATIVNÍ PROVOZ
2 3 0Psací a kancelářské potřeby
2 3 0 0Psací a kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
33000 _BAR_ 28500,— _BAR_ 2543,22 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na nákupy papíru a kancelářských potřeb.
2 3 2Finanční náklady
2 3 2 0Bankovní náklady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
13000 _BAR_ 2000,— _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na bankovní výdaje, jakož i na výlohy za připojení na server mezibankovního spojení.
2 3 2 1Kurzové ztráty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí kurzových ztrát vzniklých agentuře v rámci jejího finančního hospodaření, pokud nejsou tyto ztráty kompenzovány kurzovými zisky.
2 3 2 9Jiné finanční náklady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí finančních nákladů, které nejsou zahrnuty v položce 2 3 2 1.
2 3 3Právní výlohy
2 3 3 0Právní výlohy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí předběžných právních výloh, jakož i výdajů na advokátní nebo jiné odborné služby.
2 3 4Náhrada škody
2 3 4 0Náhrada škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 5000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k zaplacení náhrady škody vzniklé agentuře nebo případné odpovědnosti za způsobenou škodu.
2 3 5Jiné provozní výlohy
2 3 5 0Různá pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
35000 _BAR_ 3000,— _BAR_ 1138,06 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí hromadného pojištění, povinného ručení, pojištění proti vloupání, finanční odpovědnosti účetních a správců záloh.
2 3 5 2Různé výdaje na interní schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6000 _BAR_ 3500,— _BAR_ 293,60 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s organizováním interních schůzí.
2 3 5 3Práce spojené se stěhováním a přemísťováním jednotlivých oddělení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
170000 _BAR_ 3000,— _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výloh na stěhování a přemísťování uvnitř budovy.
2 3 5 4Archivování dokumentace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na manipulaci a převoz dokumentů uložených na vzdálených místech, jakož i s tím spojených skladových nákladů.
2 3 5 5Uniformy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k úhradě nákupu uniforem pro inspekce.
KAPITOLA 2 4 —FRANKOVÁNÍ A TELEKOMUNIKACE
2 4 0Frankování
2 4 0 0Frankování korespondence a výlohy za poštovné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na frankování a poštovné včetně poštovních balíků.
2 4 1Telekomunikace
2 4 1 0Telekomunikační poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ 79465,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí paušálních poplatků a výdajů za telefonní hovory, faxové spojení, telekonference a přenos dat.
2 4 1 1Telekomunikační technika
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ 10000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na nákup telekomunikační techniky.
KAPITOLA 2 5 —VÝDAJE NA SCHŮZE A JEJICH ZAJIŠTĚNÍ
2 5 0Výdaje na schůze a jejich zajištění
2 5 0 0Schůze, jejich příprava a organizace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
120000 _BAR_ 60000,— _BAR_ 42255,93 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních a ubytovacích výdajů a dalších formalit pro odborníky a zejména pro členy správní rady.
Z této částky se též platí vedlejší výdaje na konání schůzí, pokud tyto schůze nejsou pokryty existující infrastrukturou.
HLAVA 3
OPERATIVNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 1 0 0 _BAR_ Udržování existujících databází _BAR_ 200000 _BAR_ 257831,— _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 0 1 _BAR_ Vývoj databází _BAR_ 1150000 _BAR_ 1029710,27 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 0 — Celkem _BAR_ 1350000 _BAR_ 1287541,27 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 1350000 _BAR_ 1287541,27 _BAR_ 0,— _BAR_
3 2 0 0 _BAR_ Informační a publikační činnost _BAR_ 200000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 10060,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 0 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 10060,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ 200000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 10060,— _BAR_
3 3 0 0 _BAR_ Organizování schůzí odborníků v oblasti námořní bezpečnosti _BAR_ 400000 _BAR_ 200000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 0 — Celkem _BAR_ 400000 _BAR_ 200000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 400000 _BAR_ 200000,— _BAR_ 0,— _BAR_
3 4 0 0 _BAR_ Výdaje na překladatelské služby _BAR_ 100000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 0 — Celkem _BAR_ 100000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 — CELKEM _BAR_ 100000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 0,— _BAR_
3 5 0 0 _BAR_ Studie _BAR_ 920000 _BAR_ 782458,73 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 0 — Celkem _BAR_ 920000 _BAR_ 782458,73 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 5 — CELKEM _BAR_ 920000 _BAR_ 782458,73 _BAR_ 0,— _BAR_
3 6 0 0 _BAR_ Výdaje na mise ve věcech námořní bezpečnosti _BAR_ 830000 _BAR_ 370000,— _BAR_ 2512,38 _BAR_
_BAR_ Článek 3 6 0 — Celkem _BAR_ 830000 _BAR_ 370000,— _BAR_ 2512,38 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 6 — CELKEM _BAR_ 830000 _BAR_ 370000,— _BAR_ 2512,38 _BAR_
3 7 0 0 _BAR_ Školicí akce v námořní oblasti _BAR_ 200000 _BAR_ 0,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 7 0 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 0,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 7 — CELKEM _BAR_ 200000 _BAR_ 0,— _BAR_ 0,— _BAR_
3 8 0 0 _BAR_ Opatření proti znečišťování _BAR_ 17800000 _BAR_ 700000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 8 0 — Celkem _BAR_ 17800000 _BAR_ 700000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 8 — CELKEM _BAR_ 17800000 _BAR_ 700000,— _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 21800000 _BAR_ 3500000,— _BAR_ 12572,38 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 35300000 _BAR_ 13300000,— _BAR_ 897827,42 _BAR_
KAPITOLA 3 1 —VÝVOJ DATABÁZÍ
3 1 0Tematické členění databází a stanovení vztahů
3 1 0 0Udržování existujících databází
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 257831,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Náklady na udržování databází (Safe Seas Net: síť pro výměnu informací mezi námořními správami).
3 1 0 1Vývoj databází
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1150000 _BAR_ 1029710,27 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tvorba databází ke sběru dat o přemísťování lodí, námořní bezpečnosti, tvorba výpočetní infrastruktury a vývoj programového vybavení.
KAPITOLA 3 2 —INFORMAČNÍ A PUBLIKAČNÍ ČINNOST
3 2 0Informační a publikační činnost
3 2 0 0Informační a publikační činnost
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 10060,— _BAR_
Poznámky
Publikování zpráv všeobecné povahy, informací a technické dokumentace v tištěné podobě a na internetu.
KAPITOLA 3 3 —SCHŮZE SOUVISEJÍCÍ S OPERATIVNÍ ČINNOSTÍ
3 3 0Schůze odborníků
3 3 0 0Organizování schůzí odborníků v oblasti námořní bezpečnosti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
400000 _BAR_ 200000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Organizování pracovních schůzek s odborníky členských států zabývajících se vývojem právních předpisů v oblasti námořní bezpečnosti, příprava pracovních schůzek na téma vzdělávání a doškolování.
KAPITOLA 3 4 —VÝDAJE NA PŘEKLADATELSKÉ SLUŽBY
3 4 0Výdaje na překladatelské služby
3 4 0 0Výdaje na překladatelské služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 80000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Náklady na překlady zpráv všeobecné povahy a technické dokumentace.
KAPITOLA 3 5 —STUDIE
3 5 0Studie
3 5 0 0Studie
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
920000 _BAR_ 782458,73 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Studie potřebné ke sledování a vyhodnocování opatření v oblasti námořní bezpečnosti včetně technické pomoci členských státům.
KAPITOLA 3 6 —VÝDAJE NA MISE VE VĚCECH NÁMOŘNÍ BEZPEČNOSTI
3 6 0Výdaje na mise ve věcech námořní bezpečnosti
3 6 0 0Výdaje na mise ve věcech námořní bezpečnosti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
830000 _BAR_ 370000,— _BAR_ 2512,38 _BAR_
Poznámky
Kontrolní mise v jednotlivých členských státech, inspekce klasifikačních společností, inspekce třetích zemí, instituty pro zavádění norem vzdělávání námořníků, námořní nehody, technická pomoc členským států vztahující se k provádění směrnice o provozu plavidel, místa ochrany plavidel.
KAPITOLA 3 7 —ŠKOLENÍ V NÁMOŘNÍ OBLASTI
3 7 0Školicí akce v námořní oblasti
3 7 0 0Školicí akce v námořní oblasti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 0,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určená k úhradě školicích akcí v oblasti námořní dopravy pro nové členské státy.
KAPITOLA 3 8 —OPATŘENÍ PROTI ZNEČIŠŤOVÁNÍ
3 8 0Opatření proti znečišťování
3 8 0 0Opatření proti znečišťování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
17800000 _BAR_ 700000,— _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Částka k úhradě pronájmu plavidel (i s jejich vybavením) určených k boji proti znečišťování vod uhlovodíky, technická pomoc, studie a výzkumné projekty zaměřené na zlepšení vybavení a metod proti znečišťování (realizace akčního plánu).
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců Evropské agentury pro námořní bezpečnost
Zařazení a třída _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasnéá pracovní pozice _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ Počet míst obsazených k 31.12.2003 _BAR_
A*16 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*15 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*12 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_
A*11 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_ 1 _BAR_
A*10 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_
A*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 8 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
A*8 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_
A*7 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 15 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem A* _BAR_ 7 _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ 48 _BAR_ 23 _BAR_ 4 _BAR_
B*11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_
B*10 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*8 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
B*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_
B*6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_
B*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_
B*4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
B*3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 5 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_
Celkem B* _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 18 _BAR_ 12 _BAR_ 2 _BAR_
C*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
C*6 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
C*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
C*4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_
C*3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_
C*2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 6 _BAR_ 5 _BAR_ 1 _BAR_
C*1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 9 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
Celkem C* _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 21 _BAR_ 12 _BAR_ 2 _BAR_
D 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
D 2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
D 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem D _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem _BAR_ 8 _BAR_ 5 _BAR_ — _BAR_ 87 _BAR_ 50 _BAR_ 8 _BAR_
--------------------------------------------------
Rozpočet Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie na finanční rok 2005
(2005/284/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 _BAR_ DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 8189000 _BAR_ 7969000 _BAR_ 7176000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 8189000 _BAR_ 7969000 _BAR_ 7176000 _BAR_
5 2 _BAR_ PŘÍJEM ZE SPRÁVNÍCH KAPITOL _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
9 0 _BAR_ RŮZNÉ _BAR_ p.m. _BAR_ 100000 _BAR_ 75000 _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 100000 _BAR_ 75000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 8189000 _BAR_ 8069000 _BAR_ 7251000 _BAR_
HLAVA 2
DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 0 _BAR_ Dotace Evropského společenství _BAR_ 8189000 _BAR_ 7969000 _BAR_ 7176000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 8189000 _BAR_ 7969000 _BAR_ 7176000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 8189000 _BAR_ 7969000 _BAR_ 7176000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 8189000 _BAR_ 7969000 _BAR_ 7176000 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
2 0 0
2 0 0 0Dotace Evropského společenství [2]
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
8189000 _BAR_ 7969000 _BAR_ 7176000 _BAR_
Poznámky
Pod tímto bodem jsou zahrnuty prostředky na projekt Střediska ze zdrojů PHARE.
HLAVA 5
PŘÍJEM ZE SPRÁVNÍCH KAPITOL
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
5 2 0 0 _BAR_ Příjem z bankovního úroku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 5 2 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
5 2 2 0 _BAR_ Příjem z prodeje publikací _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 5 2 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 2 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
KAPITOLA 5 2 —PŘÍJEM ZE SPRÁVNÍCH KAPITOL
5 2 0
5 2 0 0Příjem z bankovního úroku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
5 2 2Příjem obdržený na účty Střediska
5 2 2 0Příjem z prodeje publikací
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod obsahuje příjem z prodeje publikací Střediska bez ohledu na jejich formu a včetně poplatků za autorská práva.
HLAVA 9
RŮZNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
9 0 0 0 _BAR_ Různé příjmy _BAR_ p.m. _BAR_ 100000 _BAR_ 75000 _BAR_
_BAR_ Článek 9 0 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 100000 _BAR_ 75000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 9 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ 100000 _BAR_ 75000 _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 100000 _BAR_ 75000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 8189000 _BAR_ 8069000 _BAR_ 7251000 _BAR_
KAPITOLA 9 0 —RŮZNÉ
9 0 0Různé příjmy
9 0 0 0Různé příjmy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 100000 _BAR_ 75000 _BAR_
Poznámky
Tento bod obsahuje různé příjmy, jako jsou příjmy použitelné pro další vydání, které však zůstaly nevyužité.
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 3171000 _BAR_ 2890000 _BAR_ 2594000 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A PRACOVNÍ CESTY _BAR_ 110000 _BAR_ 100000 _BAR_ 100000 _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
1 5 _BAR_ STÁŽE A VÝMĚNY ÚŘEDNÍKŮ A EXPERTŮ _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_ 100000 _BAR_
1 6 _BAR_ SOCIÁLNÍ PÉČE _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
1 7 _BAR_ REPREZENTACE A POHOŠTĚNÍ _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 3407000 _BAR_ 3316000 _BAR_ 2820000 _BAR_
2 0 _BAR_ NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY _BAR_ 341000 _BAR_ 333000 _BAR_ 293000 _BAR_
2 1 _BAR_ ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 181000 _BAR_ 255000 _BAR_ 33000 _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S NÍM SPOJENÉ _BAR_ 81000 _BAR_ 67000 _BAR_ 67000 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 50000 _BAR_ 36000 _BAR_ 36000 _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY _BAR_ 85000 _BAR_ 40000 _BAR_ 110000 _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA SCHŮZE _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 6000 _BAR_
2 6 _BAR_ STUDIE, PRŮZKUMY, KONZULTACE _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 753000 _BAR_ 746000 _BAR_ 555000 _BAR_
3 1 _BAR_ SÍTĚ _BAR_ 2257000 _BAR_ 2135000 _BAR_ 1710000 _BAR_
3 2 _BAR_ VÝZKUM A STUDIE _BAR_ 270000 _BAR_ 270000 _BAR_ 440000 _BAR_
3 3 _BAR_ INFORMACE A KOMUNIKACE _BAR_ 679000 _BAR_ 630000 _BAR_ 530000 _BAR_
3 4 _BAR_ VZTAHY S EVROPSKYMI SPOLEČENSTVÍMI _BAR_ 823000 _BAR_ 803000 _BAR_ 520000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 4029000 _BAR_ 3838000 _BAR_ 3200000 _BAR_
_BAR_ EUMC (PHARE) _BAR_ p.m. _BAR_ 169000 _BAR_ 676000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 8189000 _BAR_ 8069000 _BAR_ 7251000 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 1957000 _BAR_ 1805500 _BAR_ 1635000 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 227000 _BAR_ 200000 _BAR_ 162000 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí _BAR_ 237000 _BAR_ 230000 _BAR_ 205000 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Asistenční příspěvky _BAR_ 12000 _BAR_ 5000 _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 2433000 _BAR_ 2240500 _BAR_ 2012000 _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 2 0 _BAR_ Odborné vzdělávání zaměstnanců _BAR_ 90000 _BAR_ 45000 _BAR_ 45000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 2 — Celkem _BAR_ 90000 _BAR_ 45000 _BAR_ 45000 _BAR_
1 1 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 67000 _BAR_ 60000 _BAR_ 62500 _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 20000 _BAR_ 15000 _BAR_ 15000 _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Pojištění pro případ ztráty zaměstnání _BAR_ 25000 _BAR_ 15000 _BAR_ 16000 _BAR_
1 1 3 3 _BAR_ Vznik a zachování nároků na důchod _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 112000 _BAR_ 90000 _BAR_ 93500 _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvky při narození a úmrtí _BAR_ 10000 _BAR_ 5000 _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu _BAR_ 63000 _BAR_ 75000 _BAR_ 70000 _BAR_
1 1 4 5 _BAR_ Zvláštní příspěvek pro účetní a pro správce zálohových účtů _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 3000 _BAR_
1 1 4 9 _BAR_ Ostatní příspěvky a úhrady _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 73000 _BAR_ 80000 _BAR_ 73000 _BAR_
1 1 5 0 _BAR_ Přesčasy _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 7 1 _BAR_ Externí tlumočníci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 7 5 _BAR_ Přechodně poskytované služby _BAR_ 65000 _BAR_ 60000 _BAR_ 54000 _BAR_
1 1 7 8 _BAR_ Externí služby _BAR_ 20000 _BAR_ 17500 _BAR_ 17500 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 85000 _BAR_ 77500 _BAR_ 71500 _BAR_
1 1 8 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru _BAR_ 60000 _BAR_ 70000 _BAR_ 53000 _BAR_
1 1 8 1 _BAR_ Cestovní výdaje _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
1 1 8 2 _BAR_ Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování _BAR_ 56000 _BAR_ 35000 _BAR_ 34000 _BAR_
1 1 8 3 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 60000 _BAR_ 50000 _BAR_ 20000 _BAR_
1 1 8 4 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 41000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 8 — Celkem _BAR_ 227000 _BAR_ 175000 _BAR_ 127000 _BAR_
1 1 9 0 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ 151000 _BAR_ 182000 _BAR_ 172000 _BAR_
1 1 9 1 _BAR_ Předběžná položka _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 151000 _BAR_ 182000 _BAR_ 172000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 3171000 _BAR_ 2890000 _BAR_ 2594000 _BAR_
1 3 0 0 _BAR_ Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje _BAR_ 110000 _BAR_ 100000 _BAR_ 100000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 110000 _BAR_ 100000 _BAR_ 100000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 110000 _BAR_ 100000 _BAR_ 100000 _BAR_
1 4 0 0 _BAR_ Restaurace a jídelny _BAR_ 5000 _BAR_ 6500 _BAR_ 6500 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 0 — Celkem _BAR_ 5000 _BAR_ 6500 _BAR_ 6500 _BAR_
1 4 1 0 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 5000 _BAR_ 3500 _BAR_ 3500 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 1 — Celkem _BAR_ 5000 _BAR_ 3500 _BAR_ 3500 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
1 5 2 0 _BAR_ Výměny zaměstnanců _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_ 100000 _BAR_
1 5 2 1 _BAR_ Úředníci Střediska dočasně vyslaní na jiné pracoviště _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 5 2 — Celkem _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_ 100000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 5 — CELKEM _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_ 100000 _BAR_
1 6 0 0 _BAR_ Granty pro zvláštní pomoc _BAR_ 4000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 0 — Celkem _BAR_ 4000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
1 6 1 0 _BAR_ Společenské styky mezi zaměstnanci _BAR_ 6000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 1 — Celkem _BAR_ 6000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
1 6 2 0 _BAR_ Ostatní výdaje na sociální péči _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 6 3 0 _BAR_ Střediska péče o děti předškolního věku a jesle _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 3 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 6 4 0 _BAR_ Doplňková pomoc zdravotně postiženým osobám _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 6 — CELKEM _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
1 7 0 0 _BAR_ Výdaje na reprezentaci a pohoštění _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 7 0 — Celkem _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 3407000 _BAR_ 3316000 _BAR_ 2820000 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci, kteří zastávají místo stanovené v organizační struktuře
1 1 0 0Základní platy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1957000 _BAR_ 1805500 _BAR_ 1635000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků a Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména články 62 a 66 těchto předpisů.
Tato položka je určena k pokrytí základních platů dočasných zaměstnanců.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
227000 _BAR_ 200000 _BAR_ 162000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62, 67 a 68 tohoto předpisu, jakož i oddíl I přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na domácnost, příspěvků na vyživované děti a příspěvků na studium pro děti úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 0 2Příspěvky na expatriaci a příspěvky na pobyt v zahraničí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
237000 _BAR_ 230000 _BAR_ 205000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62 a 69 tohoto předpisu, jakož i článek 4 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na expatriaci a na pobyt v zahraničí pro úředníky a dočasné zaměstnance.
1 1 0 3Asistenční příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
12000 _BAR_ 5000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 4a přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí asistenčního příspěvku placeného dočasným zaměstnancům v kategorii C, kteří pracují jako písaři s použitím těsnopisu nebo písaři, operátoři dálnopisu, sazeči, výkonní tajemníci nebo hlavní tajemníci.
1 1 1Ostatní zaměstnanci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 3 a Titul III tohoto předpisu.
Tento bod je určen k pokrytí platů (včetně přesčasů) pomocných zaměstnanců, jakož i příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení těchto zaměstanců.
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 4 a titul IV tohoto předpisu.
Tento bod je určen k pokrytí platů (včetně přesčasů) místních zaměstnanců, jakož i příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení těchto zaměstanců.
1 1 2Odborné vzdělávání zaměstnanců
1 1 2 0Odborné vzdělávání zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
90000 _BAR_ 45000 _BAR_ 45000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 24 odst. 3 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí vstupních školení pro nově nastupující pracovníky, kurzů pro další rozvoj kvalifikace zaměstnanců, rekvalifikací, kurzů používání moderních postupů, seminářů, informačních porad o záležitostech EU atd.
Dále tato položka pokrývá nákupy zařízení a dokumentace, jakož i honoráře konzultantů v organizačních věcech.
1 1 3Příspěvky zaměstnavatele na sociální zabezpečení
1 1 3 0Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
67000 _BAR_ 60000 _BAR_ 62500 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 72 tohoto předpisu.
Pravidla pro zdravotní pojištění úředníků Evropských společenství, zejména článek 23 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku zaměstnavatele (3,4 % ze základního platu); příspěvek úředníka činí 1,7 % ze základního platu.
1 1 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 15000 _BAR_ 15000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 73 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků zaměstnavatele na úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání (0,77 % ze základního platu).
K takto vypočtené položce se přidávají další 2 % (což zvýší celkové procento na 0,7854 %), a to za účelem pokrytí dalších výdajů, které nejsou kryty pojištěním (článek 73 Služebního řádu).
1 1 3 2Pojištění pro případ ztráty zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 15000 _BAR_ 16000 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se mění Služební řád úředníků Evropských společenství a Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst.
L 265, 8.10.1985, s. 1).
Tato položka je určena k pojištění dočasných zaměstnanců proti ztrátě zaměstnání.
Platí se částka ve výši 0,8 % ze základního platu.
1 1 3 3Vznik a zachování nároků na důchod
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 42 tohoto předpisu.
Tento bod je určen k pokrytí plateb prováděných Střediskem za dočasné zaměstnance za účelem zajištění vzniku a zachování nároků na důchod v jejich zemi původu.
1 1 4Různé příspěvky a granty
1 1 4 0Příspěvky při narození a úmrtí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 5000 _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 70, 74 a 75 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvku při narození dítěte,
- v případě úmrtí úředníka k výplatě plné mzdy zemřelého do konce třetího měsíce následujícího po měsíci, v němž došlo k úmrtí, jakož i k pokrytí nákladů na přepravu jeho ostatků do místa jeho původu.
1 1 4 1Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
63000 _BAR_ 75000 _BAR_ 70000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 8 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních cestovních náhrad úředníků nebo dočasných zaměstnanců, jejich manželů/manželek a nezaopatřených dětí z místa výkonu jejich zaměstnání do místa jejich původu, a to v souladu s následujícími podmínkami:
- jedenkrát za kalendářní rok, je-li vzdálenost po železnici více než 50 km a méně než 725 kilometrů,
- dvakrát za kalendářní rok, je-li vzdálenost po železnici nejméně 725 km.
1 1 4 5Zvláštní příspěvek pro účetní a pro správce zálohových účtů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 3000 _BAR_
Poznámky
Finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 vztahující se na souhrnný rozpočet Evropských společenství (Úř. věst. L 356, 31.12.1977, s. 1) ve znění poslední změny nařízením (ES, ESUO, Euratom) č. 762/2001 (Úř. věst. L 111, 20.4.2001, s. 1), zejména článek 75 odst. 4 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí zvláštního příspěvku poskytovaného účetním, pomocným účetním a správcům zálohových účtů.
1 1 4 9Ostatní příspěvky a úhrady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 34 tohoto předpisu.
Tento bod je určen k pokrytí:
- odškodného pro úředníka ve zkušební době, který je propuštěn pro zjevně neuspokojivý pracovní výkon,
- odškodného pro dočasného zaměstnance, jehož smlouva byla ukončena ze strany Střediska.
1 1 5Přesčasy
1 1 5 0Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 56 tohoto předpisu a příloha VI k tomuto předpisu.
Tento bod je určen k pokrytí paušálních sazeb nebo hodinových sazeb za přesčasy odpracované úředníky a pomocnými zaměstnanci v kategoriích C a D, jakož i místními zaměstnanci, u nichž nebylo možné přesčasy kompenzovat náhradním volnem v rámci běžné úpravy.
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 1Externí tlumočníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí plateb pro externí tlumočníky objednané Střediskem pro mimořádné konference, pro které nemůže tlumočení poskytnout Komise.
Kromě honoráře tato platba rovněž zahrnuje příspěvek do programu životního pojištění a nemocenského pojištění, jakož i pojištění proti zranění a úmrtí a refundaci cestovních nákladů a výplatu pevných cestovních náhrad pro externí tlumočníky, jejichž sídlo podnikání se nenachází v místě zaměstnání.
1 1 7 5Přechodně poskytované služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ 60000 _BAR_ 54000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí následujících oblastí:
- pracovní poměry dočasných zaměstnanců, zejména telefonních spojovatelů, kancelářského personálu a sekretářek,
- rozmnožovací a písařské práce, které jsou zadávány externě, protože na jejich provedení nestačí interní kapacita agentury,
- náklady na počítačovou sazbu, jakož i na informační a podpůrné dokumenty pro vlastní potřebu Střediska a pro účely jejich předložení rozpočtovému orgánu,
- grant, z něhož jsou uvolňovány prostředky pro školení dětí zaměstnanců v oblasti praktických pracovních zkušeností,
- refundace výdajů vynaložených Komisí na administrativní podporu poskytnutou Středisku.
1 1 7 8Externí služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 17500 _BAR_ 17500 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vynaložených Komisí na administrativní podporu poskytnutou Středisku, například na počítačové zpracování mzdových podkladů.
1 1 8Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru a s přeložením
1 1 8 0Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ 70000 _BAR_ 53000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 27 až 31 a 33 tohoto předpisu a příloha III k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vynaložených v souvislosti s přijímáním nových zaměstnanců, k čemuž patří následující:
- náklady na zveřejnění, cestovní náklady a úrazové pojištění kandidátů pozvaných ke zkouškám a pohovorům, náklady přímo související s rozšiřováním informací a organizací skupinových náborových testů (nájem místností, nábytku, strojů a různého zařízení, honoráře za přípravu a opravování testů atd.),
- lékařské prohlídky před nástupem do zaměstnání.
1 1 8 1Cestovní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto předpisu a článek 7 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tento bod je určen k pokrytí cestovních výdajů zaměstnanců (včetně jejich rodinných příslušníků) při nástupu do služebního poměru nebo při jeho skončení.
1 1 8 2Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
56000 _BAR_ 35000 _BAR_ 34000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 5 a 6 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na usídlení zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
1 1 8 3Náklady na stěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ 50000 _BAR_ 20000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto předpisu a články 9 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při přeložení na nové pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
1 1 8 4Dočasné denní příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
41000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto předpisu a článek 10 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí dočasných denních příspěvků náležících zaměstnancům, kteří mohou prokázat, že byli nuceni změnit místo svého bydliště při nástupu do funkce (včetně přeložení).
1 1 9Úpravy platů
1 1 9 0Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
151000 _BAR_ 182000 _BAR_ 172000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 64 and 65 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů vzniklých použitím koeficientů pro úpravu platů úředníků a dočasných zaměstnanců, jakož i pro náklady spojené s přesčasy.
1 1 9 1Předběžná položka
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 65 tohoto předpisu.
Finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 vztahující se na souhrnný rozpočet Evropských společenství (Úř. věst. L 356, 31.12.1977, s.
1) ve znění poslední změny nařízením (ES, ESUO, Euratom) č. 762/2001 (Úř. věst.
L 111, 20.4.2001, s. 1).
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 3830/91 ze dne 19. prosince 1991, kterým se mění Služební řád úředníků Evropských společenství a Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství v oblasti podrobných pravidel pro úpravu platů (Úř. věst.
L 361, 31.12.1991, s. 1).
Tento bod je určen k pokrytí nákladů na veškeré úpravy platů schválené Radou během finančního roku.
KAPITOLA 1 3 —MISE A PRACOVNÍ CESTY
1 3 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje
1 3 0 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
110000 _BAR_ 100000 _BAR_ 100000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 11 až 13 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, plateb denních příspěvků v průběhu misí a pomocných nebo výjimečných výdajů vynaložených při v průběhu misí, a to včetně setkání mimo místa, kde se tato běžně uskutečňují, přičemž tyto výdaje byly vynaloženy zaměstnanci Střediska, na něž se vztahuje Služební řád, jakož i národními nebo mezinárodními experty nebo úředníky dočasně vyslanými do Střediska.
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Restaurace a jídelny
1 4 0 0Restaurace a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 6500 _BAR_ 6500 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na provozování restaurací, bufetů a jídelen, včetně zařízení pro jejich údržbu.
Je určena rovněž k pokrytí obvyklých výdajů na obměnu stávajícího zařízení a na nákup nového zařízení, není-li vhodné tyto výdaje zahrnout do běžných výdajů. Dále jsou zde zahrnuty náklady na poplatky za poradenství.
1 4 1Lékařská služba
1 4 1 0Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 3500 _BAR_ 3500 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 59 tohoto předpisu a článek 8 přílohy II k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí jednak poplatků účtovaných lékaři, a dále nákladů na lékařská vyšetření (odborná vyšetření, analýzy vzorků atd.), spotřební materiál (obvazy, léky atd.), speciální zařízení a vybavení, jakož i na správní výdaje Komise pro posuzování invalidity.
KAPITOLA 1 5 —STÁŽE A VÝMĚNY ÚŘEDNÍKŮ A EXPERTŮ
1 5 2Stáže a výměny úředníků a expertů
1 5 2 0Výměny zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 300000 _BAR_ 100000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů týkajících se dočasného vyslání nebo přechodného zaměstnání úředníků nebo jiných pracovníků státní správy ve Středisku, přičemž tyto pobyty se organizují na omezenou dobu s cílem posílit výměnu odborných znalostí a zkušeností.
1 5 2 1Úředníci Střediska dočasně vyslaní na jiné pracoviště
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí výdajů týkajících se dočasného vyslání nebo přechodného zaměstnání úředníků Střediska na pracovištích státní správy nebo mezinárodních organizací.
KAPITOLA 1 6 —SOCIÁLNÍ PÉČE
1 6 0Granty pro zvláštní pomoc
1 6 0 0Granty pro zvláštní pomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pomoci ve formě peněžních prostředků poskytnutých úředníkovi, bývalému úředníkovi nebo pozůstalým po zemřelém úředníkovi, kteří se nacházejí v obtížné situaci.
1 6 1Společenské styky mezi zaměstnanci
1 6 1 0Společenské styky mezi zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí části nákladů na rekreační střediska, kulturní činnost, dotace zaměstnaneckým klubům, vedení sportovních středisek a jejich další vybavení, jakož i na projekty podporující společenské kontakty mezi zaměstnanci pocházejícími z různých států.
1 6 2Ostatní výdaje na sociální péči
1 6 2 0Ostatní výdaje na sociální péči
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí podpory rodinám, nově příchozím zaměstnancům, na právní pomoc, granty pro dětské organizace a pro sekretariát organizace rodičů.
1 6 3Střediska péče o děti předškolního věku a jesle
1 6 3 0Střediska péče o děti předškolního věku a jesle
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí podílu Střediska na nákladech na péči v zařízeních pro děti zaměstnanců Střediska, přičemž se jedná o školky, které nejsou spravovány Komisí.
1 6 4Doplňková pomoc zdravotně postiženým osobám
1 6 4 0Doplňková pomoc zdravotně postiženým osobám
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod umožňuje provést platby invalidním úředníkům v aktivním zaměstananeckém poměru, manželům/manželkám a vyživovaným dětem v situaci, kdy byly vyčerpány nároky pocházející z národního zabezpečení. Tyto platby mohou pokrývat výdaje (kromě výdajů na léčebnou péči), které jsou uznány jako potřebné, byly vynaloženy v důsledku invalidity a jsou doloženy příslušnou dokumentací.
KAPITOLA 1 7 —REPREZENTACE A POHOŠTĚNÍ
1 7 0Výdaje na reprezentaci a pohoštění
1 7 0 0Výdaje na reprezentaci a pohoštění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6000 _BAR_ 6000 _BAR_ 6000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících s povinnostmi Střediska s ohledem na pohoštění a reprezentaci.
Tyto výdaje mohou být individuálně vynaloženy oprávněnými zaměstnanci při plnění jejich povinností v rámci činností Střediska.
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 0 _BAR_ Nájemné _BAR_ 220000 _BAR_ 200000 _BAR_ 170000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 220000 _BAR_ 200000 _BAR_ 170000 _BAR_
2 0 1 0 _BAR_ Pojištění _BAR_ 5000 _BAR_ 4000 _BAR_ 4000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 1 — Celkem _BAR_ 5000 _BAR_ 4000 _BAR_ 4000 _BAR_
2 0 2 0 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 6000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 2 — Celkem _BAR_ 6000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
2 0 3 0 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 40000 _BAR_ 30000 _BAR_ 30000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 3 — Celkem _BAR_ 40000 _BAR_ 30000 _BAR_ 30000 _BAR_
2 0 4 0 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 0 5 0 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 60000 _BAR_ 90000 _BAR_ 80000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 5 — Celkem _BAR_ 60000 _BAR_ 90000 _BAR_ 80000 _BAR_
2 0 6 0 _BAR_ Nabývání nemovitostí _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 6 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 0 9 0 _BAR_ Ostatní výdaje na budovy _BAR_ 10000 _BAR_ 4000 _BAR_ 4000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 9 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ 4000 _BAR_ 4000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 341000 _BAR_ 333000 _BAR_ 293000 _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Zařízení pro zpracování dat _BAR_ 100000 _BAR_ 100000 _BAR_ 10000 _BAR_
2 1 0 1 _BAR_ Vývoj softwaru _BAR_ 81000 _BAR_ 155000 _BAR_ 20000 _BAR_
2 1 0 2 _BAR_ Ostatní externí služby pro zpracování dat _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 181000 _BAR_ 255000 _BAR_ 33000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 181000 _BAR_ 255000 _BAR_ 33000 _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Pořizování nového zařízení a vybavení _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 20000 _BAR_
2 2 0 1 _BAR_ Výměna zařízení a vybavení _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Nájem zařízení a vybavení _BAR_ 40000 _BAR_ 27000 _BAR_ 10000 _BAR_
2 2 0 3 _BAR_ Údržba, používání a opravy _BAR_ 4000 _BAR_ 3000 _BAR_ 5000 _BAR_
2 2 0 4 _BAR_ Automatizace a elektronické kancelářské zařízení _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 69000 _BAR_ 55000 _BAR_ 55000 _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Pořizování nového nábytku _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
2 2 1 1 _BAR_ Výměna nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 1 2 _BAR_ Nájem nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 1 3 _BAR_ Údržba, používání a opravy _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
2 2 3 0 _BAR_ Nájem vozidel _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Knihovní fond, nákup knih _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 1 _BAR_ Zařízení knihoven _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 2 _BAR_ Předplatné novin a periodik _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 4 _BAR_ Vazba a údržba knih v knihovnách _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 81000 _BAR_ 67000 _BAR_ 67000 _BAR_
2 3 0 0 _BAR_ Dodávky kancelářských potřeb _BAR_ 25000 _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 25000 _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 15000 _BAR_ 8000 _BAR_ 8000 _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 2 9 _BAR_ Ostatní poplatky za finanční služby _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 15000 _BAR_ 8000 _BAR_ 8000 _BAR_
2 3 3 0 _BAR_ Soudní výdaje _BAR_ 7000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ 7000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
2 3 4 0 _BAR_ Škody _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 4 — Celkem _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
2 3 5 2 _BAR_ Různé výdaje na interní schůze _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 5 3 _BAR_ Stěhování jednotlivých oddělení a s tím spojená manipulace s předměty _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
2 3 5 4 _BAR_ Archivace dokumentů _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 50000 _BAR_ 36000 _BAR_ 36000 _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Poštovné a doručné _BAR_ 30000 _BAR_ 16000 _BAR_ 16000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ 16000 _BAR_ 16000 _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Telekomunikační poplatky _BAR_ 50000 _BAR_ 19000 _BAR_ 87000 _BAR_
2 4 1 1 _BAR_ Telekomunikační zařízení _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 7000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 55000 _BAR_ 24000 _BAR_ 94000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 85000 _BAR_ 40000 _BAR_ 110000 _BAR_
2 5 0 0 _BAR_ Schůze a příprava sdělení _BAR_ 4000 _BAR_ 4000 _BAR_ 5000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 0 — Celkem _BAR_ 4000 _BAR_ 4000 _BAR_ 5000 _BAR_
2 5 1 0 _BAR_ Opatření vztahující se k budoucím členským státům Evropského společenství _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 1 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 5 5 0 _BAR_ Různé výdaje na schůze _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 5 — Celkem _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 6000 _BAR_
2 6 0 0 _BAR_ Studie, průzkumy, konzultace _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 6 0 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 6 — CELKEM _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 753000 _BAR_ 746000 _BAR_ 555000 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —NÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
2 0 0Nájem budov a související náklady
2 0 0 0Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
220000 _BAR_ 200000 _BAR_ 170000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb nájemného za používané budovy nebo jejich části, jakož i za sklady, garáže, detašované sklady a parkovací prostory.
2 0 1
2 0 1 0Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 4000 _BAR_ 4000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí plateb pojistného pro budovy nebo části budov používané Střediskem, jakož i plateb pojistného, týkajícího se obsahu práce Střediska, občanskoprávní odpovědnosti a odpovědnosti při výkonu povolání.
2 0 2
2 0 2 0Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vodu, plyn, elektřinu a vytápění.
2 0 3
2 0 3 0Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 30000 _BAR_ 30000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na údržbu prostorů, výtahů, ústředního vytápění, klimatizačního zařízení atd., jakož i výdajů na pravidelný úklid a čištění, nákup produktů pro údržbu, mytí, praní a chemické čištění, a dále na obnovu malby a nátěrů interiérů, příslušné opravy a dodávky.
Dále tato položka rovněž pokrývá nákup, nájem a údržbu příslušného zařízení a vybavení.
2 0 4
2 0 4 0Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákladů na vybavení interiérů budov, např. na změny uspořádání příček, změny instalací, speciální práce zámečnické, elektrikářské, instalatérské, malířské a natěračské, podlahářské atd.
Tento bod rovněž pokrývá potřebné vybavení.
2 0 5
2 0 5 0Bezpečnost a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ 90000 _BAR_ 80000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých výdajů na budovy, souvisejících se zabezpečením a ostrahou, zejména výdajů na smlouvy o ostraze budov, na nájem a obměnu náplně hasicích přístrojů, nákup a údržbu protipožárního zařízení, obměnu vybavení úředníků a ostatních zaměstnanců, kteří jsou dobrovolnými hasiči, jakož i nákladů na provádění předepsaných prohlídek.
2 0 6
2 0 6 0Nabývání nemovitostí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí případné koupě budovy sloužící jako sídlo Střediska.
2 0 9
2 0 9 0Ostatní výdaje na budovy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 4000 _BAR_ 4000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí ostatních běžných výdajů, které nejsou jinde zvlášť uvedeny. Jedná se například o poplatky správní povahy za jiné než veřejné služby (voda, plyn, elektřina), údržbu, obecní daně, a pomocné výdaje.
KAPITOLA 2 1 —ZPRACOVÁNÍ DAT
2 1 0Zpracování dat
2 1 0 0Zařízení pro zpracování dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
100000 _BAR_ 100000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nebo leasingu souvisejícího se zpracováním dat, vývojem softwaru a údržbou softwarových balíků, jakož i se spotřebním materiálem používaným při zpracování dat atd.
2 1 0 1Vývoj softwaru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
81000 _BAR_ 155000 _BAR_ 20000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na externí odborníky v oblasti práce s daty a se systémy.
2 1 0 2Ostatní externí služby pro zpracování dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 3000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na externí provozní personál (operátoři, správci systémů, systémoví inženýři atd.).
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S NÍM SPOJENÉ
2 2 0Technické zařízení a vybavení
2 2 0 0Pořizování nového zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 20000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí počátečního nákupu vybavení pro uložení dokumentace, archivaci a manipulaci s poštou.
Pokrývá rovněž tlumočnické zařízení a vybavení pro invalidy.
2 2 0 1Výměna zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_
Poznámky
Nákup zařízení a vybavení v rámci tohoto bodu je vázán na podmínku vyřazení (v souladu se schváleným postupem) těch zařízení a vybavení, která mají být nahrazena.
2 2 0 2Nájem zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 27000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nájmu faxů, fotokopírek a různého technického vybaveni.
2 2 0 3Údržba, používání a opravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4000 _BAR_ 3000 _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na údržbu a opravy zařízení.
2 2 0 4Automatizace a elektronické kancelářské zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nepředvídaných nákladů souvisejících s elektronickým kancelářským zařízením.
2 2 1Nábytek
2 2 1 0Pořizování nového nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu kancelářského nábytku a specializovaného nábytku včetně nábytku ergonomického, regálů pro archívy atd.
2 2 1 1Výměna nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí výměny nábytku.
2 2 1 2Nájem nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nájmu nábytku.
2 2 1 3Údržba, používání a opravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákladů na údržbu a opravy nábytku.
2 2 3Nájem vozidel
2 2 3 0Nájem vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na krátkodobý i dlouhodobý nájem vozidel.
2 2 5Dokumentace a knihovny
2 2 5 0Knihovní fond, nákup knih
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákupu knih, dokumentace a jiných publikací.
2 2 5 1Zařízení knihoven
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákupů specializovaného zařízení pro knihovny.
2 2 5 2Předplatné novin a periodik
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákladů na předplatné novin a periodik v souladu s vlastními potřebami Střediska.
2 2 5 4Vazba a údržba knih v knihovnách
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákladů na vazbu a dalších nákladů potřebných na údržbu knih a periodik.
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Kancelářské potřeby
2 3 0 0Dodávky kancelářských potřeb
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na nákup papíru, obálek, kancelářských potřeb, jakož i dodávek reprografických prací a externích tiskařských prací.
2 3 2Poplatky za finanční služby
2 3 2 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 8000 _BAR_ 8000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků a nákladů na připojení k mezibankovní telekomunikační síti.
2 3 2 1Kurzové ztráty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí kurzových ztrát vzniklých Středisku při správě rozpočtu za předpokladu, že tyto ztráty nemohou být kompenzovány kurzovými zisky.
2 3 2 9Ostatní poplatky za finanční služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí finančních poplatků, které nejsou zahrnuty v bodu 2 3 2 1.
2 3 3Soudní výdaje
2 3 3 0Soudní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí předběžných soudních výdajů a služeb právníků, jakož i jiných expertů.
2 3 4Škody
2 3 4 0Škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí škod a nákladů vzniklých řešením nároků vznesených proti Středisku (občanskoprávní odpovědnost).
2 3 5Ostatní provozní výdaje
2 3 5 0Různá pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých typů pojištění (sdružená rizika, občanskoprávní odpovědnost, krádež, odpovědnost z provozu počítačů a odpovědnost platby odškodného účetními a správci zálohových účtů).
2 3 5 2Různé výdaje na interní schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených s organizací interních schůzí.
2 3 5 3Stěhování jednotlivých oddělení a s tím spojená manipulace s předměty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí stěhování jednotlivých oddělení a dále k pokrytí s tím související reorganizace a nákladů na manipulaci (příjem, uložení, rozmístění) se zařízením, nábytkem a kancelářskými potřebami.
2 3 5 4Archivace dokumentů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákladů souvisejících s manipulací a vyhledáváním dokumentů v externích skladech a k pokrytí nákladů na uložení těchto dokumentů.
KAPITOLA 2 4 —POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY
2 4 0Poštovní a telekomunikační poplatky
2 4 0 0Poštovné a doručné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 16000 _BAR_ 16000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na poštovné a doručné včetně balíků zasílaných poštou.
2 4 1Telekomunikace
2 4 1 0Telekomunikační poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 19000 _BAR_ 87000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí fixních nákladů na nájem, nákladů na hovory a vzkazy, udržovacích poplatků, nákladů na předplacené služby, přímých nákladů na komunikaci (telefon, dálnopis, telegraf, televize, audiokonference a videokonference včetně přenosu dat).
Tato položka dále pokrývá nákup telefonních a obdobných seznamů.
2 4 1 1Telekomunikační zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 7000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na telekomunikační zařízení v budovách, zejména nákup, nájem, instalaci a údržbu kabeláže.
Tato položka rovněž pokrývá nákup mobilních telefonů a pomocného zařízení, jakož i náklady na technickou pomoc.
KAPITOLA 2 5 —VÝDAJE NA SCHŮZE
2 5 0Výdaje na schůze
2 5 0 0Schůze a příprava sdělení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4000 _BAR_ 4000 _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, denních příspěvků a vedlejších výdajů externích expertů pozvaných na jednání, která přímo nesouvisejí s aplikací pracovního programu Střediska.
Tato položka dále pokrývá odpovídající výdaje vynaložené v souvislosti s organizováním těchto jednání v případech, kdy nemohou být pokryty existující infrastrukturou.
2 5 1Opatření vztahující se k budoucím členským státům Evropského společenství
2 5 1 0Opatření vztahující se k budoucím členským státům Evropského společenství
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákladů na setkání a činnost provozovanou s kandidátskými zeměmi.
2 5 5Různé výdaje na schůze
2 5 5 0Různé výdaje na schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na konference a semináře v případech, kdy tyto akce nejsou pokryty stávající infrastrukturou Střediska.
KAPITOLA 2 6 —STUDIE, PRŮZKUMY, KONZULTACE
2 6 0Studie, průzkumy, konzultace
2 6 0 0Studie, průzkumy, konzultace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na specializované studie zadané expertům nebo konzultantům v případech, kdy zaměstnanci Střediska nedisponují požadovanou odborností.
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 1 0 1 _BAR_ Shromažďování dat a zajištění jejich srovnatelnosti _BAR_ 35000 _BAR_ 35000 _BAR_ 80000 _BAR_
3 1 0 2 _BAR_ Národní kontaktní místa sítě RAXEN _BAR_ 1992000 _BAR_ 1885000 _BAR_ 1325000 _BAR_
3 1 0 3 _BAR_ Mezinárodní sítě _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 20000 _BAR_
3 1 0 4 _BAR_ Studie _BAR_ 200000 _BAR_ 190000 _BAR_ 160000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 0 — Celkem _BAR_ 2227000 _BAR_ 2110000 _BAR_ 1585000 _BAR_
3 1 1 0 _BAR_ Technické aspekty sítě RAXEN _BAR_ 30000 _BAR_ 25000 _BAR_ 125000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 1 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ 25000 _BAR_ 125000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 2257000 _BAR_ 2135000 _BAR_ 1710000 _BAR_
3 2 0 1 _BAR_ Charta politických stran _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 30000 _BAR_
3 2 0 2 _BAR_ Informace o článku 13 Smlouvy o Evropské unii _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
3 2 0 3 _BAR_ Zvláštní požadavky EU _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
3 2 0 4 _BAR_ Projekty pro menšiny _BAR_ 15000 _BAR_ 15000 _BAR_ 70000 _BAR_
3 2 0 5 _BAR_ Kapacita pro mezikulturní výměnu _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
3 2 0 6 _BAR_ Seminář o rasovém násilí _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
3 2 0 7 _BAR_ Zvláštní projekty _BAR_ 200000 _BAR_ 200000 _BAR_ 300000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 0 — Celkem _BAR_ 215000 _BAR_ 215000 _BAR_ 400000 _BAR_
3 2 1 1 _BAR_ Pracovní skupina pro klíčové záležitosti _BAR_ 55000 _BAR_ 55000 _BAR_ 40000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 1 — Celkem _BAR_ 55000 _BAR_ 55000 _BAR_ 40000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ 270000 _BAR_ 270000 _BAR_ 440000 _BAR_
3 3 1 1 _BAR_ Založení dokumentace _BAR_ 30000 _BAR_ 30000 _BAR_ 20000 _BAR_
3 3 1 2 _BAR_ Zařízení pro dokumentaci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
3 3 1 3 _BAR_ Knihy a předplatné _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 15000 _BAR_
3 3 1 4 _BAR_ Zpravodaje a periodika _BAR_ 15000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 1 — Celkem _BAR_ 55000 _BAR_ 50000 _BAR_ 45000 _BAR_
3 3 3 0 _BAR_ Výroční zpráva _BAR_ 150000 _BAR_ 150000 _BAR_ 105000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 3 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ 150000 _BAR_ 105000 _BAR_
3 3 4 1 _BAR_ Evropské kulaté stoly _BAR_ 109000 _BAR_ 60000 _BAR_ 40000 _BAR_
3 3 4 2 _BAR_ Podpora pro kulaté stoly _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 20000 _BAR_
3 3 4 3 _BAR_ Semináře pro kulaté stoly _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 30000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 4 — Celkem _BAR_ 119000 _BAR_ 70000 _BAR_ 90000 _BAR_
3 3 5 1 _BAR_ Publikace _BAR_ 250000 _BAR_ 240000 _BAR_ 225000 _BAR_
3 3 5 2 _BAR_ Rovné hlasy: materiál pro sdělovací prostředky _BAR_ 70000 _BAR_ 70000 _BAR_ 60000 _BAR_
3 3 5 3 _BAR_ Ostatní činnosti související se sdělovacími prostředky _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 5 — Celkem _BAR_ 320000 _BAR_ 310000 _BAR_ 285000 _BAR_
3 3 6 0 _BAR_ Technické aspekty komunikace _BAR_ 35000 _BAR_ 50000 _BAR_ 5000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 6 — Celkem _BAR_ 35000 _BAR_ 50000 _BAR_ 5000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 679000 _BAR_ 630000 _BAR_ 530000 _BAR_
3 4 0 1 _BAR_ Zasedání Správní rady _BAR_ 283000 _BAR_ 278000 _BAR_ 175000 _BAR_
3 4 0 2 _BAR_ Zasedání Řídící rady _BAR_ 40000 _BAR_ 35000 _BAR_ 30000 _BAR_
3 4 0 3 _BAR_ Ostatní zasedání s členskými státy _BAR_ 110000 _BAR_ 110000 _BAR_ 65000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 0 — Celkem _BAR_ 433000 _BAR_ 423000 _BAR_ 270000 _BAR_
3 4 1 1 _BAR_ Překlady _BAR_ 330000 _BAR_ 320000 _BAR_ 215000 _BAR_
3 4 1 2 _BAR_ Tlumočení _BAR_ 60000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 1 — Celkem _BAR_ 390000 _BAR_ 380000 _BAR_ 250000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 — CELKEM _BAR_ 823000 _BAR_ 803000 _BAR_ 520000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 4029000 _BAR_ 3838000 _BAR_ 3200000 _BAR_
KAPITOLA 3 1 —SÍTĚ
3 1 0Sítě
3 1 0 1Shromažďování dat a zajištění jejich srovnatelnosti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
35000 _BAR_ 35000 _BAR_ 80000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na činnosti zabývající se srovnatelností údajů shromažďovaných Střediskem; tyto činnosti zahrnují přípravu indikátorů, definicí a srovnávacích kritérií.
3 1 0 2Národní kontaktní místa sítě RAXEN
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1992000 _BAR_ 1885000 _BAR_ 1325000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na shromažďování údajů v 25 národních kontaktních místech sítě RAXEN, jakož i na analýzy, které je třeba provádět v terénu.
Tato položka dále pokrývá činnost v rámci programu rychlé odezvy národních kontaktních míst, přípravu jejich jednotlivých jednání a související následnou činnost, jakož i vyhodnocování výsledků.
3 1 0 3Mezinárodní sítě
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 20000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na koordinaci činnosti Střediska s tematickými sítěmi vědeckých pracovníků a expertů na mezinárodní úrovni.
3 1 0 4Studie
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 190000 _BAR_ 160000 _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákladů na specializované studie o přípravě činností v rámci sítě RAXEN v těch případech, kdy zaměstnanci Střediska nedisponují potřebnou odborností.
3 1 1Technické aspekty sítě RAXEN
3 1 1 0Technické aspekty sítě RAXEN
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 25000 _BAR_ 125000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na technické zařízení (hardware a software) potřebné k zajištění přístupu k výsledkům a výstupům ze sítě RAXEN.
KAPITOLA 3 2 —VÝZKUM A STUDIE
3 2 0Výzkum a studie
3 2 0 1Charta politických stran
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 30000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí následných a monitorovacích činností v souvislosti s Chartou evropských politických stran pro společnost bez rasismu.
3 2 0 2Informace o článku 13 Smlouvy o Evropské unii
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí iniciativ, jejichž cílem je podpora správné praxe při aplikaci legislativy EU založené na článku 13 Smlouvy o Evropské unii, a to ve spolupráci s Evropskou komisí.
3 2 0 3Zvláštní požadavky EU
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí činností prováděných Střediskem na základě zvláštních požadavků institucí EU.
3 2 0 4Projekty pro menšiny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 15000 _BAR_ 70000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na projekty Střediska prováděné ve prospěch menšin, a to ve spolupráci s EU nebo s mezinárodními organizacemi.
3 2 0 5Kapacita pro mezikulturní výměnu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí výdajů souvisejících s iniciativami na podporu mezikulturní výměny.
3 2 0 6Seminář o rasovém násilí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákladů pracovních setkání zvlášť věnovaných shromažďování a analýze skutečností a případů souvisejících s rasovým násilím.
3 2 0 7Zvláštní projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
200000 _BAR_ 200000 _BAR_ 300000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů souvisejících s externě zadanými studiemi zabývajícími se analýzou rasistických jevů v prioritních oblastech definovaných v ročních a víceletých pracovních programech Střediska.
Tato položka dále pokrývá výdaje na semináře zabývající se přípravnými akcemi a činnostmi následujícími po prvotních iniciativách.
3 2 1Pracovní skupiny
3 2 1 1Pracovní skupina pro klíčové záležitosti
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
55000 _BAR_ 55000 _BAR_ 40000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících s prací zvláštní skupiny založené Střediskem za účelem definice prioritních oblastí, u nichž je nezbytná zvláštní pozornost Evropských společenství; uvedená činnost probíhá ve spolupráci s ostatními institucemi a orgány EU.
KAPITOLA 3 3 —INFORMACE A KOMUNIKACE
3 3 1Dokumentace
3 3 1 1Založení dokumentace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 30000 _BAR_ 20000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na založení a aktualizaci dokumentačního centra přístupného veřejnosti v rámci koncepce virtuální dokumentace dostupné přes internet a specializované sítě.
3 3 1 2Zařízení pro dokumentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na technické zařízení pro uložení, průběžné zpracování a správu dokumentačních materiálů.
3 3 1 3Knihy a předplatné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 15000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu knih a dalších neperiodických publikací a k aktualizaci stávajícího fondu potřebného pro provoz Střediska a jeho dokumentačního oddělení.
3 3 1 4Zpravodaje a periodika
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na předplatné novin, odborných periodik, úředních věstníků, parlamentních tisků, specializovaných statistik, různých bulletinů a on-line databází.
3 3 3Výroční zpráva
3 3 3 0Výroční zpráva
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
150000 _BAR_ 150000 _BAR_ 105000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na přípravu, tisk a distribuci různých verzí výročních zpráv, včetně příslušných souhrnů, které musí Středisko zpřístupnit.
3 3 4Kulaté stoly
3 3 4 1Evropské kulaté stoly
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
109000 _BAR_ 60000 _BAR_ 40000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na organizaci Evropského kulatého stolu se zástupci členských států, včetně cestovních nákladů a nákladů na ubytování účastníků.
3 3 4 2Podpora pro kulaté stoly
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 10000 _BAR_ 20000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících s výměnou a rozšiřováním informací mezi kulatými stoly v jednotlivých státech, a to včetně výdajů na pravidelný zpravodaj a na informace v připravované v elektronické formě.
3 3 4 3Semináře pro kulaté stoly
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 30000 _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí výdajů souvisejících se zvláštními semináři zástupců kulatých stolů z jednotlivých států, kteří se zabývají doporučeními připravenými Střediskem.
3 3 5Publikace a informace
3 3 5 1Publikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
250000 _BAR_ 240000 _BAR_ 225000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na přípravu, uspořádání a zveřejnění (v jakékoliv formě) zpráv o činnosti a ostatních publikací Střediska, a to s výjimkou výroční zprávy a bulletinu Rovné hlasy, a v souladu s rozhodnutími Rady.
Tato položka dále pokrývá například náklady na papír, na písařské práce v nutných případech, kopírování nebo tisk, reprodukci vyobrazení pro prezentace, fotografie, plakáty, distribuci a poštovné, jakož i další externí činnosti a náklady vynaložené v souvislosti se zvyšováním povědomí o Středisku a o jeho činnostech.
Tato položka dále pokrývá grafické práce pro Středisko a pro jeho internetové stránky.
3 3 5 2Rovné hlasy: materiál pro sdělovací prostředky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
70000 _BAR_ 70000 _BAR_ 60000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na přípravu, tisk a distibuci různých verzí čtvrtletně vydávaného bulletinu Střediska.
Tato položka dále pokrývá náklady na veškerý materiál (v jakékoliv formě), který Středisko dodává na žádost sdělovacích prostředků, a to v souladu se směrnicemi schválenými Radou.
3 3 5 3Ostatní činnosti související se sdělovacími prostředky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tento bod je určen k pokrytí nákladů na neplánovaný materiál sloužící pro komunikaci, jímž Středisko přispívá k veřejné diskusi o specifických tématech.
3 3 6Technické aspekty komunikace
3 3 6 0Technické aspekty komunikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
35000 _BAR_ 50000 _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících s používáním elektronických linek pro struktury fungující na internetu.
KAPITOLA 3 4 —VZTAHY S EVROPSKYMI SPOLEČENSTVÍMI
3 4 0Vztahy se Správní radou a členskými státy
3 4 0 1Zasedání Správní rady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
283000 _BAR_ 278000 _BAR_ 175000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních nákladů, denních příspěvků a vedlejších výdajů účastníků jednání Správní rady a pracovních skupin.
Tato položka dále pokrývá výdaje vynaložené v souvislosti s organizováním těchto jednání v případech, kdy nemohou být pokryty existující infrastrukturou.
3 4 0 2Zasedání Řídící rady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 35000 _BAR_ 30000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních nákladů, denních příspěvků a vedlejších výdajů účastníků jednání Řídící rady a pracovních skupin.
Tato položka dále pokrývá výdaje vynaložené v souvislosti s organizováním těchto jednání v případech, kdy nemohou být pokryty existující infrastrukturou.
3 4 0 3Ostatní zasedání s členskými státy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
110000 _BAR_ 110000 _BAR_ 65000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních nákladů, denních příspěvků a vedlejších výdajů vzniklých v souvislosti s jednáním představitelů národních kontaktních míst a pracovních skupin.
Tato položka dále pokrývá výdaje vynaložené v souvislosti s organizováním těchto jednání v případech, kdy nemohou být pokryty existující infrastrukturou.
3 4 1Podpora
3 4 1 1Překlady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
330000 _BAR_ 320000 _BAR_ 215000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na překlady objednané u Překladatelského centra pro orgány Evropské unie pro všechny texty přímo spojené s aplikací pracovních povinností a pracovních programů Střediska.
3 4 1 2Tlumočení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí honorářů za služby externích tlumočníků a organizátorů konferencí (včetně odměn za služby poskytnuté tlumočníky Komise) pro všechna jednání přímo spojená s aplikací pracovních programů.
EUMC (PHARE)
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 169000 _BAR_ 676000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 8189000 _BAR_ 8069000 _BAR_ 7251000 _BAR_
Poznámky
Tato dotace má krýt náklady na provádění projektu Střediska ze zdrojů PHARE, cílem projektu je vybudovat v kandidátských zemích sítě RAXEN.
[2] Přidělení částky 220000 EUR do rozpočtu na rok 2005 má stále ještě být schváleno správní radou Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie (EUMC).
Tyto částky jsou v současné době přiděleny takto:122000 EUR — rozpočtová položka 1 1 0 0, 49000 EUR — rozpočtová položka 3 1 0 2 a 49000 EUR — rozpočtová položka 3 3 4 1.
--------------------------------------------------
Plán organizace
Zařazení a třída _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
A*16 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*15 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*13 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*12 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_ 5 _BAR_
A*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*10 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_
A*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*8 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem A* _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 15 _BAR_ 12 _BAR_ 12 _BAR_
B*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*10 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
B*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*8 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
B*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 8 _BAR_ 8 _BAR_ 8 _BAR_
B*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_
B*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem B* _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 13 _BAR_ 13 _BAR_ 10 _BAR_
C*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
C*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
C*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_ 6 _BAR_
C*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
C*1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem C* _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 9 _BAR_ 9 _BAR_ 8 _BAR_
D*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem D* _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 37 _BAR_ 34 _BAR_ 30 _BAR_
--------------------------------------------------
Eurojust rozpočet 2005
(2005/285/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
9 0 _BAR_ PŘÍJMY _BAR_ 13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ 13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
HLAVA 9
PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
9 0 1 _BAR_ Dotace z obecného rozpočtu EU _BAR_ 13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
9 0 2 _BAR_ Bankovní úroky _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
9 0 3 _BAR_ Různé _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 9 0 — CELKEM _BAR_ 13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ 13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
KAPITOLA 9 0 —PŘÍJMY
9 0 1Dotace z obecného rozpočtu EU
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
9 0 2Bankovní úroky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
9 0 3Různé
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V ČINNÉ SLUŽBĚ _BAR_ 6156523 _BAR_ 4193600 _BAR_ 2127815,59 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A PRACOVNÍ CESTY _BAR_ 48000 _BAR_ 35000 _BAR_ 25340,62 _BAR_
1 4 _BAR_ SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 74596 _BAR_ 58000 _BAR_ 23041,48 _BAR_
1 6 _BAR_ SOCIÁLNÍ PÉČE _BAR_ 7000 _BAR_ 10000 _BAR_ 5410,46 _BAR_
1 7 _BAR_ VÝDAJE NA POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI _BAR_ 5000 _BAR_ 3400 _BAR_ 1327,56 _BAR_
1 9 _BAR_ DŮCHODY A ODCHODNÉ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 6291119 _BAR_ 4300000 _BAR_ 2182935,71 _BAR_
2 0 _BAR_ PRONÁJEM BUDOV A POZEMKŮ _BAR_ 1734547 _BAR_ 1947000 _BAR_ 1953925,95 _BAR_
2 1 _BAR_ ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 200650 _BAR_ 300000 _BAR_ 179516,75 _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S TÍM SPOJENÉ _BAR_ 154000 _BAR_ 146000 _BAR_ 513805,94 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE _BAR_ 79052 _BAR_ 45000 _BAR_ 34289,74 _BAR_
2 4 _BAR_ POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY, POČÍTAČOVÁ INFRASTRUKTURA _BAR_ 340632 _BAR_ 422000 _BAR_ 359419,25 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 2508881 _BAR_ 2860000 _BAR_ 3040957,63 _BAR_
3 0 _BAR_ VÝDAJE NA SETKÁNÍ SEMINÁŘE A REPREZENTAČNÍ ÚČELY _BAR_ 970000 _BAR_ 630000 _BAR_ 382417,26 _BAR_
3 1 _BAR_ OPERAČNÍ A ODBORNÉ MISE _BAR_ 490400 _BAR_ 450000 _BAR_ 88117,40 _BAR_
3 2 _BAR_ STYK S VEŘEJNOSTÍ A WEBOVÁ STRÁNKA _BAR_ 455835 _BAR_ 280000 _BAR_ 194026,19 _BAR_
3 3 _BAR_ VÝDAJE NA PODKLADY A DOKUMENTACE _BAR_ 1297765 _BAR_ 100000 _BAR_ 15961,10 _BAR_
3 4 _BAR_ PŘEKLADY PRÁVNÍCH PŘÍPADŮ _BAR_ 380000 _BAR_ 350000 _BAR_ 36333,83 _BAR_
3 5 _BAR_ VÝDAJE NA PROJEKTY, PORADY A REPREZENTAČNÍ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S EVROPSKOU SOUDNÍ SÍTÍ (EJN) _BAR_ 415000 _BAR_ 280000 _BAR_ 226351,01 _BAR_
3 6 _BAR_ VÝDAJE NA SETKÁNÍ A REPREZENTAČNÍ VÝDAJE SPOJENÉ SE SPOLEČNÝM KONTROLNÍM ORGÁNEM (JSB) _BAR_ 71000 _BAR_ 20000 _BAR_ 7355,69 _BAR_
3 7 _BAR_ ZVLÁŠTNÍ REZERVA _BAR_ 120000 _BAR_ 30000 _BAR_ 907,38 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 4200000 _BAR_ 2140000 _BAR_ 951469,86 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
HLAVA 1
VÝDAJE V SOUVISLOSTI S OSOBAMI PRACUJÍCÍMI V ORGÁNU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy (TBA) _BAR_ 3011709 _BAR_ 1950000 _BAR_ 643164,85 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 578946 _BAR_ 180000 _BAR_ 58247,24 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na práci a na pobyt v zahraničí (IDE) _BAR_ 488798 _BAR_ 295000 _BAR_ 90880,62 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Sekretářské příspěvky (ISE) _BAR_ 26428 _BAR_ 26000 _BAR_ 6153,40 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 4105881 _BAR_ 2451000 _BAR_ 798446,11 _BAR_
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 104053,83 _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Zvláštní poradci / státní odborníci _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 104053,83 _BAR_
1 1 2 0 _BAR_ Odborné vzdělávání zaměstnanců _BAR_ 77000 _BAR_ 30000 _BAR_ 12435,75 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 2 — Celkem _BAR_ 77000 _BAR_ 30000 _BAR_ 12435,75 _BAR_
1 1 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 102678 _BAR_ 97000 _BAR_ 21867,79 _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 26426 _BAR_ 25000 _BAR_ 5595,49 _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Pojištění pro případ ztráty zaměstnání pro dočasné zaměstnance _BAR_ 34730 _BAR_ 23000 _BAR_ 5145,33 _BAR_
1 1 3 3 _BAR_ Vznik a zachování nároků na důchod pro dočasné zaměstnance _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 163834 _BAR_ 145000 _BAR_ 32608,61 _BAR_
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvky při narození a úmrtí _BAR_ 45995 _BAR_ 600 _BAR_ _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu _BAR_ 138194 _BAR_ 60000 _BAR_ 10346,17 _BAR_
1 1 4 2 _BAR_ Příspěvky na nájem a dopravu _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 4 4 _BAR_ Příspěvky na místní dopravu _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 4 5 _BAR_ Zvláštní příspěvky pro účetní _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 184189 _BAR_ 60600 _BAR_ 10346,17 _BAR_
1 1 5 0 _BAR_ Přesčasy _BAR_ 9000 _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ 9000 _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_
1 1 7 2 _BAR_ Organizování nákladů pro období _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 7 4 _BAR_ Doplňkové administrativní a přechodné služby _BAR_ 276597 _BAR_ 285000 _BAR_ 672868,37 _BAR_
1 1 7 5 _BAR_ Doplňkové překladatelské služby _BAR_ _BAR_ 100000 _BAR_ 90698,60 _BAR_
1 1 7 7 _BAR_ Jiné služby _BAR_ 105510 _BAR_ 157000 _BAR_ 93000,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 382107 _BAR_ 542000 _BAR_ 856566,97 _BAR_
1 1 8 0 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru _BAR_ 118481 _BAR_ 65000 _BAR_ 59846,35 _BAR_
1 1 8 1 _BAR_ Cestovní výdaje související s pracovními povinnostmi _BAR_ 30600 _BAR_ 10000 _BAR_ 3823,16 _BAR_
1 1 8 2 _BAR_ Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování _BAR_ 175196 _BAR_ 135000 _BAR_ 13188,30 _BAR_
1 1 8 3 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 156000 _BAR_ 125000 _BAR_ 31852,60 _BAR_
1 1 8 4 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 191131 _BAR_ 200000 _BAR_ 78731,79 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 8 — Celkem _BAR_ 671408 _BAR_ 535000 _BAR_ 187442,20 _BAR_
1 1 9 0 _BAR_ Koeficient pro úpravy (vážení) _BAR_ 563104 _BAR_ 425000 _BAR_ 125915,95 _BAR_
1 1 9 1 _BAR_ Přechodná položka _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 563104 _BAR_ 425000 _BAR_ 125915,95 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 6156523 _BAR_ 4193600 _BAR_ 2127815,59 _BAR_
1 3 0 0 _BAR_ Výdaje na mise zaměstnanců Eurojust _BAR_ 48000 _BAR_ 35000 _BAR_ 25340,62 _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 48000 _BAR_ 35000 _BAR_ 25340,62 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 48000 _BAR_ 35000 _BAR_ 25340,62 _BAR_
1 4 0 0 _BAR_ Provozní náklady kuchyní a jídelen _BAR_ 25572 _BAR_ 10000 _BAR_ 9241,81 _BAR_
1 4 0 1 _BAR_ Běžné úpravy a výměna vybavení _BAR_ 9188 _BAR_ 1000 _BAR_ 40,25 _BAR_
1 4 0 2 _BAR_ Vybavení kuchyní a jídelen _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_ 10476,06 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 0 — Celkem _BAR_ 34760 _BAR_ 26000 _BAR_ 19758,12 _BAR_
1 4 1 0 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 37836 _BAR_ 30000 _BAR_ 3283,36 _BAR_
1 4 1 1 _BAR_ Zakoupení lékařského vybavení _BAR_ 2000 _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 1 — Celkem _BAR_ 39836 _BAR_ 32000 _BAR_ 3283,36 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 74596 _BAR_ 58000 _BAR_ 23041,48 _BAR_
1 6 0 0 _BAR_ Granty pro zvláštní pomoc _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 6 1 0 _BAR_ Společenský kontakt mezi zaměstnanci _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5373,36 _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 1 — Celkem _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5373,36 _BAR_
1 6 2 0 _BAR_ Ostatní výdaje na sociální péči _BAR_ 2000 _BAR_ 5000 _BAR_ 37,10 _BAR_
_BAR_ Článek 1 6 2 — Celkem _BAR_ 2000 _BAR_ 5000 _BAR_ 37,10 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 6 — CELKEM _BAR_ 7000 _BAR_ 10000 _BAR_ 5410,46 _BAR_
1 7 0 0 _BAR_ Výdaje na pohoštění a reprezentaci pro dočasné zaměstnance _BAR_ 5000 _BAR_ 3400 _BAR_ 1327,56 _BAR_
1 7 0 1 _BAR_ Výdaje na organizaci porad _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 1 7 0 — Celkem _BAR_ 5000 _BAR_ 3400 _BAR_ 1327,56 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 5000 _BAR_ 3400 _BAR_ 1327,56 _BAR_
1 9 0 0 _BAR_ Důchody a odchodné _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 9 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 9 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 6291119 _BAR_ 4300000 _BAR_ 2182935,71 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V ČINNÉ SLUŽBĚ
1 1 0Dočasní zaměstnanci, kteří zastávají místo stanovené v organizační struktuře
1 1 0 0Základní platy (TBA)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3011709 _BAR_ 1950000 _BAR_ 643164,85 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků a Pracovní řád ostatních pracovníků Evropského společenství, zejména články 62 a 66 tohoto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí základních platů dočasných zaměstnanců.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
578946 _BAR_ 180000 _BAR_ 58247,24 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 62, 67 a 68 tohoto předpisu, jakož i oddíl I přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí příspěvků na domácnost, příspěvků na vyživované děti a příspěvků na studium pro děti stálých úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 0 2Příspěvky na práci a na pobyt v zahraničí (IDE)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
488798 _BAR_ 295000 _BAR_ 90880,62 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 62 a 69 tohoto předpisu, jakož i článek 4 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí příspěvků na práci a pobyt v zahraničí pro stálé úředníky a dočasné zaměstnance.
1 1 0 3Sekretářské příspěvky (ISE)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
26428 _BAR_ 26000 _BAR_ 6153,40 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména čl. 4 písm. přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí sekretářského příspěvku placeného dočasným zaměstnancům v kategorii C, kteří pracují jako stenotypisté nebo písaři, operátoři dálnopisu, sazeči, výkonné sekretářky nebo hlavní sekretářky a kteří pracovali ve své pozici již před 1. květnem 2004.
1 1 1Ostatní zaměstnanci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 104053,83 _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních pracovníků Evropského společenství, zejména čl. 3 písm. a hlava III tohoto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí platů (včetně přesčasů) pomocných zaměstnanců, jakož i příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení těchto zaměstnanců.
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních pracovníků Evropského společenství, zejména článek 4 a hlava IV k tomuto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí platů (včetně přesčasů) místních zaměstnanců, jakož i příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení těchto zaměstnanců.
1 1 1 3Zvláštní poradci / státní odborníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 2Odborné vzdělávání zaměstnanců
1 1 2 0Odborné vzdělávání zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
77000 _BAR_ 30000 _BAR_ 12435,75 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména třetí odstavec čl. 24 odst. 3 tohoto řádu.
1 1 3Zdravotní pojištění, úrazové pojištění a pojištění pro případ ztráty zaměstnání
1 1 3 0Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
102678 _BAR_ 97000 _BAR_ 21867,79 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 72 tohoto řádu.
Pravidla na zdravotní pojištění úředníků Evropských společenství, zejména článek 23 těchto pravidel.
Tato položka je určena na pokrytí příspěvku zaměstnavatele (3,4 % ze základního platu); příspěvek úředníka činí 1,7 % ze základního platu.
1 1 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
26426 _BAR_ 25000 _BAR_ 5595,49 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 73 tohoto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí příspěvků zaměstnavatele na úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání (0,875 % ze základního platu).
K takto vypočtené položce se přidávají další 2 % (což zvýší celkové procento na 0,8925 %), a to za účelem pokrytí dalších výdajů, které nejsou kryty pojištěním (článek 73 Služebního řádu).
1 1 3 2Pojištění pro případ ztráty zaměstnání pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
34730 _BAR_ 23000 _BAR_ 5145,33 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EES, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se mění Služební řád úředníků Evropského společenství a Pracovní řád ostatních pracovníků Evropského společenství.
Tato položka je určena na pokrytí pojištění pro případ ztráty zaměstnání pro dočasné zaměstnance.
Zavedené procento: 1,15 % ze základního platu.
1 1 3 3Vznik a zachování nároků na důchod pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních pracovníků Evropského společenství, a zejména článek 42 tohoto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí plateb provedených Eurojustem ve prospěch dočasných zaměstnanců za účelem založit a zachovat jejich nárok na důchod v zemi jejich původu.
1 1 4Různé příspěvky a granty
1 1 4 0Příspěvky při narození a úmrtí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
45995 _BAR_ 600 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 70, 74 a 75 tohoto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí:
- příspěvku při narození dítěte,
- v případě úmrtí úředníka k výplatě plné mzdy zemřelého do konce třetího měsíce následujícího po měsíci, v němž došlo k úmrtí, jakož i k pokrytí nákladů na přepravu jeho ostatků do místa jeho původu.
1 1 4 1Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
138194 _BAR_ 60000 _BAR_ 10346,17 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 8 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí cestovních náhrad zaměstnanců za kalendářní rok v částce, která je ekvivalentní nákladům na cestovné z místa výkonu jejich zaměstnání do místa jejich původu, a pokud mají nárok na pokrytí příspěvků na domácnost, na manžela/manželku a nezaopatřené děti.
1 1 4 2Příspěvky na nájem a dopravu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména čl. 14 písm. a) a b) přílohy VII tohoto řádu.
Nařízení Rady č. 6/66/Euratom, č. 121/66/EHS ze dne 28. července 1966, kterým se stanoví seznam míst, kde může být přiznán příspěvek na nájem, maximální výše uvedeného příspěvku a pravidla pro jeho přiznání (Úř. věst. L 150, 12.8.1966 — Úř. věst., zvláštní vydání v anglickém jazyce (1965–1966) z listopadu 1972, s. 212).
Nařízení Rady č. 7/66/Euratom, č. 122/66/EHS ze dne 28. července 1966 kterým se stanoví seznam míst, kde může být přiznán příspěvek na dopravu, maximální výše uvedeného příspěvku a pravidla pro jeho přiznání (Úř. věst. L 150, 12.8.1966 — Úř. věst., zvláštní vydání v anglickém jazyce (1965–1966) z listopadu 1972, s. 214).
1 1 4 4Příspěvky na místní dopravu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 4 5Zvláštní příspěvky pro účetní
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 5Přesčasy
1 1 5 0Přesčasy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9000 _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 56 tohoto předpisu a příloha VI tohoto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí paušálních sazeb nebo hodinových sazeb za přesčasy odpracované úředníky a dočasnými zaměstnanci v kategoriích C a D, jakož i místním zaměstnancům, u nichž nebylo možné kompenzovat náhradním volnem v rámci běžné úpravy.
1 1 7Doplňkové služby
1 1 7 2Organizování nákladů pro období
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 7 4Doplňkové administrativní a přechodné služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
276597 _BAR_ 285000 _BAR_ 672868,37 _BAR_
1 1 7 5Doplňkové překladatelské služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 100000 _BAR_ 90698,60 _BAR_
1 1 7 7Jiné služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
105510 _BAR_ 157000 _BAR_ 93000,— _BAR_
1 1 8Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru a s přeložením
1 1 8 0Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
118481 _BAR_ 65000 _BAR_ 59846,35 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 27 až 31 a 33 tohoto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí výdajů v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru.
1 1 8 1Cestovní výdaje související s pracovními povinnostmi
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30600 _BAR_ 10000 _BAR_ 3823,16 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 2 a 71 tohoto řádu, jakož i článek 7 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí cestovních výdajů zaměstnanců (včetně jejich rodinných příslušníků) při jejich nástupu do služebního poměru nebo při jejich ukončení.
1 1 8 2Příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
175196 _BAR_ 135000 _BAR_ 13188,30 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 5 a 6 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí příspěvků na usídlení zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
1 1 8 3Náklady na stěhování
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
156000 _BAR_ 125000 _BAR_ 31852,60 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 20 a 71 tohoto řádu, jakož i článek 9 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na stěhování zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce, nebo při přeložení na jiné pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
1 1 8 4Dočasné denní příspěvky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
191131 _BAR_ 200000 _BAR_ 78731,79 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 20 a 71 tohoto řádu, jakož i článek 10 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí dočasných denních příspěvků náležícím zaměstnancům, kteří mohou prokázat, že byli nuceni změnit místo svého bydliště při nástupu do funkce (včetně přeložení).
1 1 9Úpravy platů dočasných zaměstnanců
1 1 9 0Koeficient pro úpravy (vážení)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
563104 _BAR_ 425000 _BAR_ 125915,95 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 64 a 65 tohoto řádu.
Tato položka je určena na pokrytí nákladů vzniklých použitím koeficientů pro úpravu platů úředníků a dočasných zaměstnanců, jakož i náklady spojené s přesčasy.
1 1 9 1Přechodná položka
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 65 tohoto řádu.
Finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 týkající se obecného rozpočtu Evropského společenství (Úř. věst. L 356, 31.12.1977, s.
1), naposledy pozměněno nařízením (ES, ESUO, Euratom) č. 762/2001 (Úř. věst.
L 111, 20.4.2001, s. 1).
Nařízení Rady (ESUO, EES, Euratom) č. 3830/91 ze dne 19. prosince 1991, kterým se mění Služební řád úředníků Společenství a Pracovní řád ostatních pracovníků Společenství týkající se podrobných pravidel pro úpravy platů (Úř. věst.
L 361, 31.12.1991, s. 1).
Tato položka je určena na pokrytí nákladů spojených s jakoukoliv úpravou platů, která byla schválena Radou v průběhu finančního roku.
KAPITOLA 1 3 —MISE A PRACOVNÍ CESTY
1 3 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a vedlejší výdaje
1 3 0 0Výdaje na mise zaměstnanců Eurojust
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
48000 _BAR_ 35000 _BAR_ 25340,62 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí cestovních výdajů, plateb denních příspěvků v průběhu misí a pomocných nebo výjimečných výdajů vynaložených stanovenými zaměstnanci v pracovním zájmu v souladu s ustanoveními Služebního řádu úředníků Evropských společenství.
KAPITOLA 1 4 —SOCIÁLNÍ A ZDRAVOTNICKÁ INFRASTRUKTURA
1 4 0Restaurace a jídelny
1 4 0 0Provozní náklady kuchyní a jídelen
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25572 _BAR_ 10000 _BAR_ 9241,81 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí provozních nákladů restaurací a jídelen, zvláště na smlouvy na údržbu zařízení, dodávky zařízení apod.
1 4 0 1Běžné úpravy a výměna vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9188 _BAR_ 1000 _BAR_ 40,25 _BAR_
1 4 0 2Vybavení kuchyní a jídelen
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ 15000 _BAR_ 10476,06 _BAR_
1 4 1Lékařská služba
1 4 1 0Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
37836 _BAR_ 30000 _BAR_ 3283,36 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména článek 59 tohoto řádu, jakož i článek 8 přílohy II k tomuto řádu.
1 4 1 1Zakoupení lékařského vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 6 —SOCIÁLNÍ PÉČE
1 6 0Sociální péče
1 6 0 0Granty pro zvláštní pomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pomoci ve formě peněžních prostředků poskytnutých úředníkovi, bývalému úředníkovi nebo pozůstalým po zemřelém úředníkovi, kteří se nacházejí v obtížné situaci.
1 6 1Společenský kontakt mezi zaměstnanci
1 6 1 0Společenský kontakt mezi zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 5000 _BAR_ 5373,36 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na společenské činnosti zaměstnanců, jakož i náklady související s pořádáním večírků u příležitosti konce roku apod.
1 6 2Ostatní výdaje na sociální péči
1 6 2 0Ostatní výdaje na sociální péči
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 5000 _BAR_ 37,10 _BAR_
KAPITOLA 1 7 —VÝDAJE NA POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI
1 7 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci
1 7 0 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ 3400 _BAR_ 1327,56 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí reprezentačních výdajů, jakož i různých recepcí.
1 7 0 1Výdaje na organizaci porad
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 1 9 —DŮCHODY A ODCHODNÉ
1 9 0Důchody a odchodné
1 9 0 0Důchody a odchodné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí důchodů a odchodného.
HLAVA 2
INVESTICE DO NEMOVITOSTÍ, PRONÁJEM BUDOV A SOUVISEJÍCÍ NÁKLADY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 0 _BAR_ Pronájem budov a pozemků _BAR_ 1401208 _BAR_ 1522000 _BAR_ 1558740,28 _BAR_
2 0 0 1 _BAR_ Záruky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 0 0 2 _BAR_ Majetkové vklady _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 1401208 _BAR_ 1522000 _BAR_ 1558740,28 _BAR_
2 0 1 0 _BAR_ Pojištění _BAR_ 3487 _BAR_ 5000 _BAR_ 3103,35 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 1 — Celkem _BAR_ 3487 _BAR_ 5000 _BAR_ 3103,35 _BAR_
2 0 2 0 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 86900 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 2 — Celkem _BAR_ 86900 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
2 0 3 0 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 137974 _BAR_ 60000 _BAR_ 51302,75 _BAR_
2 0 3 1 _BAR_ Likvidace odpadů _BAR_ 5715 _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 3 — Celkem _BAR_ 143689 _BAR_ 65000 _BAR_ 51302,75 _BAR_
2 0 4 0 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ p.m. _BAR_ 25000 _BAR_ 17544,85 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 25000 _BAR_ 17544,85 _BAR_
2 0 5 0 _BAR_ Bezpečnost a sledování budov _BAR_ 39215 _BAR_ 250000 _BAR_ 300436,15 _BAR_
2 0 5 1 _BAR_ Ochrana zdraví při práci _BAR_ 7084 _BAR_ 10000 _BAR_ 12040,48 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 5 — Celkem _BAR_ 46299 _BAR_ 260000 _BAR_ 312476,63 _BAR_
2 0 9 0 _BAR_ Ostatní výdaje na budovy _BAR_ 52964 _BAR_ 20000 _BAR_ 10758,09 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 9 — Celkem _BAR_ 52964 _BAR_ 20000 _BAR_ 10758,09 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 1734547 _BAR_ 1947000 _BAR_ 1953925,95 _BAR_
2 1 0 0 _BAR_ Vybavení pro zpracování dat _BAR_ 4194 _BAR_ 127000 _BAR_ 27101,75 _BAR_
2 1 0 1 _BAR_ Vývoj softwaru a nákup _BAR_ 185696 _BAR_ 153000 _BAR_ 152415,— _BAR_
2 1 0 2 _BAR_ Ostatní výdaje _BAR_ 10760 _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_
2 1 0 3 _BAR_ Poradenství a studium _BAR_ p.m. _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 200650 _BAR_ 300000 _BAR_ 179516,75 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 200650 _BAR_ 300000 _BAR_ 179516,75 _BAR_
2 2 0 0 _BAR_ Nákup _BAR_ p.m. _BAR_ 15000 _BAR_ 12233,90 _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Nájem _BAR_ p.m. _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_
2 2 0 3 _BAR_ Údržba, používání a opravy _BAR_ 1212 _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_
2 2 0 4 _BAR_ Kancelářské zařízení _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 1212 _BAR_ 21000 _BAR_ 12233,90 _BAR_
2 2 1 0 _BAR_ Pořizování nového nábytku _BAR_ 30408 _BAR_ 50000 _BAR_ 484828,44 _BAR_
2 2 1 2 _BAR_ Pronájem nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ 10000 _BAR_ 4267,06 _BAR_
2 2 1 3 _BAR_ Údržba a oprava nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 30408 _BAR_ 60000 _BAR_ 489095,50 _BAR_
2 2 3 0 _BAR_ Nákup, pronájem, údržba a oprava vozidel _BAR_ 7000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
2 2 3 1 _BAR_ Pojištění a registrace vozidel _BAR_ 6380 _BAR_ 8000 _BAR_ 3777,55 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 13380 _BAR_ 20000 _BAR_ 3777,55 _BAR_
2 2 5 0 _BAR_ Knihovní fond, nákup knih _BAR_ 14000 _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_
2 2 5 1 _BAR_ Zvláštní zařízení knihoven, dokumentační a reprografické zařízení _BAR_ p.m. _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 2 _BAR_ Předplatné novin a časopisů, monografií, periodik a informačních publikací _BAR_ 30000 _BAR_ 10000 _BAR_ 8698,99 _BAR_
2 2 5 4 _BAR_ Vazba a údržba knih v knihovnách _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
2 2 5 5 _BAR_ Předplatné a nákup informačních médií a elektronické předplacení služeb _BAR_ 65000 _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_
2 2 5 8 _BAR_ Databáze dokumentů _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 109000 _BAR_ 45000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 154000 _BAR_ 146000 _BAR_ 513805,94 _BAR_
2 3 0 0 _BAR_ Psací a kancelářské potřeby _BAR_ 44052 _BAR_ 40000 _BAR_ 32882,85 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 44052 _BAR_ 40000 _BAR_ 32882,85 _BAR_
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní poplatky _BAR_ 2000 _BAR_ 1200 _BAR_ 1061,05 _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 2 9 _BAR_ Ostatní poplatky za finanční služby _BAR_ 3000 _BAR_ 800 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 5000 _BAR_ 2000 _BAR_ 1061,05 _BAR_
2 3 3 0 _BAR_ Soudní výdaje _BAR_ 30000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
2 3 4 0 _BAR_ Náhrady škody _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 4 1 _BAR_ Odškodnění _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 5 0 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 5 4 _BAR_ Stěhování jednotlivých oddělení a související práce _BAR_ p.m. _BAR_ 3000 _BAR_ 345,84 _BAR_
2 3 5 5 _BAR_ Drobné výdaje _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 5 9 _BAR_ Ostatní provozní výdaje _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 3000 _BAR_ 345,84 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 79052 _BAR_ 45000 _BAR_ 34289,74 _BAR_
2 4 0 0 _BAR_ Poštovní poplatky _BAR_ 15700 _BAR_ 10000 _BAR_ 6349,32 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 0 — Celkem _BAR_ 15700 _BAR_ 10000 _BAR_ 6349,32 _BAR_
2 4 1 0 _BAR_ Předplatné a telekomunikační poplatky _BAR_ 218798 _BAR_ 180000 _BAR_ 156473,49 _BAR_
2 4 1 1 _BAR_ Nákup a instalace vybavení _BAR_ 1200 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 219998 _BAR_ 192000 _BAR_ 156473,49 _BAR_
2 4 2 0 _BAR_ Počítačové centrum _BAR_ 69757 _BAR_ 90000 _BAR_ 78123,42 _BAR_
2 4 2 1 _BAR_ Vybavení a software pro střediskové systémy _BAR_ 35177 _BAR_ 120000 _BAR_ 118473,02 _BAR_
2 4 2 2 _BAR_ Technická a logistická podpora a pomoc uživatelům _BAR_ p.m. _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 2 — Celkem _BAR_ 104934 _BAR_ 220000 _BAR_ 196596,44 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 340632 _BAR_ 422000 _BAR_ 359419,25 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 2508881 _BAR_ 2860000 _BAR_ 3040957,63 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —PRONÁJEM BUDOV A POZEMKŮ
2 0 0Pronájem budov a pozemků
2 0 0 0Pronájem budov a pozemků
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1401208 _BAR_ 1522000 _BAR_ 1558740,28 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí plateb za pronájem budov.
2 0 0 1Záruky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_
2 0 0 2Majetkové vklady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_
2 0 1Pojištění
2 0 1 0Pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3487 _BAR_ 5000 _BAR_ 3103,35 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí pojištění, které se týká budov obsazených Eurojustem.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
2 0 2 0Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
86900 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí běžných výdajů.
2 0 3Úklid a údržba
2 0 3 0Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
137974 _BAR_ 60000 _BAR_ 51302,75 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na úklid a na údržbu prostor používaných Eurojustem.
2 0 3 1Likvidace odpadů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5715 _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_
2 0 4Zařízení prostor
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na vybavení prostor a opravy v budovách.
2 0 4 0Zařízení prostor
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 25000 _BAR_ 17544,85 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí hlavní části nákladů na vytvoření a zařízení archivů Eurojustu.
2 0 5Bezpečnost a ostraha budov
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí různých výdajů na budovy, souvisejících se zabezpečením a ostrahou, zejména výdajů na smlouvy o ostraze budov, pronájem a obměnu náplně hasicích přístrojů, nákup a údržba protipožárního zařízení, obměnu vybavení pro úředníky činných jako dobrovolní hasiči, jakož i nákladů na provádění předepsaných prohlídek.
2 0 5 0Bezpečnost a sledování budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
39215 _BAR_ 250000 _BAR_ 300436,15 _BAR_
2 0 5 1Ochrana zdraví při práci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7084 _BAR_ 10000 _BAR_ 12040,48 _BAR_
2 0 9Další výdaje na budovy
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí ostatních běžných výdajů, které nejsou jinde zvlášť uvedeny, např. poplatky správní povahy za jiné než veřejné služby (voda, plyn, elektřina), údržbu, obecní poplatky a pomocné výdaje.
2 0 9 0Ostatní výdaje na budovy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
52964 _BAR_ 20000 _BAR_ 10758,09 _BAR_
KAPITOLA 2 1 —ZPRACOVÁNÍ DAT
2 1 0Vybavení, vybavení pro zpracování dat a běžné výdaje
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nebo leasingu souvisejícího s počítačovým hardwarem, vývojem softwaru, údržbou softwaru a softwarových balíků, jakož i s různým počítačovým spotřebním materiálem atd.
2 1 0 0Vybavení pro zpracování dat
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4194 _BAR_ 127000 _BAR_ 27101,75 _BAR_
2 1 0 1Vývoj softwaru a nákup
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
185696 _BAR_ 153000 _BAR_ 152415,— _BAR_
2 1 0 2Ostatní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10760 _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_
2 1 0 3Poradenství a studium
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí výdajů pro externí provozní zaměstnance (operátoři, administrativní pracovníci, systémoví inženýři atd.).
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A NÁKLADY S TÍM SPOJENÉ
2 2 0Technické vybavení a instalace
2 2 0 0Nákup
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 15000 _BAR_ 12233,90 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí prvotního pořízení zařízení pro skladování dokumentace, archivování a zpracování pošty.
2 2 0 2Nájem
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmů faxů, fotokopírek a různého technického vybavení.
2 2 0 3Údržba, používání a opravy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1212 _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na údržbu a opravu zařízení.
2 2 0 4Kancelářské zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nepředpokládaných nákladů spojených s elektronickým kancelářským zařízením.
2 2 1Nákup, nájem, údržba a oprava nábytku
2 2 1 0Pořizování nového nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30408 _BAR_ 50000 _BAR_ 484828,44 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí pořízení nového nábytku.
2 2 1 2Pronájem nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 10000 _BAR_ 4267,06 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí pronájmu nábytku.
2 2 1 3Údržba a oprava nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na údržbu a opravu nábytku.
2 2 3Nákup, pronájem, údržba a oprava vozidel
2 2 3 0Nákup, pronájem, údržba a oprava vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k nákupu služebních vozidel pro Eurojust, k pokrytí nákladů spojených s pronájmem vozidel nebo jiného druhu dopravního prostředku za účelem splnění nepředvídatelných potřeb a k pokrytí provozních nákladů a běžné údržby daného druhu dopravního prostředku.
2 2 3 1Pojištění a registrace vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
6380 _BAR_ 8000 _BAR_ 3777,55 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na pojištění a registraci vozidel Eurojust.
2 2 5Výdaje na dokumentaci a knihovny
2 2 5 0Knihovní fond, nákup knih
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
14000 _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákupu knih, dokumentů a dalších publikací.
2 2 5 1Zvláštní zařízení knihoven, dokumentační a reprografické zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 10000 _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí pořízení zvláštního vybavení pro knihovny.
2 2 5 2Předplatné novin a časopisů, monografií, periodik a informačních publikací
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 10000 _BAR_ 8698,99 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů spojených s předplatným na noviny a periodika v souladu s potřebami Eurojustu.
2 2 5 4Vazba a údržba knih v knihovnách
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na vazbu knih a ostatních nákladů důležitých pro údržbu knih a periodik.
2 2 5 5Předplatné a nákup informačních médií a elektronické předplacení služeb
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
65000 _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákupu automatického knihovnického systému pro Eurojust.
2 2 5 8Databáze dokumentů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
— _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÉ SPRÁVNÍ VÝDAJE
2 3 0Psací a kancelářské potřeby
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákupu papíru a kancelářských potřeb.
2 3 0 0Psací a kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
44052 _BAR_ 40000 _BAR_ 32882,85 _BAR_
2 3 2Poplatky za finanční služby
2 3 2 0Bankovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2000 _BAR_ 1200 _BAR_ 1061,05 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí bankovních poplatků.
2 3 2 1Kurzové ztráty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí kurzových ztrát vzniklých Eurojustu při správě rozpočtu za předpokladu, že tyto ztráty nemohou být kompenzovány kurzovými zisky.
2 3 2 9Ostatní poplatky za finanční služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 800 _BAR_ _BAR_
2 3 3Soudní výdaje
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí předběžných soudních výdajů a služeb právníků nebo dalších expertů.
2 3 3 0Soudní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
2 3 4Náhrady škody
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí škod a nákladů vzniklých řešením nároků vznesených proti Eurojustu (pojištění zodpovědnosti za škody).
2 3 4 0Náhrady škody
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 4 1Odškodnění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 5Ostatní provozní výdaje
2 3 5 0Různá pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí různých druhů pojištění (komplexní pojištění, pojištění odpovědnosti za škody, pojištění proti krádeži, pojištění odpovědnosti účetních a správců zálohových účtů).
2 3 5 4Stěhování jednotlivých oddělení a související práce
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 3000 _BAR_ 345,84 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na stěhování v rámci budovy.
2 3 5 5Drobné výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí různých druhů drobných výdajů, které jsou způsobeny při každodenní práci Eurojustu.
2 3 5 9Ostatní provozní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí ostatních provozních výdajů, které nejsou jinde zvlášť uvedeny.
KAPITOLA 2 4 —POŠTOVNÍ A TELEKOMUNIKAČNÍ POPLATKY, POČÍTAČOVÁ INFRASTRUKTURA
2 4 0Poštovní poplatky
2 4 0 0Poštovní poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15700 _BAR_ 10000 _BAR_ 6349,32 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí poštovních a doručovacích poplatků, včetně balíků zaslaných poštou.
2 4 1Telekomunikace
2 4 1 0Předplatné a telekomunikační poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
218798 _BAR_ 180000 _BAR_ 156473,49 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na telefonní, faxové a telekonferenční předplatné a na přenosovou techniku a výdaje související s telekomunikačním zařízením.
2 4 1 1Nákup a instalace vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1200 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
2 4 2Počítačová infrastruktura
2 4 2 0Počítačové centrum
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
69757 _BAR_ 90000 _BAR_ 78123,42 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí provozu a zařízení počítačového centra.
2 4 2 1Vybavení a software pro střediskové systémy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
35177 _BAR_ 120000 _BAR_ 118473,02 _BAR_
2 4 2 2Technická a logistická podpora a pomoc uživatelům
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 0 _BAR_ Koordinace akademických přednášek _BAR_ 440000 _BAR_ 326000 _BAR_ 160477,13 _BAR_
3 0 0 1 _BAR_ Akademické přednášky _BAR_ 50000 _BAR_ 57000 _BAR_ 41855,99 _BAR_
3 0 0 2 _BAR_ Setkání s ostatními institucemi – Europol atd. _BAR_ 80000 _BAR_ 10000 _BAR_ 3673,56 _BAR_
3 0 0 3 _BAR_ Rozšířená setkání _BAR_ 10000 _BAR_ 47000 _BAR_ 9651,65 _BAR_
3 0 0 4 _BAR_ Ostatní setkání _BAR_ 80000 _BAR_ 15000 _BAR_ 6466,59 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ 660000 _BAR_ 455000 _BAR_ 222124,92 _BAR_
3 0 1 0 _BAR_ Semináře/strategické koordinační porady _BAR_ 250000 _BAR_ 150000 _BAR_ 139792,34 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 1 — Celkem _BAR_ 250000 _BAR_ 150000 _BAR_ 139792,34 _BAR_
3 0 2 0 _BAR_ Pohoštění _BAR_ 13000 _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_
3 0 2 1 _BAR_ Reprezentační výdaje _BAR_ 40000 _BAR_ 20000 _BAR_ 20500,— _BAR_
3 0 2 2 _BAR_ Ostatní výdaje spojené s reprezentací _BAR_ 7000 _BAR_ 4000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 2 — Celkem _BAR_ 60000 _BAR_ 25000 _BAR_ 20500,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 970000 _BAR_ 630000 _BAR_ 382417,26 _BAR_
3 1 0 0 _BAR_ Operační mise, domácí činnost zástupce členského národa _BAR_ 223400 _BAR_ 192900 _BAR_ 69261,44 _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 0 — Celkem _BAR_ 223400 _BAR_ 192900 _BAR_ 69261,44 _BAR_
3 1 1 0 _BAR_ Rozšířené mise _BAR_ 7000 _BAR_ 50000 _BAR_ 2017,39 _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 1 — Celkem _BAR_ 7000 _BAR_ 50000 _BAR_ 2017,39 _BAR_
3 1 2 0 _BAR_ Běžné mise _BAR_ 210000 _BAR_ 207100 _BAR_ 15366,28 _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 2 — Celkem _BAR_ 210000 _BAR_ 207100 _BAR_ 15366,28 _BAR_
3 1 3 0 _BAR_ Ostatní mise _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_ 1472,29 _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 3 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ — _BAR_ 1472,29 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 490400 _BAR_ 450000 _BAR_ 88117,40 _BAR_
3 2 0 0 _BAR_ Styk s veřejností _BAR_ 75000 _BAR_ 152500 _BAR_ 139567,42 _BAR_
3 2 0 1 _BAR_ Údržba webových stránek _BAR_ 23000 _BAR_ 2000 _BAR_ 946,— _BAR_
3 2 0 2 _BAR_ Publikace, informační materiály _BAR_ 70835 _BAR_ 29500 _BAR_ _BAR_
3 2 0 3 _BAR_ Tvorba výročních zpráv _BAR_ 287000 _BAR_ 95000 _BAR_ 53512,77 _BAR_
3 2 0 4 _BAR_ Ostatní výdaje související s publikacemi _BAR_ p.m. _BAR_ 1000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 0 — Celkem _BAR_ 455835 _BAR_ 280000 _BAR_ 194026,19 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ 455835 _BAR_ 280000 _BAR_ 194026,19 _BAR_
3 3 0 0 _BAR_ Nákup knih _BAR_ 303140 _BAR_ 62000 _BAR_ 11641,60 _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 0 — Celkem _BAR_ 303140 _BAR_ 62000 _BAR_ 11641,60 _BAR_
3 3 1 0 _BAR_ Projekty _BAR_ 574625 _BAR_ 26000 _BAR_ 4319,50 _BAR_
3 3 1 1 _BAR_ Technické vybavení a zařízení _BAR_ 420000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 1 — Celkem _BAR_ 994625 _BAR_ 38000 _BAR_ 4319,50 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 1297765 _BAR_ 100000 _BAR_ 15961,10 _BAR_
3 4 0 0 _BAR_ Překlady pořízené u Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (CDT) _BAR_ 80000 _BAR_ 330000 _BAR_ 35972,42 _BAR_
3 4 0 1 _BAR_ Překlady provedené jinou agenturou _BAR_ 300000 _BAR_ 20000 _BAR_ 361,41 _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 0 — Celkem _BAR_ 380000 _BAR_ 350000 _BAR_ 36333,83 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 — CELKEM _BAR_ 380000 _BAR_ 350000 _BAR_ 36333,83 _BAR_
3 5 0 0 _BAR_ Projekty EJN _BAR_ 240000 _BAR_ 160000 _BAR_ 115000,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 0 — Celkem _BAR_ 240000 _BAR_ 160000 _BAR_ 115000,— _BAR_
3 5 1 0 _BAR_ Setkání s EJN _BAR_ 165000 _BAR_ 110000 _BAR_ 100663,02 _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 1 — Celkem _BAR_ 165000 _BAR_ 110000 _BAR_ 100663,02 _BAR_
3 5 2 0 _BAR_ Výdaje na reprezentaci související s EJN _BAR_ p.m. _BAR_ 5000 _BAR_ 1955,90 _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 5000 _BAR_ 1955,90 _BAR_
3 5 3 0 _BAR_ Ostatní výdaje související s EJN _BAR_ 10000 _BAR_ 5000 _BAR_ 8732,09 _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 3 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ 5000 _BAR_ 8732,09 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 5 — CELKEM _BAR_ 415000 _BAR_ 280000 _BAR_ 226351,01 _BAR_
3 6 0 0 _BAR_ Setkání s JSB _BAR_ 46000 _BAR_ 19000 _BAR_ 7355,69 _BAR_
_BAR_ Článek 3 6 0 — Celkem _BAR_ 46000 _BAR_ 19000 _BAR_ 7355,69 _BAR_
3 6 1 0 _BAR_ Reprezentační výdaje spojené s JSB _BAR_ 3000 _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 6 1 — Celkem _BAR_ 3000 _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_
3 6 2 0 _BAR_ Ostatní výdaje spojené s JSB _BAR_ 22000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ Článek 3 6 2 — Celkem _BAR_ 22000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 6 — CELKEM _BAR_ 71000 _BAR_ 20000 _BAR_ 7355,69 _BAR_
3 7 0 0 _BAR_ Zvláštní rezerva _BAR_ 120000 _BAR_ 30000 _BAR_ 907,38 _BAR_
_BAR_ Článek 3 7 0 — Celkem _BAR_ 120000 _BAR_ 30000 _BAR_ 907,38 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 7 — CELKEM _BAR_ 120000 _BAR_ 30000 _BAR_ 907,38 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 4200000 _BAR_ 2140000 _BAR_ 951469,86 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13000000 _BAR_ 9300000 _BAR_ 6175363,20 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —VÝDAJE NA SETKÁNÍ SEMINÁŘE A REPREZENTAČNÍ ÚČELY
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí základních úkolů Eurojustu týkajících se organizování konferencí a seminářů na koordinování právních případů a případů s podobnou tematikou v rámci členských států.
3 0 0Setkání
3 0 0 0Koordinace akademických přednášek
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
440000 _BAR_ 326000 _BAR_ 160477,13 _BAR_
3 0 0 1Akademické přednášky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 57000 _BAR_ 41855,99 _BAR_
3 0 0 2Setkání s ostatními institucemi – Europol atd.
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ 10000 _BAR_ 3673,56 _BAR_
3 0 0 3Rozšířená setkání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 47000 _BAR_ 9651,65 _BAR_
3 0 0 4Ostatní setkání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ 15000 _BAR_ 6466,59 _BAR_
3 0 1Semináře
3 0 1 0Semináře/strategické koordinační porady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
250000 _BAR_ 150000 _BAR_ 139792,34 _BAR_
3 0 2Výdaje na pohoštění a reprezentaci
3 0 2 0Pohoštění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
13000 _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_
3 0 2 1Reprezentační výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 20000 _BAR_ 20500,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů spojených s reprezentací na účet Eurojustu.
3 0 2 2Ostatní výdaje spojené s reprezentací
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7000 _BAR_ 4000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 1 —OPERAČNÍ A ODBORNÉ MISE
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí různých druhů misí zástupců členských národů a asistentů Eurojustu při provádění jejich koordinační činnosti a spolupráce.
3 1 0Operační mise, domácí činnost zástupce členského národa
3 1 0 0Operační mise, domácí činnost zástupce členského národa
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
223400 _BAR_ 192900 _BAR_ 69261,44 _BAR_
3 1 1Rozšířené mise
3 1 1 0Rozšířené mise
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7000 _BAR_ 50000 _BAR_ 2017,39 _BAR_
3 1 2Běžné mise
3 1 2 0Běžné mise
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
210000 _BAR_ 207100 _BAR_ 15366,28 _BAR_
3 1 3Ostatní mise
3 1 3 0Ostatní mise
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ — _BAR_ 1472,29 _BAR_
KAPITOLA 3 2 —STYK S VEŘEJNOSTÍ A WEBOVÁ STRÁNKA
3 2 0Styk s veřejností a webová stránka
3 2 0 0Styk s veřejností
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
75000 _BAR_ 152500 _BAR_ 139567,42 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí činností pro styk s veřejností Eurojustu při jeho jednáních s vnějšími zdroji v rámci mezinárodní komunikace.
3 2 0 1Údržba webových stránek
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
23000 _BAR_ 2000 _BAR_ 946,— _BAR_
3 2 0 2Publikace, informační materiály
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
70835 _BAR_ 29500 _BAR_ _BAR_
3 2 0 3Tvorba výročních zpráv
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
287000 _BAR_ 95000 _BAR_ 53512,77 _BAR_
3 2 0 4Ostatní výdaje související s publikacemi
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 1000 _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 3 3 —VÝDAJE NA PODKLADY A DOKUMENTACE
3 3 0Nákup knih
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí potřeb Eurojustu z hlediska jeho materiální podpory při právních případech.
3 3 0 0Nákup knih
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
303140 _BAR_ 62000 _BAR_ 11641,60 _BAR_
3 3 1Zpracování dat vztahujících se k činnosti
3 3 1 0Projekty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
574625 _BAR_ 26000 _BAR_ 4319,50 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí vývoje systému řízení právních případů, zabezpečení sítě a zabezpečení komunikačních linek mezi členskými státy a ostatními spolupracujícími partnery.
3 3 1 1Technické vybavení a zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
420000 _BAR_ 12000 _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 4 —PŘEKLADY PRÁVNÍCH PŘÍPADŮ
3 4 0Překlady dokumentů
3 4 0 0Překlady pořízené u Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie (CDT)
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ 330000 _BAR_ 35972,42 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí nákladů na překlady právních případů, související materiály nebo jiné operační potřeby Eurojustu.
3 4 0 1Překlady provedené jinou agenturou
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
300000 _BAR_ 20000 _BAR_ 361,41 _BAR_
KAPITOLA 3 5 —VÝDAJE NA PROJEKTY, PORADY A REPREZENTAČNÍ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S EVROPSKOU SOUDNÍ SÍTÍ (EJN)
Poznámky
V souladu s čl. 26 odst. 2 písm. b) rozhodnutí Eurojustu, náklady spojené s EJN musí být čerpány ze zdrojů Eurojustu.
3 5 0Projekty EJN
3 5 0 0Projekty EJN
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
240000 _BAR_ 160000 _BAR_ 115000,— _BAR_
3 5 1Setkání s EJN
3 5 1 0Setkání s EJN
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
165000 _BAR_ 110000 _BAR_ 100663,02 _BAR_
3 5 2Výdaje na reprezentaci související s EJN
3 5 2 0Výdaje na reprezentaci související s EJN
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 5000 _BAR_ 1955,90 _BAR_
3 5 3Ostatní výdaje související s EJN
3 5 3 0Ostatní výdaje související s EJN
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10000 _BAR_ 5000 _BAR_ 8732,09 _BAR_
KAPITOLA 3 6 —VÝDAJE NA SETKÁNÍ A REPREZENTAČNÍ VÝDAJE SPOJENÉ SE SPOLEČNÝM KONTROLNÍM ORGÁNEM (JSB)
Poznámky
V souladu s čl. 23 odst. rozhodnutí Eurojustu musí být náklady na sekretariát Společného kontrolního orgánu čerpány z rozpočtu Eurojustu.
3 6 0Setkání s JSB
3 6 0 0Setkání s JSB
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
46000 _BAR_ 19000 _BAR_ 7355,69 _BAR_
3 6 1Reprezentační výdaje spojené s JSB
3 6 1 0Reprezentační výdaje spojené s JSB
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3000 _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_
3 6 2Ostatní výdaje spojené s JSB
3 6 2 0Ostatní výdaje spojené s JSB
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
22000 _BAR_ — _BAR_ _BAR_
KAPITOLA 3 7 —ZVLÁŠTNÍ REZERVA
3 7 0Zvláštní rezerva
3 7 0 0Zvláštní rezerva
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
120000 _BAR_ 30000 _BAR_ 907,38 _BAR_
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců
Seznam statutárních zaměstnanců _BAR_
Zařazení a třída _BAR_ Pracovní pozice _BAR_
2004 _BAR_ 2005 _BAR_
Předpokládáno k 31. 12. 03 _BAR_ Schváleno v rozpočtu _BAR_ Schváleno v rozpočtu _BAR_
Trvalé _BAR_ Dočasné _BAR_ Trvalé _BAR_ Dočasné _BAR_ Trvalé _BAR_ Dočasné _BAR_
A*16 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
A*15 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
A*12 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
A*11 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_
A*10 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
A*9 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_
A*8 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
A*7 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_ _BAR_ 7 _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_
Celkem A* _BAR_ — _BAR_ 6 _BAR_ — _BAR_ 17 _BAR_ — _BAR_ 21 _BAR_
B*11 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
B*10 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
B*9 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
B*8 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
B*7 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
B*6 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
B*5 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_
B*4 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
B*3 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 9 _BAR_
Celkem B* _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_ — _BAR_ 7 _BAR_ — _BAR_ 13 _BAR_
C*7 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
C*6 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
C*5 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
C*4 _BAR_ _BAR_ 16 _BAR_ _BAR_ 17 _BAR_ _BAR_ 17 _BAR_
C*3 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
C*2 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 24 _BAR_ _BAR_ 25 _BAR_
C*1 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_
Celkem C* _BAR_ — _BAR_ 16 _BAR_ — _BAR_ 43 _BAR_ — _BAR_ 44 _BAR_
D*5 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
D*4 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
D*3 _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_
D*2 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 9 _BAR_ _BAR_ 9 _BAR_
Celkem D* _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ 9 _BAR_ — _BAR_ 9 _BAR_
Celkem _BAR_ — _BAR_ 28 _BAR_ — _BAR_ 76 _BAR_ — _BAR_ 87 _BAR_
Celkem _BAR_ 28 _BAR_ 76 _BAR_ 87 _BAR_
--------------------------------------------------
Prohlášení o příjmech a výdajích Odrůdového úřadu Společenství (CPVO) za rozpočtový rok 2005
(2005/286/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ PŘÍJMY ZA POSKYTNUTÉ SLUŽBY _BAR_ 8150000 _BAR_ 7484000 _BAR_ 8199308,90 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 8150000 _BAR_ 7484000 _BAR_ 8199308,90 _BAR_
2 0 _BAR_ DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
3 0 _BAR_ REZERVNÍ FOND PRO PŘÍPAD SCHODKU _BAR_ 2014000 _BAR_ 3449000 _BAR_ 1406999,76 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 2014000 _BAR_ 3449000 _BAR_ 1406999,76 _BAR_
5 0 _BAR_ PŘÍJMY ZE SPRÁVNÍ ČINNOSTI ÚŘADU _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 14308,79 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 14308,79 _BAR_
6 0 _BAR_ "OFFICIAL GAZETTE" (ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK) _BAR_ 15000 _BAR_ 15000 _BAR_ 142163,56 _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ 15000 _BAR_ 15000 _BAR_ 142163,56 _BAR_
9 1 _BAR_ BANKOVNÍ ÚROKY _BAR_ 333000 _BAR_ 350000 _BAR_ 400761,25 _BAR_
9 2 _BAR_ DARY A ODKAZY _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ 333000 _BAR_ 350000 _BAR_ 400761,25 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 10512000 _BAR_ 11298000 _BAR_ 10163542,26 _BAR_
HLAVA 1
PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 0 _BAR_ Převzaté poplatky _BAR_ 8150000 _BAR_ 7484000 _BAR_ 8199308,90 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 8150000 _BAR_ 7484000 _BAR_ 8199308,90 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 8150000 _BAR_ 7484000 _BAR_ 8199308,90 _BAR_
KAPITOLA 1 0 —PŘÍJMY ZA POSKYTNUTÉ SLUŽBY
1 0 0Převzaté poplatky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
8150000 _BAR_ 7484000 _BAR_ 8199308,90 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ES) č. 2100/94 ze dne 27. července 1994 o odrůdových právech Společenství (Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2506/95 (Úř. věst. L 258, 28.10.1995, s. 3).
Nařízení Komise (ES) č. 1238/95 ze dne 31. května 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2100/94, pokud jde o poplatky, které je třeba zaplatit Odrůdovému úřadu Společenství (Úř. věst. L 121, 1.6.1995, s. 31), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 329/2000 (Úř. věst. L 37, 12.2.2000, s. 19).
Tyto příjmy Úřadu zahrnují poplatky zaplacené žadateli o odrůdová práva Společenství a dalšími stranami účastnícími se řízení.
HLAVA 2
DOTACE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Dotace z bodu B2-5 1 0 2 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 2 0 —DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
2 0 0Dotace z bodu B2-5 1 0 2
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Nařízení (ES) č. 2100/94, zejména čl. 108 odst. 3.
Dotace v položce "Plant health measures" (Opatření pro zdraví rostlin).
HLAVA 3
REZERVNÍ FOND
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 _BAR_ 2014000 _BAR_ 3449000 _BAR_ 1406999,76 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 2014000 _BAR_ 3449000 _BAR_ 1406999,76 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —REZERVNÍ FOND PRO PŘÍPAD SCHODKU
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
2014000 _BAR_ 3449000 _BAR_ 1406999,76 _BAR_
Poznámky
Cílem této položky je zachovat rovnováhu mezi příjmy a výdaji.
HLAVA 5
PŘÍJMY ZE SPRÁVNÍ ČINNOSTI ÚŘADU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 0 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 14308,79 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 14308,79 _BAR_
KAPITOLA 5 0 —PŘÍJMY ZE SPRÁVNÍ ČINNOSTI ÚŘADU
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 14308,79 _BAR_
HLAVA 6
PŘÍSPĚVKY DO PROGRAMŮ SPOLEČENSTVÍ, ZPĚTNÉ ÚHRADY VÝDAJŮ, PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚPLATU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 6 0 _BAR_ 15000 _BAR_ 15000 _BAR_ 142163,56 _BAR_
_BAR_ Hlava 6 — Celkem _BAR_ 15000 _BAR_ 15000 _BAR_ 142163,56 _BAR_
KAPITOLA 6 0 —"OFFICIAL GAZETTE" (ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK)
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
15000 _BAR_ 15000 _BAR_ 142163,56 _BAR_
Poznámky
Příjmy z prodeje "Official Gazette" (Úředního věstníku) vydávaného úřadem.
HLAVA 9
RŮZNÉ PŘÍJMY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 9 1 _BAR_ 333000 _BAR_ 350000 _BAR_ 400761,25 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 9 2 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 9 — Celkem _BAR_ 333000 _BAR_ 350000 _BAR_ 400761,25 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 10512000 _BAR_ 11298000 _BAR_ 10163542,26 _BAR_
KAPITOLA 9 1 —BANKOVNÍ ÚROKY
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
333000 _BAR_ 350000 _BAR_ 400761,25 _BAR_
Poznámky
Bankovní úrok.
KAPITOLA 9 2 —DARY A ODKAZY
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Položky získané od francouzských orgánů místní správy (regionu Pays de la Loire, departementu Maine-et-Loire a od městského úřadu v Angers) na zřízení CPVO v Angers.
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 3720000 _BAR_ 3454000 _BAR_ 2909520,09 _BAR_
1 2 _BAR_ DALŠÍ VZDĚLÁVÁNÍ _BAR_ 80000 _BAR_ 70600 _BAR_ 19882,65 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A SLUŽEBNÍ CESTY _BAR_ 198000 _BAR_ 170000 _BAR_ 159100,— _BAR_
1 4 _BAR_ DOPLŇKOVÉ SLUŽBY _BAR_ 33000 _BAR_ 15000 _BAR_ 20865,47 _BAR_
1 5 _BAR_ SOCIÁLNÍ PÉČE _BAR_ 9000 _BAR_ 8000 _BAR_ 6576,59 _BAR_
1 7 _BAR_ VÝDAJE NA POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI _BAR_ 17000 _BAR_ 15000 _BAR_ 7346,90 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 4057000 _BAR_ 3732600 _BAR_ 3123291,70 _BAR_
2 0 _BAR_ INVESTICE DO NEMOVITÉHO MAJETKU, NÁJEM BUDOV A S TÍM SPOJENÉ NÁKLADY _BAR_ 274000 _BAR_ 274000 _BAR_ 164169,44 _BAR_
2 1 _BAR_ ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 315000 _BAR_ 949000 _BAR_ 162118,64 _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE _BAR_ 220000 _BAR_ 204400 _BAR_ 79741,62 _BAR_
2 3 _BAR_ BĚŽNÁ SPRÁVA _BAR_ 140000 _BAR_ 130000 _BAR_ 93264,03 _BAR_
2 4 _BAR_ VÝDAJE NA POŠTOVNÉ A NA TELEKOMUNIKACE _BAR_ 95000 _BAR_ 85000 _BAR_ 64590,87 _BAR_
2 5 _BAR_ JEDNÁNÍ _BAR_ 269000 _BAR_ 269000 _BAR_ 214652,98 _BAR_
2 6 _BAR_ INTERNÍ AUDIT A HODNOCENÍ _BAR_ 95000 _BAR_ 120000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1408000 _BAR_ 2031400 _BAR_ 778537,58 _BAR_
3 0 _BAR_ POPLATKY ZA ČINNOST ZKUŠEBNÍCH ÚŘADŮ _BAR_ 3916000 _BAR_ 4363000 _BAR_ 5496615,— _BAR_
3 1 _BAR_ ZACHOVÁNÍ REFERENČNÍCH SBÍREK _BAR_ p.m. _BAR_ 200000 _BAR_ 43097,73 _BAR_
3 2 _BAR_ POSKYTNUTÍ DALŠÍCH ZKUŠEBNÍCH ZPRÁV _BAR_ 198000 _BAR_ 238000 _BAR_ 215580,63 _BAR_
3 3 _BAR_ PŘEZKOUMÁNÍ NÁZVU ODRŮD _BAR_ 59000 _BAR_ 59000 _BAR_ 55180,— _BAR_
3 4 _BAR_ PUBLIKACE A PŘEKLADY _BAR_ 294000 _BAR_ 294000 _BAR_ 249829,61 _BAR_
3 5 _BAR_ TECHNICKÁ ŠETŘENÍ, STUDIE A KONZULTACE _BAR_ 500000 _BAR_ 300000 _BAR_ 132191,20 _BAR_
3 6 _BAR_ SPECIÁLNÍ PORADCI _BAR_ 80000 _BAR_ 80000 _BAR_ 69218,81 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 5047000 _BAR_ 5534000 _BAR_ 6261712,98 _BAR_
10 0 _BAR_ PŘEDBĚŽNĚ PŘIDĚLENÉ POLOŽKY _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
10 1 _BAR_ ZÁRUČNÍ REZERVNÍ FOND _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
10 2 _BAR_ PŘÍSPĚVEK NA PŘEKLADATELSKÉ STŘEDISKO _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
10 3 _BAR_ ZPĚTNÁ ÚHRADA DOTACE SPOLEČENSTVÍ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 10 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 10512000 _BAR_ 11298000 _BAR_ 10163542,26 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 0 _BAR_ Výdaje na zaměstnance v aktivním zaměstnání _BAR_ 3720000 _BAR_ 3454000 _BAR_ 2909520,09 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 3720000 _BAR_ 3454000 _BAR_ 2909520,09 _BAR_
1 2 0 _BAR_ Další vzdělávání, jazykové kurzy, rekvalifikace a informace pro zaměstnance _BAR_ 80000 _BAR_ 70600 _BAR_ 19882,65 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 2 — CELKEM _BAR_ 80000 _BAR_ 70600 _BAR_ 19882,65 _BAR_
1 3 0 _BAR_ Výdaje na mise, cestovní výdaje a další vedlejší výdaje _BAR_ 198000 _BAR_ 170000 _BAR_ 159100,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 198000 _BAR_ 170000 _BAR_ 159100,— _BAR_
1 4 0 _BAR_ Pracovníci zprostředkovaní agenturou, technická a administrativní výpomoc _BAR_ 33000 _BAR_ 15000 _BAR_ 20865,47 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 33000 _BAR_ 15000 _BAR_ 20865,47 _BAR_
1 5 0 _BAR_ Speciální prostředky na pomoc, společenské kontakty mezi zaměstnanci, další sociální a pomocné výdaje _BAR_ 9000 _BAR_ 8000 _BAR_ 6576,59 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 5 — CELKEM _BAR_ 9000 _BAR_ 8000 _BAR_ 6576,59 _BAR_
1 7 0 _BAR_ Výdaje na pohoštění a reprezentaci _BAR_ 17000 _BAR_ 15000 _BAR_ 7346,90 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 17000 _BAR_ 15000 _BAR_ 7346,90 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 4057000 _BAR_ 3732600 _BAR_ 3123291,70 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Výdaje na zaměstnance v aktivním zaměstnání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3720000 _BAR_ 3454000 _BAR_ 2909520,09 _BAR_
Poznámky
V souladu se Služebním řádem úředníků Evropských společenství a organizační strukturou je tato položka především určena k pokrytí:
- základních mezd,
- rodinných přídavků (příspěvky na domácnost, na vyživované děti a na studium pro děti),
- příspěvku za práci a pobyt v zahraničí,
- pevného příspěvku pro úředníky a dočasné zaměstnance v kategorii C,
- příspěvku zaměstnavatele na program sociálního zabezpečení,
- provozních výdajů na restaurace, bufety a jídelny,
- poplatků účtovaných lékaři, nákladů na preventivní zdravotní péči, spotřební materiál, nákup zařízení a speciálního nábytku,
- příspěvku zaměstnavatele na zdravotní pojištění,
- příspěvku zaměstnavatele na úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání a další výdaje vyplývající z uplatňování odpovídajících ustanovení Služebního řádu pro pokrytí výdajů, které nejsou kryty pojištěním,
- pojištění dočasných zaměstnanců proti ztrátě zaměstnání,
- platby za účelem zajištění vzniku nároků na důchod v zemi původu,
- příspěvku při narození dítěte,
- příspěvku v případě úmrtí,
- cestovních výdajů,
- ubytování a/nebo příspěvku na dopravu,
- služebního příspěvku,
- paušální úhrady cestovních nákladů městské dopravy ve městě, kde jsou zaměstnanci v pracovním poměru,
- odškodného a příspěvku pro případ ukončení pracovní smlouvy,
- přesčasů (kategorie C a D a místní pracovníci),
- příspěvku úřadu na náklady na péči o děti (jesle, střediska denní péče apod.),
- výdajů spojených s náborem,
- příspěvku na usídlení a na změnu bydliště,
- výdajů na stěhování,
- dočasných denních příspěvků,
- úpravy platů provedené Radou,
- nákladů na dočasné vyslání nebo přechodného zaměstnání národních úředníků nebo dalších expertů v úřadě nebo jejich povolání ke krátkodobým konzultacím, zvláště pro posílení spolupráce s národními úřady a zpracování technických protokolů,
- úhradu dalších nákladů vyplývajících pro úřad z dočasného vyslání nebo přechodného zaměstnání pracovníků úřadu zaměstnaných podle Služebního řádu v národních nebo mezinárodních úřadech na základě výměnných dohod,
- výdajů vyplývajících z poskytnutí administrativního zácviku pro mladé absolventy.
Tyto výdaje mohou zahrnout příspěvek na sociální zabezpečení pro školící se zaměstnance, jakož i úhradu a přepravní náklady na začátku a po ukončení školení, náklady spojené s programem školení a náklady na pohoštění, stravování a dokumentaci.
KAPITOLA 1 2 —DALŠÍ VZDĚLÁVÁNÍ
1 2 0Další vzdělávání, jazykové kursy, rekvalifikace a informace pro zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ 70600 _BAR_ 19882,65 _BAR_
Poznámky
V souladu se Služebním řádem úředníků Evropských společenství je tato položka je především určena k pokrytí pořádání jazykových kurzů, vstupních školení pro nově nastupující pracovníky, kurszů pro další rozvoj kvalifikace zaměstnanců, rekvalifikace, kurzů používání moderních postupů, seminářů atd.
Rovněž kryje náklady na nákup zařízení a dokumentace a na honoráře konzultantů v organizačních věcech.
KAPITOLA 1 3 —MISE A SLUŽEBNÍ CESTY
1 3 0Výdaje na mise, cestovní výdaje a další vedlejší výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
198000 _BAR_ 170000 _BAR_ 159100,— _BAR_
Poznámky
V souladu se Služebním řádem úředníků Evropských společenství je tato položka je především určena k pokrytí cestovních výdajů, plateb denních příspěvků v průběhu misí a pomocných nebo výjimečných výdajů vynaložených v průběhu služebních cest zaměstnanci úřadu, na něž se vztahuje Služební řád, a experty a národními nebo mezinárodními úředníky dočasně vyslanými na úřad.
KAPITOLA 1 4 —DOPLŇKOVÉ SLUŽBY
1 4 0Pracovníci zprostředkovaní agenturou, technická a administrativní výpomoc
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
33000 _BAR_ 15000 _BAR_ 20865,47 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí výdajů na:
- pracovníky zprostředkované agenturou, zvláště písaře, telefonisty apod.,
- pracovníky s pracovní smlouvou uzavřenou se subdodavateli technických a administrativních služeb.
KAPITOLA 1 5 —SOCIÁLNÍ PÉČE
1 5 0Speciální prostředky na pomoc, společenské kontakty mezi zaměstnanci, další sociální a pomocné výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
9000 _BAR_ 8000 _BAR_ 6576,59 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 76 tohoto řádu.
Tato položka je především určena k pokrytí:
- pomoci, která může být poskytnuta úředníkovi, bývalému úředníkovi nebo pozůstalým po zemřelém úředníkovi, kteří se nacházejí ve zvlášť obtížné situaci (pokud jim nemůže být vzhledem k jejich finanční situaci poskytnuta půjčka nebo záloha ze mzdy),
- společenských, kulturních a uměleckých událostí,
- dotací pro sportovní kluby a kulturní sdružení,
- dotací pro rodinná sdružení (pomoc na integraci rodin nových úředníků a dalších zaměstnanců, například jazykové kurzy),
- různé dotace,
- pomoc pro zdravotně postižené,
- pomoc rodinám,
- přijímání nových zaměstnanců a
- právní pomoc.
KAPITOLA 1 7 —VÝDAJE NA POHOŠTĚNÍ A REPREZENTACI
1 7 0Výdaje na pohoštění a reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
17000 _BAR_ 15000 _BAR_ 7346,90 _BAR_
Poznámky
Tato položka je zvláště určena k pokrytí výdajů souvisejících s povinnostmi úřadu s ohledem na pohoštění a reprezentaci.
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 0 0 _BAR_ Výdaje na budovy _BAR_ 274000 _BAR_ 274000 _BAR_ 164169,44 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 274000 _BAR_ 274000 _BAR_ 164169,44 _BAR_
2 1 0 _BAR_ Zařízení, software a externí služby _BAR_ 315000 _BAR_ 949000 _BAR_ 162118,64 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 315000 _BAR_ 949000 _BAR_ 162118,64 _BAR_
2 2 0 _BAR_ Nábytek a technické, přepravní a knihovní zařízení _BAR_ 220000 _BAR_ 204400 _BAR_ 79741,62 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 220000 _BAR_ 204400 _BAR_ 79741,62 _BAR_
2 3 0 _BAR_ Běžné správní výdaje _BAR_ 140000 _BAR_ 130000 _BAR_ 93264,03 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 140000 _BAR_ 130000 _BAR_ 93264,03 _BAR_
2 4 0 _BAR_ Výdaje na poštovné a na telekomunikace _BAR_ 95000 _BAR_ 85000 _BAR_ 64590,87 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 95000 _BAR_ 85000 _BAR_ 64590,87 _BAR_
2 5 0 _BAR_ Výdaje na úřední jednání a jiné schůze _BAR_ 269000 _BAR_ 269000 _BAR_ 214652,98 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 269000 _BAR_ 269000 _BAR_ 214652,98 _BAR_
2 6 0 _BAR_ Interní audit a hodnocení _BAR_ 95000 _BAR_ 120000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 6 — CELKEM _BAR_ 95000 _BAR_ 120000 _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1408000 _BAR_ 2031400 _BAR_ 778537,58 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —INVESTICE DO NEMOVITÉHO MAJETKU, NÁJEM BUDOV A S TÍM SPOJENÉ NÁKLADY
2 0 0Výdaje na budovy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
274000 _BAR_ 274000 _BAR_ 164169,44 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí:
- nájemného za budovy používané úřadem a pronájmu konferenčních místností, skladovacích prostor, archivních prostor, hygienických zařízení, kuchyní, garáží a parkovacích prostor,
- pojistného splatného na základě pojistných smluv sjednaných pro budovy používané úřadem,
- spotřeby vody, plynu, elektřiny a otopu,
- údržby prostorů v souladu s platnými smlouvami (kanceláře, výtahy, ústřední topení, klimatizační zařízení apod.), úklidu (pravidelný úklid, nákup produktů pro údržbu, mytí, praní a chemické čištění apod.) a obnovy maleb, oprav a dodávek požadovaných údržbářskou dílnou,
- nákupu zařízení, vnitřních úprav a oprav budov, na příklad změny uspořádání příček, změny technických instalací a další speciální práce zámečnické, elektrikářské, instalatérské, malířské, natěračské, podlahářské, truhlářské, zednické apod.,
- různých výdajů týkajících se bezpečnosti osob, budov a věcí, zejména smluv o ostraze budov, nákup a údržbu protipožárních zařízení, obměnu vybavení úředníků a dalších zaměstnanců, kteří jsou odpovědni za první pomoc, náklady na kontroly požadované ze zákona,
- nákupu nebo leasingu budov a výdajů na technickou pomoc v souvislosti s velkými vnitřními úpravami,
- poplatky účtované finančními a technickými experty před nákupem nebo výstavbou nemovitého majetku a konzultantů pro vnitřní úpravy,
- výdajů na budovy, jako jsou správní poplatky za budovy obsazené více organizacemi, náklady na posudky budov a nepřímé daně za používání obecně prospěšných zařízení (silniční poplatky, sběr odpadu apod.) a podobné náklady.
KAPITOLA 2 1 —ZPRACOVÁNÍ DAT
2 1 0Zařízení, software a externí služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
315000 _BAR_ 949000 _BAR_ 162118,64 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí:
- nákupu, nájmu a údržby softwaru, různého spotřebního materiálu pro počítače a dalšího vybavení na zpracování dat.
Rovněž pokrývá náklady na údržbu, provoz a opravy,
- nákladů na společnosti zajišťující zpracování dat a konzultanty v oblasti zpracování dat v souvislosti se službami jako:
- údržba stávajícího zařízení,
- instalace nového zařízení a rozšíření stávajícího zařízení (studie proveditelnosti, analýza, programování, zavádění režimu toku dat apod.),
- nákup, nájem a údržba všech programů a softwaru atd.,
nákladů na externí odborníky na zpracování dat (operátoři, odborníci v oblasti počítačové vědy, systémoví inženýři, pracovníci pro zavádění dat apod.).
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A PŘIDRUŽENÉ VÝDAJE
2 2 0Nábytek a technické, přepravní a knihovní zařízení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
220000 _BAR_ 204400 _BAR_ 79741,62 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí:
- výdajů na nákup, obnovu, nahrazení, příležitostné pronajímání nebo opravy a údržbu zařízení, zvláště zařízení audiovizuálního, reprodukčního, archivního, knihovního a tlumočnického, jako jsou kabiny, sluchátka pro simultánní tlumočení a různé nářadí pro dílny zajišťující údržbu budov,
- nákladů na nákup, pronájem, údržbu a opravy technického vybavení a zařízení, jako jsou faxy, fotokopírky apod.,
- výdajů na nákup, pronájem, instalaci a údržbu kancelářského elektronického zařízení, jako jsou psací stroje, počítačky, slovní procesory atd. a výdajů týkajících se dokumentace, kancelářských potřeb apod.,
- požadavků na nábytek, ať už na nákup, obnovu, nahrazení, příležitostné pronajímání nebo opravy a údržbu takového nábytku,
- nákupu, obnovy, pronájmu a údržby vozidel pro Úřad a provozních nákladů: pojištění, pohonné hmoty, náhradní díly a všechny faktury za opravy,
- nákladů na taxíky nebo pronájem vozu na cesty, které jsou tak naléhavé a/nebo specifické, že nemohou být použity žádné jiné dopravní prostředky,
- nákupu odborných knih, ročenek, seznamů, slovníků, dokumentů a dalších specializovaných publikací (neperiodických) v tištěné nebo elektronické podobě (CD-ROM).
Rovněž pokrývá aktualizace stávajících položek,
- nákupu specializovaného vybavení pro knihovnu úřadu (katalogy, police, jednotky na skladování katalogů, čtečky mikrofiší, čtečky CD-ROMů apod.),
- nákladů na předplatné novin, odborných periodik, denního tisku členských států, úředních věstníků, parlamentních záznamů, statistik zahraničního obchodu, různých věstníků a dalších speciálních publikací,
- vazby a dalších nákladů zásadně důležitých pro údržbu knih a periodik.
KAPITOLA 2 3 —BĚŽNÁ SPRÁVA
2 3 0Běžné správní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
140000 _BAR_ 130000 _BAR_ 93264,03 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí:
- nákupů papíru, obálek a kancelářských potřeb, externích tiskových nákladů, nákladů na fotokopie a nákupu potřeb pro reprografické zařízení,
- bankovních nákladů a nákladů na připojení k mezibankovní telekomunikační síti,
- kurzových ztrát vzniklých úřadu při správě rozpočtu za předpokladu, že tyto ztráty nemohou být kompenzovány kurzovými zisky,
- nákladů na bankovní záruky vůči třetí straně za účelem plnění smluvních doložek,
- předběžných soudních výdajů a služeb právníků nebo jiných expertů povolaných jako poradci pro úřad. Rovněž to pokrývá výdaje vzniklé před Soudním dvorem a jinými soudy,
- škod a nákladů na řešení nároků vznesených proti úřadu (občanskoprávní odpovědnosti),
- různých druhů pojištění (pojištění odpovědnosti za škody, proti krádeži, pojištění ke krytí odpovědnosti účetních a správců zálohových účtů a pojištění obchodů a restaurací pro zaměstnance apod.),
- nákladů na občerstvení a stravování podávané při interních schůzích,
- náklady na stěhování jednotlivých oddělení úřadu a celkovou manipulaci se zařízením, nábytkem a kancelářskými potřebami uvnitř budovy,
- služeb poskytovaných úřadu institucemi, agenturami a úřady Společenství, zvláště tlumočnických služeb pro zasedání správní rady.
KAPITOLA 2 4 —VÝDAJE NA POŠTOVNÉ A NA TELEKOMUNIKACE
2 4 0Výdaje na poštovné a na telekomunikace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
95000 _BAR_ 85000 _BAR_ 64590,87 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí:
- nákladů na poštovné a doručné obyčejných poštovních zásilek, zpráv a publikací, poštovních a jiných balíků zasílených leteckou nebo pozemní poštou a na interní poštu úřadu,
- nákladů na pronájem telefonů a hovorné (výlučně služební hovory, neboť soukromé hovory jsou fakturovány), faxy, videokonference, přenos dat a nákup seznamů,
- výdajů na telekomunikační zařízení včetně kabeláže: nákup, pronájem, instalace, údržba, dokumentace apod.
KAPITOLA 2 5 —JEDNÁNÍ
2 5 0Výdaje na úřední jednání a jiné schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
269000 _BAR_ 269000 _BAR_ 214652,98 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí:
- cestovních výdajů, denních příspěvků a vedlejších výdajů expertů a dalších osob, zvláště členů správní rady, kteří byli pozváni na zasedání, na jednání studijních skupin a pracovních skupin.
Rovněž to pokrývá náklady spojené s konáním schůzí, včetně výdajů na pohoštění, kdy nejsou pokryty stávající infrastrukturou,
- akcí s boudoucími členskými státy Evropské unie,
- výdajů spojených s pořádáním konferencí, seminářů, veletrhů a jednání, s výjimkou výdajů týkajících se stávající infrastruktury a honorářů pro konferenční tlumočníky,
- výdajů na služby tlumočníků a překladatelů ve svobodném povolání nebo zprostředkovaných agenturou a na písařské služby a jinou práci zadávanou externě, zvláště Překladatelskému středisku v Lucemburku.
KAPITOLA 2 6 —INTERNÍ AUDIT A HODNOCENÍ
2 6 0Interní audit a hodnocení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
95000 _BAR_ 120000 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí výdajů na interní audit a hodnocení.
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 0 0 _BAR_ Poplatky splatné příslušným agenturám a úřadům členských států působícím jako zkušební úřady _BAR_ 3916000 _BAR_ 4363000 _BAR_ 5496615,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 3916000 _BAR_ 4363000 _BAR_ 5496615,— _BAR_
3 1 0 _BAR_ Výdaje na zachování referenčních sbírek odrůd ve zkušebních úřadech _BAR_ p.m. _BAR_ 200000 _BAR_ 43097,73 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ 200000 _BAR_ 43097,73 _BAR_
3 2 0 _BAR_ Výdaje na získání dalších zkušebních zpráv zpřístupněných na základě dohody mezi Úřadem a příslušným orgánem členského státu _BAR_ 198000 _BAR_ 238000 _BAR_ 215580,63 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ 198000 _BAR_ 238000 _BAR_ 215580,63 _BAR_
3 3 0 _BAR_ Výdaje na přezkoumání názvu odrůd _BAR_ 59000 _BAR_ 59000 _BAR_ 55180,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 59000 _BAR_ 59000 _BAR_ 55180,— _BAR_
3 4 0 _BAR_ Úřední, všeobecné a propagační publikace a překladatelské služby _BAR_ 294000 _BAR_ 294000 _BAR_ 249829,61 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 — CELKEM _BAR_ 294000 _BAR_ 294000 _BAR_ 249829,61 _BAR_
3 5 0 _BAR_ Technické studie _BAR_ 500000 _BAR_ 300000 _BAR_ 132191,20 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 5 — CELKEM _BAR_ 500000 _BAR_ 300000 _BAR_ 132191,20 _BAR_
3 6 0 _BAR_ Speciální poradci _BAR_ 80000 _BAR_ 80000 _BAR_ 69218,81 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 6 — CELKEM _BAR_ 80000 _BAR_ 80000 _BAR_ 69218,81 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 5047000 _BAR_ 5534000 _BAR_ 6261712,98 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —POPLATKY ZA ČINNOST ZKUŠEBNÍCH ÚŘADŮ
3 0 0Poplatky splatné příslušným agenturám a úřadům členských států působícím jako zkušební úřady
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3916000 _BAR_ 4363000 _BAR_ 5496615,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí:
- poplatků splatných úřadům pověřeným úřadem úkolem provést technické zkoušky rostlinných odrůd,
- poplatků splatných úřadům pověřeným úkolem provést technické ověření poté, kdy byla úřadem přiznána odrůdová práva Společenství.
KAPITOLA 3 1 —ZACHOVÁNÍ REFERENČNÍCH SBÍREK
3 1 0Výdaje na zachování referenčních sbírek odrůd ve zkušebních úřadech
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 200000 _BAR_ 43097,73 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí nákladů vzniklých příslušným agenturám a úřadům při zachování referenčních sbírek odrůd jakožto základu pro technické zkoušení požadované úřadem.
KAPITOLA 3 2 —POSKYTNUTÍ DALŠÍCH ZKUŠEBNÍCH ZPRÁV
3 2 0Výdaje na získání dalších zkušebních zpráv zpřístupněných na základě dohody mezi úřadem a příslušným orgánem členského státu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
198000 _BAR_ 238000 _BAR_ 215580,63 _BAR_
Poznámky
V souladu s prováděcími pravidly je tato položka především určena k pokrytí zkušebních zpráv zpřístupněných úřadu v souvislosti s technickým zkoušením, které již bylo provedeno nebo které v některých případech právě probíhá.
KAPITOLA 3 3 —PŘEZKOUMÁNÍ NÁZVU ODRŮD
3 3 0Výdaje na přezkoumání názvu odrůd
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
59000 _BAR_ 59000 _BAR_ 55180,— _BAR_
Poznámky
Přezkoumání navrhovaných názvů odrůd (čl. 54 odst. 1. nařízení (ES) č. 2100/94, naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2506/95).
KAPITOLA 3 4 —PUBLIKACE A PŘEKLADY
3 4 0Úřední, všeobecné a propagační publikace a překladatelské služby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
294000 _BAR_ 294000 _BAR_ 249829,61 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí:
- nákladů na vydávání "Official Gazette" (úředního věstníku) Úřadu a úředních publikací,
- nákladů na vydávání dalších publikací úřadu (brožury a publikace umožňující šíření technických a ekonomických znalostí týkajících se činnosti úřadu.
Tato položka může rovněž pokrývat publikace vydávané v souvislosti se semináři, sympozii apod.),
- výdajů na publicitu úřadu a propagační publikace za účelem zajistit reklamu jeho činnosti ve vztahu k hospodářskému sektoru a zainteresovaným veřejným orgánům,
- služeb překladatelů ve svobodném povolání nebo zprostředkovaných agenturou, písařských a jiných externě zadávaných služeb, zvláště Překladatelskému středisku v Lucemburku.
KAPITOLA 3 5 —TECHNICKÁ ŠETŘENÍ, STUDIE A KONZULTACE
3 5 0Technické studie
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500000 _BAR_ 300000 _BAR_ 132191,20 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí nákladů na specializované technické studie (technické studie, výzkum a vývoj apod.)
KAPITOLA 3 6 —SPECIÁLNÍ PORADCI
3 6 0Speciální poradci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ 80000 _BAR_ 69218,81 _BAR_
Poznámky
Tato položka je především určena k pokrytí odměn, cestovních nákladů a denních příspěvků pro členy odvolacího senátu.
HLAVA 10
DALŠÍ VÝDAJE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 10 0 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 10 1 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 10 2 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 10 3 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 10 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 10512000 _BAR_ 11298000 _BAR_ 10163542,26 _BAR_
KAPITOLA 10 0 —PŘEDBĚŽNĚ PŘIDĚLENÉ POLOŽKY
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Položky uvedené v této kapitole jsou přiděleny pouze předběžně.
KAPITOLA 10 1 —ZÁRUČNÍ REZERVNÍ FOND
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
V souvislosti se zavedením nového způsobu prezentace rozpočtu může být tato kapitola vypuštěna, neboť třetí část rozpočtu nyní obsahuje rezervní fond úřadu.
KAPITOLA 10 2 —PŘÍSPĚVEK NA PŘEKLADATELSKÉ STŘEDISKO
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Možný příspěvek k zahájení činnosti Překladatelského střediska v Lucemburku (viz bod 1 1 7 6).
KAPITOLA 10 3 —ZPĚTNÁ ÚHRADA DOTACE SPOLEČENSTVÍ
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Zpětná úhrada dotace: nařízení (ES) č. 2100/94, zejména článek 108 tohoto nařízení.
--------------------------------------------------
Přehled stavu zamèstnancu na rok 2005
Zařazení a třída _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_
Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_ Trvalé pracovnií pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_
A*16 (Ex A 1) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*15 (Ex A 2) _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
A*14 (Ex A 3) _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
A*13 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*12 (Ex A 4) _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
A*11 (Ex A 5) _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
A*10 (Ex A 6) _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
A*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*8 (Ex A 7) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*7 (Ex A 8) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_
B*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*10 (Ex B 1) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*9 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*8 (Ex B 2) _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_
B*7 (Ex B 3) _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 3 _BAR_ 6 _BAR_
B*6 _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*5 (Ex B 4) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
B*4 (Ex B 5) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
B*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 6 _BAR_ 11 _BAR_ 6 _BAR_ 11 _BAR_
C*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*6 (Ex C 1) _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
C*5 (Ex C 2) _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_
C*4 (Ex C 3) _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
C*3 (Ex C 4) _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_
C*2 (Ex C 5) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
C*1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 3 _BAR_ 9 _BAR_ 3 _BAR_ 9 _BAR_
D*5 _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*4 (Ex D 1) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*3 (Ex D 2) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
D*2 (Ex D 3) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*1 (Ex D 4) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
Celkem _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_
Celkem _BAR_ 11 _BAR_ 27 _BAR_ 11 _BAR_ 27 _BAR_
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost na rozpočtový rok 2005
(2005/287/ES)
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
1 0 _BAR_ DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 12000000 _BAR_ 11730000 _BAR_ 9300000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 12000000 _BAR_ 11730000 _BAR_ 9300000,— _BAR_
2 0 _BAR_ PŘÍSPĚVEK NORSKA _BAR_ 515625 _BAR_ 514030 _BAR_ 420750,— _BAR_
2 1 _BAR_ PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 500000,— _BAR_
2 2 _BAR_ VÝDAJE NA PROVÁDĚNÍ ZVLÁŠTNÍCH PROJEKTŮ FINANCOVANÝCH ZE ZVLÁŠTNÍCH DOTACÍ _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 515625 _BAR_ 514030 _BAR_ 920750,— _BAR_
3 0 _BAR_ PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚPLATU _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 12515625 _BAR_ 12244030 _BAR_ 10220750,— _BAR_
HLAVA 1
DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 _BAR_ 12000000 _BAR_ 11730000 _BAR_ 9300000,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 12000000 _BAR_ 11730000 _BAR_ 9300000,— _BAR_
KAPITOLA 1 0 —DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
12000000 _BAR_ 11730000 _BAR_ 9300000,— _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 302/93 ze dne 8. února 1993 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost (Úř. věst.
L 36, 12.2.1993, s. 1).
Příjmy a výdaje musí být v rovnováze.
Aniž by byly dotčeny další zdroje, jsou příjmy centra založeny na dotaci Společenství, která je zapsána pod zvláštním titulem všeobecného rozpočtu Evropských společenství (v oddíle "Komise").
HLAVA 2
DALŠÍ DOTACE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 _BAR_ 515625 _BAR_ 514030 _BAR_ 420750,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 _BAR_ — _BAR_ _BAR_ 500000,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 515625 _BAR_ 514030 _BAR_ 920750,— _BAR_
KAPITOLA 2 0 —PŘÍSPĚVEK NORSKA
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
515625 _BAR_ 514030 _BAR_ 420750,— _BAR_
Poznámky
Další dotace.
KAPITOLA 2 1 —PŘEDVSTUPNÍ STRATEGIE
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
— _BAR_ _BAR_ 500000,— _BAR_
KAPITOLA 2 2 —VÝDAJE NA PROVÁDĚNÍ ZVLÁŠTNÍCH PROJEKTŮ FINANCOVANÝCH ZE ZVLÁŠTNÍCH DOTACÍ
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
HLAVA 3
PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚPLATU
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 12515625 _BAR_ 12244030 _BAR_ 10664611,— _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PŘÍJMY ZA SLUŽBY POSKYTOVANÉ ZA ÚPLATU
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Rozpočtový rok 2004 _BAR_ Rozpočtový rok 2003 _BAR_
— _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Příjmy za služby poskytované za úplatu.
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 6590000 _BAR_ 6415000 _BAR_ 5300072,— _BAR_
1 2 _BAR_ DŮCHODY A ODCHODNÉ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 6590000 _BAR_ 6415000 _BAR_ 5300072,— _BAR_
2 1 _BAR_ SPRÁVNÍ A LOGISTICKÉ PODPŮRNÉ ČINNOSTI _BAR_ 1395000 _BAR_ 1235000 _BAR_ 887820,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1395000 _BAR_ 1235000 _BAR_ 887820,— _BAR_
3 1 _BAR_ ŠÍŘENÍ INFORMACÍ A KOMUNIKAČNÍ ČINNOSTI _BAR_ 4530625 _BAR_ 4594030 _BAR_ 3532058,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 4530625 _BAR_ 4594030 _BAR_ 3532058,— _BAR_
4 1 _BAR_ PROJEKTY _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
5 _BAR_ REZERVNÍ FOND _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ VÝDAJE "PHARE" _BAR_ 300000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 12815625 _BAR_ 12244030 _BAR_ 9719950,— _BAR_
HLAVA 1
VÝDAJE SPOJENÉ SE ZAMĚSTNANCI PRACUJÍCÍMI PRO CENTRUM
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 1 1 _BAR_ Platy pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 4444500 _BAR_ 4170000 _BAR_ 3573600,— _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Rodinné přídavky pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 471000 _BAR_ 360000 _BAR_ 314600,— _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Příspěvky za práci v zahraničí a příspěvky na pobyt v zahraničí pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 630000 _BAR_ 586000 _BAR_ 501746,— _BAR_
1 1 1 4 _BAR_ Asistenční příspěvky pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 18500 _BAR_ 27000 _BAR_ 18500,— _BAR_
1 1 1 5 _BAR_ Příspěvky při narození a úmrtí pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 650,— _BAR_
1 1 1 6 _BAR_ Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 165000 _BAR_ 120000 _BAR_ 97004,— _BAR_
1 1 1 7 _BAR_ Příspěvky a výdaje v souvislosti s nástupcem zaměstnance do pracovního poměru, s ukončením pracovního poměru a s přeložením (cestovné, usídlení, znovuusídlení a přeložení, stěhování, dočasný denní příspěvek) pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 175000 _BAR_ 210000 _BAR_ 60900,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 5905000 _BAR_ 5474000 _BAR_ 4567000,— _BAR_
1 1 2 1 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 85000 _BAR_ 423900 _BAR_ 383250,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 2 — Celkem _BAR_ 85000 _BAR_ 423900 _BAR_ 383250,— _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ 375100 _BAR_ 265600,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 375100 _BAR_ 265600,— _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Smluvní pracovníci _BAR_ 545000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 545000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 5 1 _BAR_ Vnitrostátní a mezinárodní úředníci a zaměstnanci přechodně zaměstnaní v centru _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 5 2 _BAR_ Zaměstnanci centra přechodně zaměstnaní na pracovištích státní správy, mezinárodních organizací, veřejných nebo soukromých institucí a podniků _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 5 3 _BAR_ Externí pracovníci _BAR_ p.m. _BAR_ 18000 _BAR_ 51410,— _BAR_
1 1 5 4 _BAR_ Stážisté _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 18000 _BAR_ 51410,— _BAR_
1 1 6 1 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 155000 _BAR_ 140000 _BAR_ 119700,— _BAR_
1 1 6 2 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 40000 _BAR_ 36000 _BAR_ 31000,— _BAR_
1 1 6 3 _BAR_ Pojištění pro případ ztráty zaměstnání dočasných zaměstnanců _BAR_ 50000 _BAR_ 33000 _BAR_ 25500,— _BAR_
1 1 6 4 _BAR_ Vznik a zachování nároků na důchod pro dočasné zaměstnance _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 6 — Celkem _BAR_ 245000 _BAR_ 209000 _BAR_ 176200,— _BAR_
1 1 7 1 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ –290000 _BAR_ –240000 _BAR_ –255000,— _BAR_
1 1 7 2 _BAR_ Předběžná položka _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ –290000 _BAR_ –240000 _BAR_ –255000,— _BAR_
1 1 8 1 _BAR_ Přijímání nových zaměstnanců _BAR_ 40000 _BAR_ 75000 _BAR_ 24500,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 8 — Celkem _BAR_ 40000 _BAR_ 75000 _BAR_ 24500,— _BAR_
1 1 9 1 _BAR_ Školení _BAR_ 60000 _BAR_ 80000 _BAR_ 87112,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 60000 _BAR_ 80000 _BAR_ 87112,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 6590000 _BAR_ 6415000 _BAR_ 5300072,— _BAR_
1 2 1 1 _BAR_ Důchody a odchodné _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 1 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 2 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 6590000 _BAR_ 6415000 _BAR_ 5300072,— _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 1Platy a příspěvky pro dočasné a stálé zaměstnance
1 1 1 1Platy pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4444500 _BAR_ 4170000 _BAR_ 3573600,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 62, 67 a 68 tohoto řádu a oddíl I přílohy VII k tomuto řádu.
1 1 1 2Rodinné přídavky pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
471000 _BAR_ 360000 _BAR_ 314600,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na domácnost, příspěvků na vyživované děti a příspěvků na studium pro děti úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 1 3Příspěvky za práci v zahraničí a příspěvky na pobyt v zahraničí pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
630000 _BAR_ 586000 _BAR_ 501746,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 62 a 69 tohoto řádu a článek 4 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na expatriaci a na pobyt v zahraničí pro úředníky a dočasné zaměstnance.
1 1 1 4Asistenční příspěvky pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
18500 _BAR_ 27000 _BAR_ 18500,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména čl. 4 písm. a) přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí asistenčního příspěvku placeného dočasným zaměstnancům v kategorii C, kteří pracují jako písaři s použitím těsnopisu nebo písaři, operátoři dálnopisu, sazeči, výkonní tajemníci nebo hlavní tajemníci.
1 1 1 5Příspěvky při narození a úmrtí pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ 1000 _BAR_ 650,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 70, 74 a 75 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- paušálního příspěvku při narození dítěte
a v případě úmrtí úředníka:
- k výplatě plné mzdy zemřelého do konce třetího měsíce následujícího po měsíci, v němž došlo k úmrtí,
- nákladů na přepravu jeho ostatků do místa jeho původu.
1 1 1 6Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
165000 _BAR_ 120000 _BAR_ 97004,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 8 přílohy II k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních cestovních náhrad úředníků nebo dočasných zaměstnanců, jejich manželů/manželek a nezaopatřených dětí z místa výkonu jejich zaměstnání do místa jejich původu, a to v souladu s následujícími podmínkami:
- jedenkrát za kalendářní rok, je-li vzdálenost po železnici více než 50 km a méně než 725 km,
- dvakrát za kalendářní rok, je-li vzdálenost po železnici nejméně 725 kilometrů.
1 1 1 7Příspěvky a výdaje v souvislosti s nástupcem zaměstnance do pracovního poměru, s ukončením pracovního poměru a s přeložením (cestovné, usídlení, znovuusídlení a přeložení, stěhování, dočasný denní příspěvek) pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
175000 _BAR_ 210000 _BAR_ 60900,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 7 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů zaměstnanců (včetně jejich rodinných příslušníků) při nástupu do služebního poměru nebo při jeho ukončení.
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 5 a 6 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na usídlení pro zaměstnance, kteří jsou nuceni změnit bydliště při nástupu do funkce nebo kteří definitivně odcházejí z EDMC a znovu se usidlují na jiném místě.
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 9 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při přeložení na nové pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
Tato položka je určena k pokrytí denních příspěvků náležících zaměstnancům, kteří mohou prokázat, že byli nuceni změnit místo svého bydliště při nástupu do funkce (včetně přeložení).
1 1 2Platy a příspěvky pro pomocné zaměstnance
1 1 2 1Pomocní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
85000 _BAR_ 423900 _BAR_ 383250,— _BAR_
Poznámky
Podmínky pracovního poměru ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 3 a hlava III tohoto řádu.
1 1 3Platy a příspěvky pro pomocné pracovníky
1 1 3 1Místní zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 375100 _BAR_ 265600,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí platů (včetně přesčasů) a příspěvků zaměstnavatele na sociální zabezpečení místních zaměstnanců.
1 1 4Platy a příspěvky pro smluvní pracovníky
1 1 4 1Smluvní pracovníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
545000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Nový Služební řád připravovaný na období po květnu roku 2004.
1 1 5Výdaje na další pracovníky
1 1 5 1Vnitrostátní a mezinárodní úředníci a zaměstnanci přechodně zaměstnaní v centru
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na vnitrostátní úředníky nebo jiné experty dočasně vyslané nebo přechodně zaměstnané v centru nebo povolané ke krátkodobým konzultacím, zvláště pro zvýšení spolupráce s vnitrostátními úřady.
1 1 5 2Zaměstnanci centra přechodně zaměstnaní na pracovištích státní správy, mezinárodních organizací, veřejných nebo soukromých institucí a podniků
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí dočasného vyslání nebo přechodného zaměstnání úředníků centra ve vnitrostátních nebo mezinárodních pracovištích.
1 1 5 3Externí pracovníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ 18000 _BAR_ 51410,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí externích (občasných) pracovníků, zvláště písařů a telefonistů.
Využívání externích pracovníků je užitečné tehdy, kdy některé odbory potřebují pružně reagovat na potřeby ad hoc.
1 1 5 4Stážisté
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na zaměstnání stážistů.
1 1 6Systém sociálního zabezpečení
1 1 6 1Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
155000 _BAR_ 140000 _BAR_ 119700,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 72 tohoto řádu.
Pravidla pro zdravotní pojištění úředníků Evropských společenství, zejména článek 23 téchto pravide.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku zaměstnavatele (3,5 % ze základního platu), příspěvek zaměstnance činí 1,7 % ze základního platu.
1 1 6 2Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 36000 _BAR_ 31000,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 73 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvku zaměstnavatele na úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání (0,77 % ze základního platu),
- k takto vypočtené položce se přidávají další 2 % (což zvýší celkové procento na 0,7845), a to za účelem pokrytí dalších výdajů, které nejsou kryty pojištěním (článek 73 Služebního řádu).
1 1 6 3Pojištění pro případ ztráty zaměstnání dočasných zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
50000 _BAR_ 33000 _BAR_ 25500,— _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se mění Služební řád úředníků a Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst.
L 265, 8.10.1985, s. 1).
Tato položka je určena k pojištění dočasných zaměstnanců proti ztrátě zaměstnání.
1 1 6 4Vznik a zachování nároků na důchod pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 42 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí plateb prováděných centrem za dočasné zaměstnance za účelem zajištění vzniku a zachování nároků na důchod v jejich zemi původu.
1 1 7Položky určené k pokrytí dodatků k odměnám pro úředníky a ostatní zaměstnance
1 1 7 1Úpravy platů
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
–290000 _BAR_ –240000 _BAR_ –255000,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 64 a 65 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů vzniklých použitím koeficientů pro úpravu platů úředníků a dočasných zaměstnanců, jakož i pro náklady spojené s přesčasy.
1 1 7 2Předběžná položka
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 65 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na všechny úpravy platů schválené Radou během rozpočtového roku.
1 1 8Výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru
1 1 8 1Přijímání nových zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
40000 _BAR_ 75000 _BAR_ 24500,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 27 až 31 a 33 tohoto řádu a příloha VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů vynaložených v souvislosti s přijímáním nových zaměstnanců a zvláště nákladů na organizaci konkurzů.
1 1 9Školení, zvyšování kvalifikace a informace pro zaměstnance
1 1 9 1Školení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
60000 _BAR_ 80000 _BAR_ 87112,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména čl. 24 třetí odrážk tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí jazykových kurzů, vstupních školení pro nově nastupující pracovníky, kurzů pro další rozvoj kvalifikace zaměstnanců, rekvalifikací, kurzů používání moderních postupů, seminářů atd.
Dále tato položka pokrývá nákupy zařízení a dokumentace, jakož i honoráře konzultantů v organizačních věcech.
KAPITOLA 1 2 —DŮCHODY A ODCHODNÉ
1 2 1Důchody a odchodné
1 2 1 1Důchody a odchodné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí důchodů a odchodného (článek 1 9 0), nemocenského pojištění (článek 1 9 3), sociální pomoci pro osoby pobírající důchod Společenství (článek 1 9 6) a úprav důchodů a různé příspěvky (článek 1 9 9).
HLAVA 2
VÝDAJE NA PODPŮRNÉ ČINNOSTI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 1 1 1 _BAR_ Nájemné _BAR_ 364248 _BAR_ 226248 _BAR_ 32967,— _BAR_
2 1 1 2 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 42000 _BAR_ 40000 _BAR_ 30000,— _BAR_
2 1 1 3 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 89250 _BAR_ 85000 _BAR_ 78633,— _BAR_
2 1 1 4 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 92400 _BAR_ 88000 _BAR_ 71148,— _BAR_
2 1 1 5 _BAR_ Nabývání nemovitostí _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 1 1 6 _BAR_ Výstavba budov _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 1 1 7 _BAR_ Další výdaje na budovy _BAR_ 30000 _BAR_ 40000 _BAR_ 34468,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 1 — Celkem _BAR_ 617898 _BAR_ 479248 _BAR_ 247216,— _BAR_
2 1 2 1 _BAR_ Práce výpočetního střediska _BAR_ 415000 _BAR_ 379440 _BAR_ 294082,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 2 — Celkem _BAR_ 415000 _BAR_ 379440 _BAR_ 294082,— _BAR_
2 1 3 1 _BAR_ Pořizování nového nebo nahrazování starého technického zařízení a vybavení _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 1 3 2 _BAR_ Údržba, užití, opravy a pronájem technického zařízení a vybavení _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 1 3 3 _BAR_ Pořizování a nahrazování nábytku _BAR_ 5250 _BAR_ 5000 _BAR_ 4700,— _BAR_
2 1 3 4 _BAR_ Údržba, užívání, opravy a nájem nábytku _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 1 3 5 _BAR_ Pořizování nových a nahrazování starých vozidel _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 1 3 6 _BAR_ Údržba, užívání, opravy a nájem vozidel _BAR_ 10500 _BAR_ 10000 _BAR_ 7500,— _BAR_
2 1 3 7 _BAR_ Knihovní fond, nákupy knih _BAR_ 20000 _BAR_ 25000 _BAR_ 22991,— _BAR_
2 1 3 8 _BAR_ Předplatné novin, periodik a služeb zpravodajských agentur _BAR_ 21100 _BAR_ 27000 _BAR_ 29509,— _BAR_
2 1 3 9 _BAR_ Psací a kancelářské potřeby _BAR_ 55000 _BAR_ 70000 _BAR_ 47600,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 3 — Celkem _BAR_ 111850 _BAR_ 137000 _BAR_ 112300,— _BAR_
2 1 4 1 _BAR_ Bankovní a další finanční poplatky _BAR_ 30000 _BAR_ 30000 _BAR_ 32842,— _BAR_
2 1 4 2 _BAR_ Škody/soudní výdaje _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
2 1 4 3 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ 15750 _BAR_ 15000 _BAR_ 20000,— _BAR_
2 1 4 4 _BAR_ Stejnokroje a pracovní oděvy _BAR_ 2468 _BAR_ 2350 _BAR_ 2000,— _BAR_
2 1 4 5 _BAR_ Různé výdaje na interní schůze _BAR_ 7873 _BAR_ 8450 _BAR_ 10000,— _BAR_
2 1 4 6 _BAR_ Stěhování jednotlivých oddělení a s tím spojená manipulace _BAR_ _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
2 1 4 7 _BAR_ Poštovné a doručné _BAR_ 37025 _BAR_ 35262 _BAR_ 38020,— _BAR_
2 1 4 8 _BAR_ Telefon, telegraf, telex, televize _BAR_ 99750 _BAR_ 95000 _BAR_ 88000,— _BAR_
2 1 4 9 _BAR_ Další běžné správní výdaje _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 4 — Celkem _BAR_ 192866 _BAR_ 186062 _BAR_ 190862,— _BAR_
2 1 5 1 _BAR_ Restaurace a jídelny _BAR_ 13750 _BAR_ 15000 _BAR_ 14000,— _BAR_
2 1 5 2 _BAR_ Společenské styky mezi zaměstnanci _BAR_ 17500 _BAR_ 22500 _BAR_ 15360,— _BAR_
2 1 5 3 _BAR_ Střediska péče o děti předškolního věku a jesle _BAR_ 5136 _BAR_ 5750 _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 5 4 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 21000 _BAR_ 10000 _BAR_ 14000,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 5 — Celkem _BAR_ 57386 _BAR_ 53250 _BAR_ 43360,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 1395000 _BAR_ 1235000 _BAR_ 887820,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1395000 _BAR_ 1235000 _BAR_ 887820,— _BAR_
KAPITOLA 2 1 —SPRÁVNÍ A LOGISTICKÉ PODPŮRNÉ ČINNOSTI
2 1 1Investice do nemovitostí, nájem budov a související náklady
2 1 1 1Nájemné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
364248 _BAR_ 226248 _BAR_ 32967,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájemného za budovy nebo jejich části používané EDMC.
2 1 1 2Voda, plyn, elektřina a topení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
42000 _BAR_ 40000 _BAR_ 30000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí spotřeby vody, plynu a elektřiny a nákladů na topení.
2 1 1 3Úklid a údržba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
89250 _BAR_ 85000 _BAR_ 78633,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je mezi jiným určena k pokrytí výdajů nákladů na úklid prostorů (pravidelný úklid, nákup produktů pro údržbu, mytí, praní, chemické čištění apod.).
Tato položka rovněž zahrnuje náklady na údržbu zařízení a technického vybavení (výtahy, ústřední topení, klimatizace apod.).
2 1 1 4Bezpečnost a ostraha budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
92400 _BAR_ 88000 _BAR_ 71148,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na bezpečnost osob, budov a majetku, zvláště smluv na hlídání budov, nákup, nájem a údržbu protipožárního zařízení, obměnu vybavení úředníků a ostatních zaměstnanců, kteří jsou dobrovolnými hasiči, jakož i nákladů na provádění předepsaných prohlídek.
2 1 1 5Nabývání nemovitostí
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na nákup nemovitostí.
2 1 1 6Výstavba budov
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na výstavbu budov.
2 1 1 7Další výdaje na budovy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 40000 _BAR_ 34468,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu zařízení, úprav a oprav budov, jako jsou změny uspořádání příček, opatření na úspory energie, čištění odpadních vod, zámky a obnovy interiéru (koberce, malířské práce apod.), tesařské práce, zednické práce apod.
2 1 2Zpracování dat
2 1 2 1Práce výpočetního střediska
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
415000 _BAR_ 379440 _BAR_ 294082,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu, pronájmu, leasingu a údržby počítačového hardwaru, softwaru/softwarových balíků a dále spotřebního materiálu pro počítače.
2 1 3Movitý majetek a náklady s ním spojené
2 1 3 1Pořizování nového nebo nahrazování starého technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájmu faxů, fotokopírek a nejrůznějšího technického vybavení.
2 1 3 2Údržba, užití, opravy a pronájem technického zařízení a vybavení
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Pořizování nového zařízení a vybavení pod touto položkou je vázáno na podmínku odepsání (v souladu se schváleným postupem) těch zařízení a vybavení, která mají být nahrazena.
2 1 3 3Pořizování a nahrazování nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5250 _BAR_ 5000 _BAR_ 4700,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu nábytku.
2 1 3 4Údržba, užívání, opravy a nájem nábytku
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí údržby a oprav nábytku.
2 1 3 5Pořizování nových a nahrazování starých vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu vozidla bez DPH pro potřeby centra.
2 1 3 6Údržba, užívání, opravy a nájem vozidel
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
10500 _BAR_ 10000 _BAR_ 7500,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k nahrazování vozidel, výdajů na příležitostný pronájem vozidel, proplacení jízdného vozem taxislužby a všech výdajů vztahujících se na používání vozidel pro dopravní účely: pojištění, pohonné hmoty, náhradní díly a faktury za opravy.
2 1 3 7Knihovní fond, nákupy knih
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
20000 _BAR_ 25000 _BAR_ 22991,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu specializovaných publikací, ročenek, seznamů, slovníků apod.
2 1 3 8Předplatné novin, periodik a služeb zpravodajských agentur
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
21100 _BAR_ 27000 _BAR_ 29509,— _BAR_
Poznámky
Toto je poměrný odhad založený na číslech běžných u dalších institucí a odrážející specifické potřeby centra.
2 1 3 9Psací a kancelářské potřeby
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
55000 _BAR_ 70000 _BAR_ 47600,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupů papíru, obálek, kancelářských potřeb a produktů pro tiskárnu.
2 1 4Běžné správní výdaje
2 1 4 1Bankovní a další finanční poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
30000 _BAR_ 30000 _BAR_ 32842,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků a nákladů na připojení k mezibankovní telekomunikační síti.
2 1 4 2Škody/soudní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí předběžných soudních výdajů a služeb právníků nebo dalších expertů přizvaných centrem jako poradci.
2 1 4 3Různá pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
15750 _BAR_ 15000 _BAR_ 20000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pojištění sdružených rizik, pojištění proti krádeži, úrazového pojištění, občanskoprávní odpovědnosti, pojištění odpovědnosti účetních a správců zálohových účtů, pojištění pro přepravu cenin a pojištění pro zaměstnance obchodů a restaurací.
2 1 4 4Stejnokroje a pracovní oděvy
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2468 _BAR_ 2350 _BAR_ 2000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stejnokroje pro řidiče a poslíčky.
2 1 4 5Různé výdaje na interní schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
7873 _BAR_ 8450 _BAR_ 10000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je učena k pokrytí nákladů na občerstvení a jídlo podávané během interních schůzí.
2 1 4 6Stěhování jednotlivých oddělení a s tím spojená manipulace
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování a celkových nákladů na manipulaci týkající se zařízení, nábytku a kancelářských potřeb.
2 1 4 7Poštovné a doručné
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
37025 _BAR_ 35262 _BAR_ 38020,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí poštovného a doručného za obyčejnou korespondenci, zprávy a publikace, za balíky a další zásilky zasílané leteckou nebo pozemní poštou a za interní poštovní systém centra.
2 1 4 8Telefon, telegraf, telex, televize
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
99750 _BAR_ 95000 _BAR_ 88000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pronájem telefonních linek a na hovorné (pouze úřední hovory, neboť soukromé hovory jsou fakturovány), faxy, videokonference, přenos dat a nákup telefonních seznamů.
2 1 4 9Další běžné správní výdaje
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka zahrnuje správní výdaje, které nejsou pokryty jinými body v tomto článku.
2 1 5Sociální a zdravotnická infrastruktura a sociální péče
2 1 5 1Restaurace a jídelny
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
13750 _BAR_ 15000 _BAR_ 14000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na provoz restaurací, bufetů a jídelen a zejména smluv na údržbu zařízení.
2 1 5 2Společenské styky mezi zaměstnanci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
17500 _BAR_ 22500 _BAR_ 15360,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí:
- společenských a kulturních událostí,
- vyznamenání za dvacet odpracovaných let,
- dotací sportovním klubům a kulturním sdružením,
- dotací pro rodinná sdružení (jako pomoc pro zapojení rodin nových úředníků).
2 1 5 3Střediska péče o děti předškolního věku a jesle
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5136 _BAR_ 5750 _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku centra na náklady péče o děti jeho zaměstnanců.
2 1 5 4Lékařská služba
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
21000 _BAR_ 10000 _BAR_ 14000,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 59 tohoto řádu a článek 8 příloha II k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na každoroční lékařské prohlídky zaměstnanců.
HLAVA 3
VÝDAJE NA PROVOZNÍ ČINNOSTI A PROJEKTY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 1 1 1 _BAR_ Publikační činnost _BAR_ 850000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 893628,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 1 — Celkem _BAR_ 850000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 893628,— _BAR_
3 1 4 1 _BAR_ Projektové činnosti, které budou probíhat externě _BAR_ 86745 _BAR_ 171068 _BAR_ 184598,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 4 — Celkem _BAR_ 86745 _BAR_ 171068 _BAR_ 184598,— _BAR_
3 1 5 1 _BAR_ NFP činnosti Reitoxu _BAR_ 2625000 _BAR_ 2384000 _BAR_ 1650000,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 5 — Celkem _BAR_ 2625000 _BAR_ 2384000 _BAR_ 1650000,— _BAR_
3 1 6 1 _BAR_ Služební cesty _BAR_ 215952 _BAR_ 265034 _BAR_ 267589,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 6 — Celkem _BAR_ 215952 _BAR_ 265034 _BAR_ 267589,— _BAR_
3 1 7 1 _BAR_ Oficiální schůze _BAR_ 400000 _BAR_ 355000 _BAR_ 248242,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 7 — Celkem _BAR_ 400000 _BAR_ 355000 _BAR_ 248242,— _BAR_
3 1 8 1 _BAR_ Odborné schůze _BAR_ 347898 _BAR_ 413898 _BAR_ 284502,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 8 — Celkem _BAR_ 347898 _BAR_ 413898 _BAR_ 284502,— _BAR_
3 1 9 1 _BAR_ Výdaje na pohoštění a reprezentaci _BAR_ 5030 _BAR_ 5030 _BAR_ 3500,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 9 — Celkem _BAR_ 5030 _BAR_ 5030 _BAR_ 3500,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 4530625 _BAR_ 4594030 _BAR_ 3532058,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 4530625 _BAR_ 4594030 _BAR_ 3532058,— _BAR_
KAPITOLA 3 1 —ŠÍŘENÍ INFORMACÍ A KOMUNIKAČNÍ ČINNOSTI
3 1 1Publikační činnost
3 1 1 1Publikační činnost
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
850000 _BAR_ 1000000 _BAR_ 893628,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je zvláště určena na pokrytí nákladů na:
- publikace požadované ve Smlouvách nebo v nařízeních Rady,
- periodika, úřední publikace a záznamy,
- brožury a publikace přinášející technické a vědecké poznatky,
- překlad publikací monitorovacího centra,
- podpora monitorovacího centra prostřednictvím šíření informací o jeho činnosti v řadách odborné veřejnosti a mezi příslušnými orgány veřejné moci.
3 1 4Projektové činnosti, které budou probíhat externě
3 1 4 1Projektové činnosti, které budou probíhat externě
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
86745 _BAR_ 171068 _BAR_ 184598,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na specializované studie, které jsou smluvně zadány expertům nebo konzultantům a které by nemohlo centrum zpracovat samo, neboť mu k tomu chybí vhodní pracovníci.
3 1 5Projekt týkající se činností Reitox
3 1 5 1NFP činnosti Reitoxu
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2625000 _BAR_ 2384000 _BAR_ 1650000,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí přímé podpory pro národní kontaktní místa sítě Reitox.
3 1 6Služební cesty
3 1 6 1Služební cesty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
215952 _BAR_ 265034 _BAR_ 267589,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na dopravu, výplatu denních příspěvků, vedlejších nebo mimořádných výdajů, které vznikly oprávněným pracovníkům ve služebním zájmu a v souladu s ustanoveními Služebního řádu úředníků Evropských společenství.
3 1 7Oficiální schůze
3 1 7 1Oficiální schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
400000 _BAR_ 355000 _BAR_ 248242,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, stravného a nečekaných výdajů expertů a dalších osob, zvláště členů správní rady, vědeckého výboru a sítě Reitox, kteří se mají účastnit jednání výborů, studijních a pracovních skupin.
Tato položka rovněž pokrývá vedlejší náklady vynaložené v souvislosti s organizováním těchto jednání v případech, kdy nemohou být pokryty existující infrastrukturou.
3 1 8Odborné schůze
3 1 8 1Odborné schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
347898 _BAR_ 413898 _BAR_ 284502,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na organizaci neoficiálních schůzí a na účast na nich.
3 1 9Výdaje na pohoštění a reprezentaci
3 1 9 1Výdaje na pohoštění a reprezentaci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5030 _BAR_ 5030 _BAR_ 3500,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí úhrady výdajů, které vznikly oprávněným úředníkům při zastupování zájmů centra v rámci rozsahu jeho působnosti.
HLAVA 4
VÝDAJE NA PROVÁDĚNÍ ZVLÁŠTNÍCH PROJEKTŮ FINANCOVANÝCH ZE ZVLÁŠTNÍCH DOTACÍ
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4 1 1 _BAR_ Projektové činnosti, které budou probíhat externě _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
4 1 2 _BAR_ Projekt týkající se činností Reitox _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
4 1 3 _BAR_ Schůze spojené s projektem _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
4 1 4 _BAR_ Mise spojené s projektem _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 4 1 — CELKEM _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
KAPITOLA 4 1 —PROJEKTY
4 1 1Projektové činnosti, které budou probíhat externě
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na specializované studie, které jsou smluvně zadány expertům nebo konzultantům a které by nemohlo centrum zpracovat samo, neboť mu k tomu chybí vhodní pracovníci.
4 1 2Projekt týkající se činností Reitox
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí přímé podpory pro národní kontaktní místa sítě Reitox.
4 1 3Schůze spojené s projektem
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na organizaci neoficiálních schůzí a na účast na na nich.
4 1 4Mise spojené s projektem
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na dopravu, výplatu denních příspěvků, vedlejších nebo mimořádných výdajů, které vznikly oprávněným pracovníkům ve služebním zájmu a v souladu s ustanoveními Služebního řádu úředníků Evropských společenství.
HLAVA 5
REZERVNÍ FOND
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
VÝDAJE PHARE
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
_BAR_ Celkem _BAR_ — _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 300000 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
HlavaKapitola _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 34200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 34200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 _BAR_ SPRÁVNÍ A LOGISTICKÉ PODPŮRNÉ ČINNOSTI _BAR_ 6400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 6400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 _BAR_ ŠÍŘENÍ INFORMACÍ A KOMUNIKAČNÍ ČINNOSTI _BAR_ 259400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 259400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 300000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
HLAVA 1
VÝDAJE SPOJENÉ SE ZAMĚSTNANCI PRACUJÍCÍMI PRO CENTRUM
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1 1 1 1 _BAR_ Platy pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 25000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Rodinné přídavky pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 5000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Příspěvky za práci v zahraničí a příspěvky na pobyt v zahraničí pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 1000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 4 _BAR_ Asistenční příspěvky pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ 1200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 5 _BAR_ Příspěvky při narození a úmrtí pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 6 _BAR_ Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 1 7 _BAR_ Příspěvky a výdaje v souvislosti s nástupcem zaměstnance do pracovního poměru, s ukončením pracovního poměru a s přeložením (cestovné, usídlení, znovuusídlení a přeložení, stěhování, dočasný denní příspěvek) pro dočasné a stálé zaměstnance _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 32200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Smluvní pracovníci _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 6 1 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 1000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 6 2 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 500 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 6 3 _BAR_ Pojištění pro případ ztráty zaměstnání dočasných zaměstnanců _BAR_ 500 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 6 4 _BAR_ Vznik a zachování nároků na důchod pro dočasné zaměstnance _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 6 — Celkem _BAR_ 2000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 34200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 34200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 1Platy a příspěvky pro dočasné a stálé zaměstnance
1 1 1 1Platy pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
25000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 62, 67 a 68 tohoto řádu a oddíl I přílohy VII k tomuto řádu.
1 1 1 2Rodinné přídavky pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
5000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na domácnost, příspěvků na vyživované děti a příspěvků na studium pro děti úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 1 3Příspěvky za práci v zahraničí a příspěvky na pobyt v zahraničí pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 62 a 69 tohoto řádu a článek 4 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na expatriaci a na pobyt v zahraničí pro úředníky a dočasné zaměstnance.
1 1 1 4Asistenční příspěvky pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména čl. 4 písm. a) přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí asistenčního příspěvku placeného dočasným zaměstnancům v kategorii C, kteří pracují jako písaři s použitím těsnopisu nebo písaři, operátoři dálnopisu, sazeči, výkonní tajemníci nebo hlavní tajemníci.
1 1 1 5Příspěvky při narození a úmrtí pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropského společenství, zejména články 70, 74 a 75 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- paušálního příspěvku při narození dítěte
a v případě úmrtí úředníka:
- k výplatě plné mzdy zemřelého do konce třetího měsíce následujícího po měsíci, v němž došlo k úmrtí,
- nákladů na přepravu jeho ostatků do místa jeho původu.
1 1 1 6Roční cestovní výdaje z místa výkonu zaměstnání do místa původu pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 8 přílohy II k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních cestovních náhrad úředníků nebo dočasných zaměstnanců, jejich manželů/manželek a nezaopatřených dětí z místa výkonu jejich zaměstnání do místa jejich původu, a to v souladu s následujícími podmínkami:
- jedenkrát za kalendářní rok, je-li vzdálenost po železnici více než 50 km a méně než 725 km,
- dvakrát za kalendářní rok, je-li vzdálenost po železnici nejméně 725 kilometrů.
1 1 1 7Příspěvky a výdaje v souvislosti s nástupcem zaměstnance do pracovního poměru, s ukončením pracovního poměru a s přeložením (cestovné, usídlení, znovuusídlení a přeložení, stěhování, dočasný denní příspěvek) pro dočasné a stálé zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 7 přílohy VII k tomuto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů zaměstnanců (včetně jejich rodinných příslušníků) při nástupu do služebního poměru nebo při jeho ukončení.
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 5 a 6 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na usídlení pro zaměstnance, kteří jsou nuceni změnit bydliště při nástupu do funkce nebo kteří definitivně odcházejí z EDMC a znovu se usidlují na jiném místě.
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 20 a 71 tohoto řádu a článek 9 přílohy VII tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování zaměstnanců, kteří jsou nuceni změnit bydliště a usídlit se na jiném místě při nástupu do funkce nebo při přeložení na nové pracoviště nebo při definitivním ukončení služebního poměru.
Tato položka je určena k pokrytí denních příspěvků náležících zaměstnancům, kteří mohou prokázat, že byli nuceni změnit místo svého bydliště při nástupu do funkce (včetně přeložení).
1 1 4Platy a příspěvky pro smluvní pracovníky
1 1 4 1Smluvní pracovníci
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Nový Služební řád připravovaný na období po květnu roku 2004.
1 1 6Systém sociálního zabezpečení
1 1 6 1Zdravotní pojištění
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
1000 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 72 tohoto řádu.
Pravidla pro zdravotní pojištění úředníků Evropských společenství, zejména článek 23 těchto pravidel.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku zaměstnavatele (3,5 % ze základního platu), příspěvek zaměstnance činí 1,7 % ze základního platu.
1 1 6 2Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména článek 73 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí:
- příspěvku zaměstnavatele na úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání (0,77 % ze základního platu),
- k takto vypočtené položce se přidávají další 2 % (což zvýší celkové procento na 0,7845), a to za účelem pokrytí dalších výdajů, které nejsou kryty pojištěním (článek 73 Služebního řádu).
1 1 6 3Pojištění pro případ ztráty zaměstnání dočasných zaměstnanců
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
500 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ESUO, EHS, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se mění Služební řád úředníků a Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst.
L 265, 8.10.1985, s. 1).
Tato položka je určena k pojištění dočasných zaměstnanců proti ztrátě zaměstnání.
1 1 6 4Vznik a zachování nároků na důchod pro dočasné zaměstnance
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, zejména článek 42 tohoto řádu.
Tato položka je určena k pokrytí plateb prováděných centrem za dočasné zaměstnance za účelem zajištění vzniku a zachování nároků na důchod v jejich zemi původu.
HLAVA 2
VÝDAJE NA PODPŮRNÉ ČINNOSTI
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2 1 2 1 _BAR_ Práce výpočetního střediska _BAR_ 4000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 2 — Celkem _BAR_ 4000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
2 1 4 1 _BAR_ Bankovní a další finanční poplatky _BAR_ 2400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 4 — Celkem _BAR_ 2400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 6400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 6400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 2 1 —SPRÁVNÍ A LOGISTICKÉ PODPŮRNÉ ČINNOSTI
2 1 2Zpracování dat
2 1 2 1Práce výpočetního střediska
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
4000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu, pronájmu, leasingu a údržby počítačového hardwaru, softwaru/softwarových balíků a dále spotřebního materiálu pro počítače.
2 1 4Běžné správní výdaje
2 1 4 1Bankovní a další finanční poplatky
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
2400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí bankovních poplatků a nákladů na připojení k mezibankovní telekomunikační síti.
HLAVA 3
VÝDAJE NA PROVOZNÍ ČINNOSTI A PROJEKTY
ČlánekBod _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
3 1 1 1 _BAR_ Publikační činnost _BAR_ 80000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 1 — Celkem _BAR_ 80000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 4 1 _BAR_ Projektové činnosti, které budou probíhat externě _BAR_ 67200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 4 — Celkem _BAR_ 67200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 6 1 _BAR_ Služební cesty _BAR_ 24000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 6 — Celkem _BAR_ 24000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
3 1 8 1 _BAR_ Odborné schůze _BAR_ 88200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 8 — Celkem _BAR_ 88200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 259400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 259400 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 300000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
KAPITOLA 3 1 —ŠÍŘENÍ INFORMACÍ A KOMUNIKAČNÍ ČINNOSTI
3 1 1Publikační činnost
3 1 1 1Publikační činnost
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
80000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je zvláště určena na pokrytí nákladů na:
- publikace požadované ve Smlouvách nebo v nařízeních Rady,
- periodika, úřední publikace a záznamy,
- brožury a publikace přinášející technické a vědecké poznatky,
- překlad publikací monitorovacího centra,
- podpora monitorovacího centra prostřednictvím šíření informací o jeho činnosti v řadách odborné veřejnosti a mezi příslušnými orgány veřejné moci.
3 1 4Projektové činnosti, které budou probíhat externě
3 1 4 1Projektové činnosti, které budou probíhat externě
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
67200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na specializované studie, které jsou smluvně zadány expertům nebo konzultantům a které by nemohlo centrum zpracovat samo, neboť mu k tomu chybí vhodní pracovníci.
3 1 6Služební cesty
3 1 6 1Služební cesty
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
24000 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na dopravu, výplatu denních příspěvků, vedlejších nebo mimořádných výdajů, které vznikly oprávněným pracovníkům ve služebním zájmu a v souladu s ustanoveními Služebního řádu úředníků Evropských společenství.
3 1 8Odborné schůze
3 1 8 1Odborné schůze
Položky 2005 _BAR_ Položky 2004 _BAR_ Plnění 2003 _BAR_
88200 _BAR_ — _BAR_ 0,— _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na organizaci neoficiálních schůzí a na účast na nich.
--------------------------------------------------
Přehled stavu zaměstnanců
Zařazení a třida _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_
Obsazené pracovní pozice _BAR_ Schválené pracovní pozice _BAR_ Schválené pracovní pozice _BAR_
Trvalé _BAR_ Dočasné _BAR_ Trvalé _BAR_ Dočasné _BAR_ Trvalé _BAR_ Dočasné _BAR_
A*16 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*15 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
A*13 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*12 _BAR_ 1 _BAR_ 5 _BAR_ 2 _BAR_ 7 _BAR_ 2 _BAR_ 7 _BAR_
A*11 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_
A*10 _BAR_ 2 _BAR_ 12 _BAR_ 2 _BAR_ 10 _BAR_ 2 _BAR_ 12 _BAR_
A*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
A*8 _BAR_ _BAR_ 8 _BAR_ _BAR_ 11 _BAR_ _BAR_ 10 _BAR_
A*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
A*6 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
A*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem A* _BAR_ 6 _BAR_ 30 _BAR_ 10 _BAR_ 38 _BAR_ 10 _BAR_ 38 _BAR_
B*11 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
B*10 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*9 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
B*8 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
B*7 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_ _BAR_ 4 _BAR_
B*6 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 3 _BAR_
B*5 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
B*4 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_
B*3 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem B* _BAR_ 2 _BAR_ 13 _BAR_ 4 _BAR_ 14 _BAR_ 4 _BAR_ 14 _BAR_
C*7 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
C*6 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_
C*5 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
C*4 _BAR_ _BAR_ 2 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_ _BAR_ 3 _BAR_
C*3 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_
C*2 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
C*1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_ 1 _BAR_ _BAR_
Celkem C* _BAR_ 2 _BAR_ 8 _BAR_ 3 _BAR_ 8 _BAR_ 3 _BAR_ 8 _BAR_
D*5 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
D*4 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
D*3 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
D*2 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Celkem D* _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 10 _BAR_ 51 _BAR_ 17 _BAR_ 60 _BAR_ 17 _BAR_ 60 _BAR_
Celkový součet _BAR_ 61 _BAR_ 77 _BAR_ 77 _BAR_
--------------------------------------------------
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl III — Komise (SEK(2004)1181 — C6-0012/2005 — 2004/2040(DEC) — SEK(2004)1182 — C6-0013/2005 — 2004/2040(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 [1],
- s ohledem na závěrečný účet Evropských společenství — rozpočtový rok 2003 — svazek I — konsolidované zprávy o provádění rozpočtu a konsolidované finanční výkazy (SEK(2004)1181 — C6-0012/2005, SEK(2004)1182 — C6-0013/2005) [2],
- s ohledem na zprávu Komise o opatřeních navazujících na rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2002 (KOM(2004)0648 — C6-0126/2004),
- s ohledem na výroční zprávu pro orgán udělující absolutorium o interních auditech provedených v roce 2003 (KOM(2004)0740),
- s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2003 [3] a na jeho zvláštní zprávy, k nimž jsou připojeny odpovědi orgánů, u nichž byl audit proveden,
- s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES [4],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (C6-0077/2005),
- s ohledem na články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a na články 179a a 180b Smlouvy Euratom,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5], zejména na jeho články 145, 146 a 147,
- s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [6],
- s ohledem na článek 70 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a na stanoviska ostatních dotčených výborů (A6-0070/2005),
A. vzhledem k tomu, že podle článku 274 Smlouvy o ES provádí Komise rozpočet na vlastní odpovědnost, v souladu se zásadami řádného finančního hospodaření,
1. uděluje Komisi absolutorium za provedení souhrnného rozpočtu Evropských společenství v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a usnesení, které je jeho nedílnou součástí, Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropské investiční bance a národním a regionálním auditorským orgánům členských států a aby zajistil zveřejnění těchto textů
2.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o účetní závěrce, která se týká provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl III — Komise (SEK(2004)1181 — C6-0012/2005 — 2004/2040(DEC) — (SEK(2004)1182 — C6-0013/2005 — 2004/2040(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 [1],
- s ohledem na závěrečný účet Evropských společenství — rozpočtový rok 2003 — svazek I — konsolidované zprávy o provádění rozpočtu a konsolidované finanční výkazy (SEK(2004)1181 — C6-0012/2005, SEK(2004)1182 — C6-0013/2005) [2],
- s ohledem na zprávu Komise o opatřeních navazujících na rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 2002 (KOM(2004)0648 — C6-0126/2004),
- s ohledem na výroční zprávu pro orgán udělující absolutorium o interních auditech provedených v roce 2003 (KOM(2004)0740),
- s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora za rok 2003 [3] a na jeho zvláštní zprávy, k nimž jsou připojeny odpovědi orgánů, u nichž byl audit proveden,
- s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES [4],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (C6-0077/2005),
- s ohledem na články 274, 275 a 276 Smlouvy o ES a na články 179a a 180b Smlouvy Euratom,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5], zejména na jeho články 145, 146 a 147,
- s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [6],
- s ohledem na článek 70 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a na stanoviska ostatních dotčených výborů (A6-0070/2005),
A. vzhledem k tomu, že podle článku 275 Smlouvy o ES je Komise odpovědná za předložení závěrečného účtu,
1. schvaluje účetní závěrku v souvislosti s provedením souhrnného rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropské investiční bance a národním a regionálním auditorským orgánům členských států a aby zajistil zveřejnění těchto textů
1.
Rozhodnuntí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl I — Evropský parlament (C6-0015/2005 — 2004/2041(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 [1],
- s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a na rozvahu za rozpočtový rok 2003 (C6-0015/2005),
- s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 a na odpovědi orgánů [2],
- s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které poskytl Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES [3],
- s ohledem na článek 275 Smlouvy o ES a článek 179a Smlouvy Euratom,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
- s ohledem na čl. 147 odst. 1 finančního nařízení ze dne 25. června 2002, podle kterého musí každý orgán Společenství učinit všechna vhodná opatření, kterými bude reagovat na připomínky připojené k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu,
- s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5],
- s ohledem na článek 71 a na čl. 74 odst. 3 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0063/2005),
A. vzhledem k tomu, že v odstavci 9.15 své výroční zprávy za rozpočtový rok 2003 Účetní dvůr shledal, že pokud jde o Evropský parlament "byly kontrolované transakce v zásadě zákonné a řádné",
B. vzhledem k tomu, že finanční nařízení ze dne 25. června 2002 a jednací řád Parlamentu v pozměněném znění ze dne 23. října 2002 platí s účinností od 1. ledna 2003 pro procesní pravidla, kterými se řídí postup udělování absolutoria,
C. vzhledem k tomu, že jednací řád Parlamentu byl dne 23. října 2002 změněn v tom smyslu, že absolutorium se uděluje předsedovi, a nikoli generálnímu tajemníkovi,
1. uděluje předsedovi Parlamentu absolutorium za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvou, Účetnímu dvoru a Veřejnému ochránci práv a aby zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl II — Rada (C6-0016/2005 — 2004/2042(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 [1],
- s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a rozvahu na rozpočtový rok 2003 (C6-0016/2005),
- s ohledem na výroční zprávu Evropského účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 a odpovědi orgánů [2],
- s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES [3],
- s ohledem na zprávu Rady o interním auditu za rok 2003,
- s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 275 a 276 Smlouvy o ES,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č.1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 50, čl. 86 odst. 4 a články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
- s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5],
- s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0066/2005),
1. uděluje generálnímu tajemníkovi Rady absolutorium za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Veřejnému ochránci práv a aby zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl IV — Soudní dvůr (C6-0017/2005 — 2004/2043(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 [1],
- s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a rozvahu na rozpočtový rok 2003 (C6-0017/2005),
- s ohledem na výroční zprávu Evropského účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 a odpovědi orgánů [2],
- s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES [3],
- s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 275 a 276 Smlouvy o ES,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č.1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 50, čl. 86 odst. 4 a články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
- s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5],
- s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0066/2005),
1. uděluje kancléři Soudního dvora absolutorium za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Veřejnému ochránci práv a aby zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl V — Účetní dvůr (C6-0018/2005 — 2004/2044(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 [1],
- s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a rozvahu na rozpočtový rok 2003 (C6-0018/2005),
- s ohledem na výroční zprávu Evropského účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 a odpovědi orgánů [2],
- s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES [3],
- s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 275 a 276 Smlouvy o ES,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č.1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 50, čl. 86 odst. 4 a články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
- s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5],
- s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0066/2005),
1. uděluje Účetnímu dvoru v jeho pozici schvalujícího úředníka absolutorium za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Veřejnému ochránci práv a aby zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl VI — Evropský hospodářský a sociální výbor (C6-0019/2005 — 2004/2045(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 [1],
- s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a rozvahu na rozpočtový rok 2003 (C6-0019/2005),
- s ohledem na výroční zprávu Evropského účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 a odpovědi orgánů [2],
- s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES [3],
- s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 275 a 276 Smlouvy o ES,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č.1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 50, čl. 86 odst. 4 a články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
- s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5],
- s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0066/2005),
1. uděluje generálnímu tajemníkovi Evropského hospodářského a sociálního výboru absolutorium za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Veřejnému ochránci práv a aby zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl VII — Výbor regionů (C6-0020/2005 — 2004/2046(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 [1],
- s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a rozvahu na rozpočtový rok 2003 (C6-0020/2005),
- s ohledem na výroční zprávu Evropského účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 a odpovědi orgánů [2],
- s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které předložil Účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES [3],
- s ohledem na čl. 272 odst. 10 a články 275 a 276 Smlouvy o ES,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č.1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 50, čl. 86 odst. 4 a články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
- s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5],
- s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0066/2005),
1. uděluje generálnímu tajemníkovi Výboru regionů absolutorium za provedení rozpočtu v rozpočtovém rok 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Veřejnému ochránci práv a aby zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria za provedení souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2003, Oddíl VIII — Veřejný ochránce práv (C6-0021/2005 — 2004/2047(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2003 [1]
- s ohledem na výkaz příjmů a výdajů a rozvahu na rozpočtový rok 2003 (C6-0021/2005),
- s ohledem na výroční zprávu Evropského účetního dvora týkající se rozpočtového roku 2003 a odpovědi orgánů [2],
- s ohledem na prohlášení o věrohodnosti účetnictví a o právnosti a řádnosti souvisejících operací, které poskytl Evropský účetní dvůr podle článku 248 Smlouvy o ES [3],
- s ohledem na čl. 272 odst. 10, články 275 a 276 Smlouvy o ES,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euroatom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 50, čl. 86 odst. 4 a články 145, 146 a 147 tohoto nařízení,
- s ohledem na finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [5],
- s ohledem na článek 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0066/2005),
1. uděluje Veřejnému ochránci práv absolutorium za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Veřejnému ochránci práv a zajistil jeho zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria řediteli Evropské agentury pro obnovu za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0216/2004 — C6-0235/2004 — 2004/2051(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření závěrečných účtů Evropské agentury pro obnovu za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi agentury [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6864/2005 — C6-0076/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této Smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], a zejména na článek 185 tohoto nařízení a na nařízení Rady (ES) č. 1646/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu, a zejména na článek 8 tohoto nařízení [3],
- s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002, o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a na stanovisko Výboru pro zahraniční věci (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium řediteli Evropské agentury pro obnovu za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení řediteli Evropské agentury pro obnovu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0207/2004 — C6-0226/2004 — 2004/2050(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi střediska [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6858/2005 — C6-0075/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této Smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], a zejména na článek 185 tohoto nařízení a na nařízení Rady (ES) č. 1655/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (EHS) č. 337/75 o zřízení Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání a zrušuje nařízení (EHS) č. 1416/76 [3], a zejména na článek 12a tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení řediteli Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria řediteli Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0208/2004 — C6-0227/2004 — 2004/2060(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi nadace [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6854/2005 — C6-0074/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2] a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Rady (ES) č. 1649/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1365/75 o zřízení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek a zrušuje nařízení (EHS) č. 1417/76 [3] a zejména na článek 16 tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002, o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4] a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium řediteli Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení řediteli Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria výkonnému řediteli Evropské agentury pro životní prostředí za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0209/2004 — C6-0228/2004 — 2004/2053(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro životní prostředí za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi agentury [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6852/2005 — C6-0073/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2] a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1641/2003 ze dne 22. července 2003, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 1210/90 o zřízení Evropské agentury pro životní prostředí a Evropské informační a pozorovací sítě pro životní prostředí [3] a zejména na článek 13 tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002, o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4] a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a na stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium výkonnému řediteli Evropské agentury pro životní prostředí za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení výkonnému řediteli Evropské agentury pro životní prostředí, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutín Evropského parlamentu o udělení absolutoria řediteli Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0213/2004 — C6-0232/2004 — 2004/2061(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnos a zdraví při práci za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi agentury [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6851/2005 — C6-0069/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2] a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Rady (ES) č. 1654/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 2062/94 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci [3] a zejména na článek 14 tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002, o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4] a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium řediteli Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, za provedení rozpočtu za rozpočtový rok 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení řediteli Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jeho zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria výkonnému řediteli Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0212/2004 — C6-0231/2004 — 2004/2056(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi agentury [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6860/2005 — C6-0070/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2] a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Rady (ES) č. 1647/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2309/93, kterým se stanoví postupy Společenství pro registraci a dozor nad humánními a veterinárními léčivými přípravky a zřizuje Evropská agentura pro hodnocení léčivých přípravků [3] a zejména na článek 57a tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002, o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4] a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a na stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium výkonnému řediteli Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků za provedení rozpočtu za rozpočtový rok 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení výkonnému řediteli Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria řediteli Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0214/2004 — C6-0233/2004 — 2004/2062(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi střediska [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6859/2005 — C6-0068/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2] a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Rady (ES) č. 1645/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 2965/94 o zřízení Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie [3] a zejména na článek 14 tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002, o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4] a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium řediteli Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení řediteli Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria správnímu řediteli Eurojustu za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0220/2004 — C6-0239/2004 — 2004/2063(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Eurojustu za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi Eurojustu [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6856/2005 — C6-0063/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na rozhodnutí Rady 2003/659/SVV ze dne 18. června 2003, kterým se mění rozhodnutí 2002/187/SVV o zřízení Evropské jednotky pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem posílení boje proti závažné trestné činnosti [3], zejména na článek 36 tohoto rozhodnutí,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0074/2005);
1. uděluje absolutorium správnímu řediteli Eurojustu za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení správnímu řediteli Eurojustu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria řediteli Evropské nadace odborného vzdělávání za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0210/2004 — C6-0229/2004 — 2004/2058(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské nadace odborného vzdělávání za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi nadace [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6853/1/2005 — C6-0072/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Rady (ES) č. 1648/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (EHS) č. 1360/90 o zřízení Evropské nadace odborného vzdělávání [3], a zejména na článek 11 tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium řediteli Evropské nadace odborného vzdělávání za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení řediteli Evropské nadace odborného vzdělávání, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria řediteli Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0211/2004 — C6-0230/2004 — 2004/2055(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi centra [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6862/2005 — C6-0071/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Rady (ES) č. 1651/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (EHS) č. 302/93 o zřízení Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost [3], a zejména na článek 11a tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium řediteli Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost za provedení rozpočtu centra v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení řediteli Evropského monitorovacího centra pro drogy a drogovou závislost, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoriu řediteli Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0215/2004 — C6-0234/2004 — 2004/2059(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi střediska [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6861/2005 — C6-0067/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Rady (ES) č. 1652/2003 ze dne 18. června 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 1035/97 o zřízení Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie [3], a zejména na článek 12a tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4], a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium řediteli Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení řediteli Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria výkonnému řediteli Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0217/2004 — C6-0236/2004 — 2004/2054(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi úřadu [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6857/2005 — C6-0066/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení (ES) č. 1642/2003 ze dne 22. července 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 178/2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje Evropský úřad pro bezpečnost potravin [3] a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin, a zejména na článek 44 tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4] a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium výkonnému řediteli Evropského úřadu pro bezpečnost potravin za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení výkonnému řediteli Evropského úřadu pro bezpečnost potravin, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0218/2004 — C6-0237/2004 — 2004/2057(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro námořní bezpečnost za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi agentury [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6855/2005 — C6-0065/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1644/2003 ze dne 22. července 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002 o zřízení Evropské agentury pro námořní bezpečnost [3], a zejména na článek 19 tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4] a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení výkonnému řediteli Evropské agentury pro námořní bezpečnost, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a zajistil jejich zveřejnění
1.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o udělení absolutoria výkonnému řediteli Evropské agentury pro bezpečnost letectví za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003 (N6-0219/2004 — C6-0238/2004 — 2004/2052(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu Účetního dvora o ověření roční účetní závěrky Evropské agentury pro bezpečnost letectví za rozpočtový rok 2003, spolu s odpověďmi agentury [1],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6863/2005 — C6-0064/2005),
- s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 276 této smlouvy,
- s ohledem na nařízení rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2] a zejména na článek 185 tohoto nařízení, a na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1643/2003 ze dne 22. července 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 1592/2002 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví [3], a zejména na článek 49 tohoto nařízení,
- s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [4] a zejména na článek 94 nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002,
- s ohledem na články 70 a 71 a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu (A6-0074/2005),
1. uděluje absolutorium výkonnému řediteli Evropské agentury pro bezpečnost letectví za provedení rozpočtu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení výkonnému řediteli Evropské agentury pro bezpečnost letectví, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru a aby zajistil jejich zveřejnění
Rozhodnutí Evropského parlamentu
ze dne 12. dubna 2005
o udělení absolutoria Komisi za provedení rozpočtu 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu v rozpočtovém roce 2003
(2005/552/ES)
EVROPSKÝ PARLAMENT,
- s ohledem na zprávu o následných akcích po udělení absolutoria za rok 2002 (KOM(2004) 0648 – C6-0126/2004),
- s ohledem na rozvahy a účetní závěrky 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2003 (KOM(2004) 0667 – C6-0165/2004),
- s ohledem na zprávu o finančním řízení 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu za rok 2003 (SEK(2004) 1271),
- s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o činnosti 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2003, doplněnou odpověďmi institucí [1],
- s ohledem na prohlášení Účetního dvora o věrohodnosti účetnictví Evropského rozvojového fondu [2],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6865/2005 – C6-0078/2005, 6866/2005 – C6-0079/2005, 6867/2005 – C6-0080/2005, 6868/2005 – C6-0081/2005),
- s ohledem na článek 33 interní dohody ze dne 20. prosince 1995 uzavřené mezi zástupci vlád členských států, kteří se sešli v rámci Rady, k financování a správě pomoci Společenství podle druhého finančního protokolu ke čtvrté úmluvě mezi AKT a ES [3],
- s ohledem na článek 32 interní dohody ze dne 18. září 2000 uzavřené mezi zástupci vlád členských států, kteří se sešli v rámci Rady, k financování a správě pomoci Společenství podle finančního protokolu k dohodě o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, která byla uzavřena v beninském Cotonou dne 23. června 2000, a k přidělování finanční pomoci pro zámořské země a území, na něž se vztahuje část IV Smlouvy o ES [4],
- s ohledem na článek 276 Smlouvy o ES,
- s ohledem na článek 74 finančního nařízení ze dne 16. června 1998, které se vztahuje na spolupráci v oblasti financování rozvoje podle čtvrté úmluvy mezi AKT a ES [5],
- s ohledem na článek 119 finančního nařízení ze dne 27. března 2003, které se vztahuje na 9. Evropský rozvojový fond [6],
- s ohledem na články 70 a 71 (třetí odrážka) a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro rozvoj (A6-0069/2005),
A. vzhledem k tomu, že ve svém prohlášení o věrohodnosti účtů Evropských rozvojových fondů Účetní dvůr uvádí, že až na některé výjimky účty za rozpočtový rok 2003 odpovídají příjmům a výdajům v tomto rozpočtovém roce a finanční situaci na konci roku 2003;
B. vzhledem k tomu, že jsou závěry Účetního dvora ohledně legálnosti a řádnosti provedených transakcí založeny mimo jiné na auditu vybraných transakcí;
C. vzhledem k tomu, že se Účetní dvůr na základě prověřené dokumentace domnívá, že příjmy zaznamenané v účtech a částky přidělené na placení závazků ERF jsou ve svém souhrnu legální a řádné;
1. uděluje Komisi absolutorium za provedení rozpočtu 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu v rozpočtovém roce 2003;
2. uvádí své připomínky v doprovodném usnesení;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí a doprovodné usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru a Evropské investiční bance a aby zajistil jejich zveřejnění
2.
Rozhodnutí Evropského parlamentu o účetní závěrce 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu v rozpočtovém roce 2003 (KOM(2004)0667 — C6-0165/2004 — 2004/2049(DEC))
Evropský parlament,
- s ohledem na zprávu o následných akcích po udělení absolutoria za rok 2002 (KOM(2004)0648 — C6-0126/2004),
- s ohledem na rozvahy a účetní závěrky 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2003 (KOM(2004)0667 — C6-0165/2004),
- s ohledem na zprávu o finančním řízení 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu za rok 2003 (SEK(2004)1271),
- s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o činnosti 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu týkající se rozpočtového roku 2003, doplněnou odpověďmi institucí [1],
- s ohledem na prohlášení Účetného dvora o věrohodnosti účetnictví Evropského rozvojového fondu [2],
- s ohledem na doporučení Rady ze dne 8. března 2005 (6865/2005 — C6-0078/2005, 6866/2005 — C6-0079/2005, 6867/2005 — C6-0080/2005, 6868/2005 — C6-0081/2005),
- s ohledem na článek 33 interní dohody ze dne 20. prosince 1995 uzavřené mezi zástupci vlád členských států, kteří se sešli v rámci Rady, k financování a správě pomoci Společenství podle druhého finančního protokolu ke čtvrté úmluvě mezi AKT a ES [3],
- s ohledem na článek 32 interní dohody ze dne 18. září 2000 uzavřené mezi zástupci vlád členských států, kteří se sešli v rámci Rady, k financování a správě pomoci Společenství podle finančního protokolu k dohodě o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, která byla uzavřena v beninském Cotonou dne 23. června 2000, a k přidělování finanční pomoci pro zámořské země a území, na něž se vztahuje část IV Smlouvy o ES [4],
- s ohledem na článek 74 finančního nařízení ze dne 16. června 1998, které se vztahuje na spolupráci v oblasti financování rozvoje podle čtvrté úmluvy mezi AKT a ES [5],
- s ohledem na článek 119 finančního nařízení ze dne 27. března 2003, které se vztahuje na 9. Evropský rozvojový fond [6],
- s ohledem na články 70 a 71 (třetí odrážka) a přílohu V jednacího řádu,
- s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Výboru pro rozvoj (A6-0069/2005),
1. konstatuje, že finanční situace 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu byla ke dni 31. prosince 2003 následující:
Úhrnné využití prostředků ERF k 31. prosinci 2003
Zdroj: Účetní dvůr, výroční zpráva za rozpočtový rok 2003, s. 403.
(v mil. EUR) _BAR_
_BAR_ Situace na konci roku 2002 _BAR_ Plnění rozpočtu v průběhu rozpočtového roku 2003 _BAR_ Situace na konci roku 2002 _BAR_
_BAR_ Celková částka _BAR_ Realizace [7] _BAR_ 6. FED _BAR_ 7. FED _BAR_ 8. FED [8] _BAR_ 9. FED [9] _BAR_ Celková částka [9] _BAR_ 6. FED _BAR_ 7. FED _BAR_ 8. FED [8] _BAR_ 9. FED [9] _BAR_ Celková částka [9] _BAR_ Realizace [7] _BAR_
A — PROSTŘEDKY [10] _BAR_ 32840,4 _BAR_ _BAR_ -357,5 _BAR_ -585,6 _BAR_ -1736,7 _BAR_ 15493,1 _BAR_ 12813,3 _BAR_ 7471,6 _BAR_ 10926,1 _BAR_ 11762,9 _BAR_ 15493,1 _BAR_ 45653,7 _BAR_ _BAR_
B — VYUŽITÍ
1. Finanční závazky _BAR_ 29921,2 _BAR_ 91,1 % _BAR_ - 13,1 _BAR_ - 2,6 _BAR_ 255,1 _BAR_ 3522,4 _BAR_ 3761,8 _BAR_ 7471,6 _BAR_ 10926,1 _BAR_ 11762,9 _BAR_ 3522,4 _BAR_ 33683,0 _BAR_ 73,8 % _BAR_
2.Jednotlivé právní závazky _BAR_ 24824,2 _BAR_ 75,6 % _BAR_ 30,7 _BAR_ 311,7 _BAR_ 1406,6 _BAR_ 1133,7 _BAR_ 2882,7 _BAR_ 7349,6 _BAR_ 10297,1 _BAR_ 8926,5 _BAR_ 1133,7 _BAR_ 27706,9 _BAR_ 60,7 % _BAR_
3. Platby [11] _BAR_ 21536,4 _BAR_ 65,6 % _BAR_ 47,0 _BAR_ 486,2 _BAR_ 1559,6 _BAR_ 281,7 _BAR_ 2374,5 _BAR_ 7282,1 _BAR_ 9718,6 _BAR_ 6628,5 _BAR_ 281,7 _BAR_ 23910,9 _BAR_ 52,4 % _BAR_
C— NESPLACENÉ ČÁSTKY (B1-B3) _BAR_ 8384,8 _BAR_ 25,5 % _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 189,5 _BAR_ 1207,5 _BAR_ 5134,4 _BAR_ 3240,7 _BAR_ 9772,1 _BAR_ 21,4 % _BAR_
D— DISPONIBILNÍ ZŮSTATEK (A-B1) _BAR_ 2919,2 _BAR_ 8,9 % _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 0,0 _BAR_ 11970,7 _BAR_ 11970,7 _BAR_ 26,2 % _BAR_
2. schvaluje uzavření účtů vzhledem k realizaci 6., 7., 8. a 9. Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2003;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Komisi, Radě, Účetnímu dvoru a Evropské investiční bance a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie (v řadě L).
[1] Úř. věst.
C 293, 30.11.2004, s. 315.
[2] Úř. věst.
C 293, 30.11.2004, s. 327.
[3] Úř. věst.
L 156, 29.5.1998, s. 108.
[4] Úř. věst.
L 317, 15.12.2000, s. 355.
[5] Úř. věst.
L 191, 7.7.1998, s. 53.
[6] Úř. věst.
L 83, 1.4.2003, s. 1.
[7] Jako procento z prostředků.
[8] Včetně 732,9 mil. EUR ve formě finančních závazků, 347,4 mil. EUR ve formě jednotlivých právních závazků a 97,7 mil. EUR ve formě plateb na předběžnou realizaci dohody z Cotonou.
[9] Pozn.: Pro snadnější srovnání s předchozími lety obsahují tato čísla operace, které nyní spadají pouze pod řízení EIB (přidělení prostředků: 2245 mil. EUR, finanční závazky: 366 mil. EUR, jednotlivé právní závazky: 140 mil. EUR, platby: 4 mil. EUR).
[10] Původně vyčleněné prostředky na 6., 7., 8. a 9. ERF, úroky, jiné prostředky a převody z předchozích ERF.
[11] Včetně převodů v rámci systému Stabex (7. ERF: 104 mil. EUR, 8. ERF: 87 mil. EUR, celkem 191 mil EUR).
--------------------------------------------------
První pozměňovací rozpočet Evropské agentury pro hodnocení léčivých prostředků (EMEA) na rok 2005
(2005/651/ES, Euratom)
V souladu s článkem 26 odst. 2 finančního nařízení Evropské agentury pro hodnocení léčivých přípravků (EMEA), který byl přijat správní radou dne 10. června 2004 "rozpočet a pozměňovací rozpočty schválené s konečnou platností se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie".
První pozměňovací rozpočet EMEA na rok 2005 byl přijat správní radou dne 14. července 2005 (MB/226064/2005).
(EUR) _BAR_
Položka _BAR_ Popis _BAR_ Rozpočet 2003 _BAR_ Rozpočet 2004 _BAR_ Rozpočet 2005 _BAR_ Změna rozpočtu _BAR_ Pozměněný rozpočet 2005 _BAR_
Příjmy
201 _BAR_ Zvláštní příspěvek na léčivé přípravky pro vzácná onemocnění _BAR_ 2709700 _BAR_ 4000000 _BAR_ 3700000 _BAR_ 1300000 _BAR_ 5000000 _BAR_
520 _BAR_ Příjem z bankovního úroku _BAR_ 450003 _BAR_ 520000 _BAR_ 625000 _BAR_ 125000 _BAR_ 750000 _BAR_
600 _BAR_ Příspěvky na programy Společenství a příjem ze služeb _BAR_ 1117618 _BAR_ 103 _BAR_ p.m. _BAR_ 250000 _BAR_ 250000 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1675000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Celkový rozpočet _BAR_ 84362701 _BAR_ 99089103 _BAR_ 110160000 _BAR_ 1675000 _BAR_ 111835000 _BAR_
Výdaje
2040 _BAR_ Zařízení prostor _BAR_ 1273314 _BAR_ 1265000 _BAR_ 1562000 _BAR_ 125000 _BAR_ 1687000 _BAR_
3011 _BAR_ Hodnocení stanovených léčivých přípravků pro vzácná onemocnění _BAR_ 1999780 _BAR_ 2837000 _BAR_ 3700000 _BAR_ 1300000 _BAR_ 5000000 _BAR_
3050 _BAR_ Programy Společenství _BAR_ 1385034 _BAR_ 103 _BAR_ p.m. _BAR_ 250000 _BAR_ 250000 _BAR_
_BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1675000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Celkový rozpočet _BAR_ 81691485 _BAR_ 99089103 _BAR_ 110160000 _BAR_ 1675000 _BAR_ 111835000 _BAR_
--------------------------------------------------
Konečné schválení
opravného rozpočtu Evropské unie č. 2 na rozpočtový rok 2005
(2005/658/ES, Euratom)
PŘEDSEDA EVROPSKÉHO PARLAMENTU,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 272 odst. 4 předposlední pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 177 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [1], a zejména na články 37 a 38 tohoto nařízení,
s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2005, který byl schválen s konečnou platností dne 16. prosince 2004 [2],
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu [3],
s ohledem na předběžný návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 2 na rozpočtový rok 2005, který předložila Komise dne 30. března 2005,
s ohledem na návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 2 na rozpočtový rok 2005, který vypracovala Rada dne 30. května 2005,
s ohledem na své usnesení ze dne 23. června 2005 o návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 2 na rozpočtový rok 2005,
s ohledem na pozměňovací návrhy Evropského parlamentu ze dne 23. června 2005 k návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 2 na rozpočtový rok 2005,
s ohledem na článek 69 a přílohu IV jednacího řádu,
s ohledem na dopis Rady ze dne 7. července 2005, v němž Rada informuje Evropský parlament, že nepozměnila jeho pozměňovací návrhy,
v souladu s postupem stanoveným v článku 272 Smlouvy o založení Evropského společenství a v článku 177 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
PROHLAŠUJE:
Jediný článek
Opravný rozpočet Evropské unie č. 2 na rozpočtový rok 2005 se schvaluje s konečnou platností.
Rozpočet 2006 pro Europol [1]
(2005/C 174/01)
Europol
HlavaKapitolaČlánek _BAR_ Popis _BAR_ Výsledek 2004 _BAR_ Rozpočet 2005 _BAR_ Rozpočet 2006 _BAR_ Poznámky _BAR_
1 _BAR_ PŘÍJMY _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
10 _BAR_ Příspěvky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
100 _BAR_ Příspěvky členských států _BAR_ 46451316 _BAR_ 51938192 _BAR_ 51957486 _BAR_ Z celkové částky za rok 2006 připadne podle předpokladů 2740 mil. eur na nedoplatky mezd, novou budovu a ICT projekty videokonferenčního systému a nouzového plánu, podrobnosti viz příloha C. Nehledě na čl.
38 odst. 1 finančního nařízení budou tyto částky uvolněny pouze na základě jednomyslného usnesení správní rady _BAR_
101 _BAR_ Zůstatek z rozpočtového roku t-2 _BAR_ 4019682 _BAR_ 8444418 _BAR_ 8247514 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 10 celkem _BAR_ 50470998 _BAR_ 60382610 _BAR_ 60205000 _BAR_ _BAR_
11 _BAR_ Ostatní příjmy _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
110 _BAR_ Úroky _BAR_ 978081 _BAR_ 1100000 _BAR_ 1200000 _BAR_ _BAR_
111 _BAR_ Výnosy ze zdanění pracovníků Europolu _BAR_ 1722655 _BAR_ 1840000 _BAR_ 1945000 _BAR_ _BAR_
112 _BAR_ Různé _BAR_ 505881 _BAR_ 100000 _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 11 celkem _BAR_ 3206617 _BAR_ 3040000 _BAR_ 3345000 _BAR_ _BAR_
12 _BAR_ Financování od třetích stran _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
120 _BAR_ Příspěvek od ECB za šetření týkající se padělků _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 320).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a Evropskou centrální bankou. _BAR_
121 _BAR_ Financování projektů od Evropské komise a ostatních zúčastněných stran _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 321).
Tento článek může rovněž zahrnovat příspěvky od účastníků.
Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financován mimo ostatní články. _BAR_
122 _BAR_ Jiné financování od třetích stran _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 12 celkem _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 1 CELKEM _BAR_ 53677614 _BAR_ 63422610 _BAR_ 63550000 _BAR_ _BAR_
2 _BAR_ ZAMĚSTNANCI _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
20 _BAR_ Mzdové náklady _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ Viz příloha A. Do této kategorie spadají také dočasní zaměstnanci najatí z agentur nebo poradenských firem za účelem doplnění volných pracovních míst a stážisté. _BAR_
200 _BAR_ Zaměstnanci Europolu _BAR_ 29314382 _BAR_ 33175000 _BAR_ 35650000 _BAR_ _BAR_
201 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ 658942 _BAR_ 600000 _BAR_ 620000 _BAR_ _BAR_
202 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1200000 _BAR_ Nový článek.
Tato částka může být využita pouze pro splácení nedoplatků.Viz článek 100 a příloha C. _BAR_
_BAR_ Kapitola 20 celkem _BAR_ 29973324 _BAR_ 33775000 _BAR_ 37470000 _BAR_ _BAR_
21 _BAR_ Ostatní mzdové náklady _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
210 _BAR_ Nábor _BAR_ 222057 _BAR_ 265000 _BAR_ 350000 _BAR_ _BAR_
211 _BAR_ Školení zaměstnanců Europolu _BAR_ 251460 _BAR_ 407115 _BAR_ 630000 _BAR_ Od roku 2006 tento článek zahrnuje částky dříve uváděné v článku 603 (Další náklady na projektový tým).Viz článek 100 a příloha C. _BAR_
_BAR_ Kapitola 21 celkem _BAR_ 473517 _BAR_ 672115 _BAR_ 980000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 2 CELKEM _BAR_ 30446841 _BAR_ 34447115 _BAR_ 38450000 _BAR_ _BAR_
3 _BAR_ OSTATNÍ VÝDAJE _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
30 _BAR_ Náklady spojené s činností _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
300 _BAR_ Jednání _BAR_ 604535 _BAR_ 899000 _BAR_ 920000 _BAR_ Od roku 2006 tento článek zahrnuje částky dříve uváděné v článku 601 (Náklady na jednání projektového týmu) _BAR_
301 _BAR_ Překlady _BAR_ 282825 _BAR_ 652000 _BAR_ 590000 _BAR_ _BAR_
302 _BAR_ Tisk _BAR_ 134413 _BAR_ 263000 _BAR_ 380000 _BAR_ _BAR_
303 _BAR_ Cesty _BAR_ 769831 _BAR_ 1450495 _BAR_ 1350000 _BAR_ Od roku 2006 tento článek zahrnuje částky dříve uváděné v článku 603 (Další náklady na projektový tým).Viz článek 100 a příloha C. _BAR_
304 _BAR_ Studie, poradenství (jiné než ICT) _BAR_ 151138 _BAR_ 192000 _BAR_ 240000 _BAR_ Poradenství týkající se ICT bude uvedeno v článku 622. _BAR_
305 _BAR_ Školení _BAR_ 38477 _BAR_ 125000 _BAR_ 65000 _BAR_ _BAR_
306 _BAR_ Technické vybavení _BAR_ 47813 _BAR_ 70000 _BAR_ 70000 _BAR_ _BAR_
307 _BAR_ Dotace na provoz _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 30 celkem _BAR_ 2029032 _BAR_ 3651495 _BAR_ 3615000 _BAR_ _BAR_
31 _BAR_ Obecná podpora _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
310 _BAR_ Stavební náklady _BAR_ 909441 _BAR_ 923000 _BAR_ 1020000 _BAR_ _BAR_
311 _BAR_ Vozidla _BAR_ 102954 _BAR_ 170000 _BAR_ 175000 _BAR_ _BAR_
314 _BAR_ Dokumentace a volně přístupné zdroje _BAR_ 417671 _BAR_ 350000 _BAR_ 425000 _BAR_ _BAR_
315 _BAR_ Dotace _BAR_ 611655 _BAR_ 693000 _BAR_ 720000 _BAR_ _BAR_
316 _BAR_ Ostatní nákupy _BAR_ 143013 _BAR_ 290000 _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_
317 _BAR_ Ostatní provozní náklady _BAR_ 335049 _BAR_ 448000 _BAR_ 410000 _BAR_ _BAR_
318 _BAR_ Nová budova _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 500000 _BAR_ Nový článek.
Tato částka je určená k pokrytí nákladů na přípravu, které nese Europol.Viz článek 100 a příloha C. _BAR_
_BAR_ Kapitola 31 celkem _BAR_ 2519783 _BAR_ 2874000 _BAR_ 3450000 _BAR_ _BAR_
32 _BAR_ Výdaje financované třetími stranami _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
320 _BAR_ Náklady na účet ECB za šetření týkající se padělků _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 120).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a Evropskou centrální bankou. _BAR_
321 _BAR_ Náklady na projekty financované Evropskou komisí a ostatními zúčastněnými stranami _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 121).
Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financován mimo ostatní články.Tento článek je určen pro výdaje v souvislosti s projekty financovanými z programů EU. _BAR_
322 _BAR_ Výdaje financované ostatními třetími stranami _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 32 celkem _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 3 CELKEM _BAR_ 4548815 _BAR_ 6525495 _BAR_ 7065000 _BAR_ _BAR_
4 _BAR_ ORGÁNY A INSTITUCE _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
40 _BAR_ Mzdové náklady _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ Viz příloha ADo této kategorie spadají také dočasní zaměstnanci najatí z agentur nebo poradenských firem za účelem doplnění volných pracovních míst a stážisté. _BAR_
400 _BAR_ Zaměstnanci Europolu _BAR_ 742079 _BAR_ 775000 _BAR_ 825000 _BAR_ _BAR_
401 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
402 _BAR_ Úpravy platů _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 30000 _BAR_ Nový článek.
Tato částka může být využita pouze pro splácení nedoplatků.Viz článek 100 a příloha C. _BAR_
_BAR_ Kapitola 40 celkem _BAR_ 742079 _BAR_ 775000 _BAR_ 855000 _BAR_ _BAR_
41 _BAR_ Ostatní provozní náklady _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
410 _BAR_ Správní rada _BAR_ 1322720 _BAR_ 1623000 _BAR_ 1800000 _BAR_ _BAR_
411 _BAR_ Společný kontrolní orgán _BAR_ 431641 _BAR_ 1065000 _BAR_ 1135000 _BAR_ _BAR_
412 _BAR_ Náklady na opravné prostředky _BAR_ 85000 _BAR_ 85000 _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
413 _BAR_ Finanční kontrolor _BAR_ 3715 _BAR_ 10000 _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_
414 _BAR_ Společný auditorský výbor _BAR_ 34769 _BAR_ 32000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
415 _BAR_ Pracovní skupina policejních velitelů (Police Chiefs Task Force) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 175000 _BAR_ Nový článek. _BAR_
_BAR_ Kapitola 41 celkem _BAR_ 1877845 _BAR_ 2815000 _BAR_ 3170000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 4 CELKEM _BAR_ 2619924 _BAR_ 3590000 _BAR_ 4025000 _BAR_ _BAR_
6 _BAR_ ICT (včetně TECS) _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
62 _BAR_ ICT _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
620 _BAR_ Informační technologie _BAR_ 2265339 _BAR_ 2475000 _BAR_ 2900000 _BAR_ Dříve článek 312.Viz článek 100 a příloha C. _BAR_
621 _BAR_ Komunikační technologie _BAR_ 3854164 _BAR_ 5178000 _BAR_ 4810000 _BAR_ Dříve článek 313. _BAR_
622 _BAR_ Poradenství _BAR_ 2120054 _BAR_ 3225000 _BAR_ 3130000 _BAR_ Dříve článek 602.Viz článek 100 a příloha C. _BAR_
623 _BAR_ Systémy analýzy a propojení, indexové a bezpečnostní systémy _BAR_ 1956991 _BAR_ 2887000 _BAR_ 3050000 _BAR_ Dříve článek 610. _BAR_
624 _BAR_ Informační systém _BAR_ — _BAR_ 5095000 _BAR_ 120000 _BAR_ Dříve článek 611. _BAR_
_BAR_ Kapitola 62 celkem _BAR_ 10196548 _BAR_ 18860000 _BAR_ 14010000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 6 CELKEM _BAR_ 10196548 _BAR_ 18860000 _BAR_ 14010000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ PŘÍJMY CELKEM, ČÁST A _BAR_ 53677614 _BAR_ 63422610 _BAR_ 63550000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ VÝDAJE CELKEM, ČÁST A _BAR_ 47812128 _BAR_ 63422610 _BAR_ 63550000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ ZŮSTATEK _BAR_ 5865486 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ _BAR_
Hostitelský stát
Poznámka: V důsledku zaokrouhlení se mohou celkové částky za rok 2004 lišit od součtu jednotlivých položek.
HlavaKapitolaČlánek _BAR_ Popis _BAR_ Výsledek 2004 _BAR_ Rozpočet 2005 _BAR_ Rozpočet 2006 _BAR_ Poznámky _BAR_
7 _BAR_ PŘÍJMY, HOSTITELSKÝ STÁT _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
70 _BAR_ Příspěvky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
700 _BAR_ Příspěvek hostitelského státu, bezpečnost _BAR_ 2232219 _BAR_ 1833649 _BAR_ 2169109 _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz kapitola 80).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. _BAR_
701 _BAR_ Příspěvek hostitelského státu, budovy _BAR_ 115219 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 810).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. _BAR_
702 _BAR_ Zůstatek z rozpočtového roku t-2 _BAR_ 15896 _BAR_ 512351 _BAR_ 247891 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 70 celkem _BAR_ 2363115 _BAR_ 2346000 _BAR_ 2417000 _BAR_ _BAR_
71 _BAR_ Ostatní příjmy _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
711 _BAR_ Různé _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 71 celkem _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 7 CELKEM _BAR_ 2363115 _BAR_ 2346000 _BAR_ 2417000 _BAR_ _BAR_
8 _BAR_ VÝDAJE, HOSTITELSKÝ STÁT _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
80 _BAR_ Bezpečnost _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
800 _BAR_ Výdaje na bezpečnost _BAR_ 2141151 _BAR_ 2346000 _BAR_ 2417000 _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 700).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. _BAR_
_BAR_ Kapitola 80 celkem _BAR_ 2141151 _BAR_ 2346000 _BAR_ 2417000 _BAR_ _BAR_
81 _BAR_ Stavební náklady _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
810 _BAR_ Stavební náklady, hostitelský stát _BAR_ 125709 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 701).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. _BAR_
_BAR_ Kapitola 81 celkem _BAR_ 125709 _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 8 CELKEM _BAR_ 2266860 _BAR_ 2346000 _BAR_ 2417000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ PŘÍJMY CELKEM, ČÁST C _BAR_ 2363115 _BAR_ 2346000 _BAR_ 2417000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ VÝDAJE CELKEM, ČÁST C _BAR_ 2266860 _BAR_ 2346000 _BAR_ 2417000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ ZŮSTATEK, ČÁST C _BAR_ 96255 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ _BAR_
[1] Přijato Radou dne 13. června 2005.
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropské agentury pro leteckou bezpečnost na rozpočtový rok 2005 — Opravný rozpočet 1
(2005/892/ES)
Úplný upravený výkaz příjmů a výdajů Evropské agentury pro leteckou bezpečnost na rozpočtový rok 2005 je k dispozici na webových stránkách agentury: http://www.easa.eu.int/.
VÝKAZ PŘÍJMŮ
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1 _BAR_ Vybrané poplatky _BAR_ 37200000 _BAR_ –20800000 _BAR_ 16400000 _BAR_
2 _BAR_ Dotace od Komise _BAR_ 18930000 _BAR_ 3207881 _BAR_ 22137881 _BAR_
3 _BAR_ Příspěvky od třetích zemí _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
4 _BAR_ Ostatní příspěvky _BAR_ 1177025 _BAR_ 51481 _BAR_ 1228506 _BAR_
5 _BAR_ Správní činnosti _BAR_ 49975 _BAR_ 138098 _BAR_ 188073 _BAR_
6 _BAR_ Příjmy za služby poskytnuté za úplatu _BAR_ 117000 _BAR_ –90460 _BAR_ 26540 _BAR_
7 _BAR_ Oprava rozpočtové nevyváženosti _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 57474000 _BAR_ –17493000 _BAR_ 39981000 _BAR_
VÝDAJE
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1 _BAR_ Zaměstnanci a související výdaje _BAR_ 18250000 _BAR_ –2061000 _BAR_ 16189000 _BAR_
2 _BAR_ Budovy, zařízení a různé provozní výdaje _BAR_ 4202000 _BAR_ –584000 _BAR_ 3618000 _BAR_
3 _BAR_ Provozní výdaje _BAR_ 35022000 _BAR_ –14848000 _BAR_ 20174000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 57474000 _BAR_ –17493000 _BAR_ 39981000 _BAR_
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na rozpočtový rok 2005 — Opravný rozpočet 1
(2005/893/ES)
PŘÍJMY
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1
DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 _BAR_ DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 13200000 _BAR_ 357784 _BAR_ 13557784 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 13200000 _BAR_ 357784 _BAR_ 13557784 _BAR_
2
OSTATNÍ DOTACE
2 0 _BAR_ OSTATNÍ DOTACE _BAR_ 180303 _BAR_ — _BAR_ 180303 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 180303 _BAR_ — _BAR_ 180303 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13380303 _BAR_ 357784 _BAR_ 13738087 _BAR_
HLAVA 1
DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
KAPITOLA 1 0 — DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 1 0
1 0 0 _BAR_ Dotace Evropského společenství _BAR_ 13200000 _BAR_ 357784 _BAR_ 13557784 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 13200000 _BAR_ 357784 _BAR_ 13557784 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 13200000 _BAR_ 357784 _BAR_ 13557784 _BAR_
KAPITOLA 1 0 —DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 0Dotace Evropského společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
13200000 _BAR_ 357784 _BAR_ 13557784 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a zdraví při práci (Úř. věst. L 216, 20.8.1994, s. 1) ve znění nařízení (ES) č. 1643/95 (Úř. věst. L 156, 7.7.1995, s. 1). Podle čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení je dotace pro agenturu zapsána v oddíle "Komise" souhrnného rozpočtu. Navíc je zahrnuta částka 357784 EUR pro program Phare III v roce 2005.
HLAVA 2
OSTATNÍ DOTACE
KAPITOLA 2 0 — OSTATNÍ DOTACE
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 2 0
2 0 0 _BAR_ Grant od baskické regionální vlády _BAR_ 6010 _BAR_ 54091 _BAR_ 60101 _BAR_
2 0 1 _BAR_ Grant od provincie Bizkaia _BAR_ _BAR_ 60101 _BAR_ 60101 _BAR_
2 0 2 _BAR_ Grant od španělské vlády _BAR_ 174293 _BAR_ –114192 _BAR_ 60101 _BAR_
2 0 3 _BAR_ Ostatní granty _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 180303 _BAR_ — _BAR_ 180303 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 180303 _BAR_ — _BAR_ 180303 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13380303 _BAR_ 357784 _BAR_ 13738087 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —OSTATNÍ DOTACE
2 0 0Grant od baskické regionální vlády
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
6010 _BAR_ 54091 _BAR_ 60101 _BAR_
Poznámky
Tento grant je určen na financování běžných výdajů.
2 0 1Grant od provincie Bizkaia
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ 60101 _BAR_ 60101 _BAR_
Poznámky
Tento grant je určen na financování běžných výdajů.
2 0 2Grant od španělské vlády
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
174293 _BAR_ –114192 _BAR_ 60101 _BAR_
Poznámky
Tento grant je určen na financování běžných výdajů.
2 0 3Ostatní granty
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Příjmy z ostatních grantů.
VÝDAJE
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
3
PROVOZNÍ VÝDAJE
3 2 _BAR_ PROGRAM PHARE _BAR_ p.m. _BAR_ 357784 _BAR_ 357784 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7300000 _BAR_ 357784 _BAR_ 7657784 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13380303 _BAR_ 357784 _BAR_ 13738087 _BAR_
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
KAPITOLA 3 2 — PROGRAM PHARE
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 3 2
3 2 0
Program Phare
3 2 0 0 _BAR_ Mzdy pro zaměstnance žijící v cizině / mezinárodní zaměstnance _BAR_ _BAR_ 79860 _BAR_ 79860 _BAR_
3 2 1 0 _BAR_ Cestovní výdaje (mezinárodní) _BAR_ p.m. _BAR_ 101045 _BAR_ 101045 _BAR_
3 2 1 1 _BAR_ Výdaje na služební cesty zaměstnanců v rámci projektů v zahraničí _BAR_ _BAR_ 4340 _BAR_ 4340 _BAR_
3 2 1 2 _BAR_ Výdaje na služební cesty zaměstnanců v souvislosti s účastí na seminářích / konferencích _BAR_ _BAR_ 9800 _BAR_ 9800 _BAR_
3 2 2 0 _BAR_ Překlady / tlumočení _BAR_ p.m. _BAR_ 64000 _BAR_ 64000 _BAR_
3 2 3 0 _BAR_ Seminář pořádaný v souvislosti s Evropským týdnem _BAR_ p.m. _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_
3 2 4 0 _BAR_ Správci sítě _BAR_ p.m. _BAR_ 36674 _BAR_ 36674 _BAR_
3 2 5 0 _BAR_ Dobré postupy — TS _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
3 2 6 0 _BAR_ Správní náklady _BAR_ p.m. _BAR_ 2065 _BAR_ 2065 _BAR_
3 2 7 0 _BAR_ Vytištění informačních materiálů _BAR_ p.m. _BAR_ 40000 _BAR_ 40000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 357784 _BAR_ 357784 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ 357784 _BAR_ 357784 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7300000 _BAR_ 357784 _BAR_ 7657784 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 13380303 _BAR_ 357784 _BAR_ 13738087 _BAR_
KAPITOLA 3 2 —PROGRAM PHARE
3 2 0Program Phare
Poznámky
Přípravná opatření pro budoucí účast Rumunska a Bulharska v agentuře.
S EK byla podepsána smlouva o dotaci v celkové výši 500000 EUR na program Phare III, který poběží do konce června 2006.
Níže uvedené číselné údaje jsou schválenými částkami na rok 2005.
3 2 0 0Mzdy pro zaměstnance žijící v cizině / mezinárodní zaměstnance
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ 79860 _BAR_ 79860 _BAR_
3 2 1 0Cestovní výdaje (mezinárodní)
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ 101045 _BAR_ 101045 _BAR_
3 2 1 1Výdaje na služební cesty zaměstnanců v rámci projektů v zahraničí
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ 4340 _BAR_ 4340 _BAR_
3 2 1 2Výdaje na služební cesty zaměstnanců v souvislosti s účastí na seminářích / konferencích
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ 9800 _BAR_ 9800 _BAR_
3 2 2 0Překlady / tlumočení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ 64000 _BAR_ 64000 _BAR_
3 2 3 0Seminář pořádaný v souvislosti s Evropským týdnem
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_
3 2 4 0Správci sítě
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ 36674 _BAR_ 36674 _BAR_
3 2 5 0Dobré postupy – TS
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
3 2 6 0Správní náklady
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ 2065 _BAR_ 2065 _BAR_
3 2 7 0Vytištění informačních materiálů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ 40000 _BAR_ 40000 _BAR_
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Překladatelského střediska pro instituce Evropské unie na rozpočtový rok 2005 — Opravný rozpočet 1
(2005/894/ES)
PROHLÁŠENÍ O PŘÍJMECH
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1
PLATBY OD AGENTUR, ÚŘADŮ, ORGÁNŮ A INSTITUCÍ
1 0 _BAR_ PLATBY OD AGENTUR A INSTITUCÍ _BAR_ 25885500 _BAR_ –3215000 _BAR_ 22670500 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 25885500 _BAR_ –3215000 _BAR_ 22670500 _BAR_
2
DOTACE OD KOMISE
2 0 _BAR_ DOTACE OD KOMISE _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_
3
MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE
3 0 _BAR_ MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE _BAR_ 2338500 _BAR_ –843000 _BAR_ 1495500 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 2338500 _BAR_ –843000 _BAR_ 1495500 _BAR_
4
OSTATNÍ PŘÍJMY
4 0 _BAR_ OSTATNÍ PŘÍJMY _BAR_ 200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_
5
PŘEBYTEK PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍHO ROZPOČTOVÉHO ROKU
5 0 _BAR_ PŘEBYTEK PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍHO ROZPOČTOVÉHO ROKU _BAR_ p.m. _BAR_ 3496684 _BAR_ 3496684 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 3496684 _BAR_ 3496684 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 28424000 _BAR_ –461316 _BAR_ 27962684 _BAR_
HLAVA 1
PLATBY OD AGENTUR, ÚŘADŮ, ORGÁNŮ A INSTITUCÍ
KAPITOLA 1 0 — PLATBY OD AGENTUR A INSTITUCÍ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 1 0
1 0 0
Platby od agentur a institucí
1 0 0 0 _BAR_ Evropská agentura pro životní prostředí _BAR_ 600000 _BAR_ –315000 _BAR_ 285000 _BAR_
1 0 0 1 _BAR_ Evropská nadace odborného vzdělávání _BAR_ 357000 _BAR_ _BAR_ 357000 _BAR_
1 0 0 2 _BAR_ Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost _BAR_ 805000 _BAR_ –750000 _BAR_ 55000 _BAR_
1 0 0 3 _BAR_ Evropská agentura pro hodnocení léčivých přípravků _BAR_ 900000 _BAR_ _BAR_ 900000 _BAR_
1 0 0 4 _BAR_ Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci _BAR_ 793000 _BAR_ 200000 _BAR_ 993000 _BAR_
1 0 0 5 _BAR_ Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu _BAR_ 2497000 _BAR_ –900000 _BAR_ 1597000 _BAR_
1 0 0 6 _BAR_ OHIM ochranné známky a vzory _BAR_ 15422000 _BAR_ _BAR_ 15422000 _BAR_
1 0 0 7 _BAR_ Odrůdový úřad Společenství _BAR_ 150000 _BAR_ –50000 _BAR_ 100000 _BAR_
1 0 0 8 _BAR_ Europol _BAR_ 1700000 _BAR_ –450000 _BAR_ 1250000 _BAR_
1 0 0 9 _BAR_ Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek _BAR_ 610000 _BAR_ _BAR_ 610000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 0 0 — Celkem _BAR_ 23834000 _BAR_ –2265000 _BAR_ 21569000 _BAR_
1 0 1
1 0 1 0 _BAR_ Cedefop _BAR_ 80500 _BAR_ –50000 _BAR_ 30500 _BAR_
1 0 1 2 _BAR_ Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie _BAR_ 330000 _BAR_ _BAR_ 330000 _BAR_
1 0 1 3 _BAR_ Evropská agentura pro obnovu _BAR_ p.m. _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_
1 0 1 4 _BAR_ Evropská investiční banka _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 0 1 5 _BAR_ Evropský úřad pro bezpečnost potravin _BAR_ 620000 _BAR_ –220000 _BAR_ 400000 _BAR_
1 0 1 6 _BAR_ Eurojust _BAR_ 80500 _BAR_ –70000 _BAR_ 10500 _BAR_
1 0 1 7 _BAR_ Evropská agentura pro námořní bezpečnost _BAR_ 80500 _BAR_ _BAR_ 80500 _BAR_
1 0 1 8 _BAR_ Evropská agentura pro bezpečnost letectví _BAR_ 800000 _BAR_ –600000 _BAR_ 200000 _BAR_
1 0 1 9 _BAR_ Evropská agentura pro bezpečnost železniční dopravy _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 0 1 — Celkem _BAR_ 1991500 _BAR_ –920000 _BAR_ 1071500 _BAR_
1 0 2
1 0 2 0 _BAR_ Evropská agentura pověřená bezpečností sítí _BAR_ 60000 _BAR_ –30000 _BAR_ 30000 _BAR_
1 0 2 1 _BAR_ Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 0 2 2 _BAR_ Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 0 2 — Celkem _BAR_ 60000 _BAR_ –30000 _BAR_ 30000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 25885500 _BAR_ –3215000 _BAR_ 22670500 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 25885500 _BAR_ –3215000 _BAR_ 22670500 _BAR_
KAPITOLA 1 0 —PLATBY OD AGENTUR A INSTITUCÍ
1 0 0Platby od agentur a institucí
Poznámky
Článek 10 odst. 2 b) nařízení Rady (ES) č. 2965/94, pozměněného nařízením Rady (ES) č. 1645/2003.
1 0 0 0Evropská agentura pro životní prostředí
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
600000 _BAR_ –315000 _BAR_ 285000 _BAR_
1 0 0 1Evropská nadace odborného vzdělávání
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
357000 _BAR_ _BAR_ 357000 _BAR_
1 0 0 2Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
805000 _BAR_ –750000 _BAR_ 55000 _BAR_
1 0 0 3Evropská agentura pro hodnocení léčivých přípravků
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
900000 _BAR_ _BAR_ 900000 _BAR_
1 0 0 4Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
793000 _BAR_ 200000 _BAR_ 993000 _BAR_
1 0 0 5Úřad pro harmonizaci ve vnitřním trhu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
2497000 _BAR_ –900000 _BAR_ 1597000 _BAR_
1 0 0 6OHIM ochranné známky a vzory
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
15422000 _BAR_ _BAR_ 15422000 _BAR_
1 0 0 7Odrůdový úřad Společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
150000 _BAR_ –50000 _BAR_ 100000 _BAR_
1 0 0 8Europol
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1700000 _BAR_ –450000 _BAR_ 1250000 _BAR_
1 0 0 9Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
610000 _BAR_ _BAR_ 610000 _BAR_
1 0 1
1 0 1 0Cedefop
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
80500 _BAR_ –50000 _BAR_ 30500 _BAR_
1 0 1 2Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
330000 _BAR_ _BAR_ 330000 _BAR_
1 0 1 3Evropská agentura pro obnovu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ 20000 _BAR_ 20000 _BAR_
1 0 1 4Evropská investiční banka
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 0 1 5Evropský úřad pro bezpečnost potravin
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
620000 _BAR_ –220000 _BAR_ 400000 _BAR_
1 0 1 6Eurojust
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
80500 _BAR_ –70000 _BAR_ 10500 _BAR_
1 0 1 7Evropská agentura pro námořní bezpečnost
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
80500 _BAR_ _BAR_ 80500 _BAR_
1 0 1 8Evropská agentura pro bezpečnost letectví
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
800000 _BAR_ –600000 _BAR_ 200000 _BAR_
1 0 1 9Evropská agentura pro bezpečnost železniční dopravy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 0 2
1 0 2 0Evropská agentura pověřená bezpečností sítí
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
60000 _BAR_ –30000 _BAR_ 30000 _BAR_
1 0 2 1Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 0 2 2Evropská agentura pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
HLAVA 2
DOTACE OD KOMISE
KAPITOLA 2 0 — DOTACE OD KOMISE
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 2 0
2 0 0 _BAR_ Dotace od Komise _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
KAPITOLA 2 0 —DOTACE OD KOMISE
2 0 0Dotace od Komise
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Článek 10 odst. 2 c) nařízení Rady (ES) č. 2965/94, pozměněného nařízením Rady (ES) č. 1645/2003.
HLAVA 3
MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE
KAPITOLA 3 0 — MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 3 0
3 0 0
Meziinstitucionální spolupráce
3 0 0 0 _BAR_ Komise — GŘ _BAR_ 1192000 _BAR_ –850000 _BAR_ 342000 _BAR_
3 0 0 1 _BAR_ Komise — GŘ pro překlady _BAR_ 262500 _BAR_ _BAR_ 262500 _BAR_
3 0 0 2 _BAR_ Řízení meziinstitucionálních projektů _BAR_ 698000 _BAR_ _BAR_ 698000 _BAR_
3 0 0 3 _BAR_ Evropský parlament _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 4 _BAR_ Rada Evropské unie _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 5 _BAR_ Evropský účetní dvůr _BAR_ 145000 _BAR_ 45000 _BAR_ 190000 _BAR_
3 0 0 6 _BAR_ Výbor regionů Evropské unie _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 7 _BAR_ Hospodářský a sociální výbor Evropských společenství _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 8 _BAR_ Soudní dvůr Evropských společenství _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 9 _BAR_ Příspěvek k programům Společenství _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 0 — Celkem _BAR_ 2297500 _BAR_ –805000 _BAR_ 1492500 _BAR_
3 0 1
Evropská centrální banka
3 0 1 0 _BAR_ Evropská centrální banka _BAR_ 41000 _BAR_ –38000 _BAR_ 3000 _BAR_
3 0 1 1 _BAR_ Evropský veřejný ochránce práv _BAR_ _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 1 — Celkem _BAR_ 41000 _BAR_ –38000 _BAR_ 3000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 2338500 _BAR_ –843000 _BAR_ 1495500 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 2338500 _BAR_ –843000 _BAR_ 1495500 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —MEZIINSTITUCIONÁLNÍ SPOLUPRÁCE
3 0 0Meziinstitucionální spolupráce
Poznámky
Článek 10 odst. 2 b) nařízení Rady (ES) č. 2965/94, pozměněného nařízením Rady (ES) č. 1645/2003.
3 0 0 0Komise — GŘ
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1192000 _BAR_ –850000 _BAR_ 342000 _BAR_
3 0 0 1Komise — GŘ pro překlady
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
262500 _BAR_ _BAR_ 262500 _BAR_
3 0 0 2Řízení meziinstitucionálních projektů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
698000 _BAR_ _BAR_ 698000 _BAR_
3 0 0 3Evropský parlament
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 4Rada Evropské unie
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 5Evropský účetní dvůr
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
145000 _BAR_ 45000 _BAR_ 190000 _BAR_
3 0 0 6Výbor regionů Evropské unie
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 7Hospodářský a sociální výbor Evropských společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 8Soudní dvůr Evropských společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
3 0 0 9Příspěvek k programům Společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Příjmy vyplývající z účasti Překladatelského střediska v programech Společenství.
3 0 1Evropská centrální banka
3 0 1 0Evropská centrální banka
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
41000 _BAR_ –38000 _BAR_ 3000 _BAR_
3 0 1 1Evropský veřejný ochránce práv
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
HLAVA 4
OSTATNÍ PŘÍJMY
KAPITOLA 4 0 — OSTATNÍ PŘÍJMY
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 4 0
4 0 0
Bankovní úroky
4 0 0 0 _BAR_ Bankovní úroky _BAR_ 200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_
_BAR_ Článek 4 0 0 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_
4 0 1
Různé úhrady
4 0 1 0 _BAR_ Různé úhrady _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 4 0 1 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 4 0 — CELKEM _BAR_ 200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_
_BAR_ Hlava 4 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_
KAPITOLA 4 0 —OSTATNÍ PŘÍJMY
4 0 0Bankovní úroky
Poznámky
Tento článek pokrývá úroky, které středisko dostane na svůj bankovní účet.
4 0 0 0Bankovní úroky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
200000 _BAR_ 100000 _BAR_ 300000 _BAR_
4 0 1Různé úhrady
Poznámky
Tento článek pokrývá různé úhrady (soukromé telefonické hovory atd.).
4 0 1 0Různé úhrady
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
HLAVA 5
PŘEBYTEK PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍHO ROZPOČTOVÉHO ROKU
KAPITOLA 5 0 — PŘEBYTEK PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍHO ROZPOČTOVÉHO ROKU
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 5 0
5 0 0
Přebytek převedený z předcházejícího rozpočtového roku
5 0 0 0 _BAR_ Přebytek převedený z předcházejícího rozpočtového roku _BAR_ p.m. _BAR_ 3496684 _BAR_ 3496684 _BAR_
_BAR_ Článek 5 0 0 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 3496684 _BAR_ 3496684 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 5 0 — CELKEM _BAR_ p.m. _BAR_ 3496684 _BAR_ 3496684 _BAR_
_BAR_ Hlava 5 — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 3496684 _BAR_ 3496684 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 28424000 _BAR_ –461316 _BAR_ 27962684 _BAR_
KAPITOLA 5 0 —PŘEBYTEK PŘEVEDENÝ Z PŘEDCHÁZEJÍCÍHO ROZPOČTOVÉHO ROKU
5 0 0Přebytek převedený z předcházejícího rozpočtového roku
5 0 0 0Přebytek převedený z předcházejícího rozpočtového roku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ 3496684 _BAR_ 3496684 _BAR_
Poznámky
Přebytek převedený z předcházejícího finančního roku (článek 16 finančního nařízení Překladatelského střediska z 22. prosince 2003).
PROHLÁŠENÍ O VÝDAJÍCH
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1
ZAMĚSTNANCI
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 14691200 _BAR_ –461316 _BAR_ 14229884 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 15078700 _BAR_ –461316 _BAR_ 14617384 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 28424000 _BAR_ –461316 _BAR_ 27962684 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
KAPITOLA 1 1 — ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 1 1
1 1 0
Zaměstnanci v aktivním zaměstnání
1 1 0 0 _BAR_ Základní platy _BAR_ 10600000 _BAR_ –336000 _BAR_ 10264000 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky na expatriaci a na pobyt v zahraničí _BAR_ 1700000 _BAR_ –125316 _BAR_ 1574684 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 13105000 _BAR_ –461316 _BAR_ 12643684 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 14691200 _BAR_ –461316 _BAR_ 14229884 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 15078700 _BAR_ –461316 _BAR_ 14617384 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 28424000 _BAR_ –461316 _BAR_ 27962684 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 0Zaměstnanci v aktivním zaměstnání
1 1 0 0Základní platy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
10600000 _BAR_ –336000 _BAR_ 10264000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních pracovníků Evropských společenství, zejména články 62 a 66 tohoto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí základních platů úředníků a dočasných zaměstnanců.
1 1 0 2Příspěvky na expatriaci a na pobyt v zahraničí
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1700000 _BAR_ –125316 _BAR_ 1574684 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství, zejména články 62 a 69 tohoto předpisu, jakož i článek 4 přílohy VII k tomuto předpisu.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvků na expatriaci a na pobyt v zahraničí pro úředníky a dočasné zaměstnance.
--------------------------------------------------
Zařazení a třída _BAR_ Trvalé pracovní pozice _BAR_ Dočasné pracovní pozice _BAR_
2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_ 2003 _BAR_
A*16 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*15 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_
A*14 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*13 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*12 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_
A*11 _BAR_ 9 _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_ 8 _BAR_ 9 _BAR_ 7 _BAR_
A*10 _BAR_ 7 _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ 30 _BAR_ 32 _BAR_ 22 _BAR_
A*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 7 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_
A*8 _BAR_ 4 _BAR_ 8 _BAR_ 2 _BAR_ 9 _BAR_ 14 _BAR_ 26 _BAR_
A*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 16 _BAR_ 18 _BAR_ 1 _BAR_
A*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_
Celkem A _BAR_ 23 _BAR_ 18 _BAR_ 7 _BAR_ 77 _BAR_ 82 _BAR_ 61 _BAR_
B*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*10 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*8 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_
B*7 _BAR_ 4 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ 7 _BAR_
B*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 9 _BAR_ 8 _BAR_ 6 _BAR_
B*5 _BAR_ 3 _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ 7 _BAR_ 9 _BAR_ 5 _BAR_
B*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
B*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
Celkem B _BAR_ 8 _BAR_ 7 _BAR_ 3 _BAR_ 23 _BAR_ 24 _BAR_ 19 _BAR_
C*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
C*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
C*4 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 7 _BAR_ 7 _BAR_ 6 _BAR_
C*3 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 19 _BAR_ 20 _BAR_ 15 _BAR_
C*2 _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ 15 _BAR_ 17 _BAR_ 15 _BAR_
C*1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem C _BAR_ 5 _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ 45 _BAR_ 47 _BAR_ 38 _BAR_
D*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
D*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
D*2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
Celkem D _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 4 _BAR_
Celkem _BAR_ 36 _BAR_ 28 _BAR_ 10 _BAR_ 145 _BAR_ 153 _BAR_ 122 _BAR_
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop) na rozpočtový rok 2005 — Opravný rozpočet 1
(2005/895/ES)
Na základě článku 7 rozhodnutí Cedefopu z 31. března 2003 týkajícího se finančních správních předpisů vztahujících se na Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání, v souladu s rámcovým finančním nařízením organizací uvedených v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002 o finančním řádu pro všeobecný rozpočet Evropských společenství, se výkaz příjmů a výdajů a organizační struktura uveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
PŘÍJMY
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1
DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 _BAR_ DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 16100000 _BAR_ 178000 _BAR_ 16278000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 16100000 _BAR_ 178000 _BAR_ 16278000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 16574880 _BAR_ 178000 _BAR_ 16752880 _BAR_
HLAVA 1
DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
KAPITOLA 1 0 — DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 1 0
1 0 0 _BAR_ Dotace Evropského společenství _BAR_ 16100000 _BAR_ 178000 _BAR_ 16278000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 16100000 _BAR_ 178000 _BAR_ 16278000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 16100000 _BAR_ 178000 _BAR_ 16278000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 16574880 _BAR_ 178000 _BAR_ 16752880 _BAR_
KAPITOLA 1 0 —DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 0Dotace Evropského společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
16100000 _BAR_ 178000 _BAR_ 16278000 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 337/75 ze dne 10. února 1975, kterým se zřizuje Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Úř. věst.
L 39, 13.2.1975, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č.1655/2003 (Úř. věst.
L 245, 29.9.2003).
11 odst. 4 tohoto nařízení je do všeobecného rozpočtu Evropské unie zahrnuta dotace určená pro středisko.
Zapsaný příjem odpovídá předpokládané dotaci (řádky 15 03 01 03 a 15 03 01 04 výkazu výdajů oddílu III "Komise" všeobecný rozpočet).
VÝDAJE
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1
ZAMĚSTNANCI
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ _BAR_ 8501000 _BAR_ 161000 _BAR_ 8662000 _BAR_
1 7 _BAR_ VÝDAJE NA RECEPCE A POHOŠTĚNÍ _BAR_ 15000 _BAR_ 17000 _BAR_ 32000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 9310000 _BAR_ 178000 _BAR_ 9488000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 16574880 _BAR_ 178000 _BAR_ 16752880 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
KAPITOLA 1 1 — ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
KAPITOLA 1 7 — VÝDAJE NA RECEPCE A POHOŠTĚNÍ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 1 1
1 1 8 _BAR_ Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru, s ukončením pracovního poměru a s přeložením _BAR_ 223000 _BAR_ 161000 _BAR_ 384000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 8501000 _BAR_ 161000 _BAR_ 8662000 _BAR_
KAPITOLA 1 7
1 7 0 _BAR_ Výdaje na recepce a pohoštění _BAR_ 15000 _BAR_ 17000 _BAR_ 32000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 15000 _BAR_ 17000 _BAR_ 32000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 9310000 _BAR_ 178000 _BAR_ 9488000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 16574880 _BAR_ 178000 _BAR_ 16752880 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNÁNÍ
1 1 8Různé výdaje v souvislosti s nástupem zaměstnance do pracovního poměru, s ukončením pracovního poměru a s přeložením
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
223000 _BAR_ 161000 _BAR_ 384000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na:
- nástup zaměstnance do pracovního poměru (články 27 až 31 a 33, jakož i příloha III k tomuto předpisu)
- cestovní výdaje zaměstnanců nebo jejich rodinných příslušníků při nástupu do služebního poměru nebo při jeho ukončení (články 20 a 71 a článek 7 přílohy VII k tomuto předpisu)
- příspěvky na usídlení, znovuusídlení a přestěhování (články 5 a 6 přílohy VII k tomuto předpisu)
- náklady na stěhování (články 20 a 71 a článek 9 přílohy VII)
- dočasné denní příspěvky (články 20 a 71 a článek 10 přílohy VII k tomuto předpisu).
KAPITOLA 1 7 —VÝDAJE NA RECEPCE A POHOŠTĚNÍ
1 7 0Výdaje na recepce a pohoštění
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
15000 _BAR_ 17000 _BAR_ 32000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na reprezentaci.
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek na rozpočtový rok 2005 — Opravný rozpočet 1
(2005/896/ES)
PŘÍJMY
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1
DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 _BAR_ DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 18600000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19060000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 18600000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19060000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 18820000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19280000 _BAR_
HLAVA 1
DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
KAPITOLA 1 0 — DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 1 0
1 0 0 _BAR_ Dotace od Evropského společenstsví _BAR_ 18600000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19060000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 — CELKEM _BAR_ 18600000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19060000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 18600000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19060000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 18820000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19280000 _BAR_
KAPITOLA 1 0 —DOTACE OD EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
1 0 0Dotace od Evropského společenstsví
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
18600000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19060000 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Úř. věst. L 139, 30.5.1975, s. 1), pozměněno nařízením (EHS) č. 1947/93 (Úř. věst. L 181, 23.7.1993, s. 13).
Podle článku 15 odst. 2 tohoto nařízení je dotace pro nadaci uvedena ve všeobecném rozpočtu Evropské unie.
Zapsané příjmy představují poskytnutou dotaci (článek B3-4 0 odhadu příjmů a výdajů v oddíle III "Komise" všeobecného rozpočtu).
VÝDAJE
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
3
PROVOZNÍ VÝDAJE
3 0 _BAR_ PROVOZNÍ VÝDAJE _BAR_ 8090000 _BAR_ 460000 _BAR_ 8550000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 8090000 _BAR_ 460000 _BAR_ 8550000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 19090000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19550000 _BAR_
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
KAPITOLA 3 0 — PROVOZNÍ VÝDAJE
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 3 0
3 0 3 _BAR_ Studie a pilotní programy týkající se životních a pracovních podmínek _BAR_ 4400000 _BAR_ 406000 _BAR_ 4806000 _BAR_
3 0 4
Výdaje na zasedání (správní rada, expertní výbor, semináře, kolokvia, koordinační schůze apod.) a náklady na tlumočení při těchto příležitostech
3 0 4 0 _BAR_ Obecné náklady na zasedání _BAR_ 1200000 _BAR_ 50000 _BAR_ 1250000 _BAR_
3 0 4 1 _BAR_ Náklady na tlumočení _BAR_ 170000 _BAR_ 4000 _BAR_ 174000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 4 — Celkem _BAR_ 1520000 _BAR_ 54000 _BAR_ 1574000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 8090000 _BAR_ 460000 _BAR_ 8550000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 8090000 _BAR_ 460000 _BAR_ 8550000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 19090000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19550000 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PROVOZNÍ VÝDAJE
3 0 3Studie a pilotní programy týkající se životních a pracovních podmínek
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
4400000 _BAR_ 406000 _BAR_ 4806000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí financování smluv na provedení studií a specifických projektů, které přispějí k provádění pracovního programu nadace ve vztahu k životním a pracovním podmínkám.
3 0 4Výdaje na zasedání (správní rada, expertní výbor, semináře, kolokvia, koordinační schůze apod.) a náklady na tlumočení při těchto příležitostech
3 0 4 0Obecné náklady na zasedání
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1200000 _BAR_ 50000 _BAR_ 1250000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pořádání seminářů, kolokvií, koordinačních a hodnotících schůzí, což napomůže provádění pracovních programů nadace.
3 0 4 1Náklady na tlumočení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
170000 _BAR_ 4000 _BAR_ 174000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na tlumočení v souvislosti s pořádáním zasedání správní rady, expertního výboru, seminářů, kolokvií, koordinačních a hodnotících schůzí, což napomůže provádění pracovních programů nadace.
--------------------------------------------------
Oprava výkazu příjmů a výdajů Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek na rozpočtový rok 2005 — Opravný rozpočet 1
(Úřední věstník Evropské unie L 341 ze dne 23. prosince 2005)
Texty i tabulky na stranách 47 až 49 se nahrazují následujícími texty a tabulkami:
VÝDAJE
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
3
PROVOZNÍ VÝDAJE
3 0 _BAR_ PROVOZNÍ VÝDAJE _BAR_ 7820000 _BAR_ 460000 _BAR_ 8280000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7820000 _BAR_ 460000 _BAR_ 8280000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 18820000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19280000 _BAR_
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
KAPITOLA 3 0 — PROVOZNÍ VÝDAJE
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 3 0
3 0 3 _BAR_ Studie a pilotní programy týkající se životních a pracovních podmínek _BAR_ 4400000 _BAR_ 406000 _BAR_ 4806000 _BAR_
3 0 4
Výdaje na zasedání (správní rada, expertní výbor, semináře, kolokvia, koordinační schůze apod.) a náklady na tlumočení při těchto příležitostech
3 0 4 0 _BAR_ Obecné náklady na zasedání _BAR_ 950000 _BAR_ 50000 _BAR_ 1000000 _BAR_
3 0 4 1 _BAR_ Náklady na tlumočení _BAR_ 150000 _BAR_ 4000 _BAR_ 154000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 0 4 — Celkem _BAR_ 1100000 _BAR_ 54000 _BAR_ 1154000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 7820000 _BAR_ 460000 _BAR_ 8280000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 7820000 _BAR_ 460000 _BAR_ 8280000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 18820000 _BAR_ 460000 _BAR_ 19280000 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —PROVOZNÍ VÝDAJE
3 0 3Studie a pilotní programy týkající se životních a pracovních podmínek
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
4400000 _BAR_ 406000 _BAR_ 4806000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí financování smluv na provedení studií a specifických projektů, které přispějí k provádění pracovního programu nadace ve vztahu k životním a pracovním podmínkám.
3 0 4Výdaje na zasedání (správní rada, expertní výbor, semináře, kolokvia, koordinační schůze apod.) a náklady na tlumočení při těchto příležitostech
3 0 4 0Obecné náklady na zasedání
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
950000 _BAR_ 50000 _BAR_ 1000000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pořádání seminářů, kolokvií, koordinačních a hodnotících schůzí, což napomůže provádění pracovních programů nadace.
3 0 4 1Náklady na tlumočení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
150000 _BAR_ 4000 _BAR_ 154000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na tlumočení v souvislosti s pořádáním zasedání správní rady, expertního výboru, seminářů, kolokvií, koordinačních a hodnotících schůzí, což napomůže provádění pracovních programů nadace.
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropské agentury pro námořní bezpečnost na rozpočtový rok 2005 — Opravný rozpočet 1
(2005/897/ES)
VÝKAZ PŘÍJMŮ
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
2
PŘÍSPĚVEK KOMISE
2 0 _BAR_ PŘÍSPĚVEK KOMISE _BAR_ 35300000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35360000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 35300000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35360000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 35300000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35360000 _BAR_
HLAVA 2
PŘÍSPĚVEK KOMISE
KAPITOLA 2 0 — PŘÍSPĚVEK KOMISE
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 2 0
2 0 0 _BAR_ Příspěvek Komise _BAR_ 35300000 _BAR_ _BAR_ 35300000 _BAR_
2 0 2 _BAR_ Příspěvek z programu PHARE — GŘ PRO ROZŠÍŘENÍ _BAR_ _BAR_ 60000 _BAR_ 60000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 35300000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35360000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 35300000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35360000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 35300000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35360000 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —PŘÍSPĚVEK KOMISE
2 0 0Příspěvek Komise
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
35300000 _BAR_ _BAR_ 35300000 _BAR_
Poznámky
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (Úř. věst.
L 208, 5. srpna 2002).
2 0 2Příspěvek z programu PHARE — GŘ PRO ROZŠÍŘENÍ
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ 60000 _BAR_ 60000 _BAR_
Poznámky
Program PHARE pro více příjemců k zabezpečení účasti zástupců Rumunska a Bulharska na schůzích pořádaných agenturou EMSA.
VÝDAJE
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1
ZAMĚSTNANCI
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU _BAR_ 9675000 _BAR_ _BAR_ 9675000 _BAR_
1 2 _BAR_ RŮZNÉ VÝDAJE SPOJENÉ S NÁBOREM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ A PŘEVEDENÍM NA JINÉ MÍSTO _BAR_ 1350000 _BAR_ _BAR_ 1350000 _BAR_
1 3 _BAR_ MISE A SLUŽEBNÍ CESTY _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ 150000 _BAR_
1 4 _BAR_ INFRASTRUKTURA SOCIÁLNĚ ZDRAVOTNÍHO CHARAKTERU _BAR_ 170000 _BAR_ _BAR_ 170000 _BAR_
1 7 _BAR_ RECEPCE A REPREZENTACE _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 11360000 _BAR_ _BAR_ 11360000 _BAR_
2
BUDOVY, VYBAVENÍ A RŮZNÉ VÝDAJE SPOJENÉ S JEJICH PROVOZEM
2 0 _BAR_ PRONÁJEM BUDOV A VEDLEJŠÍ VÝDAJE _BAR_ 740000 _BAR_ _BAR_ 740000 _BAR_
2 1 _BAR_ NÁKUP INFORMATIKY _BAR_ 700000 _BAR_ _BAR_ 700000 _BAR_
2 2 _BAR_ MOVITÝ MAJETEK A VEDLEJŠÍ VÝDAJE _BAR_ 152000 _BAR_ _BAR_ 152000 _BAR_
2 3 _BAR_ VÝDAJE NA BĚŽNÝ ADMINISTRATIVNÍ PROVOZ _BAR_ 268000 _BAR_ _BAR_ 268000 _BAR_
2 4 _BAR_ FRANKOVÁNÍ A TELEKOMUNIKACE _BAR_ 160000 _BAR_ _BAR_ 160000 _BAR_
2 5 _BAR_ VÝDAJE NA SCHŮZE A JEJICH ZAJIŠTĚNÍ _BAR_ 120000 _BAR_ 5000 _BAR_ 125000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 2140000 _BAR_ 5000 _BAR_ 2145000 _BAR_
3
PROVOZNÍ VÝDAJE
3 1 _BAR_ VÝVOJ DATABÁZÍ _BAR_ 1350000 _BAR_ _BAR_ 1350000 _BAR_
3 2 _BAR_ INFORMAČNÍ A PUBLIKAČNÍ ČINNOST _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
3 3 _BAR_ SCHŮZE SOUVISEJÍCÍ S PROVOZNÍ ČINNOSTÍ _BAR_ 400000 _BAR_ 55000 _BAR_ 455000 _BAR_
3 4 _BAR_ VÝDAJE NA PŘEKLADATELSKÉ SLUŽBY _BAR_ 100000 _BAR_ _BAR_ 100000 _BAR_
3 5 _BAR_ STUDIE _BAR_ 920000 _BAR_ _BAR_ 920000 _BAR_
3 6 _BAR_ VÝDAJE NA MISE VE VĚCECH NÁMOŘNÍ BEZPEČNOSTI _BAR_ 830000 _BAR_ _BAR_ 830000 _BAR_
3 7 _BAR_ ŠKOLENÍ V NÁMOŘNÍ OBLASTI _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
3 8 _BAR_ OPATŘENÍ PROTI ZNEČIŠŤOVÁNÍ _BAR_ 17800000 _BAR_ _BAR_ 17800000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 21800000 _BAR_ 55000 _BAR_ 21855000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 35300000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35360000 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI
KAPITOLA 1 1 — ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU
KAPITOLA 1 2 — RŮZNÉ VÝDAJE SPOJENÉ S NÁBOREM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ A PŘEVEDENÍM NA JINÉ MÍSTO
KAPITOLA 1 3 — MISE A SLUŽEBNÍ CESTY
KAPITOLA 1 4 — INFRASTRUKTURA SOCIÁLNĚ ZDRAVOTNÍHO CHARAKTERU
KAPITOLA 1 7 — RECEPCE A REPREZENTACE
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 1 1
1 1 0
Zaměstnanci v aktivním zaměstnaneckém poměru
1 1 0 0 _BAR_ Základní plat _BAR_ 7078000 _BAR_ _BAR_ 7078000 _BAR_
1 1 0 1 _BAR_ Rodinné přídavky _BAR_ 300000 _BAR_ _BAR_ 300000 _BAR_
1 1 0 2 _BAR_ Příspěvky za práci v zahraničí _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_
1 1 0 3 _BAR_ Příspěvky na sekretariát _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 0 — Celkem _BAR_ 7818000 _BAR_ _BAR_ 7818000 _BAR_
1 1 1
Pomocní zaměstnanci a místní zaměstnanci
1 1 1 0 _BAR_ Pomocní zaměstnanci _BAR_ 600000 _BAR_ _BAR_ 600000 _BAR_
1 1 1 2 _BAR_ Místní zaměstnanci _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 1 3 _BAR_ Smluvní zaměstnanci _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
1 1 1 4 _BAR_ Přechodní pracovníci _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
1 1 1 5 _BAR_ Dočasně přidělení odborníci členských států _BAR_ 500000 _BAR_ _BAR_ 500000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 1 — Celkem _BAR_ 1340000 _BAR_ _BAR_ 1340000 _BAR_
1 1 3
Příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení
1 1 3 0 _BAR_ Zdravotní pojištění _BAR_ 100000 _BAR_ _BAR_ 100000 _BAR_
1 1 3 1 _BAR_ Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
1 1 3 2 _BAR_ Pojištění pro případ nezaměstnanosti _BAR_ 48000 _BAR_ _BAR_ 48000 _BAR_
1 1 3 3 _BAR_ Vznik nebo zachování práva na důchodové zabezpečení _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 3 4 _BAR_ Příspěvek na důchodové zabezpečení Společenství _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 3 — Celkem _BAR_ 198000 _BAR_ _BAR_ 198000 _BAR_
1 1 4
Různé příspěvky a dávky
1 1 4 0 _BAR_ Příspěvky za narození dítěte a odstupné v případě úmrtí zaměstnance _BAR_ 3000 _BAR_ _BAR_ 3000 _BAR_
1 1 4 1 _BAR_ Cestovní výdaje v rámci celoroční dovolené _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
1 1 4 3 _BAR_ Vyrovnávací příspěvek související s výkonem funkce _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 4 4 _BAR_ Paušální cestovné _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 4 5 _BAR_ Speciální příspěvky vyplácené účetním a správcům záloh _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 4 9 _BAR_ Jiné příspěvky _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 4 — Celkem _BAR_ 53000 _BAR_ _BAR_ 53000 _BAR_
1 1 5
Přesčasové hodiny
1 1 5 0 _BAR_ Přesčasové hodiny _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_ 1000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 5 — Celkem _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_ 1000 _BAR_
1 1 7
Jednorázové služby
1 1 7 0 _BAR_ Externí tlumočníci a konferenční servis _BAR_ 61000 _BAR_ _BAR_ 61000 _BAR_
1 1 7 2 _BAR_ Služby Překladatelského střediska v Lucemburku _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
1 1 7 8 _BAR_ Externí služby _BAR_ 104000 _BAR_ _BAR_ 104000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 7 — Celkem _BAR_ 215000 _BAR_ _BAR_ 215000 _BAR_
1 1 9
Vyrovnávací koeficienty
1 1 9 0 _BAR_ Vyrovnávací koeficienty _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
1 1 9 1 _BAR_ Úprava odměn _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 1 1 9 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 9675000 _BAR_ _BAR_ 9675000 _BAR_
KAPITOLA 1 2
1 2 0
Různé výdaje spojené s náborem nových zaměstnanců a převedením na jiné místo
1 2 0 0 _BAR_ Různé výdaje spojené s náborem nových zaměstnanců _BAR_ 180000 _BAR_ _BAR_ 180000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 0 — Celkem _BAR_ 180000 _BAR_ _BAR_ 180000 _BAR_
1 2 1
Cestovní výdaje
1 2 1 0 _BAR_ Cestovní výdaje _BAR_ 220000 _BAR_ _BAR_ 220000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 1 — Celkem _BAR_ 220000 _BAR_ _BAR_ 220000 _BAR_
1 2 2
Příspěvky na zařízení, znovuusídlení a přeložení
1 2 2 0 _BAR_ Příspěvky na zařízení, znovuusídlení a přeložení _BAR_ 190000 _BAR_ _BAR_ 190000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 2 — Celkem _BAR_ 190000 _BAR_ _BAR_ 190000 _BAR_
1 2 3
Náklady na stěhování
1 2 3 0 _BAR_ Náklady na stěhování _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 3 — Celkem _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_
1 2 4
Dočasné denní příspěvky
1 2 4 0 _BAR_ Dočasné denní příspěvky _BAR_ 360000 _BAR_ _BAR_ 360000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 2 4 — Celkem _BAR_ 360000 _BAR_ _BAR_ 360000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 2 — CELKEM _BAR_ 1350000 _BAR_ _BAR_ 1350000 _BAR_
KAPITOLA 1 3
1 3 0
Mise a služební cesty
1 3 0 0 _BAR_ Výdaje na mise, přemísťování a jiné mimořádné výlohy _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ 150000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 3 0 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ 150000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 3 — CELKEM _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ 150000 _BAR_
KAPITOLA 1 4
1 4 0
Infrastruktura sociálně zdravotního charakteru
1 4 0 0 _BAR_ Restaurace a společné jídelny _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 0 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
1 4 1
Lékařská služba
1 4 1 0 _BAR_ Lékařská služba _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 1 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
1 4 2
Jazykové kurzy, vzdělávání a doškolování
1 4 2 0 _BAR_ Jazykové kurzy, vzdělávání a doškolování _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ 150000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 4 2 — Celkem _BAR_ 150000 _BAR_ _BAR_ 150000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 4 — CELKEM _BAR_ 170000 _BAR_ _BAR_ 170000 _BAR_
KAPITOLA 1 7
1 7 0
Recepce a reprezentace
1 7 0 0 _BAR_ Výdaje na recepce a reprezentaci _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_
_BAR_ Článek 1 7 0 — Celkem _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 7 — CELKEM _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 11360000 _BAR_ _BAR_ 11360000 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU
1 1 0Zaměstnanci v aktivním zaměstnaneckém poměru
1 1 0 0Základní plat
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
7078000 _BAR_ _BAR_ 7078000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a zejména články 62 a 66.
Tato položka je určena k pokrytí základního platu dočasných zaměstnanců.
1 1 0 1Rodinné přídavky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
300000 _BAR_ _BAR_ 300000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 62, 67, 68 a sekce I přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí dávek rodinám s dětmi a školních příspěvků pro stálé a dočasné zaměstnance.
1 1 0 2Příspěvky za práci v zahraničí
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
400000 _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 62 a 69, jakož i článek 4 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku za práci v zahraničí dočasných zaměstnanců.
1 1 0 3Příspěvky na sekretariát
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 4 bis přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku na sekretariát vykonávaný dočasnými zaměstnanci kategorie C, přidělenými na místa stenotypistek nebo písařek, obsluhy telexu, typografů, tajemnic nebo asistentek.
1 1 1Pomocní zaměstnanci a místní zaměstnanci
1 1 1 0Pomocní zaměstnanci
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
600000 _BAR_ _BAR_ 600000 _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a zvláštně článek 3 a hlava III.
Tato položka je určena k pokrytí odměny (včetně přesčasových hodin), jakož i příspěvku zaměstnavatele na sociální zabezpečení pro pomocné zaměstnance.
1 1 1 2Místní zaměstnanci
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a zejména článek 4 a hlava IV.
Tato položka je určena na pokrytí odměny (včetně přesčasových hodin), jakož i příspěvku zaměstnavatele na sociální zabezpečení pro místní zaměstnance.
1 1 1 3Smluvní zaměstnanci
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
1 1 1 4Přechodní pracovníci
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na přechodné pracovníky.
1 1 1 5Dočasně přidělení odborníci členských států
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
500000 _BAR_ _BAR_ 500000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na úředníky nebo jiné odborníky z členských států přidělené nebo dočasně převedené na agenturu nebo kteří jsou povoláni na krátkodobé konzultace.
1 1 3Příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení
1 1 3 0Zdravotní pojištění
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
100000 _BAR_ _BAR_ 100000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 72.
Nařízení týkající se pokrytí zdravotního pojištění úředníků Evropských společenství a zejména článek 23.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku zaměstnavatele (3,4 % základního platu); příspěvek zaměstnanců představuje 1,7 % základního platu.
1 1 3 1Úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 73.
Tato položka je určena k pokrytí příspěvku zaměstnavatele na úrazové pojištění a pojištění pro případ nemoci z povolání (0,77 % základního platu).
K vypočítané částce je připočítán příplatek ve výši 2 % (s navýšením míry na 0,7854 %), který slouží k úhradě výdajů v případě neuplatněné pojistky (článek 73 služebního řádu).
1 1 3 2Pojištění pro případ nezaměstnanosti
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
48000 _BAR_ _BAR_ 48000 _BAR_
Poznámky
Nařízení Rady (ES, ESUO, Euratom) č. 2799/85 ze dne 27. září 1985, kterým se upravuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství (Úř. věst.
L 265, 8.10.1985, s. 1).
Tato položka je určena k pokrytí pojištění pro případ nezaměstnanosti dočasných zaměstnanců.
Uplatnění sazby: 0,8 % ze základních platů.
1 1 3 3Vznik nebo zachování práva na důchodové zabezpečení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a zejména článek 42.
Tato položka je určena k pokrytí dávek placených agenturou ve prospěch dočasných zaměstnanců za účelem založení nebo zachování jejich práva na důchodové zabezpečení v jejich zemi původu.
1 1 3 4Příspěvek na důchodové zabezpečení Společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na pokrytí dávek placených agenturou jakožto příspěvek zaměstnavatele na důchodové zabezpečení Společenství.
1 1 4Různé příspěvky a dávky
1 1 4 0Příspěvky za narození dítěte a odstupné v případě úmrtí zaměstnance
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
3000 _BAR_ _BAR_ 3000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 70, 74 a 75.
Tato položka je určena:
- k úhradě příspěvku za narození dítěte,
- v případě úmrtí zaměstnance k úhradě celkové odměny zesnulého až do konce třetího měsíce ode dne úmrtí, jakož i nákladů na přepravu tělesných ostatků až do země původu zesnulého.
1 1 4 1Cestovní výdaje v rámci celoroční dovolené
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 8 přílohy VII.
Tato položka je určena k paušální platbě cestovních výdajů dočasného zaměstnance, jeho manželky/manžela a všech vyživovaných členů domácnosti z místa přidělení do místa původu za těchto podmínek:
- jednou za kalendářní rok, pokud vzdálenost vlakem je vyšší než 50 kilometrů a nižší než 725 kilometrů,
- dvakrát za kalendářní rok, pokud vzdálenost vlakem je nejméně 725 kilometrů.
1 1 4 3Vyrovnávací příspěvek související s výkonem funkce
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 14 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí vyrovnávacího příspěvku na výkon funkce zaměstnance, který má pravidelné výdaje na reprezentaci v souvislosti s povahou úkolů, kterými je pověřen.
1 1 4 4Paušální cestovné
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovného, jehož výše nesmí přesáhnout 3000 belgických franků měsíčně a je určena pro dočasné zaměstnance, kteří se z výkonu své funkce neustále přemísťují.
Tyto příspěvky zahrnují proplacení výdajů na přemísťování na území města přidělení.
1 1 4 5Speciální příspěvky vyplácené účetním a správcům záloh
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Prohlášení k nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 762/2001 (Úř. věst. L 111, 20.4.2001, s. 1) a zejména čl. 75, odst. 4, kterým se mění finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 356, 31.12.1977, s. 1).
Tato položka je určena k pokrytí speciálního příspěvku schváleného zaměstnancům ve funkci hlavního účetního, účetního nebo správce záloh.
1 1 4 9Jiné příspěvky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
1 1 5Přesčasové hodiny
1 1 5 0Přesčasové hodiny
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1000 _BAR_ _BAR_ 1000 _BAR_
Poznámky
Platí služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 56 a příloha VI.
Tato položka je určena k pokrytí paušálních náhrad a odměn dle hodinových sazeb týkajících se odpracovaných hodin úředníků a zaměstnanců kategorie C a D, jakož i místních zaměstnanců, které nemohly být kompenzovány náhradním volnem v souladu s příslušnými ustanoveními.
1 1 7Jednorázové služby
1 1 7 0Externí tlumočníci a konferenční servis
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
61000 _BAR_ _BAR_ 61000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí honorářů a cestovních výdajů externích tlumočníků a techniků konferenčního servisu včetně příspěvku na služby zajišťované tlumočníky Komise.
1 1 7 2Služby Překladatelského střediska v Lucemburku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů souvisejících se službami externích nebo dočasných písařek a překladatelů, jakož i výdajů spojených s překlady a opisy zadanými Překladatelskému středisku pro instituce Evropské unie v Lucemburku.
1 1 7 8Externí služby
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
104000 _BAR_ _BAR_ 104000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k proplacení výdajů hrazených Komisi za administrativní asistenci poskytnutou agentuře, například elektronickou evidenci výplat.
1 1 9Vyrovnávací koeficienty
1 1 9 0Vyrovnávací koeficienty
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 64 a 65.
Tato položka je určena k pokrytí vyrovnávacích koeficientů použitelných pro odměňování úředníků a dočasných zaměstnanců, jakož i přesčasové hodiny.
1 1 9 1Úprava odměn
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 65.
Prohlášení k nařízení (ES, ESUO, Euratom) č. 762/2001 (Úř. věst.
L 111, 20.4.2001, s. 1), kterým se mění finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst.
L 356, 31.12.1977, s. 1).
Nařízení Rady (ES, ESUO, Euratom) č. 3830/91 ze dne 19. prosince 1991, kterým se upravuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a zejména ustanovení týkající se úpravy odměn (Úř. věst.
L 361, 31.12.1991, s. 1).
Tato položka je určena k vyrovnání dopadu případných úprav odměn, které jsou rozhodnuty Radou v průběhu rozpočtového období.
KAPITOLA 1 2 —RŮZNÉ VÝDAJE SPOJENÉ S NÁBOREM NOVÝCH ZAMĚSTNANCŮ A PŘEVEDENÍM NA JINÉ MÍSTO
1 2 0Různé výdaje spojené s náborem nových zaměstnanců a převedením na jiné místo
1 2 0 0Různé výdaje spojené s náborem nových zaměstnanců
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
180000 _BAR_ _BAR_ 180000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 27 až 31 a 33.
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s náborovou procedurou.
1 2 1Cestovní výdaje
1 2 1 0Cestovní výdaje
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
220000 _BAR_ _BAR_ 220000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 20 a 71 a článek 7 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů souvisejících s nástupem do funkce nebo ukončením funkce zaměstnanců (včetně rodinných příslušníků).
1 2 2Příspěvky na zařízení, znovuusídlení a přeložení
1 2 2 0Příspěvky na zařízení, znovuusídlení a přeložení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
190000 _BAR_ _BAR_ 190000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 5 a 6 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí zařizovacích výdajů těm zaměstnancům, kteří jsou nuceni změnit bydliště při nástupu do funkce nebo jsou přiděleni na nové služební místo a nebo se musí znovu přestěhovat při definitivním ukončení funkce.
1 2 3Náklady na stěhování
1 2 3 0Náklady na stěhování
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
400000 _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 20 a 71 a článek 9 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na stěhování těm zaměstnancům, kteří jsou nuceni změnit bydliště při nástupu do funkce nebo jsou přiděleni na nové služební místo a nebo se musí znovu přestěhovat při definitivním ukončení funkce.
1 2 4Dočasné denní příspěvky
1 2 4 0Dočasné denní příspěvky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
360000 _BAR_ _BAR_ 360000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména články 20 a 71 a článek 10 přílohy VII.
Tato položka je určena k pokrytí denních příspěvků těm zaměstnancům, kteří doloží změnu bydliště po jejich nástupu do funkce (včetně případu přeložení na nové místo).
KAPITOLA 1 3 —MISE A SLUŽEBNÍ CESTY
1 3 0Mise a služební cesty
1 3 0 0Výdaje na mise, přemísťování a jiné mimořádné výlohy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
150000 _BAR_ _BAR_ 150000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, denních diet při plnění mise, jakož i mimořádných nebo vedlejších výloh vydaných statutárním personálem během mise konané v zájmu plnění daných úkolů, a to v souladu s ustanoveními služebního řádu úředníků Evropských společenství.
Tato položka též pokrývá mise odborníků členských států nebo mezinárodních odborníků přidělených k agentuře.
KAPITOLA 1 4 —INFRASTRUKTURA SOCIÁLNĚ ZDRAVOTNÍHO CHARAKTERU
1 4 0Infrastruktura sociálně zdravotního charakteru
1 4 0 0Restaurace a společné jídelny
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů spojených se spravováním společné jídelny agentury, kterou zajišťuje externí podnik, jakož i výdajů na určité vybavení pro jídelnu.
1 4 1Lékařská služba
1 4 1 0Lékařská služba
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 59 a článek 8 přílohy II.
1 4 2Jazykové kurzy, vzdělávání a doškolování
1 4 2 0Jazykové kurzy, vzdělávání a doškolování
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
150000 _BAR_ _BAR_ 150000 _BAR_
Poznámky
Služební řád úředníků Evropských společenství a zejména článek 24, třetí odstavec.
KAPITOLA 1 7 —RECEPCE A REPREZENTACE
1 7 0Recepce a reprezentace
1 7 0 0Výdaje na recepce a reprezentaci
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
15000 _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na reprezentaci a akce různého charakteru.
HLAVA 2
BUDOVY, VYBAVENÍ A RŮZNÉ VÝDAJE SPOJENÉ S JEJICH PROVOZEM
KAPITOLA 2 0 — PRONÁJEM BUDOV A VEDLEJŠÍ VÝDAJE
KAPITOLA 2 1 — NÁKUP INFORMATIKY
KAPITOLA 2 2 — MOVITÝ MAJETEK A VEDLEJŠÍ VÝDAJE
KAPITOLA 2 3 — VÝDAJE NA BĚŽNÝ ADMINISTRATIVNÍ PROVOZ
KAPITOLA 2 4 — FRANKOVÁNÍ A TELEKOMUNIKACE
KAPITOLA 2 5 — VÝDAJE NA SCHŮZE A JEJICH ZAJIŠTĚNÍ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 2 0
2 0 0
Pronájem budov a vedlejší výdaje
2 0 0 0 _BAR_ Nájemné _BAR_ 500000 _BAR_ _BAR_ 500000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 500000 _BAR_ _BAR_ 500000 _BAR_
2 0 1
Pojištění
2 0 1 0 _BAR_ Pojištění _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_ 30000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 1 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_ 30000 _BAR_
2 0 2
Voda, plyn, elektřina a topení
2 0 2 0 _BAR_ Voda, plyn, elektřina a topení _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 2 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
2 0 3
Úklid a údržba
2 0 3 0 _BAR_ Úklid a údržba _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_ 30000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 3 — Celkem _BAR_ 30000 _BAR_ _BAR_ 30000 _BAR_
2 0 4
Zařizování a úpravy prostor
2 0 4 0 _BAR_ Zařizování a úpravy prostor _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 4 — Celkem _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
2 0 5
Bezpečnost a ostraha budov
2 0 5 0 _BAR_ Bezpečnost a ostraha budov _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 5 — Celkem _BAR_ 40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
2 0 8
Předběžné výdaje při koupi nebo výstavbě budov
2 0 8 0 _BAR_ Předběžné výlohy při koupi nebo výstavbě budov _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 8 — Celkem _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 740000 _BAR_ _BAR_ 740000 _BAR_
KAPITOLA 2 1
2 1 0
Informatika
2 1 0 0 _BAR_ Vybavení informatikou _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_
2 1 0 1 _BAR_ Vývoj programů _BAR_ 210000 _BAR_ _BAR_ 210000 _BAR_
2 1 0 2 _BAR_ Další externí služby při zpracovávání dat _BAR_ 90000 _BAR_ _BAR_ 90000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 1 0 — Celkem _BAR_ 700000 _BAR_ _BAR_ 700000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 700000 _BAR_ _BAR_ 700000 _BAR_
KAPITOLA 2 2
2 2 0
Informatizovaná kancelářská technika
2 2 0 0 _BAR_ Základní vybavení _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_
2 2 0 1 _BAR_ Obnova _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 0 2 _BAR_ Pronájem _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 0 3 _BAR_ Technický servis a údržba _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 0 4 _BAR_ Informatizovaná kancelářská technika _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 0 — Celkem _BAR_ 25000 _BAR_ _BAR_ 25000 _BAR_
2 2 1
Kancelářský nábytek
2 2 1 0 _BAR_ Základní vybavení _BAR_ 81000 _BAR_ _BAR_ 81000 _BAR_
2 2 1 1 _BAR_ Obnova _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 1 2 _BAR_ Pronájem nábytku _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
2 2 1 3 _BAR_ Údržba a opravy _BAR_ 4000 _BAR_ _BAR_ 4000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 1 — Celkem _BAR_ 95000 _BAR_ _BAR_ 95000 _BAR_
2 2 3
Pronájem dopravních prostředků
2 2 3 0 _BAR_ Pronájem dopravních prostředků _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 3 — Celkem _BAR_ 10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
2 2 5
Výdaje na dokumentační a knihovní fondy
2 2 5 0 _BAR_ Knihovní fondy, nákup knih _BAR_ 14000 _BAR_ _BAR_ 14000 _BAR_
2 2 5 1 _BAR_ Speciální vybavení pro knihovnu, dokumentování a reprodukování _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_ 5000 _BAR_
2 2 5 2 _BAR_ Předplatné novin a periodik _BAR_ 3000 _BAR_ _BAR_ 3000 _BAR_
2 2 5 3 _BAR_ Předplatné u tiskových agentur _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 4 _BAR_ Výdaje na knihařství a udržování knih v dobrém stavu _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
_BAR_ Článek 2 2 5 — Celkem _BAR_ 22000 _BAR_ _BAR_ 22000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 2 — CELKEM _BAR_ 152000 _BAR_ _BAR_ 152000 _BAR_
KAPITOLA 2 3
2 3 0
Psací a kancelářské potřeby
2 3 0 0 _BAR_ Psací a kancelářské potřeby _BAR_ 33000 _BAR_ _BAR_ 33000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 0 — Celkem _BAR_ 33000 _BAR_ _BAR_ 33000 _BAR_
2 3 2
Finanční náklady
2 3 2 0 _BAR_ Bankovní náklady _BAR_ 13000 _BAR_ _BAR_ 13000 _BAR_
2 3 2 1 _BAR_ Kurzové ztráty _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 2 9 _BAR_ Jiné finanční náklady _BAR_ 1000 _BAR_ _BAR_ 1000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 2 — Celkem _BAR_ 14000 _BAR_ _BAR_ 14000 _BAR_
2 3 3
Právní výdaje
2 3 3 0 _BAR_ Právní výlohy _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_ 2000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 3 — Celkem _BAR_ 2000 _BAR_ _BAR_ 2000 _BAR_
2 3 4
Náhrada škody
2 3 4 0 _BAR_ Náhrada škody _BAR_ 3000 _BAR_ _BAR_ 3000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 4 — Celkem _BAR_ 3000 _BAR_ _BAR_ 3000 _BAR_
2 3 5
Jiné provozní výdaje
2 3 5 0 _BAR_ Různá pojištění _BAR_ 35000 _BAR_ _BAR_ 35000 _BAR_
2 3 5 2 _BAR_ Různé výdaje na interní schůze _BAR_ 6000 _BAR_ _BAR_ 6000 _BAR_
2 3 5 3 _BAR_ Práce spojené se stěhováním a přemísťováním jednotlivých oddělení _BAR_ 170000 _BAR_ _BAR_ 170000 _BAR_
2 3 5 4 _BAR_ Archivování dokumentace _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
2 3 5 5 _BAR_ Uniformy _BAR_ 5000 _BAR_ _BAR_ 5000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 3 5 — Celkem _BAR_ 216000 _BAR_ _BAR_ 216000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 3 — CELKEM _BAR_ 268000 _BAR_ _BAR_ 268000 _BAR_
KAPITOLA 2 4
2 4 0 _BAR_ Frankování _BAR_ 15000 _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_
2 4 1
Telekomunikace
2 4 1 0 _BAR_ Telekomunikační poplatky _BAR_ 65000 _BAR_ _BAR_ 65000 _BAR_
2 4 1 1 _BAR_ Telekomunikační technika _BAR_ 80000 _BAR_ _BAR_ 80000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 4 1 — Celkem _BAR_ 145000 _BAR_ _BAR_ 145000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 4 — CELKEM _BAR_ 160000 _BAR_ _BAR_ 160000 _BAR_
KAPITOLA 2 5
2 5 0
Výdaje na schůze a jejich zajištění
2 5 0 0 _BAR_ Schůze, jejich příprava a organizace _BAR_ 120000 _BAR_ _BAR_ 120000 _BAR_
2 5 0 1 _BAR_ Účast zástupců Rumunska a Bulharska na schůzích _BAR_ _BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 5 0 — Celkem _BAR_ 120000 _BAR_ 5000 _BAR_ 125000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 5 — CELKEM _BAR_ 120000 _BAR_ 5000 _BAR_ 125000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 2140000 _BAR_ 5000 _BAR_ 2145000 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —PRONÁJEM BUDOV A VEDLEJŠÍ VÝDAJE
2 0 0Pronájem budov a vedlejší výdaje
2 0 0 0Nájemné
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
500000 _BAR_ _BAR_ 500000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nájemného placeného za budovy, části budov a poplatků za parkovací místa obsazená agenturou.
2 0 1Pojištění
2 0 1 0Pojištění
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
30000 _BAR_ _BAR_ 30000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí splátek příslušného pojistného za budovy a části budov obsazené agenturou.
2 0 2Voda, plyn, elektřina a topení
2 0 2 0Voda, plyn, elektřina a topení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí běžné spotřeby energií.
2 0 3Úklid a údržba
2 0 3 0Úklid a údržba
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
30000 _BAR_ _BAR_ 30000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na úklid a údržbu prostor agentury.
2 0 4Zařizování a úpravy prostor
2 0 4 0Zařizování a úpravy prostor
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí prací spojených se zařizováním a úpravami prostor agentury.
2 0 5Bezpečnost a ostraha budov
2 0 5 0Bezpečnost a ostraha budov
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
40000 _BAR_ _BAR_ 40000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí různých výloh spojených se zajištěním bezpečnosti budov a zejména smluv na ostrahu budov, dále s pronájmem a doplňováním hasicích přístrojů, nákupem a údržbou zařízení na ochranu proti požáru, obnovou vybavení pro dobrovolné požárníky mezi zaměstnanci, výdajů na zákonem stanovené kontroly.
2 0 8Předběžné výdaje při koupi nebo výstavbě budov
2 0 8 0Předběžné výlohy při koupi nebo výstavbě budov
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
50000 _BAR_ _BAR_ 50000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výloh na odborné posudky v oblasti nemovitostí.
KAPITOLA 2 1 —NÁKUP INFORMATIKY
2 1 0Informatika
2 1 0 0Vybavení informatikou
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
400000 _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na nákup nebo pronájem výpočetní techniky, na vývoj programů, výdaje spojené se servisem pro hardware, software a aplikační programy, nákup spotřebního materiálu kancelářské techniky atd.
2 1 0 1Vývoj programů
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
210000 _BAR_ _BAR_ 210000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na externí pracovníky pověřené zpracováním údajů a systémů.
2 1 0 2Další externí služby při zpracovávání dat
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
90000 _BAR_ _BAR_ 90000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výloh na externí pracovníky specializované na zpracovávání dat (operátor systému, správce sítí, systémový inženýr atd.).
KAPITOLA 2 2 —MOVITÝ MAJETEK A VEDLEJŠÍ VÝDAJE
2 2 0Informatizovaná kancelářská technika
2 2 0 0Základní vybavení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
15000 _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí základního informatizovaného vybavení pro ukládání a uchovávání dokumentace, archívu a zpracovávání korespondence.
2 2 0 1Obnova
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Nákup vybavení a techniky z této částky je možný pouze po vyřazení obnovovaného vybavení a techniky podle stanovených postupů.
2 2 0 2Pronájem
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákladů na pronájem kopírovacích a fotokopírovacích strojů a jiných technických zařízení.
2 2 0 3Technický servis a údržba
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na technický servis, údržbu a opravy příslušné techniky.
2 2 0 4Informatizovaná kancelářská technika
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí neplánovaných výloh na informatizovanou kancelářskou techniku.
2 2 1Kancelářský nábytek
2 2 1 0Základní vybavení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
81000 _BAR_ _BAR_ 81000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na koupi kancelářského nábytku.
2 2 1 1Obnova
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na obnovu kancelářského nábytku.
2 2 1 2Pronájem nábytku
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pronájmu kancelářského nábytku.
2 2 1 3Údržba a opravy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
4000 _BAR_ _BAR_ 4000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na opravy a údržbu kancelářského nábytku.
2 2 3Pronájem dopravních prostředků
2 2 3 0Pronájem dopravních prostředků
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
10000 _BAR_ _BAR_ 10000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí pronájmu služebního vozidla formou dlouhodobé smlouvy, jakož i příležitostného pronájmu k zajištění případných nahodilých potřeb.
2 2 5Výdaje na dokumentační a knihovní fondy
2 2 5 0Knihovní fondy, nákup knih
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
14000 _BAR_ _BAR_ 14000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí nákupu knih, dokumentů a jiných publikací.
2 2 5 1Speciální vybavení pro knihovnu, dokumentování a reprodukování
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
5000 _BAR_ _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí speciálního vybavení pro knihovny.
2 2 5 2Předplatné novin a periodik
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
3000 _BAR_ _BAR_ 3000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k zaplacení předplatného novin a periodik dle požadavků agentury.
2 2 5 3Předplatné u tiskových agentur
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
2 2 5 4Výdaje na knihařství a udržování knih v dobrém stavu
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na knihařství, jakož i na udržování knih, spisů a periodik v dobrém stavu.
KAPITOLA 2 3 —VÝDAJE NA BĚŽNÝ ADMINISTRATIVNÍ PROVOZ
2 3 0Psací a kancelářské potřeby
2 3 0 0Psací a kancelářské potřeby
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
33000 _BAR_ _BAR_ 33000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na nákupy papíru a kancelářských potřeb.
2 3 2Finanční náklady
2 3 2 0Bankovní náklady
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
13000 _BAR_ _BAR_ 13000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena na bankovní výdaje, jakož i na výlohy za připojení na server mezibankovního spojení.
2 3 2 1Kurzové ztráty
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí kurzových ztrát vzniklých agentuře v rámci jejího finančního hospodaření, pokud nejsou tyto ztráty kompenzovány kurzovými zisky.
2 3 2 9Jiné finanční náklady
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1000 _BAR_ _BAR_ 1000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí finančních nákladů, které nejsou zahrnuty v položce 2 3 2 1.
2 3 3Právní výdaje
2 3 3 0Právní výlohy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
2000 _BAR_ _BAR_ 2000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí předběžných právních výloh, jakož i výdajů na advokátní nebo jiné odborné služby.
2 3 4Náhrada škody
2 3 4 0Náhrada škody
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
3000 _BAR_ _BAR_ 3000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k zaplacení náhrady škody vzniklé agentuře nebo případné odpovědnosti za způsobenou škodu.
2 3 5Jiné provozní výdaje
2 3 5 0Různá pojištění
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
35000 _BAR_ _BAR_ 35000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí hromadného pojištění, povinného ručení, pojištění proti vloupání, finanční odpovědnosti účetních a správců záloh.
2 3 5 2Různé výdaje na interní schůze
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
6000 _BAR_ _BAR_ 6000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů spojených s organizováním interních schůzí.
2 3 5 3Práce spojené se stěhováním a přemísťováním jednotlivých oddělení
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
170000 _BAR_ _BAR_ 170000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výloh na stěhování a přemísťování uvnitř budovy.
2 3 5 4Archivování dokumentace
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
p.m. _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na manipulaci a převoz dokumentů uložených na vzdálených místech, jakož i s tím spojených skladových nákladů.
2 3 5 5Uniformy
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
5000 _BAR_ _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k úhradě nákupu uniforem pro inspekce.
KAPITOLA 2 4 —FRANKOVÁNÍ A TELEKOMUNIKACE
2 4 0Frankování
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
15000 _BAR_ _BAR_ 15000 _BAR_
2 4 1Telekomunikace
2 4 1 0Telekomunikační poplatky
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
65000 _BAR_ _BAR_ 65000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí paušálních poplatků a výdajů za telefonní hovory, faxové spojení, telekonference a přenos dat.
2 4 1 1Telekomunikační technika
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
80000 _BAR_ _BAR_ 80000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí výdajů na nákup telekomunikační techniky.
KAPITOLA 2 5 —VÝDAJE NA SCHŮZE A JEJICH ZAJIŠTĚNÍ
2 5 0Výdaje na schůze a jejich zajištění
2 5 0 0Schůze, jejich příprava a organizace
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
120000 _BAR_ _BAR_ 120000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, denních příspěvků a dalších výdajů pro odborníky a zejména pro členy správní rady.
Z této částky se též platí vedlejší výdaje na konání schůzí, pokud tyto schůze nejsou pokryty existující infrastrukturou.
2 5 0 1Účast zástupců Rumunska a Bulharska na schůzích
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ 5000 _BAR_ 5000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určena k pokrytí cestovních výdajů, denních příspěvků a dalších výdajů pro odborníky z Rumunska a Bulharska, zejména pro členy správní rady (dohoda podepsaná mezi GŘ pro rozšíření a agenturou EMSA).
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
KAPITOLA 3 1 — VÝVOJ DATABÁZÍ
KAPITOLA 3 2 — INFORMAČNÍ A PUBLIKAČNÍ ČINNOST
KAPITOLA 3 3 — SCHŮZE SOUVISEJÍCÍ S PROVOZNÍ ČINNOSTÍ
KAPITOLA 3 4 — VÝDAJE NA PŘEKLADATELSKÉ SLUŽBY
KAPITOLA 3 5 — STUDIE
KAPITOLA 3 6 — VÝDAJE NA MISE VE VĚCECH NÁMOŘNÍ BEZPEČNOSTI
KAPITOLA 3 7 — ŠKOLENÍ V NÁMOŘNÍ OBLASTI
KAPITOLA 3 8 — OPATŘENÍ PROTI ZNEČIŠŤOVÁNÍ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 3 1
3 1 0
Tematické členění databází a stanovení vztahů
3 1 0 0 _BAR_ Udržování existujících databází _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
3 1 0 1 _BAR_ Vývoj databází _BAR_ 1150000 _BAR_ _BAR_ 1150000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 1 0 — Celkem _BAR_ 1350000 _BAR_ _BAR_ 1350000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 1 — CELKEM _BAR_ 1350000 _BAR_ _BAR_ 1350000 _BAR_
KAPITOLA 3 2
3 2 0
Informační a publikační činnost
3 2 0 0 _BAR_ Informační a publikační činnost _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 2 0 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 2 — CELKEM _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
KAPITOLA 3 3
3 3 0
Schůze odborníků
3 3 0 0 _BAR_ Organizování schůzí odborníků v oblasti námořní bezpečnosti _BAR_ 400000 _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_
3 3 0 1 _BAR_ Účast zástupců Rumunska a Bulharska na schůzích odborníků v oblasti námořní bezpečnosti _BAR_ _BAR_ 55000 _BAR_ 55000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 3 0 — Celkem _BAR_ 400000 _BAR_ 55000 _BAR_ 455000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 3 — CELKEM _BAR_ 400000 _BAR_ 55000 _BAR_ 455000 _BAR_
KAPITOLA 3 4
3 4 0
Výdaje na překladatelské služby
3 4 0 0 _BAR_ Výdaje na překladatelské služby _BAR_ 100000 _BAR_ _BAR_ 100000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 4 0 — Celkem _BAR_ 100000 _BAR_ _BAR_ 100000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 4 — CELKEM _BAR_ 100000 _BAR_ _BAR_ 100000 _BAR_
KAPITOLA 3 5
3 5 0
Studie
3 5 0 0 _BAR_ Studie _BAR_ 920000 _BAR_ _BAR_ 920000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 5 0 — Celkem _BAR_ 920000 _BAR_ _BAR_ 920000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 5 — CELKEM _BAR_ 920000 _BAR_ _BAR_ 920000 _BAR_
KAPITOLA 3 6
3 6 0
Výdaje na mise ve věcech námořní bezpečnosti
3 6 0 0 _BAR_ Výdaje na mise ve věcech námořní bezpečnosti _BAR_ 830000 _BAR_ _BAR_ 830000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 6 0 — Celkem _BAR_ 830000 _BAR_ _BAR_ 830000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 6 — CELKEM _BAR_ 830000 _BAR_ _BAR_ 830000 _BAR_
KAPITOLA 3 7
3 7 0
Školicí akce v námořní oblasti
3 7 0 0 _BAR_ Školicí akce v námořní oblasti _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 7 0 — Celkem _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 7 — CELKEM _BAR_ 200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
KAPITOLA 3 8
3 8 0
Opatření proti znečišťování
3 8 0 0 _BAR_ Opatření proti znečišťování _BAR_ 17800000 _BAR_ _BAR_ 17800000 _BAR_
_BAR_ Článek 3 8 0 — Celkem _BAR_ 17800000 _BAR_ _BAR_ 17800000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 8 — CELKEM _BAR_ 17800000 _BAR_ _BAR_ 17800000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 21800000 _BAR_ 55000 _BAR_ 21855000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 35300000 _BAR_ 60000 _BAR_ 35360000 _BAR_
KAPITOLA 3 1 —VÝVOJ DATABÁZÍ
3 1 0Tematické členění databází a stanovení vztahů
3 1 0 0Udržování existujících databází
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
Poznámky
Náklady na udržování databází (Safe Seas Net: síť pro výměnu informací mezi námořními správami).
3 1 0 1Vývoj databází
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1150000 _BAR_ _BAR_ 1150000 _BAR_
Poznámky
Tvorba databází ke sběru dat o přemísťování lodí, námořní bezpečnosti, tvorba výpočetní infrastruktury a vývoj programového vybavení.
KAPITOLA 3 2 —INFORMAČNÍ A PUBLIKAČNÍ ČINNOST
3 2 0Informační a publikační činnost
3 2 0 0Informační a publikační činnost
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
Poznámky
Publikování zpráv všeobecné povahy, informací a technické dokumentace v tištěné podobě a na internetu.
KAPITOLA 3 3 —SCHŮZE SOUVISEJÍCÍ S PROVOZNÍ ČINNOSTÍ
3 3 0Schůze odborníků
3 3 0 0Organizování schůzí odborníků v oblasti námořní bezpečnosti
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
400000 _BAR_ _BAR_ 400000 _BAR_
Poznámky
Organizování pracovních schůzek s odborníky členských států zabývajících se vývojem právních předpisů v oblasti námořní bezpečnosti, příprava pracovních schůzek na téma vzdělávání a doškolování.
3 3 0 1Účast zástupců Rumunska a Bulharska na schůzích odborníků v oblasti námořní bezpečnosti
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ 55000 _BAR_ 55000 _BAR_
Poznámky
Organizování pracovních schůzek s odborníky z Rumunska a Bulharska zabývajících se vývojem právních předpisů v oblasti námořní bezpečnosti a příprava pracovních schůzek na téma vzdělávání a doškolování (dohoda podepsaná mezi GŘ pro rozšíření a agenturou EMSA).
KAPITOLA 3 4 —VÝDAJE NA PŘEKLADATELSKÉ SLUŽBY
3 4 0Výdaje na překladatelské služby
3 4 0 0Výdaje na překladatelské služby
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
100000 _BAR_ _BAR_ 100000 _BAR_
Poznámky
Náklady na překlady zpráv všeobecné povahy a technické dokumentace.
KAPITOLA 3 5 —STUDIE
3 5 0Studie
3 5 0 0Studie
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
920000 _BAR_ _BAR_ 920000 _BAR_
Poznámky
Studie potřebné ke sledování a vyhodnocování opatření v oblasti námořní bezpečnosti včetně technické pomoci členských státům.
KAPITOLA 3 6 —VÝDAJE NA MISE VE VĚCECH NÁMOŘNÍ BEZPEČNOSTI
3 6 0Výdaje na mise ve věcech námořní bezpečnosti
3 6 0 0Výdaje na mise ve věcech námořní bezpečnosti
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
830000 _BAR_ _BAR_ 830000 _BAR_
Poznámky
Kontrolní mise v jednotlivých členských státech, inspekce klasifikačních společností, inspekce třetích zemí, instituty pro zavádění norem vzdělávání námořníků, námořní nehody, technická pomoc členským států vztahující se k provádění Směrnice o provozu plavidel, místa ochrany plavidel.
KAPITOLA 3 7 —ŠKOLENÍ V NÁMOŘNÍ OBLASTI
3 7 0Školicí akce v námořní oblasti
3 7 0 0Školicí akce v námořní oblasti
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
200000 _BAR_ _BAR_ 200000 _BAR_
Poznámky
Tato položka je určená k úhradě školicích akcí v oblasti námořní dopravy pro nové členské státy.
KAPITOLA 3 8 —OPATŘENÍ PROTI ZNEČIŠŤOVÁNÍ
3 8 0Opatření proti znečišťování
3 8 0 0Opatření proti znečišťování
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
17800000 _BAR_ _BAR_ 17800000 _BAR_
Poznámky
Částka k úhradě pronájmu plavidel (i s jejich vybavením) určených k boji proti znečišťování vod uhlovodíky, technická pomoc, studie a výzkumné projekty zaměřené na zlepšení vybavení a metod proti znečišťování (realizace akčního plánu).
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropského střediska pro sledování rasismu a xenofobie na rozpočtový rok 2005 — Opravný rozpočet 1
(2005/898/ES)
PŘÍJMY
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
2
DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
2 0 _BAR_ DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 8189000 _BAR_ 90000 _BAR_ 8279000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 8189000 _BAR_ 90000 _BAR_ 8279000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 8189000 _BAR_ 90000 _BAR_ 8279000 _BAR_
HLAVA 2
DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
KAPITOLA 2 0 — DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 2 0
2 0 0
Dotace Evropského společenství
2 0 0 0 _BAR_ Dotace Evropského společenství _BAR_ 8189000 _BAR_ 90000 _BAR_ 8279000 _BAR_
_BAR_ Článek 2 0 0 — Celkem _BAR_ 8189000 _BAR_ 90000 _BAR_ 8279000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 8189000 _BAR_ 90000 _BAR_ 8279000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 8189000 _BAR_ 90000 _BAR_ 8279000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 8189000 _BAR_ 90000 _BAR_ 8279000 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ
2 0 0Dotace Evropského společenství
2 0 0 0Dotace Evropského společenství
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
8189000 _BAR_ 90000 _BAR_ 8279000 _BAR_
Poznámky
Pod tímto bodem jsou zahrnuty prostředky na projekt Střediska ze zdrojů PHARE.
VÝDAJE
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
"Projekty" _BAR_ EUMC (PHARE) _BAR_ p.m. _BAR_ 90000 _BAR_ 90000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ p.m. _BAR_ 90000 _BAR_ 90000 _BAR_
HLAVA "Projekty"
EUMC (PHARE)
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ Hlava "Projekty" — Celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 90000 _BAR_ 90000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ p.m. _BAR_ 90000 _BAR_ 90000 _BAR_
Poznámky
Tato dotace má krýt náklady na provádění projektu Střediska ze zdrojů PHARE, cílem projektu je vybudovat v kandidátských zemích sítě RAXEN.
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Odrůdového úřadu Společenství na rozpočtový rok 2005 — Opravný rozpočet 1
(2005/899/ES)
PŘÍJMY
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1
PŘÍJMY
1 0 _BAR_ PŘÍJMY Z POPLATKŮ _BAR_ 8150000 _BAR_ 392000 _BAR_ 8542000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 8150000 _BAR_ 392000 _BAR_ 8542000 _BAR_
3
REZERVNÍ FOND
3 0 _BAR_ REZERVNÍ FOND PRO PŘÍPAD SCHODKU _BAR_ 2014000 _BAR_ 2542000 _BAR_ 4556000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 2014000 _BAR_ 2542000 _BAR_ 4556000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 10512000 _BAR_ 2934000 _BAR_ 13446000 _BAR_
HLAVA 1
PŘÍJMY
KAPITOLA 1 0 — PŘÍJMY Z POPLATKŮ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 0 _BAR_ 8150000 _BAR_ 392000 _BAR_ 8542000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 8150000 _BAR_ 392000 _BAR_ 8542000 _BAR_
KAPITOLA 1 0 —PŘÍJMY Z POPLATKŮ
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
8150000 _BAR_ 392000 _BAR_ 8542000 _BAR_
HLAVA 3
REZERVNÍ FOND
KAPITOLA 3 0 — REZERVNÍ FOND PRO PŘÍPAD SCHODKU
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 _BAR_ 2014000 _BAR_ 2542000 _BAR_ 4556000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 2014000 _BAR_ 2542000 _BAR_ 4556000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 10512000 _BAR_ 2934000 _BAR_ 13446000 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —REZERVNÍ FOND PRO PŘÍPAD SCHODKU
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
2014000 _BAR_ 2542000 _BAR_ 4556000 _BAR_
VÝDAJE
Hlava Kapitola _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
1
ZAMĚSTNANCI ODRŮDOVÉHO ÚŘADU SPOLEČENSTVÍ
1 1 _BAR_ ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU _BAR_ 3720000 _BAR_ 100000 _BAR_ 3820000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 4057000 _BAR_ 100000 _BAR_ 4157000 _BAR_
2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE
2 0 _BAR_ INVESTICE DO NEMOVITÉHO MAJETKU _BAR_ 274000 _BAR_ 2200000 _BAR_ 2474000 _BAR_
2 1 _BAR_ ZPRACOVÁNÍ DAT _BAR_ 315000 _BAR_ 150000 _BAR_ 465000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1408000 _BAR_ 2350000 _BAR_ 3758000 _BAR_
3
PROVOZNÍ VÝDAJE
3 0 _BAR_ POPLATKY ZA ČINNOST ZKUŠEBNÍCH ÚŘADŮ _BAR_ 3916000 _BAR_ 484000 _BAR_ 4400000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 5047000 _BAR_ 484000 _BAR_ 5531000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 10512000 _BAR_ 2934000 _BAR_ 13446000 _BAR_
HLAVA 1
ZAMĚSTNANCI ODRŮDOVÉHO ÚŘADU SPOLEČENSTVÍ
KAPITOLA 1 1 — ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 1 1
1 1 0 _BAR_ Výdaje související se zaměstnanci _BAR_ 3720000 _BAR_ 100000 _BAR_ 3820000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 1 1 — CELKEM _BAR_ 3720000 _BAR_ 100000 _BAR_ 3820000 _BAR_
_BAR_ Hlava 1 — Celkem _BAR_ 4057000 _BAR_ 100000 _BAR_ 4157000 _BAR_
KAPITOLA 1 1 —ZAMĚSTNANCI V AKTIVNÍM ZAMĚSTNANECKÉM POMĚRU
1 1 0Výdaje související se zaměstnanci
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
3720000 _BAR_ 100000 _BAR_ 3820000 _BAR_
HLAVA 2
BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE
KAPITOLA 2 0 — INVESTICE DO NEMOVITÉHO MAJETKU
KAPITOLA 2 1 — ZPRACOVÁNÍ DAT
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 2 0
2 0 0 _BAR_ Výdaje související s majetkem _BAR_ 274000 _BAR_ 2200000 _BAR_ 2474000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 0 — CELKEM _BAR_ 274000 _BAR_ 2200000 _BAR_ 2474000 _BAR_
KAPITOLA 2 1
2 1 0 _BAR_ Zařízení, software a ostatní externí služby _BAR_ 315000 _BAR_ 150000 _BAR_ 465000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 2 1 — CELKEM _BAR_ 315000 _BAR_ 150000 _BAR_ 465000 _BAR_
_BAR_ Hlava 2 — Celkem _BAR_ 1408000 _BAR_ 2350000 _BAR_ 3758000 _BAR_
KAPITOLA 2 0 —INVESTICE DO NEMOVITÉHO MAJETKU
2 0 0Výdaje související s majetkem
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
274000 _BAR_ 2200000 _BAR_ 2474000 _BAR_
KAPITOLA 2 1 —ZPRACOVÁNÍ DAT
2 1 0Zařízení, software a ostatní externí služby
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
315000 _BAR_ 150000 _BAR_ 465000 _BAR_
HLAVA 3
PROVOZNÍ VÝDAJE
KAPITOLA 3 0 — POPLATKY ZA ČINNOST ZKUŠEBNÍCH ÚŘADŮ
Článek Bod _BAR_ Položka _BAR_ Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
KAPITOLA 3 0
3 0 0 _BAR_ Poplatky zkušebním úřadům (EU a jiné) _BAR_ 3916000 _BAR_ 484000 _BAR_ 4400000 _BAR_
_BAR_ KAPITOLA 3 0 — CELKEM _BAR_ 3916000 _BAR_ 484000 _BAR_ 4400000 _BAR_
_BAR_ Hlava 3 — Celkem _BAR_ 5047000 _BAR_ 484000 _BAR_ 5531000 _BAR_
_BAR_ CELKOVÝ SOUČET _BAR_ 10512000 _BAR_ 2934000 _BAR_ 13446000 _BAR_
KAPITOLA 3 0 —POPLATKY ZA ČINNOST ZKUŠEBNÍCH ÚŘADŮ
3 0 0Poplatky zkušebním úřadům (EU a jiné)
Rozpočtový rok 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Celkem 2005 _BAR_
3916000 _BAR_ 484000 _BAR_ 4400000 _BAR_
--------------------------------------------------
Organizační schéma na rok 2005
Druhý doplňující opravný rozpočet
Zařazení a třída _BAR_ 2005 _BAR_ 2004 _BAR_
Stálá místa _BAR_ Dočasná místa _BAR_ Stálá místa _BAR_ Dočasná místa _BAR_
A*16 (Ex A1) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*15 (Ex A2) _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
A*14 (Ex A3) _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
A*13 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*12 (Ex A4) _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
A*11 (Ex A5) _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_
A*10 (Ex A6) _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
A*9 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*8 (Ex A7) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*7 (Ex A8) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*6 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
A*5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_
B*11 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*10 (Ex B1) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*9 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*8 (Ex B2) _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 3 _BAR_ 2 _BAR_
B*7 (Ex B3) _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_ 3 _BAR_ 6 _BAR_
B*6 _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
B*5 (Ex B4) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
B*4 (Ex B5) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
B*3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 6 _BAR_ 11 _BAR_ 6 _BAR_ 11 _BAR_
C*7 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
C*6 (Ex C1) _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
C*5 (Ex C2) _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_ 1 _BAR_
C*4 (Ex C3) _BAR_ 1 _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
C*3 (Ex C4) _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ 1 _BAR_ 4 _BAR_
C*2 (Ex C5) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
C*1 _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Celkem _BAR_ 3 _BAR_ 11 _BAR_ 3 _BAR_ 9 _BAR_
D*5 _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*4 (Ex D1) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*3 (Ex D2) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1 _BAR_
D*2 (Ex D3) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
D*1 (Ex D4) _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2 _BAR_
Celkem _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_ — _BAR_ 3 _BAR_
Celkový součet _BAR_ 11 _BAR_ 29 _BAR_ 11 _BAR_ 27 _BAR_
--------------------------------------------------
Evropská nadace odborného vzdělávání
Opravný rozpočet 2005/č. 1
(2005/900/ES)
V souladu s článkem 26 odst. 2 finančního nařízení Evropské nadace odborného vzdělávání (ETF), který byl přijat správní radou dne 17. června 2003, se rozpočet a pozměňovací rozpočty v konečném znění zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie společenství do dvou měsíců od přijetí.
První opravný rozpočet ETF na rok 2005 byl správní radou přijat na základě písemného postupu, který proběhl v období mezi 18. říjnem a 2. listopadem 2005 (ETF-GB-029-01).
Opravný rozpočet 2005/č. 1
Příjmy
_BAR_ Hlava _BAR_ Rozpočet 2004 včetně převodů _BAR_ Rozpočet 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005/č. 1 _BAR_ Pozměněný rozpočet 2005/č. 1 _BAR_
HLAVA 1 _BAR_ DOTACE EVROPSKÉHO SPOLEČENSTVÍ _BAR_ 11239000 _BAR_ 18500000 _BAR_ _BAR_ 18500000 _BAR_
HLAVA 9 _BAR_ RŮZNÉ PŘÍJMY _BAR_ 1421000 _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_
HLAVA 10 _BAR_ VÝSLEDKY Z PŘEDCHÁZEJÍCÍCH LET _BAR_ _BAR_ _BAR_ 758923 _BAR_ 758923 _BAR_
_BAR_ VLASTNÍ PŘÍJMY ETF CELKEM _BAR_ 17600000 _BAR_ 18500000 _BAR_ 758923 _BAR_ 19258923 _BAR_
HLAVA 4 _BAR_ PŘÍJMY Z JINÝCH ZDROJŮ _BAR_ 800000 _BAR_ p.m. _BAR_ 1130716 _BAR_ 1130716 _BAR_
HLAVA 5 _BAR_ MEDA-ETE _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ 5000000 _BAR_ 5000000 _BAR_
HLAVA 6 _BAR_ TEMPUS _BAR_ _BAR_ p.m. _BAR_ 1323000 _BAR_ 1323000 _BAR_
_BAR_ ÚČELOVĚ VÁZANÉ PŘÍJMY/PŘÍJMY Z PROJEKTŮ CELKEM _BAR_ 800000 _BAR_ _BAR_ 7453716 _BAR_ 7453716 _BAR_
_BAR_ PŘÍJMY CELKEM _BAR_ 18400000 _BAR_ 18500000 _BAR_ 8212639 _BAR_ 26712639 _BAR_
Výdaje
_BAR_ Hlava _BAR_ Rozpočet 2004 včetně převodů _BAR_ Rozpočet 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005/č. 1 _BAR_ Pozměněný rozpočet 2005/č. 1 _BAR_
HLAVA 1 _BAR_ VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S OSOBAMI PRACUJÍCÍMI PRO NADACI _BAR_ 11793973 _BAR_ 12947000 _BAR_ (105000) _BAR_ 11942000 _BAR_
HLAVA 2 _BAR_ BUDOVY, ZAŘÍZENÍ A RŮZNÉ PROVOZNÍ VÝDAJE _BAR_ 14700270 _BAR_ 1453000 _BAR_ 110150 _BAR_ 1563150 _BAR_
HLAVA 3
VÝDAJE SOUVISEJÍCÍ S USKUTEČNĚNÍM ZVLÁŠTNÍCH MISÍ
Kapitola 30 _BAR_ Provozní výdaje (dokumentace, publikace, překlady, schůzky, atd.) _BAR_ 1072800 _BAR_ 1033400 _BAR_ 122850 _BAR_ 1156250 _BAR_
Kapitola 31 _BAR_ Prioritní aktivity: aktivity zahrnuté v pracovním programu (podpora Komise, poskytování informací a analýz prostřednictvím Sítě národních observatoří (National Observatory Network), rozvojové aktivity) _BAR_ 3563200 _BAR_ 3966600 _BAR_ (128000) _BAR_ 3838600 _BAR_
HLAVA 3 _BAR_ HLAVA 3 CELKEM _BAR_ 4636000 _BAR_ 5000000 _BAR_ (5150) _BAR_ 4994850 _BAR_
HLAVA 9 _BAR_ BLÍŽE NEURČENÉ VÝDAJE _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
HLAVA 10 _BAR_ VÝSLEDKY Z PŘEDCHÁZEJÍCÍCH LET _BAR_ _BAR_ _BAR_ 758923 _BAR_ 758923 _BAR_
_BAR_ VLASTNÍ VÝDAJE ETF CELKEM _BAR_ 17600000 _BAR_ 18500000 _BAR_ 758923 _BAR_ 19258923 _BAR_
HLAVA 4 _BAR_ ÚČELOVĚ VÁZANÉ VÝDAJE _BAR_ 800000 _BAR_ _BAR_ 1130716 _BAR_ 1130716 _BAR_
HLAVA 5 _BAR_ MEDA-ETE _BAR_ _BAR_ _BAR_ 5000000 _BAR_ 5000000 _BAR_
HLAVA 6 _BAR_ DOHODA O TECHNICKÉ POMOCI TEMPUS _BAR_ _BAR_ _BAR_ 1323000 _BAR_ 1323000 _BAR_
_BAR_ ÚČELOVĚ VÁZANÉ VÝDAJE CELKEM _BAR_ 800000 _BAR_ _BAR_ 7453716 _BAR_ 7453716 _BAR_
_BAR_ VÝDAJE CELKEM _BAR_ 18400000 _BAR_ 18500000 _BAR_ 8212639 _BAR_ 26712639 _BAR_
Veškeré informace o rozpočtu na rok 2005 a stavu zaměstnanců jsou k dispozici na webových stránkách ETF na následující adrese: www.etf.eu.int (Documentation Centre – Institutional reports)
--------------------------------------------------
Výkaz příjmů a výdajů Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací za rozpočtový rok 2005
(2005/963/ES)
VÝKAZ PŘÍJMŮ
Hlava _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2003 (EUR) _BAR_ Položky 2004 (EUR) _BAR_ Položky 2005 (EUR) _BAR_ Poznámky _BAR_
1 _BAR_ Dotace od Evropských společenství _BAR_ — _BAR_ 3500000 _BAR_ 6800000 _BAR_ Dotace od Evropských společenství celkem _BAR_
2 _BAR_ Příspěvek od třetích zemí _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ Příspěvky od třetích zemí _BAR_
3 _BAR_ Další příspěvky _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ Dotace od řecké vlády _BAR_
4 _BAR_ Správní operace _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ Další očekávaný příjem _BAR_
_BAR_ Celkový součet _BAR_ — _BAR_ 3500000 _BAR_ 6800000 _BAR_ _BAR_
VÝKAZ VÝDAJŮ
Hlava _BAR_ Položka _BAR_ Položky 2003 (EUR) _BAR_ Položky 2004 (EUR) _BAR_ Položky 2005 (EUR) _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Zaměstnanci _BAR_ — _BAR_ 1620000 _BAR_ 3060000 _BAR_ Finanční prostředky na personální výdaje celkem _BAR_
2 _BAR_ Budovy, zařízení a různé provozní náklady _BAR_ — _BAR_ 1380000 _BAR_ 2430000 _BAR_ Finanční prostředky na obecné správní výdaje celkem _BAR_
3 _BAR_ Provozní výdaje _BAR_ — _BAR_ 500000 _BAR_ 1310000 _BAR_ Finanční prostředky na provozní výdaje celkem _BAR_
_BAR_ Celkový součet _BAR_ — _BAR_ 3500000 _BAR_ 6800000 _BAR_ _BAR_
1 _BAR_ Zaměstnanci _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
1 1 _BAR_ Zaměstnanci v aktivním zaměstnaneckém poměru _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 1 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2068307 _BAR_ _BAR_
1 2 _BAR_ Výdaje související s přijímáním nových zaměstnanců _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 1 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 564804 _BAR_ _BAR_
1 3 _BAR_ Sociální a zdravotnické služby a školení _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 1 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 63000 _BAR_ _BAR_
1 4 _BAR_ Dočasná pomoc _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 1 4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 363889 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 1 celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 3060000 _BAR_ _BAR_
2 _BAR_ Provoz agentury _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
2 0 _BAR_ Budovy a přidružené výdaje _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 2 0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 804430 _BAR_ _BAR_
2 1 _BAR_ Movitý majetek a přidružené výdaje _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 2 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 340000 _BAR_ _BAR_
2 2 _BAR_ Běžné správní výdaje _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 2 2 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 189436 _BAR_ _BAR_
2 3 _BAR_ Informační a Komunikační Technologie _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 2 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 600000 _BAR_ _BAR_
2 4 0 _BAR_ Správní rada _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 2 4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 438134 _BAR_ _BAR_
2 5 0 _BAR_ Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie, Lucemburk _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 2 5 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 58000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 2 celkem _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 2430000 _BAR_ _BAR_
3 _BAR_ Provozní výdaje _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
3 0 _BAR_ Činnost skupiny _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 3 0 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 571561 _BAR_ _BAR_
3 1 _BAR_ Provozní výdaje _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 3 1 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 688439 _BAR_ _BAR_
3 4 _BAR_ Interní audit _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 3 4 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Hlava 3 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 1310000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Celkový součet _BAR_ — _BAR_ — _BAR_ 6800000 _BAR_ _BAR_
--------------------------------------------------
Europol
Opravný rozpočet 2005 pro hostitelský stát (část C) [1]
(2005/C 282/01)
Hostitelský stát
Hlava Kapitola Článek _BAR_ Popis _BAR_ Původní rozpočet 2005 _BAR_ Opravný rozpočet 2005 _BAR_ Revidovaný rozpočet 2005 _BAR_ Poznámky _BAR_
7 _BAR_ PŘÍJMY, HOSTITELSKÝ STÁT _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
70 _BAR_ Příspěvky _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
700 _BAR_ Příspěvek hostitelského státu, bezpečnost _BAR_ 1833649 _BAR_ – 31800 _BAR_ 1801849 _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz kapitola 80).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. _BAR_
701 _BAR_ Příspěvek hostitelského státu, budovy _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 810).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. _BAR_
702 _BAR_ Zůstatek z rozpočtového roku t-2 _BAR_ 512351 _BAR_ — _BAR_ 512351 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 70 celkem _BAR_ 2346000 _BAR_ – 31800 _BAR_ 2314200 _BAR_ _BAR_
71 _BAR_ Ostatní příjmy _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
711 _BAR_ Různé _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 71 celkem _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 7 CELKEM _BAR_ 2346000 _BAR_ – 31800 _BAR_ 2314200 _BAR_ _BAR_
8 _BAR_ VÝDAJE, HOSTITELSKÝ STÁT _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
80 _BAR_ Bezpečnost _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
800 _BAR_ Zaměstnanci _BAR_ 2140000 _BAR_ – 31800 _BAR_ 2108200 _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 700).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. _BAR_
801 _BAR_ Investice _BAR_ 26000 _BAR_ — _BAR_ 26000 _BAR_ _BAR_
802 _BAR_ Další výdaje _BAR_ 180000 _BAR_ — _BAR_ 180000 _BAR_ _BAR_
_BAR_ Kapitola 80 celkem _BAR_ 2346000 _BAR_ – 31800 _BAR_ 2314200 _BAR_ _BAR_
81 _BAR_ Stavební náklady _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
810 _BAR_ Stavební náklady, hostitelský stát _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 701).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a nizozemským ministerstvem spravedlnosti. _BAR_
_BAR_ Kapitola 81 celkem _BAR_ p.m. _BAR_ — _BAR_ p.m. _BAR_ _BAR_
_BAR_ HLAVA 8 CELKEM _BAR_ 2346000 _BAR_ – 31800 _BAR_ 2314200 _BAR_ _BAR_
_BAR_ PŘÍJMY CELKEM, ČÁST C _BAR_ 2346000 _BAR_ – 31800 _BAR_ 2314200 _BAR_ _BAR_
_BAR_ VÝDAJE CELKEM, ČÁST C _BAR_ 2346000 _BAR_ – 31800 _BAR_ 2314200 _BAR_ _BAR_
[1] Schválený správní radou (spis č.: 2210-192).
--------------------------------------------------
Europol
Doplňkový rozpočet 2005 na činnosti spojené s bojem proti padělání peněz [1]
(2005/C 282/02)
Europol
Hlava Kapitola Článek _BAR_ Popis _BAR_ Původní rozpočet 2005 _BAR_ Doplňkový rozpočet 2005 _BAR_ Revidovaný rozpočet 2005 _BAR_ Poznámky _BAR_
12 _BAR_ Financování od třetích stran _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
120 _BAR_ Příspěvek od ECB za šetření týkající se padělků _BAR_ p.m. _BAR_ 50000 _BAR_ 50000 _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 320).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a Evropskou centrální bankou. _BAR_
121 _BAR_ Financování projektů od Evropské komise a ostatních zúčastněných stran _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 321).
Tento článek se může také týkat příspěvků od účastníků.
Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financován mimo ostatní články. _BAR_
_BAR_ Kapitola 12 celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 50000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
32 _BAR_ Výdaje financované třetími stranami _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
320 _BAR_ Náklady na účet ECB za šetření týkající se padělků _BAR_ p.m. _BAR_ 50000 _BAR_ 50000 _BAR_ Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 120).
Návrh ředitele musí být v souladu s dohodou mezi Europolem a Evropskou centrální bankou. _BAR_
321 _BAR_ Náklady na projekty financované Evropskou komisí a ostatními zúčastněnými stranami _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ p.m. _BAR_ Tento článek je určen pro výdaje v souvislosti s projekty financovanými z programů EU.
Nehledě na článek 35 Úmluvy o Europolu a článek 16 finančního nařízení může správní rada, pokud tak učiní jednomyslně a na základě návrhu ředitele, upravit ziskovou částku za předpokladu, že celkové příjmy kryjí celkové náklady (viz článek 121).
Vlastní příspěvek Europolu na jakékoli projekty bude financován mimo ostatní články. _BAR_
_BAR_ Kapitola 32 celkem _BAR_ p.m. _BAR_ 50000 _BAR_ 50000 _BAR_ _BAR_
[1] S ohledem na schválení správní radou (spis č: 2210-193), přehled písemných procedur MBS 067.2005/#127872v2.
--------------------------------------------------
Prohlášení Komise
týkající se článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES o vymáhání práv duševního vlastnictví
(2005/295/ES)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o vymáhání práv duševního vlastnictví [1] v čl. 2 odst. 1 uvádí, že se vztahuje na jakákoli porušení práv duševního vlastnictví stanovených právem Společenství a/nebo vnitrostátním právem dotčeného členského státu.
Komise se domnívá, že oblast působnosti uvedené směrnice se vztahuje přinejmenším na následující práva duševního vlastnictví:
- autorské právo,
- práva příbuzná právu autorskému,
- zvláštní právo pořizovatele databází,
- práva tvůrce topografií polovodičových výrobků,
- práva k ochranným známkám,
- práva k (průmyslovým) vzorům,
- patentová práva včetně práv odvozených z dodatkových ochranných osvědčení,
- zeměpisná označení,
- práva k užitným vzorům,
- odrůdová práva,
- obchodní jména, jsou-li chráněna jako výhradní vlastnická práva v dotčeném vnitrostátním právu.
[1] Úř. věst.
L 157, 30.4.2004, s. 45.
Směrnice opravená a opětovně zveřejněná
Prohlášení Rady týkající se rámcové dohody o vztazích mezi Evropským parlamentem a Komisí
(2005/C 161/01)
Vzhledem k tomu, že dne 26. května 2005 Evropský parlament a Komise podepsaly rámcovou dohodu o vztazích mezi Evropským parlamentem a Komisí, doporučuje Coreper Radě, aby zahrnula do svého zápisu a zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie, řadě C, toto prohlášení:
"Rada se seznámila s rámcovou dohodou o vztazích mezi Evropským parlamentem a Komisí podepsanou dne 26. května 2005 těmito dvěma orgány, která je proti duchu prohlášení (č. 3), jež se vztahuje k článku 10 Smlouvy o založení Evropského společenství a jež je připojeno k závěrečnému aktu Niceské smlouvy.
Rada připomíná svoje prohlášení ze dne 10. července 2000 a vyjadřuje znepokojení nad skutečností, že řada ustanovení této nové rámcové dohody se snaží dosáhnout určitého posunu institucionální rovnováhy, která vyplývá z platných smluv, a to ještě důraznějším způsobem než rámcová dohoda z roku 2000.
Lituje, že nebyla v duchu loajální spolupráce informována dříve o jednáních o této nové rámcové dohodě.
Rovněž lituje, že oba dotyčné orgány nepovažovaly za nutné vzít v úvahu obavy, které vyjádřila na úrovni svých příslušných útvarů před podpisem uvedené dohody.
Rada zejména připomíná, že ve smyslu Smlouvy o ES (článek 201) se musí návrh na vyslovení nedůvěry Komisi pro její činnost týkat všech členů Komise jako celku a nikoli jednoho člena Komise jako jednotlivce.
Článek 217 zakotvuje zásadu kolektivní povahy činnosti Komise.
Rada kromě toho zdůrazňuje, že postup víceletého programování činnosti stanovila Evropská rada na svém zasedání
Rozhodnutí Komise
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se schvalují metody třídění jatečně upravených těl prasat v České republice
(oznámeno pod číslem K(2004) 5266)
(Pouze české znění je závazné)
(2005/1/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3220/84 ze dne 13. listopadu 1984, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
3 nařízení (EHS) č. 3220/84 stanoví, že třídění jatečně upravených těl prasat musí být určeno na základě obsahu libového masa v souladu se statisticky ověřenými metodami hodnocení založenými na fyzickém měření jedné nebo více anatomických částí jatečně upraveného těla prasete; předpokladem pro schválení metod třídění je to, že chyba statistického odhadu nepřekročí stanovenou maximální toleranci; tato tolerance byla definována v článku 3 nařízení Komise (EHS) č.
2967/85 ze dne 24. října 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla prasat [2].
(2) Vláda České republiky požádala Komisi o schválení čtyř metod třídění jatečně upravených těl prasat a předložila výsledky svých disekčních zkoušek provedených před dnem přistoupení ve formě části dvě protokolu uvedeného v článku 3 nařízení (EHS) č. 2967/85.
(3) Vyhodnocení této žádosti ukázalo, že jsou splněny podmínky pro schválení těchto metod třídění.
(4) Nejsou povoleny žádné změny přístroje nebo metod třídění, kromě takových, které se díky získaným zkušenostem přijmou novým rozhodnutím Komise; současné schválení proto může být zrušeno.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Tímto se v České republice pro třídění jatečně upravených těl prasat podle nařízení (EHS) č. 3220/84 schvaluje používání těchto metod:
- metoda třídění známá jako "Zwei-Punkte-Messverfahren (ZP)" a metody hodnocení s ní související, jež jsou podrobně uvedeny v části 1 přílohy,
- přístroj zvaný "Fat-O-Meater (FOM)" a metody hodnocení s ním související, jež jsou podrobně uvedeny v části 2 přílohy,
- přístroj zvaný "Hennessy Grading Probe (HGP 4)" a metody hodnocení s ním související, jež jsou podrobně uvedeny v části 3 přílohy,
- přístroj zvaný "Ultra FOM 300" a metody hodnocení s ním související, jež jsou podrobně uvedeny v části 4 přílohy,
Metodu třídění "Zwei-Punkte-Messverfahren (ZP)" lze použít pouze na jatkách, kde týdenní porážka nepřesahuje 200 prasat.
Pokud jde o přístroj "Ultra FOM 300", je stanoveno, že po ukončení postupu měření, musí být možné na jatečně upraveném těle zjistit, že hodnoty měření P2 byly přístrojem naměřeny na místě uvedeném v příloze části 4 bodu 3.
Odpovídající označení místa měření musí být provedeno zároveň s postupem měření.
Článek 2
Změny přístrojů nebo metod vyhodnocování se nepovolují.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUPM/1/2005
ze dne 25. listopadu 2005
o jmenování vedoucího mise/policejního komisaře policejní mise Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině (BiH)
(2005/922/SZBP)
POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,
s ohledem na společnou akci Rady 2005/824/SZBP ze dne 24. listopadu 2005 o policejní misi Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině (BiH) [1], a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedené akce,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 9 odst. 1 společné akce 2005/824/SZBP Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání odpovídajících rozhodnutí v souladu s článkem 25 Smlouvy, včetně pravomoci jmenovat vedoucího mise/policejního komisaře na návrh generálního tajemníka/ vysokého představitele.
(2) Generální tajemník/vysoký představitel navrhl jmenování pana Vincenza Coppoly,
ROZHODL TAKTO:
Článek 1
Pan Vincenzo Coppola je jmenován vedoucím mise/policejním komisařem policejní mise Evropské unie (EUPM)
Oprava rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUPM/1/2005 ze dne 25. listopadu 2005 o jmenování vedoucího mise/policejního komisaře policejní mise Evropské unie (EUPM)
Rozhodnutí Komise
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se na rok 2005 a 2006 stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím materiálu některých druhů okrasných rostlin uvedených ve směrnici Rady 98/56/ES
(oznámeno pod číslem K(2004) 5288)
(2005/2/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 98/56/ES ze dne 20. července 1998 o uvádění rozmnožovacího materiálu okrasných rostlin na trh [1], a zejména na čl. 14 odst. 4, 5 a 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 98/56/ES stanoví nezbytná opatření, která musí Komise přijmout za účelem provádění srovnávacích zkoušek a testů Společenství na rozmnožovacím materiálu.
(2) Technická opatření týkající se provádění zkoušek a testů byla přijata v rámci Stálého výboru pro rozmnožovací materiál okrasných rostlin.
(3) Výzva k předkládání projektů na provedení těchto zkoušek a testů byla zveřejněna dne 21. června 2004 na webové stránce orgánů Společenství [2].
(4) Návrhy byly posouzeny podle kritérií pro výběr a zadání stanovených ve výzvě k předkládání projektů.
Je třeba určit projekty, subjekty odpovědné za provedení testů, způsobilé náklady a maximální finanční příspěvek Společenství rovnající se 80 % způsobilých nákladů.
(5) Srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím materiálu sklizeném v roce 2004 by měly být provedeny v letech 2005 a 2006 a podrobnosti týkající se takových zkoušek a testů, způsobilých výdajů a maximálního finančního příspěvku Společenství by měly být každoročně stanoveny dohodou, kterou podepíše schvalující úředník Komise a subjekt odpovědný za provádění zkoušek.
(6) U srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které trvají více než jeden rok, by části zkoušek a testů prováděné po uplynutí prvního roku měla povolit Komise, bez další konzultace se Stálým výborem pro rozmnožovací materiál okrasných rostlin, pod podmínkou, že jsou k dispozici nezbytné prostředky.
(7) Je třeba zajistit přiměřenou reprezentativnost vzorků, jež jsou předmětem zkoušek a testů, alespoň u některých vybraných rostlin.
(8) Aby bylo možné vyvodit spolehlivé závěry, měly by se členské státy, na jejichž území je rozmnožovací materiál dotčených rostlin obvykle rozmnožován či uváděn na trh, podílet na srovnávacích zkouškách a testech Společenství.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál okrasných rostlin,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Srovnávací zkoušky a testy Společenství se provádějí v letech 2005 a 2006 na rozmnožovacím materiálu rostlin uvedených v příloze.
Způsobilé výdaje a maximální finanční příspěvek Společenství na zkoušky a testy pro rok 2005 odpovídají částkám stanoveným v příloze.
Podrobnosti týkající se zkoušek a testů jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
Členské státy, na jejichž území jsou sadba a rozmnožovací materiál rostlin uvedených v příloze obvykle rozmnožovány či uváděny na trh, odeberou vzorky těchto materiálů a dají je k dispozici Komisi.
Článek 3
Budou-li k dispozici rozpočtové prostředky, může Komise rozhodnout o pokračování zkoušek a testů stanovených v příloze v roce 2006.
Maximální finanční příspěvek Společenství rovnající se 80 % způsobilých výdajů na zkoušky a testy, které byly tímto způsobem prodlouženy, nesmí překročit částku uvedenou v příloze.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUPOL Kinshasa/2/2005
ze dne 22. listopadu 2005
o prodloužení mandátu vedoucího policejní mise EU v Kinshase (KDR), EUPOL "Kinshasa"
(2005/921/SZBP)
POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na společnou akci Rady 2004/847/SZBP ze dne 9. prosince 2004 o policejní misi Evropské unie v Kinshase (KDR) týkající se integrované policejní jednotky (EUPOL "Kinshasa") [1], a zejména na články 5 a 8 této akce,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Politický a bezpečnostní výbor přijal dne 9. prosince 2004 rozhodnutí EUPOL Kinshasa/1/2004 [2] o jmenování pana Adília Custódia vedoucím mise EUPOL "Kinshasa".
(2) Použitelnost uvedeného rozhodnutí končí dnem 31. prosince 2005.
(3) Dne 7. listopadu 2005 Rada souhlasila s prodloužením EUPOL "Kinshasa" o dalších 12 měsíců.
(4) Generální tajemník/vysoký představitel navrhl prodloužení mandátu pana Adília Custódia ve funkci vedoucího mise EUPOL "Kinshasa" do doby ukončení této mise.
(5) Mandát vedoucího mise EUPOL "Kinshasa" by měl být proto prodloužen do doby ukončení této mise,
ROZHODL TAKTO:
Článek 1
Mandát pana Adília Custódia ve funkci vedoucího mise EUPOL "Kinshasa" se prodlužuje do doby ukončení této mise.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Použije se do doby ukončení mise EUPOL "Kinshasa".
Rozhodnutí Komise
ze dne 3. ledna 2005
o přijetí závazku nabídnutého v souvislosti s šetřením ve věci obcházení antidumpingových opatření, která byla nařízením Rady (ES) č. 769/2002 uložena z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky, dovozem kumarinu zasílaného z Indie nebo Thajska, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska, či nikoli
(2005/3/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,
po konzultaci s Poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
(1) Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 769/2002 [2] (dále jen "původní nařízení") konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu kódu KN ex29322100 pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR") ve výši 3479 EUR za tunu.
13 odst. 3 základního nařízení, aby prošetřila údajné obcházení antidumpingových opatření, která byla uložena z dovozu kumarinu pocházejících z ČLR (dále jen "žádost").
Žádost jménem jediného výrobce ve Společenství podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen "žadatel").
Žádost obsahovala dostatečný přímý důkaz opravňující k zahájení šetření.
(3) Nařízením (ES) č. 661/2004 [3] (dále jen "zahajovací nařízení") Komise zahájila šetření údajného obcházení antidumpingových opatření, která byla uložena z dovozu kumarinu pocházejícího z ČLR, dovozem kumarinu zasílaného z Indie nebo Thajska, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska, či nikoli.
(4) Na základě šetření Rada nařízením (ES) č. 2272/2004 [4] rozšířila antidumpingové clo uložené z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz kumarinu zasílaného z Indie nebo Thajska, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Indie nebo Thajska, či nikoli.
B. ZÁVAZEK
(5) Společnost Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd, spolupracující vyvážející výrobce v Indii, nabídla závazek v souladu s čl. 8 odst.
1 základního nařízení. V tomto závazku vyvážející výrobce nabídl, že Společenství prodá kumarin, který skutečně vyrábí v Indii, do výše množstevního stropu odpovídajícího množství kumarinu skutečně vyrobeného v Indii a prodaného Společenství v době od 1. dubna 2003 do 31. března 2004.
(6) Společnost rovněž poskytne Komisi pravidelné a podrobné informace o svých vývozech do Společenství, což Komisi umožní na závazek účinně dohlížet.
S ohledem na prodejní strukturu této společnosti se Komise rovněž domnívá, že riziko obcházení dohodnutého závazku je omezené.
(7) Nabídnutý závazek zajišťuje, že bude do Společenství dovážen pouze kumarin, který byl skutečně vyroben v Indii.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závazek brání praktikám obcházení, a je tedy přijatelný.
(8) Aby Komise mohla účinně dohlížet na to, zda společnost svůj závazek plní, bude osvobození od cla při předložení žádosti o propuštění zboží do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu v souladu se závazkem podmíněno předložením faktury, která obsahuje alespoň údaje uvedené v příloze nařízení (ES) č. 2272/2004.
Tento rozsah informací je potřebný i k tomu, aby byly celní orgány s dostatečnou přesností schopny stanovit, zda dodávka odpovídá obchodním dokumentům.
V případě, že tato faktura nebude předložena nebo nebude odpovídat výrobku předloženému k proclení, bude uplatněno příslušné antidumpingové clo.
(9) V případě porušení závazku nebo odstoupení od závazku může být v souladu s čl. 8 odst. 9 a 10 základního nařízení uloženo antidumpingové clo,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Závazek, který v souvislosti s šetřením údajného obcházení antidumpingových opatření uložených z dovozu kumarinu pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem kumarinu zasílaného z Indie nebo Thajska nabídl níže uvedený výrobce, se přijímá.
+++++ TABLE +++++
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. prosince 2004
o uzavření dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy o vzájemných liberalizačních opatřeních a o nahrazení protokolů 1 a 2 k prozatímní dohodě o přidružení mezi ES a palestinskou samosprávou
(2005/4/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Článek 12 Evropsko-středomořské prozatímní dohody o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Evropským společenstvím na jedné straně a Organizací pro osvobození Palestiny ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy (dále jen "palestinská samospráva") na straně druhé [1] (dále jen "prozatímní dohoda o přidružení"), v platnosti od 1. července 1997, uvádí, že Společenství a palestinská samospráva postupně provedou větší liberalizaci, mimo jiné, svého vzájemného obchodu se zemědělskými produkty.
Stanoví, že ode dne 1. ledna 1999 Společenství a palestinská samospráva přezkoumají situaci s cílem stanovit liberalizační opatření, která mají být použita Společenstvím a palestinskou samosprávou ode dne 1. ledna 2000 v souladu s cílem uvedeným v článku 12.
(2) Komise jménem Společenství sjednala dohodu ve formě výměny dopisů s cílem nahradit protokoly 1 a 2 k prozatímní dohodě o přidružení.
(3) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [2],
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Organizací pro osvobození Palestiny (OOP) ve prospěch palestinské samosprávy na západním břehu Jordánu a v pásmu Gazy o vzájemných liberalizačních opatřeních a o nahrazení protokolů 1 a 2 k prozatímní dohodě o přidružení mezi Evropským společenstvím a palestinskou samosprávou se schvaluje jménem Společenství.
Znění dohody ve formě výměny dopisů se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Opatření nezbytná k provedení protokolů 1 a 2 budou přijata postupem podle článku 3.
Článek 3
1. Komisi jsou nápomocny výbory zřízené odpovídajícími ustanoveními nařízení o společné organizaci trhů nebo Výbor pro celní kodex, zřízený článkem 248a nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex společenství [3].
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.
3. Výbory přijmou svůj jednací řád.
Článek 4
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Společenství.
Rozhodnutí Komise
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se na období 2005 až 2009 stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na osivu a rozmnožovacím materiálu některých druhů zemědělských rostlin, zeleniny a vinné révy uvedených ve směrnicích Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 92/33/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES a 2002/57/ES
(oznámeno pod číslem K(2004) 5264)
(Text s významem pro EHP)
(2005/5/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh [1], a zejména na čl. 20 odst. 3, 4 a 5 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh [2], a zejména na čl. 20 odst. 3, 4 a 5 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 68/193/EHS ze dne 9. dubna 1968 o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh [3], a zejména na čl. 16 odst. 3, 4 a 5 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 92/33/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění sadby a rozmnožovacího materiálu zeleniny mimo osivo na trh [4], a zejména na čl. 20 odst. 4, 5 a 6 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 2002/54/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva řepy na trh [5], a zejména na čl. 26 odst. 3, 4 a 5 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 2002/55/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva zeleniny na trh [6], a zejména na čl. 43 odst. 3, 4 a 5 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 2002/56/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění sadby brambor na trh [7], a zejména na čl. 20 odst. 3, 4 a 5 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh [8], a zejména na čl. 23 odst. 3, 4 a 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 92/33/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES a 2002/57/ES stanoví nezbytná opatření, která musí Komise přijmout za účelem provádění srovnávacích zkoušek a testů Společenství na osivu a rozmnožovacím materiálu.
(2) Technická opatření týkající se provádění zkoušek a testů byla přijata v rámci Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví.
(3) Výzva k předkládání projektů na provedení těchto zkoušek a testů byla zveřejněna dne 21. června 2004 na webové stránce orgánů Společenství [9].
(4) Návrhy byly posouzeny podle kritérií pro výběr a zadání stanovených ve výzvě k předkládání projektů.
Je třeba určit projekty, subjekty odpovědné za provedení testů, způsobilé náklady a maximální finanční příspěvek Společenství rovnající se 80 % způsobilých nákladů.
(5) Srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na osivu a rozmnožovacím materiálu sklizeném v roce 2004 by měly být provedeny v letech 2005 až 2009 a podrobnosti týkající se takových zkoušek a testů, způsobilých výdajů a maximálního finančního příspěvku Společenství by měly být každoročně stanoveny dohodou, kterou podepíše schvalující úředník Komise a subjekt odpovědný za provádění zkoušek.
(6) U srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které trvají více než jeden rok, by části zkoušek a testů prováděné po uplynutí prvního roku měla povolit Komise, bez další konzultace se Stálým výborem pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví, pod podmínkou, že jsou k dispozici nezbytné prostředky.
(7) Je třeba zajistit přiměřenou reprezentativnost vzorků, jež jsou předmětem zkoušek a testů, alespoň u některých vybraných rostlin.
(8) Aby bylo možné vyvodit spolehlivé závěry, měly by se členské státy, na jejichž území je osivo dotčených rostlin obvykle rozmnožováno či uváděno na trh, podílet na srovnávacích zkouškách a testech Společenství.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Srovnávací zkoušky a testy Společenství se provádějí v letech 2005 až 2009 na osivu a rozmnožovacím materiálu rostlin uvedených v příloze.
Způsobilé výdaje a maximální finanční příspěvek Společenství na zkoušky a testy pro rok 2005 odpovídají částkám stanoveným v příloze.
Podrobnosti týkající se zkoušek a testů jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
Pokud jsou sadba a rozmnožovací materiál rostlin uvedených v příloze obvykle rozmnožovány či uváděny na trh na jejich území, odeberou členské státy vzorky těchto materiálů a dají je k dispozici Komisi.
Článek 3
Budou-li k dispozici rozpočtové prostředky, může Komise rozhodnout o pokračování zkoušek a testů stanovených v příloze v letech 2006 až 2009.
Maximální finanční příspěvek Společenství rovnající se 80 % způsobilých výdajů na zkoušky a testy, které byly tímto způsobem prodlouženy, nesmí překročit částku uvedenou v příloze.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se pro rok 2005 stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím materiálu druhu Fragaria x ananassa Duch. podle směrnice Rady 92/34/EHS
(oznámeno pod číslem K(2004) 5290)
(2005/6/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/34/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce [1], a zejména na čl. 20 odst. 4, 5 a 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice Rady 92/34/EHS předpokládá přijetí opatření nezbytných k provádění srovnávacích zkoušek a testů Společenství týkajících se rozmnožovacího materiálu a rostlin.
(2) Technická opatření pro provádění zkoušek a testů byla přijata ve Stálém výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů.
(3) Dne 21. června 2004 byla na internetové stránce orgánů Společenství [2] zveřejněna výzva k předkládání projektů pro provádění uvedených zkoušek a testů.
(4) Návrhy byly vyhodnoceny podle kritérií pro výběr a zadání stanovených v uvedené výzvě k předkládání projektů.
Je třeba určit projekty, subjekty odpovědné za provádění testů a zkoušek, způsobilé náklady a maximální výši finančního příspěvku Společenství odpovídající 80 % způsobilých nákladů.
(5) Srovnávací zkoušky a testy Společenství by měly být provedeny v roce 2005 na rozmnožovacím materiálu sklizeném v roce 2004 s tím, že podrobnosti těchto zkoušek a testů, způsobilé náklady a maximální výše finančního příspěvku Společenství by měly být rovněž stanoveny každoročně prostřednictvím dohody podepsané schvalujícím úředníkem Komise a subjektem odpovědným za provádění zkoušek.
(6) Je třeba zajistit odpovídající reprezentativnost vzorků zahrnutých do zkoušek a testů, přinejmenším u některých vybraných rostlin.
(7) Členské státy by se měly účastnit srovnávacích zkoušek a testů Společenství, pokud je rozmnožovací materiál dotyčných rostlin obvykle rozmnožován nebo uváděn na trh na jejich území, aby se zajistilo, že ze zkoušek a testů lze vyvodit vhodné závěry.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Srovnávací zkoušky a testy Společenství se provádějí v roce 2005 na rozmnožovacím materiálu druhu Fragaria x ananassa Duch.
Způsobilé náklady a maximální výše finančního příspěvku Společenství na zkoušky a testy pro rok 2005 jsou stanoveny v příloze.
Podrobnosti provádění zkoušek a testů jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
Členské státy odeberou vzorky rozmnožovacího materiálu rostlin Fragaria x ananassa Duch. a poskytnou je Komisi, pokud je takový materiál obvykle rozmnožován nebo uváděn na trh na jejich území.
Členské státy spolupracují po technické stránce, jako je odebírání vzorků a inspekce, které se vztahují k provádění testů a zkoušek.
Článek 3
Maximální výše finančního příspěvku Společenství odpovídající 80 % způsobilých nákladů na jednu zkoušku nebo test prováděné na tomto základě nepřekročí částku uvedenou v příloze.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 27. prosince 2004,
kterým se schvaluje metoda třídění jatečně upravených těl prasat na Kypru
(oznámeno pod číslem K(2004) 5296)
(Pouze řecké znění je závazné)
(2005/7/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3220/84 ze dne 13. listopadu 1984, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
3 nařízení (EHS) č. 3220/84 stanoví, že třídění jatečně upravených těl musí být určeno na základě obsahu libového masa v souladu se statisticky ověřenými metodami hodnocení založenými na fyzickém měření jedné nebo více anatomických částí jatečně upraveného těla prasete; předpokladem pro schválení metod třídění je to, že chyba statistického odhadu nepřekročí stanovenou maximální toleranci; tato tolerance byla definována v článku 3 nařízení Komise (EHS) č.
2967/85 ze dne 24. října 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla prasat [2].
(2) Vláda Kypru požádala Komisi o schválení jedné metody třídění jatečně upravených těl prasat a předložila výsledky své disekční zkoušky provedené před dnem přistoupení ve formě části dvě protokolu uvedeného v článku 3 nařízení (EHS) č. 2967/85.
(3) Vyhodnocení této žádosti ukázalo, že jsou splněny podmínky pro schválení této metody třídění.
(4) Obchodní praxe na Kypru nevyžaduje, aby byly z těla jatečně upraveného prasete odstraněny jazyk a ledviny; to by mělo být zohledněno při přizpůsobení hmotnosti při standardní úpravě.
(5) Nejsou povoleny žádné změny přístroje nebo metody třídění, kromě takových, které se díky získaným zkušenostem přijmou novým rozhodnutím Komise; současné schválení proto může být zrušeno.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Tímto se na Kypru schvaluje pro třídění jatečně upravených těl prasat podle nařízení (EHS) č. 3220/84 používání této metody:
- přístroj zvaný "Hennessy Grading Probe (HGP 4)" a metody hodnocení s ním související, jež jsou podrobně uvedeny v příloze.
Článek 2
Bez ohledu na standardní úpravu uvedenou v článku 2 nařízení (EHS) č. 3220/84 může být na Kypru jatečně upravené tělo prasete před vážením a tříděním upraveno i s jazykem a ledvinami.
Za účelem vytvoření cenové nabídky na porovnatelném základě pro jatečně upravená těla prasat se zaznamenaná hmotnost za tepla snižuje o 0,8 kg.
Článek 3
Změny přístroje nebo metod vyhodnocování se nepovolují.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru BiH/7/2005
ze dne 20. září 2005
o jmenování vedoucího velitelské složky EU v Neapoli pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině
(2005/714/SZBP)
POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,
s ohledem na společnou akci Rady 2004/570/SZBP ze dne 12. července 2004 o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině [1], a zejména na článek 6 uvedené společné akce,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ve výměně dopisů mezi generálním tajemníkem/vysokým představitelem a generálním tajemníkem NATO ze dne 28. září 2004 a ze dne 8. října 2004 souhlasila Severoatlantická rada s tím, aby náčelník štábu velitelství společných sil v Neapoli byl k dispozici jako vedoucí velitelské složky EU v Neapoli.
(2) Vojenský výbor EU podpořil doporučení velitele operace EU, aby byl náčelník štábu velitelství společných sil v Neapoli generálporučík (před jmenováním do hodnosti) Giuseppe MARANI jmenován vedoucím velitelské složky EU v Neapoli pro vojenskou operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině.
(3) Podle článku 6 společné akce 2004/570/SZBP zmocnila Rada Politický a bezpečnostní výbor k vykonávání politického a strategického řízení vojenské operace EU.
(4) V souladu s článkem 6 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění rozhodnutí a akcí Evropské unie, které souvisejí s obranou.
(5) Evropská rada na svém zasedání
Rozhodnutí Komise
ze dne 24. června 2004
týkající se prováděcího rozhodnutí k článku 81 Smlouvy o ES ve věci COMP/A.38549 – Belgická komora architektů
(oznámeno pod číslem K(2004) 2180)
(Pouze holandské znění je závazné)
(2005/8/ES)
24. června 2004 Komise přijala prováděcí rozhodnutí k článku 81 Smlouvy o ES.
V souladu s ustanoveními článku 30 nařízení 1/2003 zveřejňuje Komise tímto stručným výtahem označení stran a podstatnou část rozhodnutí, včetně uložených sankcí.
Tímto bere v úvahu oprávněný zájem podniků na tom, aby nebylo vyzrazeno jejich obchodní tajemství.
Nedůvěrná verze plného znění rozhodnutí je dostupná na stránkách GŘ pro hospodářskou soutěž http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html v jednací řeči (NL) a v pracovních jazycích Komise (FR, EN, DE).
SOUVISLOSTI
(1) Evropská rada, která se sešla v Lisabonu v březnu 2000, přijala program hospodářské reformy s cílem učinit do roku 2010 z EU nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomiku světa založenou na znalostech.
Svobodná povolání jsou vyzvána k tomu, aby hrála důležitou roli ve zlepšování konkurenceschopnosti evropského hospodářství.
(2) Rozhodnutí o ceníku minimálních honorářů Belgické komory architektů je součástí komplexní politiky Komise týkající se služeb obecně a zejména svobodných povolání.
S ohledem na to se přihlíží k návrhům směrnic o službách [1] a o odborných kvalifikacích [2] a ke sdělení Komise pro hospodářskou soutěž v oblasti svobodných povolání [3].
Komise v tomto sdělení uznává, že část pravidel používaných v oblasti svobodných povolání je například opodstatněna snahou zmenšit rozdíly v informovanosti mezi spotřebiteli a poskytovateli služeb.
Domnívá se však, že v některých případech by mohly a měly být přijaty mechanismy, které napomáhají hospodářské soutěži lépe než stávající pravidla.
(3) Oblast svobodných povolání je obecně charakterizována vysokou úrovní regulace ze strany státu nebo odborných organizací.
Mezi pět hlavních kategorií potenciálně restriktivních pravidel v oblasti svobodných povolání v EU patří: i) předepsané ceny, ii) doporučené ceny, iii) pravidla pro reklamu, iv) podmínky přístupu a vyhrazená práva a v) pravidla pro strukturu podniků a mezioborové vztahy.
(4) Vše jako předepsané ceny či doporučené ceny má významný negativní vliv na hospodářskou soutěž.
Především mohou usnadnit sladění cen mezi poskytovateli služeb.
Následně mohou klamat zákazníky, co se týče rozumné cenové hladiny.
Jestliže je alespoň teoreticky pravda, že doporučené ceny mohou spotřebitelům poskytnout užitečné informace o průměrné ceně služeb, existují rovněž jiná řešení pro předávání informací o cenách.
Tudíž zveřejnění informací nezávislými stranami (jako například spotřebitelskými organizacemi) o obecně užívaných cenách nebo informací založených na průzkumu může tvořit spolehlivější reference pro spotřebitele a způsobovat méně disproporcí pro hospodářskou soutěž.
(5) Z iniciativy národních soutěžních úřadů byly již doporučené ceny pro architektonické služby zrušeny ve Finsku, ve Francii a ve Spojeném království.
SHRNUTÍ
(6) Ceník minimálních honorářů byl přijat Národní radou Belgické komory architektů v roce 1967 a byl několikrát aktualizován, naposledy v červnu 2002, kdy byl označen jako "indikativní".
Ceník určuje minimální výši odměny, která náleží architektovi za služby, jež poskytl v Belgii jakožto osoba samostatně výdělečně činná.
(7) 3. listopadu 2003 Komise zaslala Komoře sdělení o stížnostech.
Komora přednesla své vyjádření ve stanoveném termínu a 9. února 2004 proběhlo ústní jednání.
(8) Komise ve svém rozhodnutí předkládá prvky vztahující se ke znění rozhodnutí o zavedení ceníku, právní souvislosti, ve kterých byl přijat, a popisuje jednání Komory, na základě kterého se domnívá, že se v tomto případě jedná o rozhodnutí sdružení podniků, jež mělo za cíl omezení hospodářské soutěže.
Došla k tomuto závěru, i když Komora označila ceník za "indikativní" a přestože všichni architekti tento ceník nedodržovali jakožto povinný.
(9) Mezi prvky naznačujícími, že cílem ceníku bylo omezit hospodářskou soutěž, jsou mimo jiné záměrně normativní konotace názvu a obsahu preambule ceníku a skutečnost, že Komora vypracovala a po dobu 18 let šířila vzorovou smlouvu, kde byl jakožto jediná možnost stanovení ceny honorářů uváděn odkaz na ceník.
(10) Ačkoliv ke konstatování, že byl porušen čl. 81 odst. 1 Smlouvy o ES, je dostačující, aby Komise dokázala, že rozhodnutí o zavedení ceníku mělo za cíl omezit hospodářskou soutěž, Komise rovněž shromáždila skutečnosti dokládající, že byl ceník použit minimálně do určité míry.
(11) Podle judikátu Soudního dvora ve věci Wouters [4] rozhodnutím o sdružení podniků není porušen čl. 81 odst.
1 Smlouvy, pokud je i přes účinky omezující volnou hospodářskou soutěž, jež z něj vyplývají, nezbytné pro zajištění řádného výkonu povolání tak, jak je organizováno v daném členském státě. Komise se domnívá, že zavedení (doporučeného) ceníku minimálních honorářů Komorou nemůže být považováno za nutné pro zajištění řádného výkonu povolání architekta.
(12) Po Oznámení o stížnostech Komora ceník stáhla a přijala nezbytná sdělovací opatření.
Komise tudíž dospěla k závěru, že tím dnem přestupek skončil.
Předkládá rovněž důvody, pro které se domnívá, že uložení pokuty 100000 EUR je odůvodněné.
(13) 14. června 2004 poradní výbor vyjádřil jednomyslný souhlas s navrhovanou pokutou.
21. června tuto pokutu jednomyslně schválil.
Poradní výbor byl obeznámen s vyjádřením úředníka pro slyšení ohledně procesní stránky.
--------------------------------------------------
[1] Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu, KOM(2004) 2.
[2] Pozměněný návrh Evropského parlamentu a Rady o uznání odborných kvalifikací (předložený Komisí v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES), KOM(2004) 317.
[3] KOM(2004) 83 konečné znění z 9. února 2004, Zpráva o hospodářské soutěži v oblasti svobodných povolání.
[4] Věc C-309/99, Wouters, Sb. rozh.
2002, s. I-1577.
Rozhodnutí Komise
ze dne 29. prosince 2004
týkající se společného postoje Společenství k rozhodnutí Smíšeného výboru pro zemědělství, kterým se mění dodatek 1 písm. B bod 9 přílohy 7 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty
(2005/9/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/309/ES, Euratom [1], ze dne 4. dubna 2002 týkající se Dohody o vědeckotechnické spolupráci o uzavření sedmi dohod se Švýcarskou konfederací, zejména dohody o obchodu se zemědělskými produkty [2], a zejména na čl. 5 odst. 2 čtvrtou odrážku uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty (dále jen "zemědělská dohoda") vstoupila v platnost dnem 1. června 2002.
(2) Na základě článku 6 zemědělské dohody se zřizuje Smíšený výbor pro zemědělství, jehož úkolem je správa dohody a jejího řádného používání.
(3) V souladu s čl. 6 odst. 4 a 7 zemědělské dohody přijal Smíšený výbor pro zemědělství (dále jen "smíšený výbor") svůj jednací řád [3] dne 21. října 2003 a byly vytvořeny pracovní skupiny nezbytné pro správu příloh zemědělské dohody [4]. Pracovní skupina "vinařské produkty" se sešla, aby v souladu s čl. 27 odst. 1 přílohy 7 dohody přezkoumala otázky týkající se přílohy 7 a jejího provádění a v souladu s čl. 27 odst. 2 přílohy 7 dohody připravila návrhy, které budou předloženy smíšenému výboru s cílem upravit dodatky přílohy 7. Článek 11 dohody stanoví, že smíšený výbor může rozhodnout o změnách příloh 1 a 2 a dodatků ostatních příloh dohody.
(4) Společenství musí zaujmout postoj, který přijme Komise v rámci smíšeného výboru, pokud jde o změny dodatků.
(5) Komise může přijmout společný postoj, pokud jde o úpravu dodatků přílohy 7.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem řídícího výboru pro víno,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Postoj Společenství, který má přijmout Komise v rámci Smíšeného výboru pro zemědělství zřízeného na základě čl. 6 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o obchodu se zemědělskými produkty, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru pro zemědělství připojeného k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Vedoucí delegace Společenství v rámci Smíšeného výboru pro zemědělství je oprávněn přijímat rozhodnutí jménem Společenství.
Pokud jde o pravomoci Generálního ředitelství pro zemědělství, činí toto oprávnění vedoucího delegace zodpovědného za oboustrannou spolupráci se Švýcarskem.
Rozhodnutí Komise
ze dne 30. prosince 2004,
kterým se mění rozhodnutí 2004/666/ES týkající se opětovného zavedení očkování v některých oblastech Itálie postižených nízkopatogenní influenzou ptáků a rozšíření opatření na omezení přemísťování
(oznámeno pod číslem K(2004) 5541)
(Text s významem pro EHP)
(2005/10/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu [1], a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu [2], a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 92/40/EHS ze dne 19. května 1992, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků [3], a zejména na článek 16 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě [4], a zejména na čl. 4 odst. 1 a 3 a čl. 13 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle rozhodnutí Komise 2002/975/ES ze dne 12. prosince 2002 o zavedení očkování na doplnění opatření pro tlumení nízkopatogenní influenzy ptáků v Itálii a o zvláštních opatřeních na omezení přemísťování [5], byl v některých oblastech severní Itálie proveden očkovací program na tlumení nízkopatogenního virového kmene influenzy ptáků podtypu H7N3.
Provedena byla strategie DIVA za použití heterogenní očkovací látky podtypu H7N1, která umožňuje rozlišování nakažené drůbeže od očkované.
Od září 2003 nebylo zjištěno žádné další šíření tohoto terénního kmene viru.
(2) Podle rozhodnutí Komise 2004/666/ES ze dne 29. září 2004 o zavedení očkování na doplnění opatření pro tlumení nízkopatogenní influenzy ptáků v Itálii a o zvláštních opatřeních na omezení přemisťování a o zrušení rozhodnutí 2002/975/ES [6], byl schválen nový očkovací program pro menší oblast Itálie ve srovnání s předešlou očkovací kampaní podle rozhodnutí 2002/975/ES.
Tento nový program se provede za použití dvojité (bivalentní) očkovací látky, ve které je obsažen virus influenzy ptáků podtypu H5 i podtypu H7.
Pro oblast očkování platí zákaz obchodu s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Společenství a rozhodnutí stanovuje podmínky pro obchod s čerstvým masem z očkované drůbeže.
(3) Od poloviny září 2004 existují důkazy o tom, že nízkopatogenní influenza ptáků stejného podtypu H7N3 se znovu objevuje v oblastech Itálie, které byly postiženy již dříve.
(4) Ačkoliv se dosud zdálo, že se tyto infekce vyskytují pouze v oblastech definovaných dle omezení podle rozhodnutí 2004/666/ES, bylo by vhodné, aby bylo očkování znovu zavedeno v hraničních oblastech, aby se předešlo dalšímu možnému šíření choroby.
Kromě toho je vhodné rozšířit omezující opatření stanovená v tomto rozhodnutí.
(5) V důsledku dostupnosti očkovací látky by měla být očkovací kampaň provedena za použití monovalentní očkovací látky vhodné k ochraně před současnými infekcemi podtypu H7N3.
(6) U čerstvého drůbežího masa, které není určeno ani pro obchod uvnitř Společenství, ani pro odeslání do třetích zemí, je kromě toho třeba změnit označování zdravotní nezávadnosti podle rozhodnutí 2004/666/ES, aby se usnadnilo používání na národní úrovni.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2004/666/ES se mění takto:
1. Článek 1 se nahrazuje tímto:
"Článek 1
1. Očkovací program proti influenze ptáků předložený Komisi Itálií se schvaluje.
V oblastech uvedených v příloze I se provede dvojitou (bivalentní) očkovací látkou a v oblastech uvedených v příloze II monovalentní očkovací látkou.
2. Intenzivní monitorování a dohled stanovené v očkovacím programu podle odstavce 1 budou prováděny v oblastech uvedených v přílohách I a II."
2. V článcích 2 a 3 se slova "v příloze I" nahrazují slovy "v přílohách I a II."
3. Článek 5 se mění takto:
a) v článku 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
"Čerstvé drůbeží maso musí být označeno pravoúhlou značkou obsahující číslo schválení zařízení, avšak ne značku CE, a nesmí být odesláno z Itálie, jestliže pochází od:";
b) V odstavci 2 se slova "s přílohou II směrnice Rady 2002/99/ES" nahrazují slovy "s odstavcem 1".
4. V úvodní větě článku 6 se slova "přílohy I" nahrazují slovy "příloh I a II."
5. V příloze I se název "oblast očkování" nahrazuje názvem "oblast, ve které se očkování provede dvojitou (bivalentní) očkovací látkou".
6. V příloze II se název "oblast hraničící s oblastí očkování, kde se provádí intenzivní monitorování" nahrazuje názvem "oblast, ve které se očkování provede monovalentní očkovací látkou".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Evropské centrální banky
ze dne 17. listopadu 2005
o přerozdělování příjmu Evropské centrální banky z eurobankovek v oběhu mezi národní centrální banky zúčastněných členských států
(ECB/2005/11)
(2005/831/ES)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 33 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) S cílem umožnit přidělování finančních prostředků do rezervy na krytí kurzového a úrokového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata je nezbytné přepracovat rozhodnutí ECB/2002/9 ze dne 21. listopadu 2002 o přerozdělování příjmů Evropské centrální banky z eurobankovek v oběhu mezi národní centrální banky zúčastněných členských států [1].
Z provozních důvodů je dále vhodnější, aby byl příjem Evropské centrální banky (ECB) z eurobankovek v oběhu přerozdělován jen jednou za každý účetní rok, a nikoli za každé čtvrtletí.
(2) Rozhodnutí ECB/2001/15 ze dne 6. prosince 2001 o vydávání eurobankovek [2] stanoví přidělování eurobankovek v oběhu národním centrálním bankám v poměru k jejich splaceným podílům na základním kapitálu ECB.
Podle článku 4 rozhodnutí ECB/2001/15 a přílohy tohoto rozhodnutí se ECB přiděluje 8 % z celkové hodnoty eurobankovek v oběhu.
ECB má pohledávky uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v hodnotě odpovídající hodnotě jí vydaných eurobankovek, a to v poměru k podílům národních centrálních bank v klíči k upisování základního kapitálu.
(3) Podle čl. 2 odst. 2 rozhodnutí ECB/2001/16 ze dne 6. prosince 2001 o přerozdělování měnových příjmů národních centrálních bank zúčastněných členských států od účetního období 2002 [3] se stav eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému úročí referenční sazbou. Podle čl. 2 odst. 3 rozhodnutí ECB/2001/16 se tyto úroky hradí platbami prostřednictvím TARGETu.
(4) 6. bod odůvodnění rozhodnutí ECB/2001/16 uvádí, že příjem ECB z úročení pohledávek uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v souvislosti s jejím podílem eurobankovek v oběhu by v zásadě měl být mezi národní centrální banky rozdělován v souladu s rozhodnutími Rady guvernérů v témže účetním roce, kdy vznikl, a to v poměru k jejich podílům v klíči pro upisování základního kapitálu.
(5) Při přerozdělování příjmu ECB z úročení pohledávek uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v souvislosti s jejím podílem eurobankovek v oběhu by měla ECB přihlížet k odhadu svého finančního výsledku za příslušný rok, přičemž tento odhad náležitě zohledňuje potřebu přidělit finanční prostředky do rezervy na krytí kurzového a úrokového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata, jakož i dostupnost rezerv, které lze uvolnit na vyrovnání předpokládaných výdajů.
(6) Při určování výše čistého zisku ECB, který má být převeden do všeobecného rezervního fondu podle článku 33.1 statutu, by měla Rada guvernérů mít na zřeteli, že část čistého zisku, která odpovídá příjmu z eurobankovek v oběhu, by měla být v plné výši rozdělena mezi národní centrální banky,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se:
a) "zúčastněnými členskými státy" rozumějí členské státy, které přijaly euro v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství;
b) "národními centrálními bankami" rozumějí národní centrální banky zúčastněných členských států;
c) "stavem eurobankovek v oběhu uvnitř Eurosystému" rozumějí pohledávky a závazky vzniklé mezi národní centrální bankou a ECB a mezi národní centrální bankou a ostatními národními centrálními bankami v důsledku použití článku 4 rozhodnutí ECB/2001/15;
d) "příjmem ECB z eurobankovek v oběhu" rozumí příjem ECB z úročení pohledávek uvnitř Eurosystému za národními centrálními bankami v souvislosti s jejím podílem eurobankovek v oběhu v důsledku použití článku 2 rozhodnutí ECB/2001/16.
Článek 2
Prozatímní přerozdělování příjmu ECB z eurobankovek v oběhu
1. Příjem ECB z eurobankovek v oběhu je v plné výši splatný národním centrálním bankám v témže účetním roce, ve kterém vznikl, a přerozděluje se mezi národní centrální banky v poměru k jejich splaceným podílům na upsaném základním kapitálu ECB.
2. ECB přerozděluje národním centrálním bankám svůj příjem z eurobankovek v oběhu, jenž dosáhne v každém účetním roce, v druhý pracovní den následujícího roku.
3. Výše příjmu ECB z eurobankovek v oběhu může být s ohledem na náklady, jež ECB vynaloží v souvislosti s vydáním eurobankovek a manipulací s nimi, snížena podle rozhodnutí Rady guvernérů ECB na základě statutu.
Článek 3
Odchylka od článku 2
Odchylně od článku 2:
1. Pokud na základě odůvodněného odhadu vypracovaného Výkonnou radou Rada guvernérů očekává, že ECB vykáže úhrnnou roční ztrátu nebo vytvoří roční čistý zisk, který je nižší než odhadovaná hodnota jejího příjmu z eurobankovek v oběhu, rozhodne Rada guvernérů před koncem účetního roku, že nepřerozdělí celý příjem ECB z eurobankovek v oběhu, nebo jeho část podle článku 2 v rozsahu, který je nezbytný k zajištění toho, aby výše přerozděleného příjmu nepřesáhla čistý zisk ECB za příslušný rok.
2. Rada guvernérů může před koncem účetního roku rozhodnout o převedení části nebo celého příjmu ECB z eurobankovek v oběhu do rezervy na krytí kurzového a úrokového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata.
Článek 4
Závěrečná ustanovení
1. Rozhodnutí ECB/2002/9 se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
2. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po jeho přijetí.
Rozhodnutí Rady
ze dne 20. prosince 2004,
kterým se mění rozhodnutí 1999/847/ES, pokud jde o rozšíření akčního programu Společenství v oblasti civilní ochrany
(Text s významem pro EHP)
(2005/12/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Rady 1999/847/ES ze dne 9. prosince 1999 o zavedení akčního programu Společenství v oblasti civilní ochrany [2] stanovilo provádění akcí Společenství v oblasti prevence, připravenosti a schopnosti reakce při přírodních a technologických katastrofách, na zemi i na moři, pro období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2004.
(2) Nedávné události, jako například povodně ve střední a východní Evropě v létě 2002, havárie tankeru Prestige ve Španělsku v listopadu 2002 a vedra a rozsáhlé lesní požáry v jižní Evropě v létě 2003, ukazují, že by akce na úrovni Společenství v oblasti civilní ochrany podle rozhodnutí 1999/847/ES měly pokračovat.
(3) Akční program zavedený rozhodnutím 1999/847/ES je třeba prodloužit o dva roky, aby nedošlo k přerušení mezi dnem konce použitelnosti rozhodnutí 1999/847/ES a dnem počátku použitelnosti nového právního základu.
(4) Rozhodnutí 1999/847/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 1999/847/ES se mění takto:
a) v čl. 1 odst. 1 se datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2006";
b) v čl. 2 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
"Finanční referenční částka pro provádění tohoto programu se stanoví na 7,5 milionu EUR pro období od 1. ledna 2000 do 31. prosince 2004 a 4,0 milionu EUR pro období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2006".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
č. 12-2005
ze dne 10. března 2005
o přístupu veřejnosti k dokumentům Účetního dvora
(2005/C 96/01)
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR,
s ohledem na jednací řád Účetního dvora [1], a zejména na článek 30 uvedeného jednacího řádu,
s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2], a zejména na čl. 143 odst. 2 a čl. 144 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel
Účelem tohoto nařízení je vymezit podmínky, omezení a postupy zpřístupnění dokumentů, které se nacházejí v držení Účetního dvora.
Článek 2
Oprávněné osoby a oblast působnosti
1. Na základě ustanovení tohoto rozhodnutí a mezinárodních standardů o důvěrnosti auditních informací mají všichni občané Unie a všechny fyzické a právnické osoby, které mají bydliště nebo sídlo v členském státě, právo na přístup k dokumentům Účetního dvora při dodržení podmínek a omezení vymezených v tomto rozhodnutí.
2. Účetní dvůr může při dodržení stejných zásad, podmínek a omezení poskytnout přístup k dokumentům všem fyzickým nebo právnickým osobám, které nemají bydliště ani sídlo v členském státě.
3. Toto rozhodnutí se vztahuje na všechny dokumenty, které má Účetní dvůr v držení, to znamená na dokumenty, které vytvořil nebo obdržel a které má v držení.
4. Toto rozhodnutí se nedotýká práv na přístup veřejnosti k dokumentům v držení Účetního dvora, která vyplývají z dokumentů mezinárodního práva nebo z aktů Společenství přijatých k jejich provedení.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se:
a) "dokumentem" rozumí obsah na jakémkoli nosiči (psaný či tištěný na papíře či uložený v elektronické formě nebo jako zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka);
b) "třetí osobou" rozumějí všechny fyzické nebo právnické osoby nebo subjekty mimo Účetní dvůr, včetně členských států, ostatních orgánů a institucí Společenství, orgánů a institucí mimo Společenství a třetích zemí.
Článek 4
Výjimky
1. Účetní dvůr odepře přístup k dokumentu, pokud by zpřístupnění vedlo k porušení ochrany:
a) veřejného zájmu, pokud jde o:
- veřejnou bezpečnost,
- obranné a vojenské záležitosti,
- mezinárodní vztahy,
- finanční, měnovou nebo hospodářskou politiku Společenství nebo členského státu;
b) soukromí a osobnosti jednotlivce, zejména podle právních předpisů Společenství o ochraně osobních údajů.
2. Účetní dvůr odmítne přístup k auditním nálezům v souladu s ustanoveními čl. 143 odst. 2 a čl. 144 odst. 1 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, o pravidlech upravujících důvěrnost, jakož i s odpovídajícími ustanoveními ostatních právních předpisů Společenství. Může rovněž odmítnout přístup k dokumentům používaným k přípravě těchto nálezů.
3. Účetní dvůr odepře přístup k dokumentu, pokud by jeho zpřístupnění vedlo k porušení ochrany:
- obchodních zájmů fyzické nebo právnické osoby, včetně duševního vlastnictví,
- soudního řízení a právního poradenství,
- inspekcí, vyšetřování a auditu.
4. Přístup k dokumentu, který Účetní dvůr vypracoval k vnitřnímu použití nebo který obdržel a který se vztahuje k záležitosti, v níž ještě nerozhodl, se odepře, pokud by zpřístupnění dokumentu vážně ohrozilo rozhodovací proces Účetního dvora.
Přístup k dokumentu, který obsahuje stanoviska pro vnitřní použití v rámci diskusí a předběžných konzultací uvnitř Účetního dvora, se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění dokumentu vážně ohrozilo rozhodovací proces Účetního dvora.
5. Týká-li se žádost dokumentu, který má v držení Účetní dvůr, ale jehož není autorem, Účetní dvůr potvrdí obdržení žádosti a určí osobu, orgán nebo instituci, které má být žádost zaslána.
6. Pokud se některá z výjimek vztahuje pouze na části požadovaného dokumentu, zbývající části dokumentu se zpřístupní.
7. Výjimky uvedené v článku 1 se uplatňují, aniž by byla dotčena ustanovení nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 [6] o přístupu veřejnosti k historickým archivům Společenství.
8. Účetní dvůr může bez ohledu na výjimky uvedené v předcházejícím článku rozhodnout o celkovém nebo částečném zpřístupnění dokumentu, existuje-li převažující veřejný zájem na jeho zpřístupnění.
Článek 5
Žádosti
Žádosti o přístup k dokumentu se vyhotovují v jakékoli písemné podobě [7], včetně elektronické, v jednom z jazyků uvedených v článku 314 Smlouvy o ES [8], a to způsobem dostatečně přesným, aby Účetní dvůr mohl dokument přesně rozpoznat.
Žadatel nemusí uvádět důvody žádosti.
Článek 6
Vyřizování původních žádostí
1. Žádosti o přístup k dokumentům vyřizuje ředitel odboru vnějších vztahů.
Žadateli zašle potvrzení o obdržení žádosti, žádost přezkoumá a rozhodne o dalším postupu.
2. Dříve než ředitel oddělení vnějších vztahů rozhodne o zpřístupnění požadovaného dokumentu, informuje v závislosti na předmětu žádosti příslušného člena, generálního tajemníka, oddělení právních služeb nebo kancelář pro ochranu údajů, a případně s nimi tuto věc konzultuje.
3. Žádost o přístup k dokumentu se vyřídí bez prodlení.
Do 15 pracovních dnů od registrace žádosti Účetní dvůr buď zajistí přístup k požadovanému dokumentu a zpřístupní jej v souladu s článkem 9, nebo v písemné odpovědi sdělí žadateli důvody úplného nebo částečného zamítnutí žádosti a informuje jej o jeho právu požádat Účetní dvůr o přezkoumání svého stanoviska v souladu s článkem 7.
4. V případě žádosti, která se vztahuje k velmi rozsáhlému dokumentu nebo k velkému počtu dokumentů, se Účetní dvůr může s žadatelem neformálně poradit s cílem nalézt přijatelné řešení.
V takovém případě může být lhůta uvedená v odstavci 3 prodloužena o 15 pracovních dnů, pokud je o tom žadatel předem vyrozuměn a jsou mu uvedeny důvody.
Článek 7
Přezkoumání
1. V případě úplného nebo částečného zamítnutí žádosti může žadatel do 15 dnů ode dne, kdy obdržel odpověď Účetního dvora, požádat Účetní dvůr, aby přezkoumal své stanovisko.
2. Pokud Účetní dvůr neodpoví v předepsané lhůtě, je žadatel také oprávněn požádat o přezkoumání.
Článek 8
Vyřizování žádostí o přezkoumání
1. Žádost o přezkoumání se předkládá předsedovi Účetního dvora.
Dříve než předseda Účetního dvora rozhodne o zpřístupnění požadovaného dokumentu, konzultuje tuto věc v závislosti na předmětu žádosti s příslušným členem nebo s generálním tajemníkem, a je-li to nutné, tak s oddělením právních služeb nebo inspektorem pro ochranu údajů.
2. Žádost o přezkoumání se vyřídí bez prodlení.
Do 15 pracovních dnů od registrace žádosti Účetní dvůr buď zajistí přístup k požadovanému dokumentu a zpřístupní jej v této lhůtě v souladu s článkem 9, nebo v písemné odpovědi sdělí důvody úplného nebo částečného zamítnutí žádosti.
V případě úplného nebo částečného zamítnutí žádosti Účetní dvůr informuje žadatele o opravných prostředcích, které může použít, zejména o soudním řízení proti Účetnímu dvoru a/nebo o možnosti podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek uvedených v článcích 230 a 195 Smlouvy o ES.
3. Ve výjimečných případech, například když se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů, může být lhůta uvedená v odstavci 2 prodloužena o 15 pracovních dnů, pokud je o tom žadatel předem vyrozuměn a jsou mu uvedeny podrobné důvody.
4. Pokud Účetní dvůr neodpoví v předepsané lhůtě, považuje se to za zamítavou odpověď a žadatel je oprávněn využít opravné prostředky uvedené v odstavci 2.
Článek 9
Přístup k dokumentům na základě žádosti
1. Dokumenty, k nimž Účetní dvůr poskytl přístup, jsou žadateli zpřístupněny buď tak, že do nich může nahlédnout přímo na půdě Účetního dvora v Lucemburku, nebo obdrží jejich kopii, včetně kopie elektronické, pokud je dostupná.
V prvním případě se datum a místo stanoví na základě dohody mezi žadatelem a ředitelem odboru vnějších vztahů.
2. Žadateli mohou být vyúčtovány náklady na pořízení a zaslání kopie.
Tento poplatek nesmí být vyšší než skutečné náklady na pořízení a zaslání kopie.
Nahlédnutí na místě, kopie, která nemá více než 20 stran formátu A4, a přímý přístup v elektronické formě jsou zdarma.
3. Pokud je dokument veřejně přístupný, může Účetní dvůr splnit svou povinnost a zpřístupnit dokument tím, že žadateli sdělí, jak může požadovaný dokument získat.
4. Dokumenty se dodávají ve stávající verzi a typu záznamu (včetně formy elektronické nebo jiné), přičemž se bere v úvahu, čemu dává žadatel přednost.
Účetní dvůr není povinen vytvořit nový dokument nebo na základě žádosti shromažďovat informace.
Článek 10
Reprodukce dokumentů
1. Dokumenty zpřístupněné na základě tohoto rozhodnutí se nesmí reprodukovat ani využívat pro komerční účely bez předchozího písemného souhlasu Účetního dvora.
2. Tímto nařízením není dotčena žádná platná právní úprava autorských práv, která omezuje právo třetí osoby reprodukovat nebo využívat zpřístupněné dokumenty.
Článek 11
Závěrečná ustanovení
1. Zrušuje se rozhodnutí Účetního dvora č. 18/97 ze dne 20. února 1997.
2. Toto nařízení se vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie.
3. Vstupuje v platnost prvního dne měsíce následujícího po jeho přijetí.
Rozhodnutí Evropské centrální banky
ze dne 17. listopadu 2005,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2002/11 o ročních účetních uzávěrkách Evropské centrální banky
(ECB/2005/12)
(2005/832/ES)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 26.2 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) S patřičným ohledem na povahu své činnosti by Evropská centrální banka (ECB) měla být náležitě zajištěna proti kurzovému a úrokovému riziku a riziku souvisejícímu s cenou zlata.
Rada guvernérů ECB může v rozvaze ECB na krytí těchto rizik vytvořit rezervu.
(2) Článek 3 odst. 2 rozhodnutí ECB/2005/11 o přerozdělování příjmu Evropské centrální banky z eurobankovek v oběhu mezi národní centrální banky zúčastněných členských států [1] stanoví, že Rada guvernérů může před koncem účetního roku rozhodnout o převedení části nebo celého příjmu ECB z eurobankovek v oběhu do rezervy na krytí kurzového a úrokového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
V kapitole II rozhodnutí ECB/2002/1 [2] se vkládá nový článek 6a, který zní:
"Článek 6a
Rezerva na krytí kurzového a úrokového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata
S patřičným ohledem na povahu činnosti ECB může Rada guvernérů v rozvaze ECB vytvořit rezervu na krytí kurzového a úrokového rizika a rizika souvisejícího s cenou zlata.
Rada guvernérů rozhodne o výši a použití této rezervy na základě odůvodněného odhadu rizik, kterým je ECB vystavena."
Článek 2
Závěrečné ustanovení
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po jeho přijetí.
Rozhodnutí Komise
ze dne 3. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí Komise 2001/881/ES, kterým se stanoví seznam stanovišť hraniční kontroly schválených pro veterinární kontroly zvířat a živočišných produktů ze třetích zemí
(oznámeno pod číslem K(2004) 5598)
(Text s významem pro EHP)
(2005/13/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [1], a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS [2], a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Udržení bezpečných hranic a zabránění zavlečení potencionálně škodlivých organismů jak pro zdraví zvířat, tak pro zdraví obyvatel, je životně důležité, je proto nezbytné, aby Potravinový a veterinární úřad Komise sledoval správné prosazování právních předpisů Společenství.
(2) Rozhodnutí Komise 2001/881/ES [3] stanoví četnost kontrol, které Komise provádí na stanovištích hraniční kontroly, zejména pokud jde o infrastrukturu, zařízení a činnost stanovišť hraniční kontroly.
(3) Od zavedení harmonizovaných norem pro zařízení na stanovištích hraniční kontroly rozhodnutím Komise 2001/812/ES [4] splňuje nyní většina stanovišť hraniční kontroly minimální požadavky kladené na taková zařízení.
(4) Zachování účinných kontrol dovozů závisí jak na správném zařízení, které je k dispozici, tak na účinném provádění postupů stanovených v předpisech o veterinárních kontrolách, na které by se měly v současné době mise Potravinového a veterinárního úřadu hlavně zaměřit.
(5) Nařízení Komise (ES) 745/2004 [5], kterým se stanoví opatření týkající se dovozu produktů živočišného původu pro osobní spotřebu, uvádí právní rámec pro provádění kontrol členskými státy na všech místech vstupu do Společenství kromě kontrol na stanovištích hraniční kontroly v režimu veterinárních kontrol; provádění těchto kontrol mimo stanoviště hraniční kontroly by Potravinový a veterinární úřad měl rovněž sledovat.
(6) Četnost a rozsah činnosti Potravinového a veterinárního úřadu při revizi kontrol dovozů na stanovištích hraniční kontroly v členských státech je třeba určit na základě ohrožení zdraví zvířat a zdraví obyvatel s přihlédnutím ke všem informacím, které má Komise k dispozici, včetně obchodních vztahů ve Společenství, statistických údajů dostupných podle veterinárních předpisů, výsledků předchozích misí úřadu, jakýchkoli zjištěných problematických oblastí a všech dalších relevantních informací.
(7) Rozhodnutí 2001/881/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 rozhodnutí 2001/881/ES se nahrazuje tímto:
"Článek 2
1. Veterinární odborníci Komise ve spolupráci s odborníky členských států budou provádět pravidelné inspekce v členských státech a zkoumat, zda jsou při kontrolách dovozu na stanovištích hraniční kontroly uvedených v příloze dodržovány právní předpisy Společenství.
Mise budou zaměřeny na posouzení ohrožení zdraví zvířat a zdraví obyvatel ve Společenství a jejich účelem je přezkoumat všechny aspekty provádění právních předpisů Společenství při veterinárních kontrolách dovozu, včetně infrastruktury, zařízení a postupů.
2. Po konzultaci s dotčeným členských státem může Komise také přezkoumat kontroly zaměřené na zdraví zvířat a zdraví veřejnosti u dováženého zboží a osobních zavazadel cestujících v jiných místech vstupu, které nejsou zařazeny mezi stanoviště hraniční kontroly.
3. Inspekce prováděné veterinárními odborníky Komise vycházejí z posouzení všech příslušných faktorů podrobně uvedených v odstavci čtyři a potencionálního rizika a dopadu těchto faktorů na zdraví zvířat a zdraví obyvatel ve Společenství.
4. Při plánování misí Potravinového a veterinárního úřadu Komise stanoví místo určení a četnost priorit a zohlední výsledky předchozích inspekcí vykonaných v jakémkoli členském státě, údaje shromážděné podle systému TRACES, informace členských států podle nařízení Komise (ES) č. 745/2004 a následující ukazatele:
- kvantitativní a kvalitativní obchodní vztahy týkající se členských států, včetně dotčeného typu a druhu zvířat nebo produktů a jejich země původu,
- příslušné informace týkající se možných nelegálních dovozů a možného rizika zavlečení nemoci,
- dostupné údaje ze systému rychlé výměny informací,
- jakékoli další relevantní informace.
5. Každý rok zašle Komise členským státům kopii inspekční zprávy ze všech stanovišť hraniční kontroly, které byly v předchozích 12 měsících navštíveny, spolu se zprávou týkající se vývoje situace schválených stanovišť hraniční kontroly obecně."
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 6. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2003/329/ES, pokud jde o prodloužení platnosti přechodných opatření týkajících se tepelného zpracování hnoje podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002
(oznámeno pod číslem K(2004) 5760)
(Pouze francouzské, nizozemské, finské a švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/14/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu [1], a zejména na čl. 32 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 1774/2002 stanoví hygienická pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu.
Vzhledem k přísné povaze těchto pravidel byla umožněna přechodná opatření.
(2) Rozhodnutí Komise 2003/329/ES ze dne 12. května 2003 o přechodných opatřeních podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ohledně tepelného zpracování hnoje [2], stanoví pro toto průmyslové odvětví lhůtu do 31. prosince 2004 na přizpůsobení a vývoj náhradního postupu tepelného zpracování hnoje.
(3) Komise požádala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EÚBP) o stanovisko, které by jí pomohlo stanovit náhradní proces tepelného zpracování hnoje.
Stanovisko EÚBP by mělo být k dispozici začátkem roku 2005.
Aby nedošlo k narušení obchodu, požádaly členské státy a provozovatelé Komisi o prodloužení platnosti přechodných opatření stanovených rozhodnutím 2003/329/ES do doby, než bude stanovisko EÚBP k dispozici.
(4) Přechodná opatření stanovená rozhodnutím 2003/329/ES by měla být proto prodloužena o další časové období, aby tak členské státy mohly provozovatelům povolit nadále používat vnitrostátní pravidla pro tepelné zpracování hnoje.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2003/329/ES se mění takto:
V článku 1, čl. 3 odst. 2 a článku 5 se datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2005".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Francouzské republice, Nizozemskému království a Finské republice.
Rozhodnutí Evropské centrální banky
ze dne 9. prosince 2005
o schválení objemu emise mincí v roce 2006
(ECB/2005/14)
(2005/918/ES)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 106 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropská centrální banka (ECB) má od 1. ledna 1999 výlučné právo schvalovat objem mincí vydávaných členskými státy, které přijaly euro (zúčastněné členské státy).
(2) Zúčastněné členské státy předložily ECB ke schválení své odhady objemu euromincí, které mají být vydány v roce 2006, doplněné vysvětlivkami o metodologii odhadu,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Schválení objemu euromincí, které mají být vydány v roce 2006
ECB schvaluje objem mincí, které mají zúčastněné členské státy vydat v roce 2006, jak je uveden v této tabulce:
(v milionech EUR) _BAR_
_BAR_ Emise mincí určených pro peněžní oběh a emise sběratelských mincí (nikoli pro peněžní oběh) v roce 2006 _BAR_
Belgie _BAR_ 145,5 _BAR_
Německo _BAR_ 500,0 _BAR_
Řecko _BAR_ 71,4 _BAR_
Španělsko _BAR_ 625,0 _BAR_
Francie _BAR_ 362,0 _BAR_
Irsko _BAR_ 76,0 _BAR_
Itálie _BAR_ 772,4 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 45,0 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 60,0 _BAR_
Rakousko _BAR_ 177,0 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 150,0 _BAR_
Finsko _BAR_ 60,0 _BAR_
Článek 2
Závěrečné ustanovení
Toto rozhodnutí je určeno zúčastněným členským státům. Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 9. prosince 2005. Prezident ECB Jean-Claude Trichet
Rozhodnutí Komise
ze dne 7. ledna 2005
o prováděcích pravidlech k postupu stanovenému v článku 30 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb
(oznámeno pod číslem K(2004) 5769)
(Text s významem pro EHP)
(2005/15/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb [1], a zejména na čl. 30 odst. 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Pro zajištění právní jistoty je třeba stanovit, aby bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení o zahájení postupu podle článku 30 směrnice 2004/17/ES a o prodloužení lhůty, kterou má Komise, jakož i o použitelnosti čl. 30 odst. 1 v důsledku uplynutí lhůty. Je třeba rovněž stanovit informace, které se mají v těchto oznámeních uvést.
(2) S ohledem na přesné lhůty stanovené pro průběh řízení podle článku 30 směrnice 2004/17/ES je třeba stanovit, že žádosti o použitelnost čl. 30 odst. 1 musí obsahovat užitečné a podstatné informace k posouzení žádosti. Za tímto účelem je vhodné sestavit seznam informací, které mají být uvedeny v těchto žádostech, jakož i další praktické postupy týkající se těchto žádostí. Posuzování podmínek stanovených v čl. 30 odst. 1 musí probíhat výlučně pro účely směrnice 2004/17/ES a nesmí jím být dotčeno použití pravidel hospodářské soutěže.
(3) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Poradního výboru pro veřejné zakázky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Žádosti o použitelnost čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES musejí obsahovat alespoň informace uvedené v příloze I tohoto rozhodnutí.
2. Pokud nezávislý orgán příslušný pro dotyčnou činnost přijal odůvodněné stanovisko k otázkám podstatným pro účely čl. 30 odst. 1 a 2 směrnice 2004/17/ES, toto stanovisko se přiloží k žádostem.
3. Žádosti a stanoviska uvedené v odstavcích 1 a 2 se zašlou elektronickou poštou na tuto adresu:
Markt-C3@cec.eu.int.
Pokud není zaslání elektronickou poštou možné, zašlou se žádosti a stanoviska ve třech vyhotoveních generálnímu ředitelství pro vnitřní trh a služby, ředitelství pro politiku veřejných zakázek na tuto adresu:
Commission européenne
Direction générale Marché intérieur et Services
Direction des Politiques des Marchés Publics
B-1049 Bruxelles
Článek 2
1. Jakmile Komise obdrží žádost o použitelnost čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES, zveřejní oznámení obsahující informace stanovené v příloze II části A nebo B tohoto rozhodnutí podle původu žádosti.
2. Pokud je lhůta v případech stanovených v čl. 30 odst. 6 prvním pododstavci druhé a třetí větě směrnice 2004/17/ES, kterou má Komise na přijetí rozhodnutí o žádosti, prodloužena, zveřejní Komise oznámení obsahující informace stanovené v příloze III části A nebo B tohoto rozhodnutí podle původu žádosti.
3. Použitelnost čl. 30 odst. 1 směrnice 2004/17/ES v souladu s čl. 30 odst. 4 druhým nebo třetím pododstavcem nebo v souladu s čl. 30 odst. 5 čtvrtým pododstavcem uvedené směrnice je předmětem oznámení zveřejněného Komisí a obsahujícího informace stanovené v příloze IV části A nebo B podle původu žádosti.
4. Oznámení stanovená v odstavcích 1, 2 a 3 budou zveřejněna v řadě C Úředního věstníku Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se mění rozhodnutí 2003/631/ES, kterým se v případě zvláštní naléhavosti přijímají opatření týkající se Libérie podle článku 96 dohody o partnerství AKT-ES
(2005/16/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na dohodu o partnerství AKT-ES, která vstoupila v platnost dnem 1. dubna 2003, a zejména na článek 96 uvedené dohody,
s ohledem na interní dohodu o opatřeních, která mají být přijata, a o postupech, které mají být dodrženy pro provádění dohody o partnerství AKT-ES [1], a zejména na článek 3 uvedené dohody,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím Rady 2002/274/ES ze dne 25. března 2002 o uzavření konzultací s Libérií podle článků 96 a 97 dohody o partnerství AKT-ES [2] se přijímají vhodná opatření ve smyslu čl. 96 odst. 2 písm. c) a čl. 97 odst. 3 dohody o partnerství AKT-ES.
(2) Na základě rozhodnutí Rady 2003/631/ES ze dne 25. srpna 2003, kterým se v případě zvláštní naléhavosti přijímají opatření týkající se Libérie podle článku 96 dohody o partnerství AKT-ES [3], se přijímají nová vhodná opatření ve smyslu čl. 96 odst. 2 písm. c) a čl. 97 odst. 3 dohody o partnerství AKT-ES.
(3) Současné podmínky v Libérii dosud nezaručují dodržování zásad demokracie, řádné správy věcí veřejných a právního státu.
(4) Proto je třeba prodloužit dobu platnosti opatření uvedených v rozhodnutí 2003/631/ES a pokračovat v úzkém politickém dialogu s vládou Libérie,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Platnost opatření uvedených v článku 1 rozhodnutí 2003/631/ES skončí dnem 30. června 2006.
Toto datum nevylučuje jiná data ukončení platnosti uvedená ve finančních nástrojích, na které se toto rozhodnutí vztahuje.
Ministru zahraničních věcí Libérie bude zaslán dopis obsažený v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Výsledek konzultací uvedených v návrhu dopisu připojeném k rozhodnutí 2002/274/ES tím není dotčen.
Článek 3
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Článek 4
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Rady
ze dne 15. listopadu 2004
o jmenování italským členem a italským náhradníkem Výboru regionů
(2005/17/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh italské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. ledna 2002 Rada rozhodla 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1].
(2) Uvolnilo se místo člena a místo náhradníka Výboru regionů po skončení funkčního období Maura PILIHO, člena (IT) a Carla ANDREOTTIHO, náhradníka (IT), které bylo Radě oznámeno dne 8. listopadu 2004,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Členy Výboru regionů jsou jmenováni
a) člen:
Renato SORU
Presidente della Regione Sardegna
jako nástupce Maura PILIHO
b) náhradník:
Enzo GHIGO
Presidente della Regione Piemonte nonché della Conferenza dei Presidenti delle Regioni e Province Autonome italiane
jako nástupce Carla ANDREOTTIHO
na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. prosince 2004
o jmenování španělského náhradníka Výboru regionů
(2005/18/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh španělské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. ledna 2002 Rada rozhodla 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1].
(2) Uvolnilo se místo náhradníka Výboru regionů po skončení funkčního období Alaina CUENCY GARCII, které bylo Radě oznámeno dne 29. listopadu 2004,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Juan Carlos MARTIN MALLEN, Director General de Asuntos Europeos y Acción Exterior – Diputación General de Aragón, je jmenován náhradníkem Výboru regionů jako nástupce Alaina CUENCY GARCII na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. prosince 2004
o jmenování rakouského člena Hospodářského a sociálního výboru
(2005/19/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 259 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 167 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/758/ES, Euratom ze dne 17. září 2002 o jmenování členů Hospodářského a sociálního výboru na dobu od 21. září 2002 do 20. září 2006 [1],
s ohledem na kandidaturu předloženou rakouskou vládou,
po obdržení stanoviska Komise Evropské unie,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Hans KLETZMAYR je jmenován členem Hospodářského a sociálního výboru jako nástupce Rudolfa STRASSERA na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. prosince 2004
o jmenování francouzského člena Hospodářského a sociálního výboru
(2005/20/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 259 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 167 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/758/ES, Euratom ze dne 17. září 2002 o jmenování členů Hospodářského a sociálního výboru na dobu od 21. září 2002 do 20. září 2006 [1],
s ohledem na kandidaturu předloženou francouzskou vládou,
po obdržení stanoviska Komise Evropské unie,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Nicole PRUD'HOMMEOVÁ je jmenována členkou Hospodářského a sociálního výboru jako nástupkyně Jacquesa VOISINA na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. prosince 2004
o jmenování řeckého člena Hospodářského a sociálního výboru
(2005/21/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 259 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 167 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/758/ES, Euratom ze dne 17. září 2002 o jmenování členů Hospodářského a sociálního výboru na dobu od 21. září 2002 do 20. září 2006 [1],
s ohledem na kandidaturu předloženou řeckou vládou,
po obdržení stanoviska Komise Evropské unie,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Konstantinos POUPAKIS je jmenován členem Hospodářského a sociálního výboru jako nástupce Ioannise MANOLISE na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 21. června 2004
o jmenování italského člena Hospodářského a sociálního výboru
(2005/23/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 259 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 167 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/758/ES, Euratom ze dne 17. září 2002 o jmenování členů Hospodářského a sociálního výboru na dobu od 21. září 2002 do 20. září 2006 [1],
s ohledem na kandidaturu předloženou italskou vládou,
po obdržení stanoviska Komise Evropské unie,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Giacomino TARICCO je jmenován členem Hospodářského a sociálního výboru jako nástupce Felice SCALVINIHO na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 21. června 2004
o jmenování italského člena Hospodářského a sociálního výboru
(2005/24/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 259 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 167 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/758/ES, Euratom ze dne 17. září 2002 o jmenování členů Hospodářského a sociálního výboru na dobu od 21. září 2002 do 20. září 2006 [1],
s ohledem na kandidaturu předloženou italskou vládou,
po obdržení stanoviska Komise Evropské unie,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Edgardo Maria IOZIA je jmenován členem Hospodářského a sociálního výboru jako nástupce Bruna Di ODOARDA na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 21. června 2004
o jmenování švédského člena Hospodářského a sociálního výboru
(2005/25/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 259 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 167 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/758/ES, Euratom ze dne 17. září 2002 o jmenování členů Hospodářského a sociálního výboru na dobu od 21. září 2002 do 20. září 2006 [1],
s ohledem na kandidaturu předloženou švédskou vládou,
po obdržení stanoviska Komise Evropské unie,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Thomas JANSON je jmenován členem Hospodářského a sociálního výboru jako nástupce Una WESTERLUNDA na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 25. října 2004
o podpisu Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky, zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949, (Antiguanská úmluva) jménem Evropského společenství
(2005/26/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropské společenství má výlučnou pravomoc přijímat opatření na zachování a řízení rybolovných zdrojů a uzavírat dohody s jinými zeměmi a mezinárodními organizacemi.
(2) Společenství je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, v níž se od všech členů mezinárodního společenství požaduje spolupráce při zachování a řízení mořských biologických zdrojů.
(3) Dne 19. prosince 2003 Společenství podepsalo a ratifikovalo Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací [1].
(4) Meziamerická komise pro tropické tuňáky (dále jen IATTC) byla zřízena úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou uzavřenou v roce 1949.
Na svém 61. zasedání v červnu 1998 přijala IATTC rezoluci, v níž se smluvní strany dohodly, že vypracují novou úmluvu s cílem posílit tuto komisi a aktualizovat její stanovy v souladu s ustanoveními mezinárodního mořského práva.
(5) Společenství bylo vyzváno, aby se na tomto procesu od samého počátku plně podílelo, a sehrálo v něm aktivní úlohu.
Tento proces vyvrcholil tím, že na 70. zasedání IATTC ve dnech 24. až 27. června 2003 v guatemalské Antigui byla přijata Úmluva o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky, zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (dále jen "Antiguanská úmluva").
(6) Antiguanská úmluva byla otevřena k podpisu ve Washingtonu DC ve Spojených státech amerických dne 14. listopadu 2003 a v souladu s článkem XXVII uvedené úmluvy bude otevřena do 31. prosince 2004.
(7) Antiguanská úmluva je otevřena k podpisu Společenstvím podle svého čl. XXVII odst. 1 písm. c).
(8) Rybáři Společenství operují v oblasti, na niž se Antiguanská úmluva vztahuje.
Je proto v zájmu Společenství stát se členem IATTC.
Společenství by proto mělo Antiguanskou úmluvu podepsat,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Podpis Úmluvy o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky, zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949, (Antiguanská úmluva) se schvaluje jménem Evropského společenství s výhradou rozhodnutí Rady o uzavření uvedené úmluvy.
Znění Antiguanské úmluvy se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady je oprávněn určit osobu nebo osoby zmocněné podepsat Antiguanskou úmluvu jménem Společenství s výhradou jejího uzavření.
Rozhodnutí Komise
ze dne 12. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 93/52/EHS, pokud jde o prohlášení některých italských provincií za prosté brucelózy (B. melitensis), a rozhodnutí 2003/467/ES, pokud jde o prohlášení některých italských provincií za prosté tuberkulózy skotu, brucelózy skotu a enzootické leukózy skotu
(oznámeno pod číslem K(2004) 5548)
(Text s významem pro EHP)
(2005/28/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství [1], a zejména na přílohu A kapitolu I odst. 4, přílohu A kapitolu II odst. 7 a přílohu D kapitolu I část E uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 91/68/EHS ze dne 28. ledna 1991 o veterinárních podmínkách obchodu s ovcemi a kozami uvnitř Společenství [2], a zejména na přílohu A kapitolu 1 bod II uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 93/52/EHS ze dne 21. prosince 1992, kterým se shledává, že některé členské státy nebo oblasti splňují podmínky týkající se brucelózy (B. melitensis), a přiznává se jim status členského státu nebo oblasti úředně prostých této choroby [3], uvádí oblasti členských států, které jsou uznány za úředně prosté brucelózy (B. melitensis) v souladu se směrnicí 91/68/EHS.
(2) V provinciích Firenze, Livorno, Lucca, Massa-Carrara, Pisa, Pistoia, Prato a Siena v oblasti Toskánsko a v provinciích Perugia a Terni v oblasti Umbrie je nejméně 99,8 % hospodářství ovcí nebo koz úředně prostých brucelózy.
Tyto provincie navíc podnikly kroky k dosažení souladu s některými jinými podmínkami stanovenými ve směrnici 91/68/EHS, pokud jde o namátkové kontroly, které je třeba provést poté, co byly dotyčné provincie uznány za prosté brucelózy.
(3) Provincie Firenze, Livorno, Lucca, Massa-Carrara, Pisa, Pistoia, Prato a Siena v oblasti Toskánsko a provincie Perugia a Terni v oblasti Umbrie by proto měly být, pokud jde o hospodářství ovcí nebo koz, uznány za úředně prosté brucelózy (B. melitensis).
(4) Seznamy oblastí členských států, které byly prohlášeny za prosté tuberkulózy skotu, brucelózy skotu a enzootické leukózy skotu, jsou uvedeny v rozhodnutí Komise 2003/467/ES ze dne 23. června 2003, kterým se stanoví status stád skotu úředně prostých tuberkulózy, brucelózy a enzootické leukózy skotu v některých členských státech nebo oblastech členských států [4].
(5) Itálie předložila Komisi dokumentaci, která dokazuje splnění příslušných podmínek stanovených ve směrnici 64/432/EHS, pokud jde o provincii Como v oblasti Lombardie a provincii Prato v oblasti Toskánsko, aby mohla být stáda skotu v těchto provinciích prohlášena za úředně prostá tuberkulózy.
(6) Itálie předložila Komisi dokumentaci, která dokazuje splnění příslušných podmínek stanovených ve směrnici 64/432/EHS, pokud jde o provincii Brescia v oblasti Lombardie, provincii Prato v oblasti Toskánsko a provincie Perugia a Terni v oblasti Umbrie, aby mohla být stáda skotu v těchto provinciích prohlášena za úředně prostá brucelózy.
(7) Itálie rovněž předložila Komisi dokumentaci, která dokazuje splnění příslušných podmínek stanovených ve směrnici 64/432/EHS, pokud jde o provincii Pavia v oblasti Lombardie, provincii Massa-Carrara v oblasti Toskánsko a provincie Perugia a Terni v oblasti Umbrie, aby mohla být stáda skotu v těchto provinciích prohlášena za úředně prostá enzootické leukózy skotu.
(8) Po zhodnocení dokumentace předložené Itálií by provincie Como v oblasti Lombardie a provincie Prato v oblasti Toskánsko měly být prohlášeny za úředně prosté tuberkulózy skotu, provincie Brescia v oblasti Lombardie, provincie Prato v oblasti Toskánsko a provincie Perugia a Terni v oblasti Umbrie za úředně prosté brucelózy skotu, provincie Pavia v oblasti Lombardie, provincie Massa-Carrara v oblasti Toskánsko a provincie Perugia a Terni v oblasti Umbrie za úředně prosté enzootické leukózy skotu.
(9) Rozhodnutí 93/52/EHS a 2003/467/ES by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(10) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha II rozhodnutí 93/52/EHS se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Přílohy I, II a III rozhodnutí 2003/467/ES se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 17. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 92/452/EHS, pokud jde o týmy pro odběr embryí ve Spojených státech amerických
(oznámeno pod číslem K(2005) 32)
(Text s významem pro EHP)
(2005/29/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 89/556/EHS ze dne 25. září 1989 o veterinárních otázkách obchodu s embryi skotu ve Společenství a dovozu těchto embryí ze třetích zemí [1], a zejména na článek 8 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 92/452/EHS ze dne 30. července 1992, kterým se stanoví seznam týmů pro odběr embryí schválených ve třetích zemích pro vývoz embryí skotu do Společenství [2], stanoví, že členské státy mohou dovážet embrya ze třetích zemí pouze tehdy, pokud tato embrya byla odebrána, zpracována a uchována týmem pro odběr embryí uvedeným na seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí.
(2) Spojené státy americké požadují, aby byla učiněna změna v seznamu, pokud jde o uvedenou zemi.
(3) Spojené státy americké poskytly záruky ohledně souladu s příslušnými pravidly, které stanoví směrnice 89/556/EHS a dotčený tým pro odběr embryí byl oficiálně schválen pro vývozy do Společenství veterinárními útvary uvedené země.
(4) Rozhodnutí 92/452/EHS by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 92/452/EHS se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 22. ledna 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 24. září 2004
o jmenování britského člena Hospodářského a sociálního výboru
(2005/30/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 259 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 167 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/758/ES, Euratom ze dne 17. září 2002 o jmenování členů Hospodářského a sociálního výboru na dobu od 21. září 2002 do 20. září 2006 [1],
s ohledem na kandidaturu předloženou britskou vládou,
po obdržení stanoviska Komise Evropské unie,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
M. Peter COLDRICK je jmenován členem Hospodářského a sociálního výboru jako nástupce Davida FEICKERTA na zbývající část funkčního období, tedy do 20. září 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 24. září 2004
o jmenování nizozemského člena a nizozemského náhradníka Výboru regionů
(2005/31/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh nizozemské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. ledna 2002 Rada rozhodla 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1].
(2) Uvolnilo se místo člena Výboru regionů po odstoupení Wima VAN GELDERA a místo náhradníka Výboru regionů po odstoupení Onna HOESE, která byla Radě oznámena dne 6. září 2004,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Členy Výboru regionů jsou jmenováni
a) člen:
Onno HOES,
Gedeputeerde van de provincie Noord-Brabant,
jako nástupce Wima VAN GELDERA
b) náhradník:
Wim VAN GELDER,
Commissaris van de Koningin in de provincie Zeeland,
jako nástupce Onna HOESE
na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 24. zaří 2004
o jmenování německého člena Výboru regionů
(2005/32/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh německé vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. ledna 2002 Rada rozhodla 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1].
(2) Uvolnilo se místo člena Výboru regionů po odstoupení Hanse KAISERA, které bylo Radě oznámeno dne 6. září 2004,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Gerold WUCHERPFENNIG, Minister für Bundes- und Europaangelegenheiten und Chef der Thüringer Staatskanzlei, je jmenován členem Výboru regionů jako nástupce Hanse KAISERA na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2001/556/ES, pokud jde o zahrnutí zařízení v Indii do prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, z nichž jsou členské státy oprávněny dovážet želatinu určenou k lidské spotřebě
(oznámeno pod číslem K(2004) 4543)
(Text s významem pro EHP)
(2005/33/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 95/408/ES ze dne 22. června 1995 o podmínkách pro sestavování prozatímních seznamů zařízení třetích zemí pro přechodné období, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet určité produkty živočišného původu, produkty rybolovu nebo živé mlže [1], a zejména na čl. 2 odst. 4 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2001/556/ES ze dne 11. července 2001, kterým se stanoví prozatímní seznamy zařízení ve třetích zemích, z nichž členské státy povolují dovoz želatiny určené k lidské spotřebě [2], stanoví prozatímní seznamy zařízení ve třetích zemích, z nichž jsou členské státy oprávněny dovážet želatinu určenou k lidské spotřebě.
(2) Indie poslala seznam zařízení, která vyrábějí želatinu určenou k lidské spotřebě a u nichž příslušné orgány potvrzují, že vyhovují předpisům Společenství.
(3) Tato zařízení by proto měla být zahrnuta do seznamů stanovených rozhodnutím 2001/556/ES.
(4) Jelikož v dotčených zařízeních neproběhly inspekce na místě, na dovoz z těchto zařízení by se neměla vztahovat snížená četnost fyzických kontrol podle směrnice Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [3].
(5) Rozhodnutí 2001/556/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2001/556/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 23. ledna 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. ledna 2005,
kterým se stanoví harmonizované normy pro zkoušení některých reziduí v produktech živočišného původu dovezených ze třetích zemí
(oznámeno pod číslem K(2004) 4992)
(Text s významem pro EHP)
(2005/34/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [1], a zejména na čl. 4 odst. 5 a čl. 17 odst. 7 uvedené směrnice,
s ohledem na nařízení (ES) č. 882/2004 Evropského parlamentu a Rady ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a ustanovení o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat, a zejména na čl. 11 odst. 4 a čl. 63 odst. 1 písm. e) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice Rady 97/78/ES požaduje, aby každá zásilka dovezená ze třetí země byla podrobena veterinárním kontrolám.
Aby se ověřilo, zda zásilky splňují požadavky právních předpisů Společenství, mohou tyto kontroly zahrnovat analytické zkoušky reziduí farmakologicky účinných látek.
(2) Nařízením (ES) č. 2377/90 ze dne 26. června 1990, kterým se stanoví postup Společenství pro stanovení maximálních limitů reziduí veterinárních léčivých přípravků v potravinách živočišného původu [2], byly pro farmakologicky účinné látky stanoveny maximální limity reziduí (MLR), které se mají uplatnit při kontrole potravin podle směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/ES [3].
Maximální limity reziduí jsou použitelné pro dovezené zásilky.
(3) Nařízení (ES) č. 2377/90 však nestanoví maximální limity reziduí pro všechny látky, a zejména ne pro látky, jejichž použití je ve Společenství zakázané nebo není povolené.
U takových látek může přítomnost jakéhokoli rezidua při dovozu představovat důvod pro odmítnutí nebo zneškodnění příslušné zásilky.
(4) Je vhodné, aby Společenství stanovilo harmonizovaný přístup ke kontrole reziduí látek, které jsou ve Společenství zakázány nebo nejsou povoleny, v dovezených zásilkách.
(5) Jako pracovní norma k zajištění účinné kontroly právních předpisů Společenství při zkoušení úředních vzorků na přítomnost určitých zakázaných nebo nepovolených látek byly přijaty minimální požadované pracovní limity (MPPL) stanovené podle rozhodnutí Komise 2002/657/ES zde dne 12. srpna 2002, kterým se prování směrnice Rady 96/23/ES, pokud jde o provádění analytických metod a interpretaci výsledků [4]; minimální požadovaný pracovní limit odpovídá průměrnému limitu, při jehož překročení lze detekci látky nebo jejího rezidua pokládat za metodologicky odůvodněnou.
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin [5], a Pracovní zásady analýzy rizik Codexu alimentarius [6] vyžadují, aby právní předpisy týkající se potravin byly založeny na relevantních souvisejících faktorech, jako je proveditelnost kontrol.
(7) Ojedinělá detekce reziduí látek s hodnotou nižší než minimální požadované pracovní limity stanovené rozhodnutím 2002/657/ES by proto neměla být považována za důvod k okamžitému znepokojení, ale měla by být členskými státy sledována a MPPL, existují-li, by se měly použít jako referenční bod pro opatření při zajištění harmonizovaného provádění směrnice 97/78/ES.
(8) Pokud výsledky analytických zkoušek potvrdí přítomnost reziduí látky, pro niž byly MPPL stanoveny v souladu s rozhodnutím 2002/657/ES, a do provedení nařízení (ES) č.
882/2004 dne 1. ledna 2006 je vhodné ujasnit opatření, která mají být přijata, s ohledem na závažnost ohrožení, které může zásilka představovat pro lidské zdraví, a rovněž na ustanovení směrnic 96/23/ES a 97/78/ES a nařízení (ES) č. 178/2002.
(9) Členské státy by měly sledovat zejména dovozní situaci a veškeré důkazy opakovaného výskytu problému, protože takové zjištění by mohlo upozornit na model nesprávného použití určité látky nebo na nerespektování záruk stanovených třetími zeměmi, jež se týkají výroby potravin určených k vývozu do Společenství.
Členské státy by měly opakovaný výskyt problémů oznámit Komisi.
(10) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Oblast působnosti rozhodnutí
1. Toto rozhodnutí stanoví referenční body pro opatření v souvislosti s rezidui látek, pro něž byly v souladu s rozhodnutím 2002/657/ES stanoveny minimální požadované pracovní limity, pro případ, že analytické zkoušky dovezených zásilek produktů živočišného původu provedené podle směrnice 97/78/ES potvrdí přítomnost takových reziduí, a stanoví opatření, která mají být po takovém potvrzení podniknuta.
2. Toto rozhodnutí se uplatní nehledě na skutečnost, zda se analytické zkoušky provádějí běžným způsobem, na základě posílených kontrolních postupů, nebo na základě bezpečnostního opatření pro zásilky produktů živočišného původu dovezené ze třetích zemí.
Článek 2
Referenční body pro opatření
Za účelem kontroly reziduí některých látek, jejichž použití je ve Společenství zakázáno nebo není povoleno, se jako referenční body pro opatření použijí minimální požadované pracovní limity (MPPL) stanovené v příloze II rozhodnutí 2002/657/ES, a to bez ohledu na zkoumanou matrici.
Článek 3
Opatření v případě potvrzení přítomnosti zakázané nebo nepovolené látky
1. Pokud jsou výsledky analytických zkoušek na úrovni nebo nad úrovní MPPL stanovených rozhodnutím 2002/657/ES, považuje se dotyčná zásilka za nevyhovující právním předpisům Společenství.
2. Do zahájení používání článků 19 až 22 nařízení (ES) č. 882/2004 dne 1. ledna 2006 příslušné orgány členských států nevyhovující zásilky ze třetích zemí úředně zadrží a po vyslechnutí hospodářských subjektů v odvětví potravin, které jsou za danou zásilku odpovědné, podniknou tato opatření:
a) nařídí, aby byly takové zásilky zneškodněny nebo opětovně odeslány mimo Společenství v souladu s odstavcem 3;
b) pokud byly zásilky již uvedeny na trh, zásilky stáhnou a poté učiní některé z výše uvedených opatření.
3. Příslušné orgány povolí opětovné odeslání zásilek pouze v případě, že:
a) se na místě určení dohodly s hospodářským subjektem v odvětví potravin nebo krmiv, který je za zásilku odpovědný; a
b) hospodářský subjekt v odvětví potravin nejdříve informoval příslušný orgán třetí země původu nebo třetí země určení, nejedná-li se o tutéž zemi, o důvodech a okolnostech, které brání uvedení dotyčných zásilek na trh Společenství; a
c) není-li třetí země určení třetí zemí původu, příslušný orgán třetí země určení oznámil příslušnému orgánu, že je připraven zásilky přijmout.
4. Aniž jsou dotčeny vnitrostátní předpisy členských států týkající se přezkoumání správních rozhodnutí, opětovné odeslání se uskuteční nejpozději do 60 dnů po dni, kdy příslušný orgán rozhodl o místu určení zásilky za předpokladu, že nebyly podniknuty právní kroky.
Jestliže se po uplynutí šedesátidenní lhůty opětovné odeslání zásilky neuskutečnilo, bude zásilka zneškodněna, pokud není příslušný orgán přesvědčen, že odklad je odůvodněný.
5. Pokud jsou výsledky analytických zkoušek produktů pod úrovní MPPL stanovených rozhodnutím 2002/657/ES, vstup produktů do potravinového řetězce nebude zakázán.
Příslušný orgán si pro případ opakování situace uschová záznamy výsledků.
Pokud výsledky analytických zkoušek produktů téhož původu ukazují opakující se model, který naznačuje možný problém související s jednou nebo několika zakázanými nebo nepovolenými látkami, včetně např. záznamů čtyř nebo více potvrzených výsledků pod referenčním bodem pro opatření pro tutéž látku při dovozu s konkrétním původem v období šesti měsíců, uvědomí příslušný orgán Komisi a další členské státy ve Stálém výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat.
Komise na tento problém upozorní příslušný orgán země nebo zemí původu a navrhne vhodná opatření.
6. Za náklady, které příslušné orgány vynaloží na činnosti uvedené v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, odpovídá hospodářský subjekt v odvětví potravin nebo krmiv odpovědný za zásilku nebo jeho zástupce.
Článek 4
Rozhodnutí se použije od 19. února 2005.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 7. prosince 2004
o podpisu Dohody mezi Evropským společenstvím a Monackým knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES o zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru, a o schválení a podpisu doprovodného memoranda o porozumění
(2005/35/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 94 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 16. října 2001 zmocnila Rada Komisi k vyjednání vhodné dohody s Monackým knížectvím, která by zajistila, že tento stát přijme opatření rovnocenná opatřením uplatňovaným v rámci Společenství pro zajištění účinného zdanění příjmů z úspor ve formě příjmů úrokového charakteru.
(2) Znění dohody, která je výsledkem těchto jednání, je v souladu se směrnicemi pro jednání vydanými Radou.
Toto znění je doprovázeno memorandem o porozumění mezi Evropským společenstvím a Monackým knížectvím.
(3) S výhradou pozdějšího přijetí rozhodnutí o uzavření dohody je žádoucí podepsat oba dokumenty, které byly parafovány dne 1. července 2004, a získat od Rady potvrzení o schválení memoranda o porozumění,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
S výhradou pozdějšího přijetí rozhodnutí o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Monackým knížectvím, kterou se stanoví opatření rovnocenná opatřením stanoveným směrnicí Rady 2003/48/ES [1], je předseda Rady zmocněn určit osoby oprávněné k podpisu dohody a doprovodného memoranda o porozumění, jakož i dopisů, které mají být vyměněny podle čl. 21 odst. 2 dohody a podle memoranda o porozumění, jménem Evropského společenství.
Rada schvaluje memorandum o porozumění.
Znění dohody a memoranda o porozumění se připojují k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Komise
ze dne 8. září 2004,
kterým se mění rozhodnutí 2004/166/ES o podpoře, kterou Francie hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti Société Nationale Corse Méditerranée (SNCM)
(oznámeno pod číslem K(2004) 3359)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/36/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise 2004/166/ES [1], a zejména na článek 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stručný popis postupu
(1) Dne 9. července 2003 přijala Komise rozhodnutí 2004/166/ES o podpoře, kterou Francie hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti Société Nationale Corse Méditerranée (SNCM) (dále jen "konečné rozhodnutí"), ve kterém prohlašuje, že část oznámené podpory je při splnění určitých podmínek slučitelná se společným trhem.
V rámci těchto podmínek se v článku 2 konečného rozhodnutí stanoví, že do 31. prosince 2006 nesmí SNCM získávat nová plavidla a podepisovat zakázky na stavební práce, objednávky nebo smlouvy o nájmu pro nová nebo renovovaná plavidla.
Společnost SNCM smí provozovat pouze jedenáct plavidel, které podnik SNCM vlastnil již při přijetí konečného rozhodnutí, a to tato plavidla: Napoléon Bonaparte, Danielle Casanova, Île de Beauté, Corse, Liamone, Aliso, Méditerranée, Pascal Paoli, Paglia Orba, Monte Cinto a Monte d'Oro.
V posledním pododstavci tohoto článku se stanoví: "Musí-li společnost SNCM na základě okolností nezávislých na její vůli nahradit některé ze svých plavidel před 31. prosincem 2006, může na základě náležitě odůvodněného oznámení ze strany Francie takovou náhradu povolit Komise."
(2) Dopisem ze dne 23. června 2004 [2] požádaly francouzské orgány Komisi, zda by mohly v seznamu plavidel obsaženém ve výši uvedeném článku konečného rozhodnutí nahradit plavidlo Aliso plavidlem Asco.
S ohledem na problémy, se kterými se společnost SNCM potýká v souvislosti s prodejem plavidla Asco, francouzské orgány tedy požádaly Komisi, aby společnosti na rozdíl od restrukturalizačního plánu [3] umožnila prodat buď plavidlo Aliso, nebo plavidlo Asco.
1.2 Název opatření
(3) Opatření nese název "Změny konečného rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2003 o podpoře na restrukturalizaci společnosti SNCM".
1.3 Příjemce opatření
(4) Připomínáme, že podpora na restrukturalizaci je určena pro společnost SNCM, francouzskou námořní společnost zajišťující zásobování Korsiky a severní Afriky z kontinentální části Francie.
Příjemcem navrhovaných změn by tedy byla společnosti SNCM.
1.4. Předmět změn
(5) Hlavním předmětem navrhovaných změn je umožnit společnosti SNCM na jedné straně používat plavidlo Aliso namísto plavidla Asco na základě změny seznamu plavidel, které společnost SNCM může v souladu s článkem 2 konečného rozhodnutí používat, a na druhé straně usnadnit prodej čtvrtého plavidla uvedeného v konečném rozhodnutí tak, že si případní nabyvatelé budou moci vybrat mezi identickými plavidly Aliso a Asco.
2. PODROBNÝ POPIS NAVRHOVANÝCH OPATŘENÍ
2.1 Návrh na záměnu plavidel Asco a Aliso
(6) Francouzské orgány ve svém dopise ze dne 23. června 2004 navrhly, aby bylo plavidlo Aliso v seznamu plavidel, jež může společnost SNCM používat po celou dobu restrukturalizace, výslovně uvedeném v čl. 2 druhém pododstavci konečného rozhodnutí, nahrazeno plavidlem Asco.
Pro úplnost je třeba poznamenat, že vysokorychlostní plavidlo Asco nebylo ke dni, kdy francouzské orgány žádost podaly, dosud prodáno.
(7) Záměna, kterou francouzské orgány požadují, je odůvodněna vůlí usnadnit postoupení jednoho či druhého plavidla s ohledem na obtíže, na které společnost SNCM narazila v případě vysokorychlostního plavidla Asco.
(8) Francouzské orgány rovněž poskytly osvědčení přístavních orgánů v Marseille potvrzující, že plavidlo Aliso je od 2. listopadu 2003 stále v přístavišti.
2.2 Návrh, aby se společnosti SNCM umožnilo prodat buď plavidlo Asco, nebo plavidlo Aliso
(9) Francouzské orgány rovněž požádaly, aby v rámci restrukturalizačního plánu mohla společnost SNCM v závislosti na potřebách případných nabyvatelů prodat buď plavidlo Asco, nebo plavidlo Aliso.
3. POSOUZENÍ NAVRHOVANÝCH ZMĚN
3.1 Dopad návrhu na záměnu plavidel Asco a Aliso
(10) Komise především poznamenává, že plavidla Asco a Aliso jsou dvě "sesterské lodě", tj. dvě identická plavidla zkonstruovaná podle stejných plánů v téže loděnici.
Mají zcela stejné rozměry, stejný vzhled a stejný objem.
(11) Komise se domnívá, že nahrazením dvou plavidel se nezvýší kapacita společnosti SNCM a že zejména s ohledem na podmínku uvedenou v článku 2 dotyčného rozhodnutí týkající se omezení kapacity společnosti, které je poskytována podpora, není tedy význam konečného rozhodnutí dotčen.
(12) Komise kromě toho upozorňuje, že případnou změnu ve složení povolené flotily společnosti SNCM lze provést pouze z důvodů nezávislých na vůli této společnosti.
V daném případě je Komise toho názoru, že problémy, se kterými se společnost při postoupení plavidla Asco potýká, nejsou závislé na její vůli, a že při přijetí konečného rozhodnutí nebylo tyto problémy možné předvídat.
3.2 Dopad návrhu, aby se společnosti SNCM umožnilo prodat buď plavidlo Asco, nebo plavidlo Aliso
(13) Komise se rovněž domnívá, že pokud by společnost SNCM našla namísto kupce pro Asco kupce pro Aliso, měl by prodej Alisa na kapacitu společnosti SNCM stejný dopad jako prodej Asca, a že závazky francouzských orgánů dodržet restrukturalizační plán by tedy, pokud jde o prodej čtyř plavidel z provozní flotily společnosti SNCM, byly splněny.
Společnost SNCM již totiž prodala tři ze čtyř plavidel, s jejichž postoupením restrukturalizační plán počítal.
(14) Komise je toho názoru, že pokud prodá společnost SNCM plavidlo Aliso namísto plavidla Asco, bude podmínka postoupení čtyř plavidel stanovená v restrukturalizačním plánu považována za splněnou.
4. ZÁVĚRY
(15) V důsledku toho se Komise domnívá, že změny, které francouzské orgány požadují, nemění význam ustanovení konečného rozhodnutí a že podpora na restrukturalizaci ve formě rekapitalizace je s výhradou přísného dodržení takto změněných podmínek nadále slučitelná se společným trhem.
(16) Komise vyzývá Francii:
- aby co nejrychleji a nejpozději do 15 pracovních dnů ode dne přijetí tohoto rozhodnutí upřesnila Komisi skutečnosti, na něž se podle ní má vztahovat profesní tajemství podle článku 25 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 [4],
- aby příjemce podpory o tomto rozhodnutí co nejrychleji informovala a případně nezveřejnila některé skutečnosti, u nichž rozhodla, že se na ně vztahuje profesní tajemství, a jejichž sdělení příjemci podpory by poškodilo některé zúčastněné strany, a aby mu v předané verzi případně označila jiné skutečnosti, na které se podle ní profesní tajemství vztahovalo a které zveřejnila,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Ve druhém pododstavci článku 2 dvě rozhodnutí 2004/166/ES se slovo "Aliso" nahrazuje slovem "Asco".
2. V poslední odrážce bodu 97 uvedeného rozhodnutí se slova "vysokorychlostní plavidlo Asco" nahrazují slovy "buď vysokorychlostní plavidlo Asco, nebo jeho sesterskou loď – vysokorychlostní plavidlo Aliso".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 29. října 2004,
kterým se zřizuje Evropské technické a vědecké středisko (ETVS) a stanoví koordinace technických činností, jejichž cílem je ochrana euromincí proti padělání
(2005/37/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2003/861/ES ze dne 8. prosince 2003 o analýze a spolupráci s ohledem na padělané euromince [1] a na rozhodnutí Rady 2003/862/ES ze dne 8. prosince 2003 o rozšíření působnosti rozhodnutí 2003/861/ES na členské státy, které nezavedly euro jako jednotnou měnu [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení Rady (ES) č. 1338/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se stanoví opatření nutná k ochraně eura proti padělání [3], a zejména článek 5 uvedeného nařízení stanoví, že analýzu a klasifikaci padělaných euromincí provádí národní mincovní analytické středisko každého členského státu a Evropské technické a vědecké středisko. Nařízením Rady (ES) č. 1339/2001 [4] se rozšiřuje působnost článků 1 a 11 nařízení (ES) č. 1338/2001 na členské státy, které nepřijaly euro jako jednotnou měnu.
(2) Od října 2001 působí Evropské technické a vědecké středisko přechodně v pařížské mincovně, přičemž využívá zázemí a administrativní podpory Komise, a to na základě výměny dopisů mezi předsedou Rady a francouzským ministrem financí ze dnů 28. února a 9. června 2000.
(3) Evropské technické a vědecké středisko přispívá k uskutečnění cílů programu "Pericles" v souladu s rozhodnutími Rady 2001/923/ES ze dne 17. prosince 2001 o akčním programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání [5] a 2001/924/ES ze dne 17. prosince 2001 o rozšíření působnosti rozhodnutí 2001/923/ES na členské státy, které nepřijaly euro jako jednotnou měnu [6].
(4) Článek 1 rozhodnutí 2003/861/ES stanoví, že Komise zřizuje Evropské technické a vědecké středisko a dohlíží na jeho řádnou činnost a koordinaci činností příslušných technických orgánů při ochraně euromincí proti padělání.
Článek 1 rozhodnutí 2003/862/ES stanoví, že působnost rozhodnutí 2003/861/ES se rozšiřuje na členské státy, které nepřijaly euro jako jednotnou měnu.
(5) Francouzské orgány se dopisem francouzského ministra financí ze dne 6. září 2004 zavázaly, že zachovají současné rozdělení nákladů mezi pařížskou mincovnu a Komisi.
Výměna dopisů mezi členem Komise zodpovědným za boj proti podvodům a francouzským ministrem financí o trvalém zřízení Evropského technického a vědeckého střediska pro analýzu a klasifikaci padělaných euromincí obsahuje zásady organizace Evropského technického a vědeckého střediska, které vycházejí z prozatímního fungování Evropského technického a vědeckého střediska v pařížské mincovně v souladu s výměnou dopisů mezi předsednictvím Rady a francouzským ministrem financí ze dnů 28. února a 9. června 2000.
(6) Mimo jiné je třeba pokračovat v pravidelném předávání informací Hospodářskému a finančnímu výboru (HFV), Evropské centrální bance, Europolu a příslušným vnitrostátním orgánům o činnostech Evropského technického a vědeckého střediska a o situaci padělání euromincí.
(7) Je proto třeba zřídit Evropské technické a vědecké středisko v rámci Komise v Bruselu, které bude patřit k Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF).
(8) Komise koordinuje činnosti všech příslušných technických orgánů s cílem ochránit euromince proti padělání, přičemž tato koordinace rovněž zahrnuje metody analýzy padělaných euromincí, studii nových případů padělaných mincí a vyhodnocení následků, vzájemné předávání informací o činnostech Národního mincovního analytického střediska a Evropského technického a vědeckého střediska, externí komunikaci ohledně padělaných mincí, zjišťování padělaných mincí přístroji na třídění mincí a studii všech technických problémů s padělanými mincemi.
(9) Tato koordinace vyžaduje, aby v rámci Poradního výboru pro koordinaci předcházení podvodům [7], který se skládá ze zástupců Národního mincovního analytického střediska a Evropského technického a vědeckého střediska, který spravuje Komise a rovněž mu předsedá, pokračovaly práce skupiny odborníků na padělání mincí, přičemž bude zajištěno pravidelné předávání informací Ecofinu.
(10) Ve snaze nadále respektovat rozhodnutí 2003/861/ES a 2003/862/ES,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Evropské technické a vědecké středisko se zřizuje v rámci Komise v Bruselu a bude patřit k OLAF.
Článek 2
Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1338/2001 Evropské technické a vědecké středisko analyzuje a klasifikuje každý nový typ padělané euromince.
Podle článku 4 rozhodnutí 2001/923/ES přispívá k dosažení cílů akčního programu Společenství "Pericles".
Poskytuje pomoc národním mincovním analytickým střediskům a spolupracuje s policejními orgány; rovněž spolupracuje s příslušnými orgány za účelem analýzy padělaných euromincí a posílení jejich ochrany.
Článek 3
Zásady organizace Evropského technického a vědeckého střediska jsou tyto:
- pro účely analýzy mincí může Komise přidělit své pracovníky do pařížské mincovny, aby využili jejího vybavení,
- aby Evropské technické a vědecké středisko splnilo svůj úkol, využívá pracovníky a materiál francouzského národního mincovního analytického střediska a laboratoře pařížské mincovny umístěných v Pessac.
Francouzské orgány nabídnou Evropskému technickému a vědeckému středisku, aby využilo jejich pracovníků a materiálu,
- v souladu s použitelnými francouzskými předpisy se část výdajů na úkoly Evropského technického a vědeckého střediska odčerpá ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství.
Vzhledem k tomu, že Francie poskytne výše uvedené pracovníky, prostory a materiál a postará se o jejich údržbu, z rozpočtu Společenství se zaplatí platy úředníků Komise, cestovní náklady a různé běžné menší výdaje.
OLAF je pověřen, aby společně s pařížskou mincovnou stanovil nařízení o správních pravidlech Evropského technického a vědeckého střediska.
Článek 4
Komise koordinuje činnosti, které vyžadují ochranu euromincí proti padělání, a to na základě pravidelných zasedání odborníků na padělání mincí.
Hospodářský a finanční výbor, Evropská centrální banka, Europol a příslušné národní orgány jsou pravidelně informovány o činnostech Evropského technického a vědeckého střediska a o stavu padělání mincí.
Rozhodnutí Komise
ze dne 27. prosince 2004
o přidělení dodatečných dnů strávených mimo přístav Nizozemsku v souladu s přílohou V nařízení Rady (ES) č. 2287/2003
(oznámeno pod číslem K(2004) 5269)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2005/38/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2287/2003 ze dne 19. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro určité populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství, a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů [1], a zejména na přílohu V odst. 6 písm. c),
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V příloze V odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 2287/2003 je stanoven počet dnů, po které mohou být určitá rybářská plavidla Společenství mimo přístav v zeměpisných oblastech definovaných v odstavci 2 uvedené přílohy v období od 1. února 2004 do 31. prosince 2004.
(2) Odst. 6 písm. c) uvedené přílohy umožňuje Komisi přidělit dodatečný počet dnů, po které může být plavidlo mimo přístav, ačkoliv má na palubě lovná zařízení definovaná v odstavci 4 uvedené přílohy, na základě výsledků dosažených v rámci programů vyřazování plavidel z provozu od 1. ledna 2002 pro rybářská plavidla, na něž se vztahují ustanovení uvedené přílohy.
(3) Nizozemsko předložilo údaje o vyřazování z provozu v letech 2002 a 2003 týkající se rybářských plavidel, která mají na palubě vlečné sítě s výložníky o velikosti ok rovné nebo větší než 80 mm.
(4) S ohledem na předložené údaje by měl být Nizozemsku přidělen dodatečný počet dnů pro rybářská plavidla, která mají na palubě lovná zařízení definovaná v příloze V odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 2287/2003,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro plavidla, která mají na palubě vlečné sítě s výložníky o velikosti ok rovné nebo větší než 80 mm, se Nizozemsku přidělují v každém kalendářním měsíci dva dodatečné dny navíc k těm, jež stanovuje příloha V odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 2287/2003.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.
Rozhodnutí Komise
ze dne 30. prosince 2004
o financování externího hodnocení politiky Společenství v oblasti zdraví zvířat a financování studie analyzující náklady a podmínky finančního nástroje EU na financování rizik spojených s epidemií hospodářských zvířat
(2005/39/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti [1], a zejména na článek 20 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na rozhodnutí Komise SEK/2004/120 ze dne 11. března 2004 o vnitřních pravidlech plnění souhrnného rozpočtu Evropských společenství, a zejména na článek 15 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle rozhodnutí 90/424/EHS Společenství provádí technická a vědecká opatření nutná pro další rozvoj veterinárního práva Společenství a rozvoj veterinární výuky nebo školení nebo podporuje členské státy při provádění těchto opatření.
(2) S ohledem na doporučení mezinárodní konference o kontrole a prevenci kulhavky a slintavky (prosinec 2001), nová dilemata týkající se kontroly vysoce nakažlivých chorob zvířat a možná potřeba nových finančních plánů na odstranění důsledků jejich vypuknutí vyžadují další přezkum.
(3) Za účelem tohoto přezkumu by se měly v souvislosti s pracovním programem realizovat následující dvě akce.
(4) Zaprvé je třeba přikročit k hodnocení výdajových programů Společenství, které umožní ocenit správu přidělených prostředků a zároveň je prostředkem podporování výměny zkušeností zaměřené zvláště na řízení založené na výsledcích.
(5) Toto externí a nezávislé hodnocení politiky Společenství v oblasti zdraví zvířat (CAHP) založené na finančních aspektech by mělo pomoci útvarům Komise vypracovat vhodné varianty politik včetně příslušných dopadů do budoucna.
49 odst. 2 finančního nařízení) analyzující náklady a podmínky finančního nástroje EU na financování rizik spojených s epidemií hospodářských zvířat na žádost Evropského parlamentu.
Cílem této studie je přezkoumat proveditelnost a zhodnotit náklady alternativních nástrojů financování rizik s ohledem na určení možného vlivu na národní rozpočet a rozpočet EU a udržitelnou úroveň národních podpor na vyrovnání přímých ztrát.
(7) Výsledky této studie by mohly jednak vytvořit základ pro harmonizaci finančních plánů EU s cílem alespoň zrovnoprávnit postavení zemědělců v EU a jednak analyzovat budoucnost veterinárního fondu ve Společenství po rozšíření.
(8) Podle článku 15 vnitřních pravidel z roku 2004 o plnění rozpočtu se roční pracovní plán může považovat za finanční rozhodnutí, pokud představuje dostatečně podrobný rámec a hodnocení, studie a přezkum stanovené tímto rozhodnutím vytváří takový rámec.
(9) Prostředky, které je podle čl. 49 odst. 2 písm. a) finančního nařízení možno použít bez základního právního aktu, však musí být předmětem rozhodování Komise poskytujícím rovnocenný rámec.
(10) Toto rozhodnutí by proto mělo představovat rovnocenný rámec k finančnímu rozhodnutí ve smyslu čl. 75 odst. 2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství [2].
(11) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Akce popsané v příloze tohoto rozhodnutí se schvalují na účel jejich financování.
Rozhodnutí Rady a Komise
ze dne 13. prosince 2004
o uzavření Dohody o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé
(2005/40/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou a čl. 300 odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy [1],
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na druhý odstavec článku 101 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [2],
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu [3],
s ohledem na schválení Radou podle článku 101 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé byla jménem Evropského společenství podepsána v Lucemburku dne 29. října 2001, s výhradou možného pozdějšího uzavření.
(2) Obchodní ustanovení obsažená v této dohodě jsou výjimečné povahy, jsou spojena s politikou prováděnou v rámci procesu stabilizace a přidružení a nepředjímají pro Evropskou unii představovat obchodní vztahy mezi Společenstvím a třetími zeměmi jinými než zeměmi západního Balkánu.
(3) Ustanovení této dohody, která spadají do oblasti působnosti části třetí hlavy IV Smlouvy o založení Evropského společenství, zavazují Spojené království a Irsko jako samostatné smluvní strany, a ne jako součást Evropského společenství, dokud Spojené království nebo popřípadě Irsko neoznámí Chorvatské republice, že začalo být vázáno jako součást Evropského společenství v souladu s Protokolem o postavení Spojeného království a Irska, připojeným ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství.
Totéž platí pro Dánsko v souladu s Protokolem o postavení Dánska, připojeným k uvedeným smlouvám.
(4) Dohoda by měla být schválena,
ROZHODLY TAKTO:
Článek 1
1. Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé, přílohy a protokoly připojené k uvedené dohodě a prohlášení připojená k závěrečnému aktu se schvalují jménem Evropského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii.
2. Znění dokumentů uvedených v odstavci 1 se připojují k tomuto rozhodnutí [4].
Článek 2
1. Postoj Společenství v Radě stabilizace a přidružení a ve Výboru pro stabilizaci a přidružení v případech, kdy Rada stabilizace a přidružení zmocní tento výbor jednat, určuje Rada na návrh Komise nebo případně Komise, v obou případech v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smluv.
2. Radě stabilizace a přidružení předsedá v souladu s článkem 111 Dohody o stabilizaci a přidružení předseda Rady.
Výboru pro stabilizaci a přidružení předsedá v souladu s jeho jednacím řádem zástupce Komise.
3. Rozhodnutí o zveřejnění rozhodnutí Rady stabilizace a přidružení a Výboru pro stabilizaci a přidružení v Úředním věstníku Evropské unie přijímá v jednotlivých případech Rada nebo Komise.
Článek 3
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné uložit listinu o oznámení podle článku 127 dohody jménem Evropského společenství.
Předseda Komise uloží uvedenou listinu o oznámení jménem Evropského společenství atomové energie.
Rozhodnutí Rady
ze dne 13. prosince 2004
o podpisu a prozatímním provádění protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
(2005/41/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 29. září 2003 Rada zmocnila Komisi k zahájení jednání jménem Společenství a jeho členských států s Chorvatskou republikou o protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení, který by zohlednil přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii.
(2) Tato jednání byla úspěšně ukončena a protokol by měl být podepsán jménem Společenství s výhradou pozdějšího uzavření.
(3) Uvedený protokol by měl být prováděn prozatímně s účinkem ode dne vstupu dohody o stabilizaci a přidružení v platnost do dokončení všech postupů pro jeho uzavření,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Předseda Rady je oprávněn určit osobu nebo osoby zmocněné podepsat Protokol k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii jménem Společenství, s výhradou jeho pozdějšího uzavření. Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Než protokol vstoupí v platnost, provádí se prozatímně ode dne vstupu dohody o stabilizaci a přidružení v platnost.
Rozhodnutí Komise
ze dne 22. prosince 2004
určující postoj Společenství k rozhodnutí řídících subjektů na základě Dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o změně přílohy C část II, která definuje specifikace monitorů
(2005/42/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Komise 2003/269/ES [1] ze dne 8. dubna 2003 o uzavření Dohody jménem Společenství mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky, a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda umožňuje Evropské komisi, společně s Úřadem pro ochranu životního prostředí Spojených států (US EPA), přehodnotit specifikace pro označování kancelářských přístrojů štítky, uvedené v příloze C dohody podle toho, jak se mění podmínky na trhu.
Vývoj na poli počítačových monitorů vedl ke změně podmínek.
(2) Postoj Společenství ke změně specifikací stanoví Komise po konzultaci se zvláštním výborem jmenovaným Radou.
(3) Opatření uvedená v tomto rozhodnutí berou v úvahu stanovisko vydané Úřadem Evropského společenství Energy Star, na který odkazují články 8 a 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2422/2001 ze dne 6. listopadu 2001 o programu Společenství na označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky [2].
(4) S cílem přijmout postoj Společenství Komise konzultovala zvláštní výbor jmenovaný Radou.
(5) Technické specifikace pro monitory, uvedené v příloze C část II, je třeba nahradit specifikacemi připojenými k tomuto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Jediný článek
Přijímaný postoj Evropského společenství k rozhodnutí řídících subjektů na základě dohody mezi vládou Spojených států amerických a Evropským společenstvím o koordinaci programů označování energetické účinnosti kancelářských přístrojů štítky o změně specifikacích monitorů v příloze C části II dohody, je založen na připojeném návrhu rozhodnutí.
Rozhodnutí Komise
ze dne 30. prosince 2004,
kterým se mění rozhodnutí Komise 95/388/ES, pokud jde o aktualizaci vzorů veterinárních osvědčení pro obchod se spermatem, vajíčky a embryi ovcí a koz uvnitř Společenství
(oznámeno pod číslem K(2004) 5544)
(Text s významem pro EHP)
(2005/43/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 [1], o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS, a zejména na čl. 11 odst. 2 čtvrtou odrážku a čl. 11 odst. 3 třetí odrážku uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární požadavky na obchod se spermatem, vajíčky a embryi ovcí a koz.
(2) Rozhodnutí Komise 95/388/ES [2] stanoví vzor osvědčení pro tento obchod.
(3) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií [3] nyní stanovuje právní základ pro všechna opatření týkající se TSE u zvířat. Nařízení Komise (ES) č. 1492/2004 pozměnilo nařízení (ES) č. 999/2001 s cílem vyjasnit zvláštní požadavky týkající se TSE, pokud jde o obchod se spermatem, vajíčky a embryi ovcí a koz, a s cílem zavést odchylnou úpravu týkající se spermatu a embryí zvířat některých genotypů.
(4) Je proto zapotřebí přizpůsobit vzory veterinárních osvědčení v přílohách I a II rozhodnutí 95/388/ES aktualizovaným pravidlům.
(5) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Příloha I rozhodnutí 95/388/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto rozhodnutí.
2. Příloha II rozhodnutí 95/388/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady 2005/44/SZBP
ze dne 20. prosince 2004
o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na vojenské operaci Evropské unie pro řešení krize v Bosně a Hercegovině (operace ALTHEA)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,
s ohledem na doporučení předsednictví,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 12. července 2004 přijala Rada společnou akci 2004/570/SZBP o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině [1].
(2) Podle čl. 11 odst. 3 uvedené společné akce jsou podrobnosti týkající se účasti třetích států předmětem dohody podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.
(3) Na základě zmocnění Rady ze dne 13. září 2004 sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, Dohodu mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na vojenské operaci Evropské unie na řešení krize
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. prosince 2004
o uzavření a prozatímním provádění Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací, kterou se mění dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972, pokud jde o ustanovení použitelná pro zpracované zemědělské produkty
(2005/45/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 a 4 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům :
(1) Rada zmocnila Komisi, aby se Švýcarskou konfederací sjednala Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací, kterou se mění dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972, pokud jde o ustanovení použitelná pro zpracované zemědělské produkty.
(2) Rozhodnutím Rady dne 20. října 2004 [1] a s výhradou pozdějšího uzavření byla dohoda jménem Společenství podepsána dne 26. října 2004.
(3) V Dohodě je stanoveno její prozatímní provádění do jejího vstupu v platnost.
(4) Dohoda by měla být schválena,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dohoda mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací, kterou se mění dohoda mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972, pokud jde o ustanovení použitelná pro zpracované zemědělské produkty, se schvaluje jménem Společenství.
Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Postoj, jejž má Společenství přijmout u rozhodnutí a doporučení smíšeného výboru, která jsou založena na článku 7 protokolu č. 2 k dohodě, zaujímá Komise.
Článek 3
Předseda Rady provede oznámení stanovené v čl. 5 odst. 1 dohody [2] jménem Společenství.
Článek 4
V souladu s čl. 5 odst. 2 dohody a až do jejího vstupu v platnost je dohoda prozatímně prováděna od 1. února 2005 za předpokladu, že prováděcí opatření ve smyslu čl. 5 odst. 4 protokolu č. 2 budou přijata ke stejnému datu.
Článek 5
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Evropského Parlamentu
ze dne 11. ledna 2005
o jmenování evropského veřejného ochránce práv
(2005/46/ES, Euratom)
EVROPSKÝ PARLAMENT,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 21, druhý odstavec, a 195 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 107d této smlouvy,
s ohledem na své rozhodnutí ze dne 9. března 1994 o pravidlech a obecných podmínkách pro výkon funkce veřejného ochránce práv [1], ve znění rozhodnutí ze dne 14. března 2002 [2],
s ohledem na článek 194 jednacího řádu,
s ohledem na výzvu k podávání žádostí [3],
s ohledem na své hlasování dne 11. ledna 2005,
ROZHODL TAKTO:
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. prosince 2004,
kterým se mění rozhodnutí 2000/24/ES s ohledem na rozšíření Evropské unie a na Evropskou sousedskou politiku
(2005/47/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 181a této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohody o přistoupení podepsané dne 16. dubna 2003 vstoupily v platnost dnem 1. května 2004.
(2) Komise ve své zprávě [1] vyhotovené podle třetího pododstavce čl. 1 odst. 1 rozhodnutí Rady 2000/24/ES ze dne 22. prosince 1999 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů na projekty mimo Společenství (střední a východní Evropa, země Středomoří, Latinská Amerika, Asie a Jihoafrická republika) [2] dospěla k závěru, že je účelné pozměnit toto rozhodnutí, zejména s ohledem na rozšíření Evropské unie.
(3) Evropská rada se na svém zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 usnesla, že předvstupní podpora Turecka bude od roku 2004 financována z rozpočtové položky "předvstupní výdaje".
(4) Zkušenost EIB s měnícími se postupy v oblasti investičních záruk od přijetí rozhodnutí 2000/24/ES ukázala potřebu přezkoumat rozsah politických rizik krytých zárukou Společenství a obchodních rizik, která nese EIB.
(5) V rámci sdílení rizika by rozpočtová záruka měla sloužit nejen ke krytí politických rizik plynoucích ze zastavení devizového transferu, vyvlastnění, války a občanských nepokojů, ale i ke krytí rizik plynoucích z odepření spravedlnosti po porušení některých smluv ze strany vlády třetí země nebo jiných orgánů.
(6) V rámci sdílení rizika by EIB měla krýt obchodní rizika zárukami nevládních třetích osob nebo jiným zajištěním nebo zástavou, jakož i tím, že bude spoléhat na finanční sílu dlužníka podle svých obvyklých kritérií.
(7) Finanční výhled na období od roku 2000 do roku 2006 podle interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu [3] stanoví strop rezervy na úvěrové záruky v rozpočtu Společenství ve výši 200 milionů EUR ročně (v cenách roku 1999).
(8) Úzká spolupráce mezi EIB a Komisí by měla zajišťovat soulad a součinnost s programy Evropské unie pro spolupráci mezi zeměpisnými oblastmi a rovněž i to, aby úvěrové operace EIB doplňovaly a posilovaly politiky Evropské unie pro tyto regiony.
(9) Rozhodnutí 2000/24/ES by proto mělo být příslušným způsobem změněno,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Rozhodnutí 2000/24/ES se mění takto:
1. Článek 1 se mění takto:
a) Odstavec 1 se mění takto:
i) první pododstavec se nahrazuje tímto:
"Společenství poskytne Evropské investiční bance (EIB) paušální záruku, pokud jde o všechny neobdržené platby v souvislosti s úvěry, které EIB poskytla podle svých obvyklých kritérií na podporu příslušných zahraničněpolitických cílů Společenství pro investiční projekty v sousedních zemích jihovýchodní Evropy, v zemích Středomoří, v Latinské Americe, Asii a Jihoafrické republice.",
ii) v druhém pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:
"Celkový limit otevřených úvěrů činí 19460 milionů EUR v tomto členění:
- sousední země jihovýchodní Evropy:
9185 milionů EUR,
- země Středomoří:
6520 milionů EUR,
- Latinská Amerika a Asie:
2480 milionů EUR,
- Jihoafrická republika:
825 milionů EUR,
- zvláštní opatření na podporu konsolidace a zintenzivnění celní unie mezi ES a Tureckem:
450 milionů EUR;
a tyto prostředky je možno použít nejpozději do 31. ledna 2007.
Úvěry, které již byly schváleny, se odečtou od regionálních limitů."
b) Odstavec 2 se mění takto:
i) první odrážka se nahrazuje tímto:
"— sousední země jihovýchodní Evropy: Albánie, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Rumunsko, Srbsko a Černá Hora, Turecko,"
ii) ve druhé odrážce se zrušují slova "Kypr", "Malta" a "Turecko".
2. V článku 2 se vkládá nový odstavec, který zní:
"Komise předloží zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí nejpozději dne 31. července 2006."
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem zveřejnění
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. prosince 2004
o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů na některé druhy projektů v Rusku, Ukrajině, Moldávii a Bělorusku
(2005/48/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 181A této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na podporu Evropské sousedské politiky Evropské unie si Rada přeje umožnit Evropské investiční bance (EIB) poskytování úvěrů na některé druhy projektů v Rusku a v západních nových nezávislých státech ("ZNNS"), a sice v Bělorusku, Moldávii a Ukrajině.
(2) Na podporu iniciativy Severní dimenze zahájené na zasedání Evropské rady v Helsinkách v prosinci roku 1999 bylo přijato rozhodnutí Rady 2001/777/ES ze dne 6. listopadu 2001 o záruce Společenství pro Evropskou investiční banku za ztráty ze zvláštního úvěrování vybraných ekologických projektů v ruské oblasti Baltského moře v rámci Severní dimenze [2].
(3) Úvěry EIB poskytované podle rozhodnutí 2001/777/ES se nyní blíží svému stropu.
(4) Ve svých závěrech Rada ve složení pro hospodářské a finanční záležitosti na svém zasedání dne 25. listopadu 2003 schválila dodatečné poskytnutí úvěrů EIB pro Rusko a ZNNS jako další rozvoj rozhodnutí 2001/777/ES na projekty v oblastech, ve kterých má EIB komparativní výhodu a kde poptávka po úvěrech není uspokojena.
Předpokládá se, že EIB má "komparativní výhodu" v těchto oblastech: životní prostředí, jakož i dopravní, telekomunikační a energetická infrastruktura na prioritních osách transevropské sítě ("TEN") s přeshraničními důsledky pro členské státy.
(5) Úvěrový mandát by měl podléhat na jedné straně příslušným podmínkám v souladu s dohodami EU na vysoké úrovni o politických a makroekonomických aspektech a s ostatními mezinárodními finančními institucemi o odvětvových a projektových aspektech a na straně druhé náležité dělbě práce mezi EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD).
(6) Financování EIB by se mělo řídit obvyklými kritérii a postupy EIB, včetně vhodných kontrolních opatření, jakož i příslušnými pravidly a postupy platnými pro Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) tak, aby podporovalo politiky Společenství.
Pro zajištění koordinace priorit a činností v dotyčných zemích a pro vyhodnocení pokroku při plnění odpovídajících politických cílů Společenství by se měly konat pravidelné konzultace mezi EIB a Komisí.
(7) Toto rozhodnutí bude vzato v úvahu v rámci celkového hodnocení všeobecného úvěrového mandátu EIB na projekty mimo Evropskou unii v prosinci roku 2006,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Cíl
Společenství poskytne Evropské investiční bance (dále "EIB") záruku na všechny nevyrovnané, avšak splatné platby v souvislosti s úvěry, které EIB poskytla v souladu se svými obvyklými kritérii a na podporu příslušných zahraničněpolitických cílů Společenství pro investiční projekty v Rusku a v západních nových nezávislých státech, a to v Bělorusku, Moldávii a Ukrajině.
Článek 2
Způsobilé projekty
Způsobilé projekty představující významný zájem pro Evropskou unii spadají do těchto oblastí:
- životní prostředí,
- dopravní, telekomunikační a energetická infrastruktura na prioritních osách transevropské sítě (TEN) s přeshraničními důsledky pro členské státy.
Článek 3
Strop a podmínky
1. Celkový strop otevřených úvěrů je 500 milionů EUR.
2. EIB obdrží mimořádnou 100 % záruku Společenství, která pokryje celkovou částku úvěrů otevřených na základě tohoto rozhodnutí a veškeré související částky.
3. Projekty financované úvěry krytými touto zárukou musí splňovat tato kritéria:
a) způsobilost v souladu s článkem 2;
b) spolupráce a případné spolufinancování EIB s jinými mezinárodními finančními institucemi za účelem zajištění přiměřeného sdílení rizika a vhodných podmínek projektů.
EIB a EBRD se vhodným způsobem podílejí na práci v souladu se vzájemně dohodnutými postupy a podávají zprávy v souladu s článkem 5.
EIB využije zejména zkušeností EBRD z Ruska a ZNNS.
Článek 4
Způsobilost jednotlivých zemí
Jednotlivé země se stanou způsobilými v rámci stropu, pokud splní příslušné podmínky v souladu s dohodami na vysoké úrovni mezi Evropskou unií a dotyčnou zemí o politických a makroekonomických aspektech.
Komise určí, kdy jednotlivé země splnily příslušné podmínky, a oznámí tuto skutečnost EIB.
Článek 5
Podávání zpráv
Komise informuje každý rok Evropský parlament a Radu o úvěrových operacích uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí a současně předloží hodnocení provádění tohoto rozhodnutí a koordinace mezi mezinárodními finančními institucemi podílejícími se na projektech.
Tyto informace budou obsahovat hodnocení příspěvku úvěrů poskytnutých na základě tohoto rozhodnutí k plnění příslušných cílů zahraniční politiky Společenství.
Pro účely prvního a druhého odstavce předá EIB Komisi příslušné informace.
Článek 6
Doba trvání
Záruka se vztahuje na úvěry schválené do 31. ledna 2007.
Nedosáhnou-li úvěry poskytnuté EIB po uplynutí tohoto období celkového stropu uvedeného v čl. 3 odst. 1, prodlužuje se toto období automaticky o šest měsíců.
Článek 7
Závěrečná ustanovení
1. Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
2. EIB a Komise stanoví podmínky, za kterých se záruka poskytuje.
Rozhodnutí Rady
ze dne 18. ledna 2005
o pravidlech fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora
(2005/49/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
s ohledem na Protokol o statutu Soudního dvora, ve znění rozhodnutí Rady 2004/752/ES, Euratom ze dne 2. listopadu 2004 o zřízení Soudu pro veřejnou službu Evropské unie [1], a zejména na čl. 3 odst. 3 přílohy I tohoto protokolu,
s ohledem na doporučení předsedy Soudního dvora ze dne 2. prosince 2004,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora upravuje zřízení výboru složeného ze sedmi osob z řad bývalých členů Soudního dvora a Soudu prvního stupně a obecně uznávaných právníků.
(2) Podle uvedeného odstavce 3 Rada rozhoduje na doporučení předsedy Soudního dvora kvalifikovanou většinou o pravidlech fungování tohoto výboru.
Je třeba provést toto ustanovení,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Pravidla fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora jsou obsažena v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění
Rozhodnutí Komise
ze dne 17. ledna 2005
o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství
(oznámeno pod číslem K(2005) 34)
(Text s významem pro EHP)
(2005/50/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) [1], a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 2. června 2003"Evropský akční program pro bezpečnost silničního provozu – snížení počtu obětí silničních nehod v Evropské unii na polovinu do roku 2010: společná odpovědnost" [2] stanoví ucelený přístup k bezpečnosti silničního provozu v Evropské unii.
Dále Komise ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu ze dne 15. září 2003 nazvaném "Informační a komunikační technologie pro bezpečná a inteligentní vozidla" [3] oznámila svůj záměr zvýšit bezpečnost silničního provozu v Evropě, tzv. iniciativu eSafety, která spočívá ve využití nových informačních a komunikačních technologií a inteligentních systémů pro bezpečnost silničního provozu, např. vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu.
Rada ve svých závěrech k bezpečnosti silničního provozu [4] ze dne 5. prosince 2003 rovněž vyzvala ke zlepšení bezpečnosti vozidel podporou nových technologií, jako např. elektronické bezpečnosti.
(2) Aby bylo možné vyvíjet a používat vozidlové radary krátkého dosahu ve Společenství rychle a koordinovaně, je nutné, aby byla pro jejich využití bezodkladně k dispozici stálá harmonizovaná rádiová kmitočtová pásma, aby příslušná odvětví měla důvěru a provedla potřebné investice.
(3) S ohledem na tuto harmonizaci vydala Komise dne 5. srpna 2003 podle čl. 4 odst. 2 rozhodnutí č. 676/2002/ES pověření Evropské konferenci poštovních a telekomunikačních správ (CEPT) harmonizovat rádiové spektrum a napomáhat koordinovanému zavedení vozidlových radarových systémů krátkého dosahu.
(4) Na základě tohoto pověření vymezila CEPT jako nejvhodnější pásmo pro dlouhodobý rozvoj a používání vozidlových radarů krátkého dosahu pásmo 79 GHz a doporučila zavedení tohoto opatření nejpozději do ledna 2005.
Komise proto přijala rozhodnutí 2004/545/ES ze dne 8. července 2004 o harmonizaci rádiového spektra v pásmu 79 GHz pro účely radarových zařízení krátkého dosahu pro použití v automobilové oblasti ve Společenství [5].
(5) Ovšem technologie vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 79 GHz se stále ještě vyvíjí a není okamžitě dostupná s efektivními náklady, ačkoli se má za to, že odvětví její vývoj podpoří tak, aby byla dostupná co nejdříve.
(6) Ve zprávě Evropské komisi ze dne 9. července 2004 založené na pověření ze dne 5. srpna 2003 označila CEPT za dočasné řešení pásmo 24 GHz, které by umožnilo včasné zavedení vozidlových radarů krátkého dosahu ve Společenství tak, aby se naplnily cíle iniciativy eSafety, neboť v tomto pásmu lze technologii považovat za dostatečně vyspělou.
Proto by členské státy měly přijmout vhodná opatření v závislosti na konkrétním stavu vnitrostátních rádiových spekter tak, aby v pásmu 24 GHz (21,65–26,65 GHz) harmonizovaně zpřístupnily dostatečné rádiové spektrum a zároveň ochránily stávající služby fungující v tomto pásmu před škodlivým rušením.
(7) Podle poznámky 5.340 Radiokomunikačního řádu Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) se v pásmu 23,6–24,0 GHz zakazuje veškeré vysílání, aby se chránilo přednostní využívání tohoto pásma radioastronomickou službou a pasivními službami družicového průzkumu Země a kosmického výzkumu.
Tento zákaz je zdůvodněn skutečností, že škodlivé rušení těchto služeb formou vysílání v tomto pásmu nelze připustit.
(8) Poznámka 5.340 je předmětem vnitrostátní úpravy a může být použita ve spojení s ustanovením 4.4 Radiokomunikačního řádu, podle nějž nesmí být žádné stanici přidělen kmitočet odchylně od Radiokomunikačního řádu s výjimkou výslovné podmínky, že tato stanice při využití přiděleného kmitočtu nezpůsobí škodlivé rušení stanici, která je provozována v souladu s ustanoveními pravidel ITU.
Proto CEPT ve zprávě Komisi upozornila na to, že poznámka 5.340 využití pásem, na něž se vztahuje, správám zcela nezakazuje, pokud nebudou mít vliv na služby jiných správ a nebudou usilovat ani o mezinárodní uznání takového využití v rámci ITU.
(9) Kmitočtové pásmo 23,6–24,0 GHz je především důležité pro vědecké a meteorologické využití, konkrétně pro měření obsahu vodních par, které je nezbytné při měření teplot ve službě družicového průzkumu Země (EESS).
Tento kmitočet plní velmi významnou úlohu zejména v iniciativě "Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti" (GMES), jejímž cílem je funkční evropský výstražný systém.
Kmitočtové pásmo 22,21–24,00 GHz je nutné rovněž pro měření spektrálních čar čpavku a vody, ale i pro průběžné pozorování v radioastronomické službě.
(10) Pásma 21,2–23,6 GHz a 24,5–26,5 GHz jsou v Radiokomunikačním řádu ITU přidělena přednostně pevné službě a významně se využívají pro pevné spoje s cílem vyhovět požadavkům na infrastrukturu stávajících mobilních sítí 2G a 3G a rozvíjet širokopásmové pevné bezdrátové sítě.
(11) Na základě studií kompatibility mezi vozidlovými radary krátkého dosahu a pevnými službami, službami družicového průzkumu Země a radioastronomickými službami došla CEPT k závěru, že neomezené používání systému vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz způsobí nepřijatelné škodlivé rušení stávajícím rádiovým aplikacím, které jsou provozovány v tomto pásmu.
S ohledem na Radiokomunikační řád ITU a na význam těchto služeb je možno zavést vozidlové radary krátkého dosahu v pásmu 24 GHz pouze za podmínky, že tyto služby v uvedeném pásmu budou dostatečně ochráněny.
V této souvislosti je třeba upozornit na to, že ačkoli signál vycházející z vozidlového radarového zařízení krátkého rozsahu je ve většině kmitočtového pásma 24 GHz velmi slabý, musí se přihlédnout ke kumulativnímu účinku používání velkého množství těchto zařízení, jež by jednotlivě škodlivé rušení nevyvolávala.
(12) Podle CEPT by stávající aplikace, jež jsou provozovány v pásmu 24 GHz nebo v jeho okolí, rostoucí měrou trpěly z důvodu značného škodlivého rušení v případě, že by se překročila jistá míra rozšíření vozidel, která by zmíněné pásmo 24 GHz využívala pro účely vozidlových radarů krátkého dosahu.
CEPT došla k závěru, že zejména sdílení služeb družicového průzkumu Země a vozidlových radarů krátkého dosahu by bylo možné pouze dočasně, pokud podíl vozidel vybavených vozidlovým radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz nepřesáhne 7,0 % na každém vnitrostátním trhu.
Tento podíl byl sice vypočten na základě pixelů EESS, ovšem vnitrostátní trhy slouží jako základ pro výpočet prahu proto, že představují nejúčinnější prostředek pro příslušné sledování.
(13) CEPT dále došla k závěru, že pro zachování požadavků na ochranu pevné služby, bude sdílení služeb družicového průzkumu Země a vozidlových radarů krátkého dosahu dočasně možné, pokud podíl vozidel vybavených vozidlovým radarem krátkého dosahu, které se pohybují na dohled od přijímače pevné služby, nepřesáhne 10 %.
(14) Proto se na základě práce CEPT očekává, že ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma by nemělo docházet, pokud celkové množství vozidel, která jsou registrována, uvedena na trh nebo do provozu a vybavena vozidlovým radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, nepřesáhne 7 % celkového množství vozidel v oběhu v každém členském státě.
(15) V současnosti se neočekává, že by tohoto prahu bylo dosaženo před referenčním datem 30. června 2013.
(16) Některé členské státy využívají pásma 24 GHz rovněž pro radary pro měření rychlosti, které rovněž posilují bezpečnost silničního provozu.
Po studiích kompatibility vozidlových radarů krátkého dosahu provedených na určitém množství takovýchto zařízení provozovaných v Evropě došel CEPT k závěru, že kompatibilita je možná za určitých podmínek, zejména rozdělením středových frekvencí obou systémů o nejméně 25 MHz, a že riziko škodlivého rušení je nízké a nebude způsobovat chyby v měření rychlosti.
Rovněž výrobci vozidel, kteří používají radarových systémů krátkého dosahu, se zavázali pokračovat v přijímání příslušných kroků k zajištění toho, aby riziko rušení radarů pro měření rychlosti bylo minimální.
Spolehlivost radarů pro měření rychlosti nebude proto nijak významně ovlivněna používáním radarových systémů krátkého dosahu.
(17) Některé členské státy budou v budoucnosti pásmo 21,4–22,0 GHz využívat pro rozhlasovou družicovou službu (BSS) v sestupném směru.
Na základě studií kompatibility došly příslušné správy k závěru, že pokud vysílání vozidlových radarů krátkého dosahu nepřesáhne u kmitočtů nižších než 22 GHz–61,3 dBm/MHz, žádné problémy s kompatibilitou nenastanou.
(18) Je třeba, aby výše uvedené předpoklady a preventivní opatření Komise za pomoci členských států neustále, objektivně a přiměřeně přezkoumávala, aby se na základě konkrétních důkazů zhodnotilo, zda na některém vnitrostátním trhu dojde k překročení prahu 7 % ještě před referenčním datem, zda v dohledné době dochází nebo může docházet ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma v důsledku překročení prahu 7 % na některém vnitrostátním trhu, nebo zda ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma dochází i bez překročení tohoto prahu.
(19) Může se tedy stát, že v důsledku údajů získaných v tomto přezkumném procesu se ukáže, že toto rozhodnutí je třeba upravit, zejména pak proto, aby se zajistilo, že nedochází ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma.
(20) Ze stejného důvodu nelze předpokládat, že pásmo 24 GHz bude pro vozidlové radary krátkého dosahu k dispozici až do referenčního data, pokud se časem prokáže, že některý z výše uvedených předpokladů neplatí.
(21) Aby se usnadnilo sledování využívání pásma 24 GHz i přezkumný proces a aby se zvýšila jejich účinnost, mohou se členské státy rozhodnout, že se v souvislosti s údaji potřebnými pro tento přezkumný proces obrátí přímo na výrobce a dovozce.
(22) Jak uvádí CEPT, sdílení mezi vozidlovými radary krátkého dosahu a radioastronomickými službami v pásmu 22,21–24,00 GHz by mohlo vést ke škodlivému rušení radioastronomie, pokud by se povolil neomezený provoz vozidel vybavených radary krátkého dosahu v určité vzdálenosti od každé radioastronomické stanice.
S ohledem na výše uvedené a na požadavek směrnice 1999/5/ES, aby rádiová zařízení byla konstruována tak, aby předcházela škodlivému rušení, je třeba vozidlové radarové systémy krátkého dosahu provozované v radioastronomií využívaném pásmu 22,21–24,00 GHz při pohybu v těchto oblastech deaktivovat.
Vnitrostátní správy by měly příslušné radioastronomické stanice a související ochranné zóny vymezit a zdůvodnit.
(23) V zájmu účinnosti a spolehlivosti by měla být tato deaktivace nejlépe prováděna automaticky.
Ovšem aby se umožnilo co nejrychlejší zavedení vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, lze povolit omezený počet vysílačů s ruční deaktivací, neboť při takto omezeném rozšíření by měla být nízká pravděpodobnost vyvolání škodlivého rušení radioastronomické službě.
(24) Dočasné zavedení vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz je výjimečné povahy a nelze jej považovat za precedent pro možné zavedení dalších aplikací v pásmech, na něž se vztahuje poznámka Radiokomunikačního řádu 5.340, ať již pro dočasné nebo trvalé využití.
Navíc vozidlové radary krátkého dosahu nelze považovat za službu na ochranu života ve smyslu Radiokomunikačního řádu ITU a musí být provozovány na neinterferenčním a nechráněném základě.
Vozidlové radary krátkého dosahu by neměly ani omezovat budoucí rozvoj aplikací, které využívají pásma 24 GHz a jsou chráněny poznámkou 5.340.
(25) Uvedení na trh a do provozu vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu v pásmu 24 GHz samostatně nebo jejich dodatečná instalace do vozidel, která jsou již na trhu, by nebylo slučitelné s cílem předejít škodlivému rušení stávajících rádiových aplikací provozovaných v tomto pásmu, neboť by vedlo k nekontrolovanému šíření tohoto zařízení.
Naopak snazší bude kontrolovat vozidlové radarové systémy krátkého dosahu v pásmu 24 GHz pouze coby součást celkové integrace elektronického vybavení, návrhu a softwarového vybavení vozidla instalované v nových vozidlech nebo jako náhrada původního vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu ve vozidle.
(26) Toto rozhodnutí se použije s přihlédnutím a bez dotčení směrnice Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel [6] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody [7].
(27) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účelem tohoto rozhodnutí je harmonizovat podmínky pro dostupnost a účinné využívání rádiového spektra v pásmu 24 GHz pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu.
Článek 2
Pro účely tohoto rozhodnutí platí následující definice:
1. "pásmem rádiového spektra 24 GHz" se rozumí frekvenční pásmo 24,15 +/– 2,5 GHz;
2. "vozidlovým radarovým zařízením krátkého dosahu" se rozumí zařízení, které nabízí radarové funkce na bázi silničního vozidla určené pro použití v oblasti zmírňování a omezování srážek a v oblasti bezpečnosti provozu;
3. "vozidlovým radarovým zařízením krátkého dosahu uvedeným do provozu ve Společenství" se rozumí vozidlové radarové zařízení krátkého dosahu původně nainstalované nebo nahrazující zařízení takto instalované ve vozidle, které bude nebo bylo registrováno, uvedeno na trh nebo uvedeno do provozu ve Společenství;
4. "na neinterferenčním a nechráněném základě" se rozumí, že ostatním uživatelům pásma se nesmí způsobit žádné škodlivé rušení a že nelze nárokovat ochranu před škodlivým rušením ze strany ostatních systémů a služeb pracujících v uvedeném pásmu;
5. "referenčním datem" se rozumí 30. červen 2013;
6. "datem přechodu" se rozumí 30. červen 2007;
7. "vozidlem" rozumí vozidlo, jak je vymezeno v článku 2 směrnice 70/156/ES;
8. "deaktivací" se rozumí ukončení vysílání vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu;
9. "ochrannou zónou" se rozumí oblast kolem radioastronomické stanice vymezená poloměrem rovnajícím se specifické vzdálenosti od stanice;
10. "koeficientem používání" se rozumí poměr času během jakékoliv jedné hodiny, kdy zařízení aktivně vysílá.
Článek 3
Pásmo rádiového spektra 24 GHz se vymezuje a dává k dispozici pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu uvedená do provozu ve Společenství, která jsou v souladu s podmínkami uvedenými v článcích 4 a 6, a to v nejbližším možném termínu, nejpozději pak od 1. července 2005, a to na neinterferenčním a nechráněném základě.
Pásmo rádiového spektra 24 GHz zůstane takto k dispozici do referenčního data podle ustanovení článku 5.
Po tomto datu přestane být pásmo rádiového spektra 24 GHz k dispozici pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu instalovaná v jakémkoli vozidle kromě případů, kdy bylo toto nařízení původně nainstalováno nebo kdy nahrazuje takto instalované zařízení ve vozidle registrovaném, uvedeném na trh nebo uvedeném do provozu ve Společenství před tímto datem.
Článek 4
Pásmo rádiového spektra 24 GHz se dává k dispozici pro ultraširokopásmovou (UWB) část vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu s maximální střední hustotou výkonu –41,3 dBm/MHz efektivního izotropicky vyzářeného výkonu (e.i.r.p.) a se špičkovou hustotou výkonu 0 dBm/50 MHz e.i.r.p., mimo frekvencí nižších než 22 GHz, kde maximální střední hustota bude omezena na –61,3 dBm/MHz e.i.r.p.
Radiové spektrum v pásmu 24,05–24,25 GHz se vymezuje pro režim / složku úzkopásmového vysílání, sestávající z nemodulované nosné s maximálním špičkovým výkonem 20 dBm e.i.r.p. a koeficientem používání nepřesahujícím 10 % špičkového vysílání vyššího než –10 dBm e.i.r.p.
Vysílání v pásmu 23,6–24,0 GHz pod úhlem 30o a větším nad vodorovnou rovinu se zeslabí alespoň o 25 dB u vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu uvedených na trh před rokem 2010 a poté alespoň o 30 dB.
Článek 5
1. Průběžná dostupnost pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely vozidlových radarů krátkého dosahu se bude aktivně přezkoumávat, aby se zajistilo, že hlavní podmínka zpřístupnění tohoto pásma takovýmto systémům je dodržována, tj. že nezpůsobují škodlivé rušení ostatních uživatelů pásma, zejména pak formou včasného ověřování:
a) celkového počtu vozidel registrovaných, uvedených na trh nebo uvedených do provozu v každém členském státě, která jsou vybavena vozidlovým radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, aby se ověřilo, že tento počet nepřesahuje 7 % celkového počtu vozidel v oběhu v každém členském státě;
b) zda členské státy nebo výrobci a dovozci zpřístupnili odpovídající údaje o počtu vozidel vybavených radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz pro účely účinného sledování využívání pásma 24 GHz vozidlovým radarovým zařízením krátkého dosahu;
c) zda samostatné či kumulativní používání vozidlového radaru krátkého dosahu v pásmu 24 GHz nepůsobí nebo pravděpodobně nebude působit v krátkém časovém období škodlivé rušení ostatním uživatelům pásma 24 GHz nebo přilehlých pásem v alespoň jednom členském státě, bez ohledu na to, zda již byl dosažen práh uvedený v písm. a);
d) zda je referenční datum nadále vhodné.
2. Kromě přezkumného procesu podle odstavce 1 proběhne nejpozději do 31. prosince 2009 zásadní přezkum, aby se ověřilo, zda nadále platí původní předpoklady ohledně provozu vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, a aby se rovněž ověřilo, zda rozvoj technologie vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 79 GHz postupuje tak, aby zajistil, že aplikace vozidlových radarů krátkého dosahu pracující v tomto pásmu rádiového spektra budou dostupné do 1. července 2013.
3. Zásadní přezkum může započít na odůvodněnou žádost člena Výboru pro rádiové spektrum nebo z podnětu Komise.
4. Členské státy Komisi pomáhají s prováděním přezkumů uvedených v odstavcích 1 a 2 tím, že zajistí, aby se včas získaly a Komisi poskytly nezbytné údaje, zejména pak údaje uvedené v příloze.
Článek 6
1. Vozidlové radarové zařízení krátkého dosahu instalované ve vozidlech pracuje pouze pokud je vozidlo v chodu.
2. Vozidlové radarové zařízení krátkého dosahu uvedené do provozu ve Společenství zabezpečí ochranu radioastronomických stanic pracujících v pásmu radiového spektra 22,21–24,00 GHz podle článku 7 pomocí automatické deaktivace ve vymezených ochranných zónách nebo prostřednictvím jiné metody, která poskytuje rovnocennou ochranu těchto stanic bez zásahu řidiče.
3. Odchylně od odstavce 2 se do data přechodu přijímá pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu uvedená do provozu ve Společenství a pracující v pásmu rádiového spektra 24 GHz i ruční deaktivace.
Článek 7
Každý členský stát určí příslušné národní radioastronomické stanice, které budou chráněny podle čl.
6 odst. 2 na jeho území a vlastnosti ochranných zón týkajících se jednotlivých stanic.
Tyto údaje spolu s odpovídajícím zdůvodněním se oznámí Komisi do šesti měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí a zveřejní se
Rozhodnutí Komise
ze dne 21. ledna 2005,
kterým se členským státům povoluje dočasně poskytovat odchylky od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES pro dovoz zeminy zamořené pesticidy nebo perzistentními organickými znečišťujícími látkami za účelem dekontaminace
(oznámeno pod číslem K(2005) 92)
(2005/51/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství [1], a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle směrnice 2000/29/ES nesmí být zemina pocházející z některých třetích zemí ze zásady dovážena do Společenství.
(2) Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) řídí program prevence a odstraňování zastaralých a nežádoucích pesticidů na pomoc rozvojovým zemím při určování a eliminaci zásob zastaralých pesticidů a zeminy zamořené v důsledku průsaku těchto látek.
S cílem chránit lidské zdraví a životní prostředí před těmito látkami se výrobou, používáním a uvolňováním perzistentních organických znečišťujících látek a bezpečnějším nakládáním s odpady obsahujícími tyto látky zabývají také další dva mezinárodně závazné nástroje.
Jelikož rozvojové země a země s ekonomikami v procesu transformace nemají vždy k dispozici vhodná zařízení pro bezpečné zničení či přepracování těchto zásob a zamořené zeminy, předjímají mezinárodní dohody a programy přepravu takové zeminy do zařízení na jejich zpracování či zničení.
(3) V rámci výše uvedeného programu by měla být zemina balena a označována v souladu s Mezinárodními předpisy o námořní přepravě nebezpečného zboží a pouze za použití kontejnerů schválených Organizací spojených národů.
Přeprava by měla být v souladu s Mezinárodními předpisy o námořní přepravě nebezpečného zboží a nařízením Rady (EHS) č. 259/93 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole [2].
(4) Komise se domnívá, že nehrozí nebezpečí rozšiřování organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům, pokud bude zemina zpracovávána ve spalovnách nebezpečného odpadu k tomu určených, jež jsou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES o spalování odpadů [3], aby bylo zajištěno, že pesticidy nebo perzistentní organické znečišťující látky budou zničeny nebo nevratně přeměněny.
(5) Členským státům by proto mělo být povoleno stanovit na omezené období a při splnění určitých podmínek odchylky pro dovoz zamořené zeminy.
(6) Povolení stanovit odchylky by se mělo ukončit, jestliže se prokáže, že určité podmínky stanovené v tomto rozhodnutí nejsou dostačující pro prevenci zavlečení škodlivých organismů do Společenství nebo že tyto podmínky nejsou dodržovány.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Členským státům se tímto povoluje stanovit odchylky od čl. 4 odst. 1 směrnice 2000/29/ES s ohledem na zákazy uvedené v bodě 14 části A přílohy III uvedené směrnice a od čl. 5 odst. 1 směrnice 2000/29/ES s ohledem na zvláštní požadavky podle bodu 34 kapitoly I části A přílohy IV uvedené směrnice pro zeminu pocházející z některých třetích zemí.
Povolení stanovit odchylky, jak je uvedeno v odstavci 1, je podmíněno splněním určitých podmínek stanovených v příloze a nepoužije se na zeminu, která bude do Společenství dovážena v období mezi 1. březnem 2005 a 28. únorem 2007 a bude určena ke zpracování ve spalovnách nebezpečného odpadu k tomu určených.
Povolením není dotčeno případné další oprávnění nebo postupy, jež mohou být vyžadovány v rámci jiných právních předpisů.
Článek 2
Pro každou zásilku zeminy poskytnou členské státy Komisi a ostatním členským státům vždy do 31. prosince roku dovozu informace podle bodu 7 přílohy o množství zeminy, které bude dovezeno před uvedeným datem podle tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Členské státy uvědomí neprodleně Komisi a ostatní členské státy o všech zásilkách, jež byly dovezeny na jejich území podle tohoto rozhodnutí, u nichž se však následně zjistilo, že nejsou v souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 4
Toto rozhodnutí smí být zrušeno, jestliže se prokáže, že podmínky stanovené v příloze nejsou dostačující pro prevenci zavlečení organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 25. ledna 2005
o použití čl. 3 odst. 3 písm. e) směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES na rádiová zařízení určená k účasti na automatickém systému zjišťování totožnosti lodí (AIS)
(oznámeno pod číslem K(2005) 110)
(Text s významem pro EHP)
(2005/53/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody [1], a zejména na čl. 3 odst. 3 písm. e) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Řada členských států používá nebo má v úmyslu používat společné bezpečnostní zásady a pravidla pro automatický systém zjišťování totožnosti lodí (AIS), na který se nevztahují požadavky na přepravu podle kapitoly V Mezinárodní úmluvy o bezpečnosti lidského života na moři z roku 1974 (úmluva SOLAS).
(2) Harmonizace rádiových služeb přispěje ke zvýšení bezpečnosti navigace plavidel, na která se nevztahuje úmluva SOLAS, zejména v případě nouze a ohrožení bezpečnosti, a proto členské státy vyzývají k účasti těchto plavidel v AIS.
(3) AIS je popsán v nařízení 19 Mezinárodní námořní organizace (IMO) v kapitole V SOLAS – Požadavky na přepravu pro lodní navigační systémy a zařízení.
(4) Radiotelekomunikační řád Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) stanoví pro použití AIS frekvence 161,975 MHz (AIS1) a 162,025 MHz (AIS2).
AIS mohou být pro námořní komunikaci přiděleny i jiné frekvence.
Všechna rádiová zařízení pracující na těchto frekvencích mají být kompatibilní se stanoveným použitím těchto frekvencí a mají poskytovat přiměřenou záruku zabezpečení řádného fungování za provozu.
3 odst. 3 písm. e) směrnice 1999/5/ES na zařízení pro námořní komunikaci určená k použití na plavidlech nepodléhajících úmluvě SOLAS a k účasti na automatickém systému zjišťování totožnosti lodí (AIS) [2] je omezena na zařízení určená k použití na plavidlech nepodléhajících úmluvě SOLAS.
Má se za to, že vysokou úroveň bezpečnosti je možné zajistit pouze tehdy, jestliže zařízení používaná na plavidlech nepodléhajících úmluvě SOLAS a odpovídajících pozemních stanicích, jež jsou součástí systému AIS, fungují řádně.
Proto by se stejné požadavky měly týkat všech stanic AIS.
(6) V zájmu právní jasnosti a transparentnosti by proto rozhodnutí 2003/213/ES mělo být nahrazeno.
(7) Toto rozhodnutí by se mělo použít po době dostatečně dlouhé k tomu, aby výrobci přizpůsobili výrobu zařízení novým základním požadavkům.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro posuzování shody a pro dozor nad trhem v oblasti telekomunikací,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rádiové zařízení provozované v námořní pohyblivé službě podle článku 1.28 Radiokomunikačního řádu ITU nebo v námořní pohyblivé družicové službě podle článku 1.29 Radiokomunikačního řádu ITU musí splňovat základní požadavky stanovené v čl. 3 odst. 3 písm. e) směrnice 1999/5/ES.
Za tímto účelem musí být takové zařízení navrženo tak, aby byla zajištěna jejich správná funkce při vystavení zamýšlenému prostředí při použití na plavidlech nepodléhajících úmluvě SOLAS a pozemních stanicích, a musí splňovat všechny požadavky na provoz automatického systému zjišťování totožnosti lodí (AIS).
Článek 2
Rozhodnutí 2003/213/ES se zrušuje ode dne uvedeného v článku 3.
Článek 3
Toto rozhodnutí se použije ode dne 26. července 2005.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 25. ledna 2005,
kterým se mění směrnice Rady 92/34/EHS a prodlužuje odchylka týkající se dovozních podmínek pro rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny určené k produkci ovoce ze třetích zemí
(oznámeno pod číslem K(2005) 114)
(2005/54/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/34/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce [1], a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Komise má na základě čl. 16 odst. 1 směrnice 92/34/EHS rozhodnout, zda jsou rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny, které byly vypěstované ve třetí zemi a poskytují stejné záruky, pokud se jedná o povinnosti dodavatele, pravost, vlastnosti, rostlinolékařský stav, růstové prostředí, balení, režim inspekcí, značení a uzavírání, ve všech těchto ohledech rovnocenné rozmnožovacímu materiálu ovocných rostlin a ovocným rostlinám, které byly vypěstované ve Společenství a splňují požadavky a podmínky uvedené směrnice.
(2) V současnosti dostupné údaje o podmínkách uplatňovaných ve třetích zemích však stále nedostačují k tomu, aby Komisi v této fázi umožnily přijmout takové rozhodnutí ohledně některé třetí země.
(3) Za účelem zabránění narušení obchodních toků by mělo být členským státům, které dovážejí rozmnožovací materiál ovocných rostlin a ovocné rostliny ze třetích zemí, povoleno, aby na tyto produkty nadále uplatňovaly podmínky rovnocenné podmínkám platným pro obdobné produkty Společenství v souladu s čl. 16 odst. 2 směrnice 92/34/EHS.
(4) Doba použitelnosti odchylky stanovené v čl. 16 odst. 2 prvním pododstavci směrnice 92/34/EHS, která byla rozhodnutím Komise 2002/112/ES [2] prodloužena do 31. prosince 2004, by se proto měla dále prodloužit.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rozmnožovací materiál a rostliny ovocných rodů a druhů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V čl. 16 odst. 2 prvním pododstavci směrnice 92/34/EHS se datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2007".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 25. ledna 2005,
kterým se mění směrnice Rady 92/33/EHS a prodlužuje odchylka týkající se dovozních podmínek pro rozmnožovací materiál a sadbu zeleniny ze třetích zemí
(oznámeno pod číslem K(2005) 115)
(2005/55/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/33/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění sadby a rozmnožovacího materiálu zeleniny mimo osivo na trh [1], a zejména na čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Komise má na základě čl. 16 odst. 1 směrnice 92/33/EHS rozhodnout, zda jsou sadba a rozmnožovací materiál zeleniny mimo osivo, které byly vypěstované ve třetí zemi a poskytují stejné záruky, pokud se jedná o povinnosti dodavatele, pravost, vlastnosti, rostlinolékařský stav, růstové prostředí, balení, režim inspekcí, značení a uzavírání, ve všech těchto ohledech rovnocenné sadbě a rozmnožovacímu materiálu zeleniny mimo osivo, které byly vypěstované ve Společenství a splňují požadavky a podmínky uvedené směrnice.
(2) V současnosti dostupné údaje o podmínkách uplatňovaných ve třetích zemích však stále nedostačují k tomu, aby Komisi v této fázi umožnily přijmout takové rozhodnutí ohledně některé třetí země.
(3) Za účelem zabránění narušení obchodních toků by mělo být členským státům, které dovážejí sadbu a rozmnožovací materiál zeleniny mimo osivo ze třetích zemí, povoleno, aby na tyto produkty nadále uplatňovaly podmínky rovnocenné podmínkám platným pro obdobné produkty Společenství v souladu s čl. 16 odst. 2 směrnice 92/33/EHS.
(4) Doba použitelnosti odchylky stanovené v čl. 16 odst. 2 prvním pododstavci směrnice 92/33/EHS, která byla rozhodnutím Komise 2002/111/ES [2] prodloužena do 31. prosince 2004, by se proto měla dále prodloužit.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V čl. 16 odst. 2 prvním pododstavci směrnice 92/33/EHS se datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2007".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. ledna 2005
o zřízení výkonné agentury pro správu činnosti Společenství v oblasti vzdělávání a kultury a v audiovizuální oblasti podle nařízení Rady (ES) č. 58/2003, nazvané "Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast"
(Pouze německé, francouzské a anglické znění je závazné)
(2005/56/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství [1], a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 58/2003 zmocňuje Komisi, aby zřídila výkonné agentury v souladu s obecným statutem stanoveným uvedeným nařízením a aby je pověřila některými úkoly, které se týkají správy jednoho nebo více programů Společenství.
Působnost uvedeného nařízení zůstává tímto nařízením nedotčena.
(2) Účelem zřízení výkonných agentur je umožnit Komisi soustředit se na hlavní činnosti a úkoly, které nemohou být řešeny externě, aniž by ztratila kontrolu nebo konečnou odpovědnost za činnosti spravované těmito výkonnými agenturami.
(3) Správa některých centralizovaných částí mnoha programů v oblasti vzdělávání a kultury a v audiovizuální oblasti zahrnuje provádění technických projektů, které nevyžadují přijímání politických rozhodnutí, po celou dobu trvání projektu však vyžadují vysokou úroveň technické a finanční odbornosti.
(4) Přenesení úkolů souvisejících s prováděním programů na výkonnou agenturu je možné, pokud dojde k jasnému oddělení etap plánování a přijímání rozhodnutí o financování na jedné straně, které by měly být uskutečňovány Komisí, od provádění projektů na straně druhé, jež by mělo být svěřeno výkonné agentuře.
(5) Zřízení výkonné agentury nemění pověření Komise Radou, pokud jde o správu některých fází činností prováděných v rámci jiných programů, ani přenesení úkolů na národní agentury, týkající se některých programů.
(6) Analýza nákladů a přínosů uskutečněná za tímto účelem ukázala, že využití výkonné agentury pro správu některých centralizovaných částí programů v oblasti vzdělávání a kultury a v audiovizuální oblasti představuje ve vztahu k dalším možným variantám nejvýhodnější volbu, a to jak z hlediska finančního, tak i z hlediska nefinančního.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro výkonné agentury.
(8) Nařízení Komise (ES) č. 1653/2004 ze dne 21. září 2004 stanoví typové nařízení financování výkonných agentur pro výkonné agentury zřízené podle nařízení Rady (ES) č. 58/2003 [2].
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Zřízení agentury
1. Zřizuje se výkonná agentura (dále jen "agentura") pro správu činnosti Společenství v oblasti vzdělávání a kultury a v audiovizuální oblasti, jejíž statut a hlavní provozní pravidla jsou stanovena nařízením (ES) č. 58/2003.
2. Název agentury je "Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast".
Článek 2
Sídlo
Sídlo agentury je v Bruselu.
Článek 3
Doba trvání
1. Agentura se zřizuje na období ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2008.
2. V roce 2006 vypracuje Komise hodnocení činnosti agentury včetně analýzy nákladů a přínosů podle čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 58/2003, se zřetelem na možné rozšíření úkolů agentury v rámci nové generace programů v oblasti vzdělávání a kultury a v audiovizuální oblasti.
Článek 4
Cíle a úkoly
1. Agentura zodpovídá za správu některých částí následujících programů Společenství:
a) druhá fáze akčního programu Společenství v oblasti vzdělávání "Socrates", schválená rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 253/2000/ES [3];
b) druhá fáze akčního programu Společenství v oblasti odborného vzdělávání "Leonardo da Vinci", schválená rozhodnutím Rady 1999/382/ES [4];
c) akční program Společenství "Mládež", schválený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1031/2000/ES [5];
d) program "Kultura 2000", schválený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 508/2000/ES [6];
e) program na podporu rozvoje, distribuce a propagace evropských audiovizuálních děl (MEDIA Plus – Rozvoj, distribuce a propagace) (2001–2005), schválený rozhodnutím Rady 2000/821/ES [7];
f) vzdělávací program pro odborníky v evropském průmyslu audiovizuálních pořadů (vzdělávání MEDIA) (2001–2005), schválený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 163/2001/ES [8];
g) program pro zlepšování kvality vysokého školství a pro podporu mezikulturního porozumění prostřednictvím spolupráce se třetími zeměmi (Erasmus Mundus) (2004–2008), schválený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2317/2003/ES [9];
h) víceletý program (2004–2006) pro účinnou integraci informačních a komunikačních technologií (ICT) do vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy v Evropě (program e-učení), schválený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2318/2003/ES [10];
i) akční program Společenství na podporu aktivního evropského občanství (účast občanů), schválený rozhodnutím Rady 2004/100/ES [11];
j) akční program Společenství na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti mládeže, schválený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 790/2004/ES [12];
k) akční program Společenství na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti vzdělávání a odborného vzdělávání a na podporu některých činností v této oblasti, schválený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 791/2004/ES [13];
l) akční program Společenství na podporu subjektů činných na evropské úrovni v oblasti kultury, schválený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 792/2004/ES [14];
m) projekty v oblasti vyššího vzdělání, které mohou být financovány podle ustanovení o podpoře hospodářské spolupráce s asijskými rozvojovými zeměmi, schválené v rámci nařízení Rady (EHS) č. 443/92 [15].
2. Agentura zodpovídá za následující úkoly správy částí programů Společenství uvedených v odstavci 1:
a) správa projektů, jež jí byly svěřeny, po celou dobu jejich trvání v rámci provádění programů Společenství, na základě ročního pracovního programu schváleného Komisí, který slouží jako finanční rozhodnutí o grantech a zakázkách v oblasti výchovy a kultury a v audiovizuální oblasti, nebo na základě zvláštních finančních rozhodnutí schválených Komisí, jakož i provádění nezbytných kontrol za tím účelem, prostřednictvím přijímání odpovídajících rozhodnutí na základě pověření Komise;
b) přijímání nástrojů pro plnění rozpočtových příjmů a výdajů a v případech, kdy ji Komise pověří, výkon některých nebo všech činností nezbytných pro správu programů Společenství, a zejména činností souvisejících s přidělováním grantů a zadáváním zakázek;
c) shromažďování a analýza všech informací nezbytných pro usměrňování provádění programů Společenství a předávání těchto informací Komisi.
3. Po obdržení stanoviska Výboru pro výkonné agentury podle článku 24 nařízení (ES) č. 58/2003 může Komise pověřit agenturu plněním úkolů stejného druhu v rámci jiných programů Společenství z oblasti výchovy a kultury a z audiovizuální oblasti ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 58/2003 než těch, jež jsou uvedeny v odstavci 1.
4. Rozhodnutí Komise o pověření musí podrobně uvádět všechny úkoly svěřené agentuře a v případě dodatečně svěřených úkolů bude upraveno.
Pro informaci se předá Výboru pro výkonné agentury.
Článek 5
Organizační struktura
1. Agentura je řízena řídícím výborem a ředitelem, které jmenuje Komise.
2. Členové řídícího výboru jsou jmenováni na dva roky.
3. Ředitel agentury je jmenován na čtyři roky.
Článek 6
Granty
Agentura obdrží grant ze souhrnného rozpočtu Evropské unie společenství z finančních prostředků na programy uvedené v čl. 4 odst. 1 a popřípadě z prostředků na další programy Společenství, jejichž provedení bylo svěřeno agentuře na základě čl. 4 odst. 3.
Článek 7
Dozor a podávání zpráv
Agentura podléhá dozoru Komise a pravidelně Komisi informuje o postupu provádění programů ve své působnosti podle podmínek a s odstupy uvedenými v pověřovacím aktu.
Článek 8
Plnění provozního rozpočtu
Agentura plní svůj provozní rozpočet podle ustanovení nařízení (ES) č. 1653/2004.
Rozhodnutí Komise
ze dne 26. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2003/135/ES, pokud jde o ukončení platnosti plánů eradikace a očkování ve spolkových zemích Dolní Sasko a Severní Porýní-Vestfálsko a o plánu eradikace ve spolkové zemi Sársko (Německo)
(oznámeno pod číslem K(2005) 119)
(Pouze německé a francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/58/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat [1], a zejména na čl. 16 odst. 1 a čl. 20 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Komise přijala rozhodnutí 2003/135/ES ze dne 27. února 2003 o schválení plánů eradikace klasického moru prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v Německu, ve spolkových zemích Dolní Sasko, Severní Porýní-Vestfálsko, Porýní-Falcko a Sársko [2] jako jedno z opatření proti klasickému moru prasat.
(2) Komise přijala rozhodnutí 2004/146/ES ze dne 12. února 2004, kterým se mění rozhodnutí 2003/135/ES, pokud jde o ukončení platnosti plánu očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat ve spolkové zemi Sársko a prodloužení platnosti plánu očkování ve spolkové zemi Porýní-Falcko.
(3) Německé orgány informovaly Komisi o nedávném vývoji choroby v populaci divokých prasat v Dolním Sasku, Severním Porýní-Vestfálsku a Sársku.
Z těchto informací vyplývá, že klasický mor prasat v populaci divokých prasat byl úspěšně vymýcen a že není třeba nadále uplatňovat schválené plány eradikace a očkování v těchto spolkových zemích.
(4) Rozhodnutí 2003/135/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2003/135/ES se mění takto:
a) V bodě 1:
- odstavce A), B) a D) se zrušují,
- znění "C) Porýní-Falcko" se nahrazuje zněním "Porýní-Falcko".
b) V bodě 2:
- odstavce A) a B) se zrušují,
- znění "C) Porýní-Falcko" se nahrazuje zněním "Porýní-Falcko".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo a Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 26. ledna 2005,
kterým se schvalují plány eradikace klasického moru v populaci divokých prasat a nouzového očkování takových prasat na Slovensku
(oznámeno pod číslem K(2005) 127)
(Pouze slovenské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/59/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2001/89/EHS ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat [1], a zejména na druhý pododstavec čl. 16 odst. 1 a čl. 20 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V roce 2004 se objevil klasický mor prasat v populaci divokých prasat v některých oblastech Slovenska.
V reakci na vypuknutí klasického moru prasat přijala Komise rozhodnutí 2004/375/ES [2], 2004/625/ES [3] a 2004/831/ES [4], kterými se mění rozhodnutí Komise 2003/526/ES o ochranných opatřeních proti klasickému moru prasat v některých členských státech [5], jež stanovilo některá dodatečná kontrolní opatření proti této chorobě.
(2) Slovensko zahájilo intenzivní program sledování klasického moru prasat v populacích divokých prasat v celé zemi, a zejména v postižených oblastech.
Tento program stále probíhá.
(3) V souvislosti s tím nyní Slovensko předložilo ke schválení plán eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat v oblastech Regionálne veterinárne a potravinové správy (RVPS) Trnava (s působností v okresech Piešťany, Hlohovec a Trnava); Levice (s působností v okrese Levice); Nitra (s působností v okresech Nitra a Zlaté Moravce); Topoľčany (s působností v okrese Topoľčany); Nové Mesto nad Váhom (s působností v okrese Nové Mesto nad Váhom); Trenčín (s působností v okresech Trenčín a Bánovce nad Bebravou), Prievidza (s působností v okresech Prievidza a Partizánske); Púchov (s působností v okresech Púchov a Ilava); Žiar nad Hronom (s působností v okresech Žiar nad Hronom, Žarnovica a Banská Štiavnica); Zvolen (s působností v okresech Zvolen a Detva); Banská Bystrica (s působností v okresech Banská Bystrica a Brezno); Lučenec (s působností v okresech Lučenec a Poltár); Krupina a Veľký Krtíš.
(4) Jelikož Slovensko zamýšlí zavést v okresech Trenčín, Bánovce nad Bebravou, Prievidza, Partizánske, Zvolen, Krupina, Detva, Veľký Krtíš, Lučenec a Poltár očkování divokých prasat, předložilo rovněž plán nouzového očkování.
(5) Slovenské orgány povolily použití živé oslabené očkovací látky proti klasickému moru prasat (kmen C) za účelem vytvoření imunity u divokých prasat prostřednictvím orálních návnad.
(6) Plány eradikace klasického moru v populaci divokých prasat a nouzového očkování takových prasat ve vymezených oblastech, které předložilo Slovensko, byly přezkoumány a došlo se k závěru, že jsou v souladu se směrnicí 2001/89/ES.
(7) Z důvodu transparentnosti je vhodné v této směrnici vymezit zeměpisnou oblast, v níž mají být plány eradikace a nouzového očkování prováděny.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Schvaluje se plán eradikace klasického moru v populaci divokých prasat v oblasti vymezené v bodě 1 přílohy, který předložilo Slovensko.
Článek 2
Schvaluje se plán nouzového očkování divokých prasat v oblasti vymezené v bodě 2 přílohy, který předložilo Slovensko.
Článek 3
Slovensko neprodleně přijme opatření nezbytná pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím a tato opatření zveřejní. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Slovenské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 20. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí Komise 2003/881/ES o veterinárních podmínkách a veterinárních osvědčeních pro dovoz včelovitých (Apis mellifera a Bombus spp.) z některých třetích zemí, pokud jde o Spojené státy americké
(oznámeno pod číslem K(2004) 5567)
(Text s významem pro EHP)
(2005/60/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS [1] ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS, a zejména na čl. 17 odst. 2 písm. b) a odst. 3 písm. a) a čl. 19 písm. b) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2003/881/ES [2] stanoví veterinární podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz včelovitých (Apis mellifera a Bombus spp.) z některých třetích zemí.
(2) Malý úlový brouk (Aethina tumida) a roztoč Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.) jsou exotičtí parazité včely medonosné, kteří se rozšířili do řady třetích zemí a způsobují vážné problémy odvětví včelařství.
Proti zavlékání těchto parazitů do EU byla rozhodnutím 2003/881/ES stanovena ochranná opatření týkající se dovozu živých včelovitých.
(3) Vzhledem k povaze těchto chorob a vzhledem k tomu, že pro ně neexistuje norma povinného hlášení Mezinárodního úřadu pro nákazy zvířat (OIE), stanoví požadavky na dovoz živých královen do EU, že se na malého úlového brouka a roztoče Tropilaelaps musí na celém území vyvážející třetí země vztahovat ohlašovací povinnost.
Příslušný orgán USA (Odbor veterinární a rostlinolékařské kontroly – Animal and Plant Health Inspection Service) informoval útvary Komise, že tomu tak není ve všech státech USA.
Z tohoto důvodu požádal Komisi o výjimku povolující dovoz živých královen z Havajských ostrovů, které jsou od všech ostatních států USA zeměpisně odděleny a kde uvedené choroby podléhají ohlašovací povinnosti.
(4) Příslušný orgán USA předložil veškeré nezbytné informace týkající se veterinární situace včelovitých na Havajských ostrovech a zdůraznil, že na jejich území nebyli dovezeni žádní včelovití od roku 1985 a že jsou pravidelně prováděny monitorovací programy zaměřené na zjišťování chorob včelovitých, včetně malého úlového brouka (Aethina tumida) a roztoče Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.).
(5) S ohledem na specifickou zeměpisnou polohu Havajských ostrovů a jejich zdravotní status, pokud jde o choroby včelovitých, by měl být vytvořen regionalizační mechanismus pro izolovaná území, který by umožnil příslušné výjimky, a taková výjimka by měla být přiznána Havajským ostrovům s cílem povolit dovoz živých včelích královen a živých čmeláčích královen výhradně z této části USA.
(6) Článek 1 a přílohy rozhodnutí Komise 2003/881/ES by měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Komise 2003/881/ES se mění takto:
1. Článek 1 se nahrazuje tímto:
"Článek 1
1. Členské státy povolí dovoz včelovitých (Apis mellifera a Bombus spp.) podle směrnice 92/65/EHS, pokud budou splněny tyto podmínky:
- včelovití pocházejí ze třetích zemí nebo jejich částí uvedených v části 1 přílohy III a
- je k nim připojeno veterinární osvědčení v souladu se vzorem stanoveným v příloze I a splňují záruky stanovené v tomto vzoru a
- zásilky jsou omezeny na nejvýše dvacet doprovázejících včelovitých na jednu královnu v samostatné přepravce pro královnu.
2. Členské státy povolí dovoz včelovitých (Apis mellifera a Bombus spp.) uvedených v odstavci 1 ze třetí země pouze v případě, že přítomnost moru včelího plodu, malého úlového brouka (Aethina tumida) a roztoče Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.) jsou choroby/parazité podléhající ohlašovací povinnosti na celém území této třetí země.
Odchylně se dovoz včelovitých povoluje ze zeměpisně a epidemiologicky izolované části třetí země uvedené v části 2 přílohy III.
V případě uplatnění takové výjimky se automaticky vylučuje dovoz včelovitých ze všech ostatních částí území této třetí země, které nejsou uvedeny v části 2 přílohy III.
3. Ve stanoveném místě určení, kde jsou úly podrobeny úřední kontrole, se královny před vypuštěním do místních kolonií přemístí do nových přepravek.
4. Přepravky, doprovázející včelovití a jiný materiál doprovázející královny ze třetí země původu se zasílá do laboratoře k vyšetření na výskyt malého úlového brouka, jeho vajíček nebo larev a na stopy roztoče Tropilaelaps.
Po tomto laboratorním vyšetření se všechen materiál zničí."
2. Příloha I se nahrazuje přílohou I tohoto rozhodnutí.
3. Příloha II tohoto rozhodnutí se vkládá jako nová příloha III.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 7. února 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 27. ledna 2005
o ochranných opatřeních proti newcastleské chorobě v Bulharsku a o zrušení rozhodnutí 2004/908/ES
(oznámeno pod číslem K(2005) 145)
(Text s významem pro EHP)
(2005/61/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS [1], a zejména na čl. 18 odst. 7 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [2], a zejména na čl. 22 odst. 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 23. prosince 2004 potvrdilo Bulharsko vypuknutí newcastleské choroby ve správním okrese Kardjali v Bulharsku.
V zájmu snížení rizika zanesení choroby do Společenství bylo přijato rozhodnutí Komise 2004/908/ES ze dne 23. prosince 2004 o ochranných opatřeních proti newcastleské chorobě v Bulharsku [3] jako okamžité opatření s cílem pozastavit dovoz živé drůbeže, ptáků nadřádu běžců, volně žijící i farmové pernaté zvěře a násadových vajec těchto druhů z Bulharska.
(2) Bulharsko sdělilo další informace o situaci kolem choroby a požádalo o regionalizaci, která by umožnila zrušení pozastavení pro celou zemi s výjimkou správního okresu Kardjali, neboť situace v ostatních částech země se jeví jako uspokojivá.
(3) Opatření přijatá Komisí v souvislosti s vypuknutím newcastleské choroby v Bulharsku by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna a rozhodnutí 2004/908/ES by mělo být zrušeno a nahrazeno tímto rozhodnutím.
(4) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Členské státy pozastavují dovoz živé drůbeže, ptáků nadřádu běžců, volně žijící i farmové pernaté zvěře a násadových vajec těchto druhů ze správního okresu Kardjali v Bulharsku.
Článek 2
Členské státy pozastavují ze správního okresu Kardjali v Bulharsku dovoz:
a) čerstvého masa drůbeže, ptáků nadřádu běžců, volně žijící i farmové pernaté zvěře a
b) masných polotovarů a masných výrobků z masa druhů uvedených v písm. a) nebo s jeho obsahem.
Článek 3
1. Odchylně od čl. 2 písm. a) a b) povolují členské státy dovoz produktů uvedených ve zmíněném článku, které byly získány z drůbeže, ptáků nadřádu běžců a volně žijící i farmové pernaté zvěře dovážených ze správního okresu Kardjali v Bulharsku a poražených nebo usmrcených před 16. listopadem 2004.
2. Ve veterinárním osvědčení, které doprovází zásilky produktů uvedených v odstavci 1, musí být uvedeno toto:
"Čerstvé drůbeží maso / čerstvé maso ptáků nadřádu běžců / čerstvé maso volně žijící pernaté zvěře / čerstvé maso farmové pernaté zvěře / masné výrobky z masa drůbeže, ptáků nadřádu běžců, farmové nebo volně žijící pernaté zvěře nebo s obsahem masa těchto druhů / masné polotovary z masa drůbeže, ptáků nadřádu běžců, farmové nebo volně žijící pernaté zvěře nebo s obsahem masa těchto druhů [4] v souladu s čl. 3 odst. 1 rozhodnutí 2005/61/ES.
3. Odchylně od čl. 2 písm. b) tohoto rozhodnutí povolují členské státy dovoz masných výrobků z masa drůbeže, ptáků nadřádu běžců, farmové nebo volně žijící pernaté zvěře nebo s obsahem masa těchto druhů, pokud maso těchto druhů prošlo speciálním ošetřením uvedeným v bodech B, C či D části IV přílohy rozhodnutí 97/222/ES [5].
Článek 4
Členské státy změní opatření, která uplatňují na dovoz, aby byla v souladu s tímto rozhodnutím, a tato opatření poté neprodleně zveřejní.
Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Článek 5
Rozhodnutí 2004/908/ES se zrušuje.
Článek 6
Toto rozhodnutí se použije do dne 16. května 2005.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 27. ledna 2005,
kterým se stanoví přechodná opatření, jež má použít Kypr, pokud jde o spalování nebo zakopávání vedlejších produktů živočišného původu v místě podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002
(oznámeno pod číslem K(2005) 133)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/62/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu [1], a zejména na čl. 24 odst. 6 a čl. 32 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle nařízení (ES) č. 1774/2002 lze za vymezených okolností přiznat odchylky, pokud jde o zneškodňování produktů živočišného původu spálením nebo zakopáním v místě.
Toto nařízení rovněž stanoví, že odchylky nelze přiznat v případě zvířat podezřelých z infekce transmisivní (přenosné) spongiformní encefalopatie (TSE) nebo zvířat, u nichž byla přítomnost TSE úředně potvrzena.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 811/2003 ze dne 12. května 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002, pokud jde o zákaz opětovného použití ryb v rámci téhož druhu, zakopání nebo spálení vedlejších produktů živočišného původu a o některá přechodná opatření [2], stanoví prováděcí pravidla pro zneškodňování produktů živočišného původu spálením nebo zakopáním v místě.
(3) Rozhodnutí Komise 2004/467/ES ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví přechodná opatření, jež mají použít Kypr a Estonsko, pokud jde o spalování nebo zakopávání produktů živočišného původu v místě podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 [3], stanoví odchylku od těchto pravidel použitelnou do 1. ledna 2005.
(4) Kypr informoval Komisi, že 1. ledna 2005 nebude disponovat funkčními systémy sběru vedlejších produktů živočišného původu.
Je proto potřebné zachovat přechodná opatření stanovená rozhodnutím 2004/467/ES na další období.
(5) Během přechodného období by měl Kypr učinit nezbytná opatření k tomu, aby se zabránilo ohrožení zdraví lidí, zvířat a životního prostředí, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 811/2003.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Odchylně od čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 2 a čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1774/2002 může Kypr na svém vlastním území do 1. listopadu 2005 povolit spalování a zakopávání vedlejších produktů živočišného původu v místě.
2. Odchylka uvedená v odstavci 1 se nevztahuje na materiál kategorie 1 podle čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (ES) č. 1774/2002.
Článek 2
Pokud Kypr povolí spálení nebo zakopání v místě podle článku 1 tohoto rozhodnutí, musí učinit všechna nezbytná opatření, aby se zabránilo ohrožení zdraví lidí, zvířat a životního prostředí podle prováděcích pravidel stanovených v čl. 6 a 9 nařízení (ES) č.
811/2003. Do 1. června 2005 podá Kypr Komisi a ostatním členským státům zprávu o pokroku, který učinil při zřizování systému zneškodňování.
Článek 3
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2005 do 1. listopadu 2005.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 24. ledna 2005,
kterým se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností
(oznámeno pod číslem K(2004) 2735)
(Text s významem pro EHP)
(2005/63/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností [1], a zejména na čl. 4 odst. 2 písm. a) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. a) směrnice 2000/53/ES zakazuje použití olova, rtuti, kadmia a šestimocného chromu pro materiály a součásti vozidel uvedené na trh po 1. červenci 2003 kromě případů uvedených v příloze II uvedené směrnice a za podmínek v ní upřesněných.
(2) Vzhledem k tomu, že opětné použití, renovace a prodloužení životnosti jsou prospěšné, je třeba, aby pro opravy vozidel, která byla uvedena na trh k 1. červenci 2003, byly k dispozici náhradní díly.
Použití olova, rtuti, kadmia a šestimocného chromu v náhradních dílech uvedených na trh po 1. červenci 2003 za účelem oprav těchto vozidel je proto třeba tolerovat.
(3) Směrnice 2000/53/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(4) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 18 směrnice Rady 75/442/EHS [2],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V příloze II směrnice 2000/53/ES se pátá odrážka poznámek nahrazuje tímto:
"— náhradní díly uvedené na trh po 1. červenci 2003, které se používají pro vozidla uvedená na trh před 1. červencem 2003, se vyjímají z ustanovení čl. 4 odst. 2 písm. a) [3].
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 26. ledna 2005,
kterým se provádí směrnice Rady 92/65/EHS, pokud jde o podmínky dovozu koček, psů a fretek pro schválené organizace, instituty nebo střediska
(oznámeno pod číslem K(2005) 118)
(Text s významem pro EHP)
(2005/64/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS [1], a zejména na článek 19 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární předpisy pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství.
Tato směrnice stanoví, že podmínky pro dovoz koček, psů a fretek musejí být alespoň rovnocenné podmínkám stanoveným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ze dne 26. května 2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a o změně směrnice Rady 92/65/EHS [2].
Záměrem rovnocennosti podmínek pro neobchodní a obchodní přesuny těchto druhů zvířat bylo předejít podvodům v obchodu se zvířaty v zájmovém chovu.
(2) V případě přesunů těchto druhů zvířat mezi organizacemi, instituty nebo středisky schválenými v souladu se směrnicí 92/65/EHS je nebezpečí podvodu zanedbatelné.
(3) Pro dovoz koček, psů a fretek, jsou-li určeny pro organizace, instituty nebo střediska schválené v souladu se směrnicí 92/65/EHS, by měly být stanoveny zvláštní podmínky.
(4) Je nutné stanovit vzor veterinárního osvědčení pro dovoz koček, psů a fretek určených pro schválené organizace, instituty nebo střediska.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Dovoz koček, psů a fretek určených pro organizace, instituty nebo střediska schválené v souladu se směrnicí 92/65/EHS musí splňovat tyto požadavky:
a) zvířata musejí pocházet ze třetí země či území, jež jsou uvedeny v oddíle 2 části B nebo C přílohy II nařízení (ES) č. 998/2003 a
b) musí je doprovázet veterinární osvědčení, které odpovídá vzoru veterinárního osvědčení uvedenému v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. února 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 28. ledna 2005
pokud jde o některé přechodné dodatečné záruky Dánsku ve vztahu ke změně jeho statutu, jako oblasti, ve které se neprovádí očkování proti newcastleské chorobě
(oznámeno pod číslem K(2005) 143)
(Text s významem pro EHP)
(2005/65/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 90/539/EHS ze dne 15. října 1990 o veterinárních podmínkách pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Společenství a jejich dovoz ze třetích zemí [1], a zejména na čl. 12 odst. 2 a 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 91/552/EHS ze dne 27. září 1991, kterým se stanoví status Dánska jako oblasti, ve které se neprovádí očkování proti newcastleské chorobě [2], stanoví status Dánska jako členského státu, ve kterém se za účelem obchodu s živou drůbeží uvnitř Společenství a jejího dovozu ze třetích zemí neprovádí očkování proti newcastleské chorobě.
(2) V důsledku současného vývoje situace newcastleské choroby zamýšlí Dánsko zavést očkování drůbeže proti této chorobě, a jeho status jako členského státu, ve kterém se neprovádí očkování, by měl být v souladu se směrnicí 90/539/EHS pozastaven.
(3) Bezpečnost současné zdravotní situace drůbeže v Dánsku během úvodní fáze očkování proti newcastleské chorobě vyžaduje stanovení přechodných opatření pro dodatečné záruky týkající se zásilek do uvedeného členského státu po určité období.
(4) Dánsku by proto měly být přiznány některé dodatečné záruky, které mohou zahrnovat testování živé drůbeže, jak stanoví rozhodnutí Komise 92/340/EHS [3] o vyšetření drůbeže na newcastleskou chorobu prováděném před přepravou.
(5) Rozhodnutí 91/552/EHS by proto mělo být zrušeno.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Oblast působnosti a předmět
Toto rozhodnutí se použije na obchod uvnitř Společenství s drůbeží podle definice v čl. 2 odst. 1 směrnice 90/539/EHS, jež má být odeslána do Dánska z členských států, které nemají statut zemí, ve kterých neprobíhá očkování proti newcastleské chorobě podle čl. 12 odst. 2 uvedené směrnice, a ze třetích zemí.
Článek 2
Předchozí povolení zásilek drůbeže do Dánska
Před odesláním drůbeže se požaduje předchozí povolení příslušného dánského veterinárního orgánu.
Taková žádost o povolení obsahuje informace o typu očkovací látky a očkovací schéma používané pro imunizaci drůbeže vůči newcastleské chorobě.
Článek 3
Odběr vzorků a testování drůbeže pro zásilky do Dánska
Příslušný dánský orgán může vyžadovat testování drůbeže v souladu s články 1 a 2 rozhodnutí 92/340/EHS, přičemž vezme v úvahu informace poskytnuté podle článku 2 tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Odmítnutí zásilek drůbeže Dánskem
Pokud Dánsko s ohledem na informace poskytnuté podle článku 2 tohoto rozhodnutí a na výsledky testování uvedeného v článku 3 tohoto rozhodnutí rozhodne, že dovoz zásilky drůbeže na své území nepovolí, uvědomí Komisi a další členské státy nebo dotčené třetí země o důvodech svého rozhodnutí.
Článek 5
Zrušení rozhodnutí 91/552/EHS
Rozhodnutí 91/552/EHS se zrušuje.
Článek 6
Použitelnost
Toto rozhodnutí se použije ode dne 28. února 2006.
Článek 7
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 28. ledna 2005,
kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/363/ES, kterým se schvaluje plán eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat v některých oblastech Belgie
(oznámeno pod číslem K(2005) 144)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/66/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat [1], a zejména na čl. 16 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V listopadu 2002 byl potvrzen klasický mor prasat v populaci divokých prasat
Rozhodnutí Komise
ze dne 28. ledna 2005,
kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2003/634/ES, kterým se schvalují programy s cílem získat status schválených oblastí a schválených hospodářství v neschválených oblastech, pokud jde o virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) u ryb
(oznámeno pod číslem K(2005) 148)
(Text s významem pro EHP)
(2005/67/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
S ohledem na směrnici Rady 91/67/EHS ze dne 28. ledna 1991 o veterinárních předpisech pro uvádění živočichů pocházejících z akvakultury a produktů akvakultury na trh [1], a zejména na čl. 10 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2003/634/ES [2] schvaluje a vytváří seznam programů předložených různými členskými státy.
Programy mají členským státům umožnit následně zahájit postupy, jimiž by oblast nebo hospodářství v neschválené oblasti získaly status schválené oblasti nebo schváleného hospodářství v neschválené oblasti, pokud jde o virovou hemoragickou septikémii (VHS), nebo infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN), nebo obě tyto choroby ryb.
(2) V dopise ze dne 20. dubna 2004 požádal Kypr o schválení programu, který se má uplatnit na celé území Kypru.
Předložená žádost byla shledána v souladu s článkem 10 směrnice 91/67/EHS, a program by proto měl být schválen.
(3) Byly dokončeny programy použitelné pro oblast Zona Val Brembana a pro hospodářství Azienda Troticoltura S Cristina
Rozhodnutí Rady
ze dne 24. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2004/197/SZBP o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena)
(2005/68/SZBP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 13 odst. 3 a čl. 28 odst. 3 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 23. února 2004 Rada přijala rozhodnutí 2004/197/SZBP [1], které stanoví, že jeho první přezkum se uskuteční do konce roku 2004.
(2) Rada ve svých závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít kapacitu pro rychlou reakci, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.
(3) Vojenský výbor EU ve zprávě ze dne 3. března 2004 podrobně vymezil koncepci rychlé vojenské reakce EU.
Dne 14. června 2004 rovněž vymezil koncepci bojových jednotek EU.
(4) Evropská rada dne 17. června 2004 schválila zprávu o evropské bezpečnostní a obranné politice zdůrazňující, že by se mělo pokračovat v práci na vytvoření kapacit rychlé reakce EU s cílem mít k dispozici první operační kapacitu počátkem roku 2005.
(5) S ohledem na tento vývoj by se mělo zlepšit financování vojenských operací EU předem, zejména vzhledem k operacím rychlé reakce.
Proto je nový systém financování výdajů předem především a zejména určen pro operace rychlé reakce; za určitých okolností lze předem uhrazený příspěvek použít pro financování pravidelné operace předem, zejména takové, kde je krátká doba mezi přijetím společné akce o tom, že je nutné jednat, a rozhodnutím o zahájení operace.
(6) Rozhodnutí 2004/197/SZBP by proto mělo být změněno,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Rozhodnutí 2004/197/SZBP se mění takto:
1. Článek 25 se nahrazuje tímto:
"Článek 25
Financování výdajů předem
1. V případě operace rychlé reakce EU jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 24 odst. 4, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
2. Pro účely financování operací rychlé vojenské reakce EU předem zúčastněné členské státy:
a) buď uhradí příspěvky do mechanismu Athena předem,
b) nebo, rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce EU, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.
3. Za tímto účelem zřídí zvláštní výbor složený ze zástupců jednotlivých členských států, jež se rozhodly uhradit příspěvky předem (dále jen "členské státy platící předem"), ve zvláštní rozpočtové kapitole prozatímní položky.
Tyto prozatímní položky se v průběhu 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků naplní z příspěvků hrazených členskými státy platícími předem.
Příspěvky splatné předem na rok 2005 však budou uhrazeny ve dvou splátkách k 30. dubnu a k 30. listopadu 2005.
4. Aniž je dotčen čl. 24 odst. 4, jsou příspěvky na operaci hrazené členskými státy platícími předem až do výše příspěvku poukázaného do prozatímní položky uvedené v odstavci 3 tohoto článku splatné do 90 dnů od odeslání výzvy. Stejnou částku lze dát k dispozici veliteli operace z příspěvků uhrazených předem.
5. Bez ohledu na článek 20 se veškeré prozatímní položky uvedené v odstavci 3 tohoto článku, které se používají na operaci, musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.
6. Aniž je dotčen odstavec 1, může členský stát platící předem za určitých okolností zmocnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce.
Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.
7. Bez ohledu na čl. 31 odst. 3 může velitel operace učinit závazek a vyplatit částky, jež mu byly dány k dispozici.
8. Každý členský stát může změnit svou volbu oznámením správci nejméně tři měsíce předem."
2. V článku 24 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
"6. Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání odpovídající výzvy k úhradě příspěvků."
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem 1. února 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Komise
ze dne 25. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 98/695/ES, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu a akvakultury pocházejících z Mexika, pokud jde o určení příslušného orgánu a vzorové osvědčení o zdravotní nezávadnosti
(oznámeno pod číslem K(2004) 4564)
(Text s významem pro EHP)
(2005/70/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh [1], a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příslušným orgánem v Mexiku, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu a akvakultury splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je podle rozhodnutí Komise 98/695/ES [2]"Direccion General de Control Sanitario de Productos y Servicios (DGCSPS) de la Secretaria de Salud".
(2) Po restrukturalizaci mexických správních orgánů se příslušným orgánem stal "Commission Federal para la Proteccion contra Riesgos Sanitarios (CFPRS)".
Tento nový orgán je schopen účinně ověřovat uplatňování platných předpisů.
(3) CFPRS poskytl úřední záruku, že jsou dodržovány předpisy pro hygienické kontroly a dohled nad produkty rybolovu a akvakultury stanovené v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a že hygienické požadavky jsou rovnocenné s požadavky uvedené směrnice.
(4) Rozhodnutí 98/695/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 98/695/ES se mění takto:
1. Článek 1 se nahrazuje tímto:
"Článek 1
Příslušným orgánem v Mexiku, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu a akvakultury splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je "Commission Federal para la Proteccion contra Riesgos Sanitarios (CFPRS)"."
2. V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. V osvědčení musí být uvedeno jméno, funkce a podpis zástupce CFPRS a úřední razítko CFPRS v barvě odlišné od barvy ostatních údajů uvedených na osvědčení."
3. Příloha A se nahrazuje zněním v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 17. března 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 26. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, pokud jde o země Antigua a Barbuda, Hongkong, Salvador a Slovensko
(oznámeno pod číslem K(2004) 4608)
(Text s významem pro EHP)
(2005/71/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 95/408/ES ze dne 22. června 1995 o podmínkách pro sestavování prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, pro přechodné období, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet určité produkty živočišného původu, produkty rybolovu nebo živé mlže [1], a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 97/296/ES ze dne 22. dubna 1997, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [2], uvádí seznam zemí a území, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu k lidské spotřebě.
Část I přílohy uvedeného rozhodnutí uvádí seznam zemí a území, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí na základě směrnice Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh [3], a část II uvedené přílohy uvádí seznam zemí a území, které splňují podmínky čl. 2 odst.
(2) Rozhodnutí Komise 2005/72/ES [4], 2005/73/ES [5] a 2005/74/ES [6] stanoví zvláštní dovozní podmínky pro produkty rybolovu pocházející z Antiguy a Barbudy, Honkongu a Salvadoru, a proto je třeba tyto země doplnit do seznamu v části I přílohy rozhodnutí 97/296/ES.
(3) V seznamu v části I přílohy rozhodnutí 97/296/ES je zahrnuto Slovensko.
Vzhledem k tomu, že je tato země nyní členským státem, měl by být její název ze seznamu vyškrtnut.
(4) V zájmu jasnosti by měl být dotčený seznam nahrazen celý.
(5) Rozhodnutí 97/296/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(6) Toto rozhodnutí se použije od stejného dne jako rozhodnutí 2005/72/ES, 2005/73/ES a 2005/74/ES, pokud jde o dovoz produktů rybolovu z Antiguy a Barbudy, Honkongu a Salvadoru.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 97/296/ES se nahrazuje zněním v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 17. března 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 28. ledna 2005,
kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovozy produktů rybolovu z Antiguy a Barbudy
(oznámeno pod číslem K(2004) 4609)
(Text s významem pro EHP)
(2005/72/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh [1], a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Jménem Komise byla v Antiguě a Barbudě provedena inspekce za účelem přezkoumání podmínek, za kterých jsou produkty rybolovu produkovány, skladovány a odesílány do Společenství.
(2) Požadavky právních předpisů Antiguy a Barbudy týkající se inspekce zdravotní nezávadnosti a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné s ustanoveními směrnice 91/493/EHS.
(3) "Fisheries Division of the Ministry of Agriculture, Lands and Fisheries (FD)" je schopen provádění platných předpisů účinně ověřovat.
(4) FD poskytl úřední záruku, že jsou dodržovány předpisy pro hygienické kontroly a dohled nad živými korýši stanovené v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a že hygienické požadavky jsou rovnocenné s požadavky uvedené směrnice.
(5) V souladu se směrnicí 91/493/EHS je třeba stanovit prováděcí pravidla týkající se produktů rybolovu dovážených z Antiguy a Barbudy do Společenství.
(6) Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992, kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst.
1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS [2]. Tyto seznamy by měly být vypracovány na základě sdělení FD Komisi.
(7) Je třeba, aby bylo toto rozhodnutí použito 45 dní po jeho zveřejnění a tím poskytnuto potřebné přechodné období.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příslušným orgánem v Antiguě a Barbudě, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je "Fisheries Division of the Ministry of Agriculture, Lands and Fisheries (FD)".
Článek 2
Produkty rybolovu dovážené z Antiguy a Barbudy do Společenství musejí splňovat požadavky uvedené v článcích 3, 4 a 5.
Článek 3
1. Živí korýši jsou produkty rybolovu.
2. Ke každé zásilce musí být přiložen očíslovaný, správně vyplněný a podepsaný originál osvědčení o zdravotní nezávadnosti podle vzoru uvedeného v příloze I s uvedením data a sestávajícím z jednoho listu.
3. Toto osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí být vystaveno alespoň v jednom z úředních jazyků členských států, ve kterém kontroly probíhají.
4. Osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí obsahovat jméno, funkci a podpis zástupce FD s razítkem v barvě odlišné od ostatních údajů na osvědčení.
Článek 4
Produkty rybolovu musejí pocházet ze schválených provozoven, chladírenských skladů, výrobních plavidel, nebo z registrovaných mrazírenských plavidel uvedených v příloze II.
Článek 5
Všechna balení musejí být nesmazatelně označena slovy "ANTIGUA A BARBUDA" schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž produkty pocházejí.
Článek 6
Toto rozhodnutí se použije ode dne 17. března 2005.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 28. ledna 2005,
kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovozy produktů rybolovu z Hongkongu
(oznámeno pod číslem K(2004) 4612)
(Text s významem pro EHP)
(2005/73/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh [1], a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Jménem Komise byla v Hongkongu provedena inspekce za účelem přezkoumání podmínek, za kterých jsou produkty rybolovu produkovány, skladovány a odesílány do Společenství.
(2) Požadavky právních předpisů Hongkongu týkající se inspekce zdravotní nezávadnosti a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné s ustanoveními směrnice 91/493/EHS.
(3) "Food and Environmental Hygiene Department (FEHD)" je schopen provádění platných předpisů účinně kontrolovat.
(4) FEHD poskytl úřední záruku, že jsou dodržovány předpisy pro kontroly zdravotní nezávadnosti a sledování produktů rybolovu stanovené v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a že hygienické požadavky jsou rovnocenné s požadavky uvedenými v této směrnici.
(5) Je třeba stanovit podrobná ustanovení týkající se produktů rybolovu dovážených z Hongkongu do Společenství podle směrnice 91/493/EHS.
(6) Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992, kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst.
1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS [2]. Tyto seznamy by měly být vypracovány na základě sdělení FEHD Komisi.
(7) Je třeba, aby bylo toto rozhodnutí použito 45 dní po jeho zveřejnění, aby bylo poskytnuto potřebné přechodné období.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
"Food and Enviromental Hygiene Department (FEHD)" je příslušným pověřeným orgánem v Hongkongu pro účely přezkoumávání a potvrzování shody produktů rybolovu s požadavky směrnice 91/493/EHS.
Článek 2
Produkty rybolovu dovážené z Hongkongu do Společenství musí splňovat požadavky uvedené v článcích 3, 4 a 5.
Článek 3
1. Každá zásilka musí být doprovázena očíslovaným, správně vyplněným a podepsaným originálem osvědčení o zdravotní nezávadnosti podle vzoru uvedeného v příloze I s uvedením data a sestávajícím z jednoho listu.
2. Toto osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí být vystaveno alespoň v jednom z úředních jazyků členských států, ve kterém kontroly probíhají.
3. Osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí obsahovat jméno, funkci a podpis zástupce FEHD s razítkem v barvě odlišné od ostatních údajů na osvědčení.
Článek 4
Produkty rybolovu musí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel, chladírenských skladů nebo registrovaných mrazírenských plavidel uvedených v příloze II.
Článek 5
S výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu a produktů určených ke konzervaci musí být všechna balení nesmazatelně označena slovem "HONG KONG" a schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž produkty pocházejí.
Článek 6
Toto rozhodnutí se použije ode dne 17. března 2005.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 27. ledna 2005,
kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovozy produktů rybolovu ze Salvadoru
(oznámeno pod číslem K(2004) 4613)
(Text s významem pro EHP)
(2005/74/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh [1], a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Jménem Komise byla v Salvadoru provedena inspekce za účelem přezkoumání podmínek, za kterých jsou produkty rybolovu produkovány, skladovány a odesílány do Společenství.
(2) Požadavky právních předpisů Salvadoru týkající se inspekce zdravotní nezávadnosti a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné s ustanoveními směrnice 91/493/EHS.
(3) "Dirección General de Sanidad Vegetal y Animal del Ministerio de Agricultura y Gananderia (DGSVA)" je schopen provádění platných předpisů účinně ověřovat.
(4) DGSVA poskytl úřední záruku, že jsou dodržovány předpisy pro hygienické kontroly a dohled nad produkty rybolovu stanovené v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a že hygienické požadavky jsou rovnocenné s požadavky uvedené směrnice.
(5) Je třeba stanovit prováděcí pravidla týkající se produktů rybolovu dovážených ze Salvadoru do Společenství v souladu se směrnicí 91/493/EHS.
(6) Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992, kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst.
1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS [2]. Tyto seznamy by měly být vypracovány na základě sdělení DGSVA Komisi.
(7) Je třeba, aby bylo toto rozhodnutí použito 45 dní po jeho zveřejnění, a tím poskytnuto potřebné přechodné období.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příslušným orgánem v Salvadoru, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu splňují požadavky směrnice 91/493/EHS, je "Direccion General de Sanidad Vegetal y Animal del Ministerio de Agricultura y Gananderia (DGSVA)".
Článek 2
Produkty rybolovu dovážené ze Salvadoru do Společenství musejí splňovat požadavky uvedené v článcích 3, 4 a 5.
Článek 3
1. Ke každé zásilce musí být přiložen očíslovaný, správně vyplněný a podepsaný originál osvědčení o zdravotní nezávadnosti podle vzoru uvedeném v příloze I s uvedením data a sestávajícím z jednoho listu.
2. Toto osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí být vystaveno alespoň v jednom z úředních jazyků členských států, ve kterém kontroly probíhají.
3. Osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí obsahovat jméno, funkci a podpis zástupce DGSVA s razítkem v barvě odlišné od ostatních údajů na osvědčení.
Článek 4
Produkty rybolovu musejí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel, chladírenských skladů, nebo z registrovaných mrazírenských plavidel uvedených v příloze II.
Článek 5
S výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu určených k výrobě konzervovaných potravin musejí být všechna balení nesmazatelně označena slovem "SALVADOR" a schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž produkty pocházejí.
Článek 6
Toto rozhodnutí se použije ode dne 17. března 2005.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 26. dubna 2004
o přistoupení Společenství k Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu
(2005/75/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou a odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Společenství má pravomoc přijímat opatření k zachování a řízení rybolovných zdrojů a uzavírat dohody s dalšími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
(2) Společenství je smluvní stranou Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu, která vyžaduje od všech členů mezinárodního společenství, aby spolupracovali při zachování a řízení mořských biologických zdrojů.
(3) Společenství podepsalo Dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací [2] (dále jen "dohoda OSN z roku 1995 o populacích ryb").
(4) Úmluva o zachování a řízení vysoce stěhovaných rybích populací v západním a středním Tichém oceánu byla otevřena k podpisu na 7. zasedání mnohostranné konference na vysoké úrovni, která se konala dne 5. září 2000 v Honolulu.
(5) Úmluva je otevřena k přistoupení Společenství na základě svého článku 35.
(6) Úmluva usiluje o to, aby bylo pomocí efektivního řízení zajištěno dlouhodobé zachování a udržitelné využívání vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu v souladu s Úmluvou Organizace spojených národů o mořském právu a s dohodou OSN z roku 1995 o rybích populacích.
(7) Rybáři Společenství působí v oblasti, na kterou se úmluva vztahuje.
Je tedy v zájmu Společenství stát se v souladu se svými závazky podle mezinárodního mořského práva řádným členem regionální rybářské organizace, která má být zřízena podle uvedené úmluvy.
Společenství by proto mělo k uvedené úmluvě přistoupit,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Přistoupení Evropského společenství k Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu se schvaluje.
Znění úmluvy se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné uložit listiny o přístupu u vlády Nového Zélandu v souladu s článkem 35 úmluvy.
Rozhodnutí Rady
ze dne 22. listopadu 2004
o podpisu jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění Dohody ve formě výměny dopisů o prodloužení platnosti Protokolu, kterým se na období od 28. února 2004 do 31. prosince 2004 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Komorskou federativní islámskou republikou o rybolovu v oblasti Komor
(2005/76/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Komorskou federativní islámskou republikou o rybolovu v oblasti Komor [1] mají smluvní strany před uplynutím doby platnosti protokolu k dohodě zahájit jednání s cílem určit vzájemnou dohodou obsah protokolu pro následující období a případně jakékoli nezbytné změny nebo doplňky k příloze.
(2) Obě smluvní strany se dohodly na prodloužení platnosti stávajícího protokolu, který byl schválen nařízením (ES) č. 1439/2001 [2] na období od 28. února 2004 do 31. prosince 2004, dohodou ve formě výměny dopisů, dokud nebudou dokončena jednání o změnách protokolu.
(3) Na základě této výměny dopisů mají rybáři Společenství rybolovná práva ve vodách, které podléhají svrchovanosti a pravomoci Komor, v období od 28. února 2004 do 31. prosince 2004.
(4) Je nezbytné, aby prodloužení vstoupilo v platnost co nejdříve, aby nebyl přerušen rybolov plavidly Společenství.
Dohoda ve formě výměny dopisů by proto měla být podepsána s výhradou konečného uzavření Radou.
(5) Měl by být potvrzen způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy podle prodlouženého protokolu,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Podpis Dohody ve formě výměny dopisů o prodloužení platnosti Protokolu, kterým se na období od 28. února 2004 do 31. prosince 2004 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Komorskou federativní islámskou republikou o rybolovu v oblasti Komor, se schvaluje jménem Společenství s výhradou rozhodnutí Rady o uzavření uvedené dohody ve formě výměny dopisů.
Znění dohody ve formě výměny dopisů se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu ve formě výměny dopisů jménem Společenství s výhradou jejího uzavření.
Článek 3
Dohoda ve formě výměny dopisů se prozatímně provádí ve Společenství od 28. února 2004.
Článek 4
Rybolovná práva stanovená v článku 1 protokolu se rozdělují mezi členské státy takto:
a) plavidla lovící tuňáka vlečnou sítí:
Španělsko : 18 plavidel
Francie : 21 plavidel
Itálie : 1 plavidlo;
b) plavidla lovící na dlouhý vlasec s návazci:
Španělsko : 20 plavidel
Portugalsko : 5 plavidel.
Jestliže žádosti o licence těchto členských států nevyčerpají rybolovná práva stanovená protokolem, může vzít Komise v úvahu žádosti o licence ostatních členských států.
Článek 5
Členské státy, jejichž plavidla provádějí rybolov podle této dohody, oznámí Komisi množství odlovů z jednotlivých populací v rybolovné oblasti Komor v souladu s nařízením Komise (ES) č. 500/2001 ze dne 14. března 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o kontrolu úlovků rybářských plavidel Společenství ve vodách třetích zemí a na volném moři [3].
Rozhodnutí Komise
ze dne 30. března 2004
o režimu podpory zavedeném Spojeným královstvím ve prospěch oprávněných společností Gibraltaru
(oznámeno pod číslem K(2004) 928)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/77/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na dohodu o Evropském hospodářském prostoru a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
vzhledem k výzvě určené zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše citovaných ustanovení [1] a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dopisem ze dne 12. února 1999 (D/50716) požádala Komise Spojené království o poskytnutí informace o řadě daňových opatření, včetně režimu oprávněných společností v Gibraltaru.
Spojené království odpovědělo dopisem ze dne 22. července 1999.
Komise požádala dne 23. května 2000 o další informace a dne 28. června 2000 byla zaslána upomínka.
Spojené království odpovědělo dne 3. července 2000.
Dopisem ze dne 12. září 2000 předložilo Spojené království informaci o režimu daňově osvobozených společností (A/37430).
Dne 19. října 2000 se konala schůzka s orgány Spojeného království a Gibraltaru za účelem projednání systémů zdanění offshore společností Gibraltaru, režimu oprávněných společností a režimu daňově osvobozených společností.
Další informace v reakci na otázky vznesené při diskusi v průběhu této schůzky byly předloženy Spojeným královstvím dne 8. ledna 2001 (A/30254).
(2) Dopisem ze dne 11. července 2001 (D/289757) Komise informovala Spojené království, že se s ohledem na režim oprávněných společností Gibraltaru rozhodla zahájit postup stanovený v čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES. Po prodloužení lhůty o jeden měsíc odpovědělo Spojené království dopisem ze dne 21. září 2001 (A/37407).
(3) Návrhem podaným u kanceláře Soudu prvního stupně Evropských společenství dne 7. září 2001, vláda Gibraltaru podala žalobu na zrušení rozhodnutí SG(2001) D/289755, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení o režimu oprávněných společností Gibraltaru; žaloba byla zaregistrována pod číslem T-207/01.
Další podání učinila vláda Gibraltaru tentýž den. Týkalo se přijetí předběžných opatření s cílem pozastavit rozhodnutí SG(2001) D/289755 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a nařídit Komisi, aby se zdržela zveřejnění tohoto rozhodnutí (věc T-207/01 R).
Příkazem soudu ze dne 19. prosince 2001, předseda Soudu prvního stupně zamítl návrh na předběžná opatření [2].
Ve svém rozsudku ze dne 30. dubna 2002 Soud prvního stupně zamítl žádost o zrušení rozhodnutí [3].
(4) Dne 21. listopadu 2001 si Komise vyžádala informace o daňové sazbě použitelné na oprávněné společnosti.
Protože Komise neobdržela odpověď, dne 21. března 2002 poslala formální upomínku (D/51275).
Spojené království odpovědělo dne 10. dubna 2002 (A/32681).
Další objasnění si Komise vyžádala dne 28. října 2002 (D/56088).
Spojené království odpovědělo dne 11. listopadu 2002 (A/38454) a připojilo doplňující poznámky v dopise ze dne 13. prosince 2002 (A/39209).
(5) Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovacího řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropského Společenství unie a vyzývalo zúčastněné strany k podání připomínek [4].
V dopisech ze dne 27. února 2002 (A/31518) a 28. února 2002 (A/31557) byly obdrženy připomínky od Charles A. Gomez & Co Barristers and Acting Solicitors a od vlády Gibraltaru.
Tyto připomínky byly předány Spojenému království, které odpovědělo dopisem ze dne 25. dubna 2002 (A/33257).
II. POPIS OPATŘENÍ
(6) Definici pojmu "oprávněných společností" stanoví vládní vyhláška Gibraltaru o daních z příjmů (změna) (Income Tax (Amendment) Ordinance) ze dne 14. července 1983.
Podrobná pravidla pro provádění režimu oprávněných společností byla přijata předpisy o daních z příjmů (oprávněné společnosti) (Income Tax (Qualifying companies) Rules) ze dne 22. září 1983; na souhrn těchto pravidel je v tomto rozhodnutí odkazováno jako na "právní předpisy o oprávněných společnostech".
(7) K získání statusu oprávněné společnosti musí společnost splnit, mimo jiné, následující podmínky:
- musí být registrována v Gibraltaru podle vládního nařízení o společnostech (Companies Ordinance),
- musí mít splacený základní kapitál ve výši 1000 GBP (nebo ekvivalent v cizí měně),
- u vlády Gibraltaru musí složit 1000 GBP jako záruku na zajištění budoucích daní,
- musí zaplatit poplatek ve výši 250 GBP za certifikát oprávněné společnosti,
- z podílu na společnosti nesmí plynout prospěch žádnému občanovi Gibraltaru nebo osobě s trvalým pobytem v Gibraltaru,
- nesmí vést žádný soupis akcií mimo Gibraltar a musí to mít zakázáno zakladatelskou smlouvou nebo stanovami společnosti,
- společnost nesmí bez předchozího souhlasu ředitele gibraltarského finančního centra obchodovat nebo podnikat v Gibraltaru, s občany Gibraltaru nebo s osobami s trvalým pobytem v Gibraltaru.
Mohou však obchodovat s jinými daňově osvobozenými společnostmi nebo oprávněnými společnostmi.
(8) Společnost, která splní výše uvedené podmínky, získá certifikát oprávněné společnosti. Certifikát platí 25 let po vydání.
(9) Oprávněná společnost podléhá zdanění svých zisků sazbou, která je vždy nižší než běžná sazba daně právnických osob, která činí v současné době 35 %.
Uplatňovaná sazba daně je sjednána mezi dotčenou společností a Finance Centre Division, odborem, který je součástí gibraltarského ministerstva obchodu, průmyslu a telekomunikací.
Pro vedení těchto jednání neexistují žádná zákonná pravidla.
Naprostá většina oprávněných společností platí sazbu daně ve výši mezi 2 % a 10 % a v poslední době gibraltarské orgány sledovaly politiku, která by zajistila, že všechny oprávněné společnosti platí sazbu daně mezi 2 % a 10 %.
V rámci těchto parametrů je sazba daně stanovena s cílem zajistit konzistenci mezi všemi společnostmi, které vykonávají činnost v témže odvětví [5].
Sazby daně jsou tyto:
Odvětví _BAR_ Sazba daně _BAR_
Soukromé investice _BAR_ 5 % _BAR_
Finanční služby _BAR_ 5 % _BAR_
Hazardní hry _BAR_ 5 % _BAR_
Satelitní operace _BAR_ 2 % _BAR_
Služby lodní dopravy včetně oprav a přestavby _BAR_ 2 % _BAR_
Obecný obchod _BAR_ 5 % _BAR_
Konzultační služby _BAR_ 5 % _BAR_
Ostatní (např. filatelistické služby, služby komisionářů) _BAR_ 2–10 % _BAR_
(10) Další výhody vyplývající ze statusu oprávněné společnosti zahrnují:
- platby těm, kteří nemají trvalý pobyt v zemi (včetně ředitelů), a dividendy vyplácené akcionářům jsou předmětem srážky daně ze mzdy při téže předepsané sazbě, jako je tomu u společnosti,
- neexistuje žádný poplatek za převod akcií oprávněné společnosti.
(11) Podle informace poskytnuté Spojeným královstvím by za okolností, kdy zamýšlená operace vyžaduje skutečnou přítomnost (tzv. "bricks and mortar") na Gibraltaru, společnost vyvíjející takovou činnost obvykle získala spíše status oprávněné společnosti nežli daňově osvobozené společnosti [6].
Oprávněné společnosti mají výhodu zejména v situacích, kdy dceřiná společnost potřebuje postoupit částky výnosů na zahraniční mateřskou společnost a požaduje se, aby podléhala dani v určité výši s cílem zamezit dvojímu zdanění v zemi, kde má mateřská společnost své sídlo (princip tzv. "home country").
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ POSTUPU
(12) Ve svém hodnocení informací předložených Spojeným královstvím v průběhu předběžného šetření došla Komise k názoru, že zproštění povinnosti platit plnou částku daně z právnických osob přineslo oprávněným společnostem výhody.
Domnívala se, že tato výhoda byla poskytnuta ze státních prostředků, ovlivnila obchod mezi členskými státy a byla výběrová.
Komise se také domnívala, že se nepoužije žádná odchylka od obecného zákazu státní podpory, jak určují čl. 87 odst.
3 Smlouvy. Z těchto důvodů měla Komise pochybnosti, pokud jde o slučitelnost opatření se společným trhem, a proto se rozhodla zahájit formální vyšetřovací řízení.
IV. PŘIPOMÍNKY OD VLÁDY GIBRALTARU
(13) Vláda Gibraltaru vznesla připomínky v rámci těchto čtyř bodů:
- právní předpisy o oprávněných společnostech nezakládají podporu ve smyslu článku 87 Smlouvy,
- pokud právní předpisy o oprávněných společnostech zakládají podporu, jedná se o podporu existující a nikoli novou, protiprávní podporu,
- pokud právní předpisy o oprávněných společnostech zakládají podporu, je tato podpora slučitelná se společným trhem v důsledku výjimky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. b Smlouvy,
- pokud právní předpisy o oprávněných společnostech zakládají protiprávní a neslučitelnou podporu, byl by příkaz k navrácení podpory v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství.
(14) Tyto připomínky lze shrnout takto.
Právní předpisy o oprávněných společnostech nezakládají podporu
87 odst. 1 Smlouvy nelze použít na daňové režimy, jako jsou právní předpisy o oprávněných společnostech, které jsou vytvořeny tak, aby se uplatňovaly v mezinárodních souvislostech.
Zejména pokud připustíme, že status oprávněné společnosti je zaručen, pouze pokud takové společnosti neuskutečňují obchodní činnosti v rámci Gibraltaru, neexistuje žádná výhoda ve formě osvobození od běžně použitelných daňových sazeb, neboť Gibraltar není oprávněn zaručit výhodu týkající se oblastí, jež podléhají jiným jurisdikcím.
(16) Ačkoliv gibraltarská vláda uznává, že výhody zaručené režimem oprávněných společností jsou zcela izolovány od domácího trhu ve smyslu odstavce B kodexu chování pro zdaňování podniků [7] přijatého usnesením Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě dne 1. prosince 1997, nejsou vyžadovány žádné státní prostředky.
Opatření nijak finančně nezatěžuje rozpočet vlády Gibraltaru.
(17) Opatření není výběrové, neboť oprávněnou společnost může založit kterákoliv fyzická nebo právnická osoba, bez ohledu na státní příslušnost nebo hospodářskou činnost.
Vláda Gibraltaru uznává, že status oprávněné společnosti není dosažitelný pro společnosti, které obchodují v Gibraltaru, nebo pro společnosti, ve kterých mají podíly občané Gibraltaru nebo osoby s trvalým pobytem v Gibraltaru.
Toto je ovšem nanejvýš aktem obrácené diskriminace, která neovlivňuje hospodářskou soutěž.
87 odst. 1 Smlouvy, neboť některé oprávněné společnosti jsou založeny jednotlivci z důvodu daňového plánování, držení aktiv nebo majetku, nebo pro správu svého vlastního majetku.
Takové společnosti neobchodují, nevyrábí ani nesoutěží na trhu.
(19) Gibraltar není součástí společného celního území Společenství a pro účely obchodování se zbožím se s ním jedná jako s třetí zemí.
Článek 87 Smlouvy proto nelze použít na jakoukoliv podporu, která je chápána jako podpora poskytnutá podnikům, které se zabývají obchodováním se zbožím, neboť zboží vyráběné v Gibraltaru není volně v oběhu na společném trhu, ale je předmětem celních formalit.
Obchod mezi členskými státy nemůže být za těchto okolností ovlivněn.
(20) Zdůvodnění použité v rozhodnutí Komise 2000/394/ES ze dne 25. listopadu 1999 o podpoře firmám v Benátkách a Chioggii snížením příspěvků na sociální zabezpečení podle zákonů č. 30/1997 a 206/1995 [8], ze kterého vyplývá, že výhoda poskytnutá určitým firmám není státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, se použije na oprávněné společnosti vytvořené pro účely daňového plánování a na společnosti, které obchodují se zbožím.
(21) Velký počet společností, které mají status oprávněné společnosti, by měl výhody z pravidla de minimis uplatňovaného v současné době.
Právní předpisy o oprávněných společnostech představují spíše existující podporu než protiprávní podporu
(22) Právní předpisy o oprávněných společnostech se datují od roku 1983, tedy od doby, kdy bylo značně nejasné Komisi, členským státům nebo hospodářským subjektům, zda a v jakém rozsahu se mají pravidla státní podpory systematicky používat na zdanění společností ve vnitrostátních právních předpisech.
Existuje jen velmi málo příkladů, pokud vůbec nějaké, z doby před devadesátými léty o akci Komise ohledně státní podpory vůči obecným opatřením týkajícím se daně právnických osob.
Právní předpisy byly vydány 10 let před liberalizací pohybu kapitálu a 15 let před vyjasněním koncepce státní podpory uskutečněným Komisí v Oznámení o uplatňování pravidel státní podpory na opatření týkající se přímého zdanění podniků [9] (dále jen "oznámení").
Právní předpisy o oprávněných společnostech byly vytvořeny podle modelu právních předpisů o daňově osvobozených společnostech z roku 1967, které předchází přistoupení Gibraltaru k Evropské unii v roce 1973.
(23) Vláda Spojeného království uvědomila o právních předpisech o oprávněných společnostech tzv. skupinu "Primarolo" vytvořenou v souladu s odstavcem H Kodexu chování pro zdaňování podniků dokonce ještě před zveřejněním oznámení v roce 1998.
V té době neexistovaly žádné známky toho, že by opatření označená jako škodlivá na základě Kodexu chování pro zdaňování podniků Komise pokládala za nová, neoznámená opatření podpory.
(24) Oznámení obsahuje první obsažnou, třebaže ne vyčerpávající, definici "státní podpory fiskální povahy".
Toto je správní inovace a lze ji považovat spíše za politické prohlášení, pokud jde o budoucí akce Komise v této oblasti, než za "vyjasnění" platných právních předpisů.
1 písm. b) podbod v) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [10], stanoví, že opatření se mohou stát podporou následkem vývoje společného trhu a liberalizací určitých činností.
Právní předpisy o oprávněných společnostech představují opatření, jak je uvedeno v příslušném ustanovení, které se stalo podporou pouze následně.
Tím, že nezohledňuje právní předpisy o oprávněných společnostech jako existující podporu, Komise se zpětnou platností uplatňuje relativně očištěná kritéria o státní podpoře z roku 2001 na odlišnou právní a hospodářskou situaci, která převládala v roce 1983.
V tomto ohledu nebyl irský systém daní právnických osob původně klasifikován jako podpora, ačkoliv se názor Komise následně změnil [11] a odrážel postupné upevňování disciplíny Společenství ohledně takových systémů daňových pobídek.
(26) Uplatněním správního uvážení při zacházení s právními předpisy o oprávněných společnostech jako s novou, protiprávní podporou, Komise porušila zásadu proporcionality.
Takové zacházení má překvapivé hospodářské následky.
Značná škoda, která bude způsobena, je nepřiměřená ve srovnání s jakýmkoliv zájmem Společenství, kterému se má napomoci zahájením řízení, pokud jde o protiprávní podporu, zejména s ohledem na velmi malou ekonomiku Gibraltaru a nutně nepatrný dopad sporných právních předpisů na hospodářskou soutěž a na mezinárodní obchod.
Přístup Komise by byl spravedlivější, pokud by posuzovala právní předpisy o oprávněných společnostech buď podle Kodexu chování pro zdaňování podniků, podle článků 96 a 97 Smlouvy nebo podle postupu použitelného na existující podporu.
(27) Komise rovněž porušila zásadu právní jistoty a legitimního očekávání, když čekala 18 roků na to, aby vznesla námitky proti právním předpisům o oprávněných společnostech, a neprovedla svá šetření ohledně právních předpisů v rozumném čase.
Shoda právních předpisů s právem Společenství nebyla nikdy před únorem 1999 Komisí zpochybňována.
Analogicky s případem Defrenne [12] tato dlouhotrvající nečinnost Komise způsobila legitimní očekávání na straně Gibraltaru.
(28) Šetření Komise by mělo podléhat promlčecí lhůtě. Podle článku 15 nařízení (ES) č.
659/1999 musí být tedy jakákoliv jednotlivá podpora poskytnutá v rámci režimu podpory 10 let předtím, než Komise podnikne opatření, považována za existující podporu.
Při použití tohoto pravidla by Komise měla považovat právní předpisy o oprávněných společnostech za existující režim podpory.
V každém případě Komise porušila zásadu legitimního očekávání a právní jistoty tím, že umožnila, aby uplynula značně dlouhá doba po zahájení šetření ohledně těchto právních předpisů.
Předběžné šetření začalo dne 12. února 1999, avšak formální vyšetřovací řízení bylo zahájeno až dva a půl roku poté.
Předběžné šetření bylo přerušováno dlouhými obdobími nečinnosti Komise.
Jestliže Komise měla ještě nějaké pochybnosti v listopadu 2000, co se týče účelnosti zahájení řízení z důvodu státní podpory o škodlivých opatřeních, která zjistila pracovní skupina pro kodex chování, lze důvodně tvrdit, že by mělo být použito řízení pro existující podporu.
Slučitelnost podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy
87 odst. 3 písm. b) Smlouvy stanoví, že podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu mohou být považovány za slučitelné se společným trhem.
Právní předpisy o oprávněných společnostech byly vydány rok před uzavřením Royal Navy Dockyard (oznámeno v roce 1981) a v době, kdy byla omezena britská vojenská přítomnost v Gibraltaru.
Loděnice byla hlavním zaměstnavatelem a zdrojem příjmů, přičemž tvořila 25 % pracovních míst a 35 % hrubého domácího produktu (HDP).
Uzavření loděnice způsobilo vážné poruchy v hospodářství Gibraltaru, včetně strukturálních změn a hospodářských obtíží s ohledem na nezaměstnanost, zvýšené sociální náklady a hromadný odchod kvalifikovaných pracovníků.
Odpovědí na tyto vážné poruchy byly právní předpisy o oprávněných společnostech.
(30) Ačkoliv Komise a Soudní dvůr Evropských společenství vyložily čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy striktně v tom smyslu, že dotčené poruchy se musejí dotýkat celého hospodářství členského státu a ne pouze jednoho z jeho regionů nebo součástí jeho území [13], existují důvody pro použití výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. b) na Gibraltar. Oproti regionu nebo území členského státu je Gibraltar v každém směru naprosto oddělen od Spojeného království, zejména v ústavním, politickém, legislativním, hospodářském, fiskálním a geografickém ohledu. Je to jediné území, na které se použije právo Společenství na základě čl. 299 odst. 4 Smlouvy. Ekonomiky Gibraltaru a Spojeného království jsou zcela odlišné a oddělené. Gibraltar nedostává žádnou finanční pomoc ze Spojeného království a získává svůj vlastní příjem, ze kterého uspokojuje své závazky ohledně výdajů. V důsledku toho poruchy, které ovlivňují jedno hospodářství, obecně neovlivňují druhé, jak je tomu v případě krize způsobené nemocí šílených krav (BSE), tedy poruchy, která ovlivnila hospodářství Spojeného království, avšak ne hospodářství Gibraltaru, a se kterou bylo nakládáno jako s výjimečnou událostí ve smyslu čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy.
Příkaz k navrácení podpory by byl v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství
(31) V podstatě podobné zdůvodnění toho, co bylo shrnuto v 22. až 28. bodu odůvodnění o otázce existující podpory, lze použít k argumentaci ve prospěch zásady legitimního očekávání v souvislosti s navrácením podpory.
Tyto argumenty se významným způsobem týkají nejistoty ohledně rozsahu působnosti pravidel státní podpory, nového postupu Komise v případě opatření v oblasti daní právnických osob a významu oznámení jako politického prohlášení, doby trvání opatření, oznámení skupině Primarolo, vývoje společného trhu a liberalizace, proporcionality, dlouhodobé nečinnosti Komise a zpoždění v předběžném šetření.
Takto vzniklá legitimní očekávání jsou překážkou pro příkaz k navrácení.
Zejména tehdy, když jak vláda Gibraltaru, tak i příjemci podpory vždy jednali v dobré víře.
(32) Odstavec 26 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení [14], zahrnoval specifický požadavek pro připomínky týkající se možných legitimních očekávání, která by byla překážkou navrácení podpory.
Ve svých obhajobách v případech T-207/01 a T-207/01 R Komise potvrdila svůj váhavý postoj ohledně možnosti přikázat navrácení podpory a zdůraznila neobvyklou povahu požadavku na zvláštní připomínky.
Komise také uvedla, že nejistota, která by mohla existovat, a možnost, že existují opatření v "šedé zóně" právní nejistoty, vyvolala nanejvýš legitimní očekávání a debatu o navrácení již vyplacené podpory.
Ve svém příkazu ze dne 19. prosince 2001 poznamenal předseda Soudu prvního stupně, že tento neobvyklý požadavek by mohl přesvědčit společnosti o tom, aby neopouštěly Gibraltar, a na první pohled musí značně zmírnit jakékoli obavy, které by mohli příjemci mít [15].
V souladu s tím Komise přivedla vládu Gibraltaru a příjemce k přesvědčení, že navrácení nebude nařízeno.
(33) Použití článku 87 Smlouvy na klasický "offshore" systém je novinkou a stále činí koncepční obtíže z hlediska určení výhody, finanční zátěže pro stát a míry selektivity.
(34) V době zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise sama výjimečně nebyla schopna rozhodnout otázku existující podpory.
(35) Navrácení podpory by bylo v rozporu se zásadou proporcionality.
Pokud existuje možnost volby mezi několika způsoby jednání, musí se podle práva Společenství dodržet nejméně nevýhodný.
Způsobené nevýhody nesmí být nepřiměřené sledovaným cílům.
(36) Navrácení podpory poskytované po předchozích deset roků by uložilo nepřiměřenou zátěž na gibraltarské orgány.
Gibraltar je malé území s omezenými správními zdroji – v jakémkoliv roce je vyměřena daň pouze asi 2000 společnostem.
Navrácení podpory by mimo jiné znamenalo požadovat od oprávněných společností (včetně těch, které již nejsou aktivní) příslušné finanční výkazy, posoudit daňovou povinnost pro každý rok, vydat daňové výměry, vyřizovat námitky a reakce na ně a stíhat neplacení splatných daní.
Administrativní zátěž, omezené vyšetřovací pravomoci gibraltarského daňového odboru, nemožnost vysledovat společnosti, které ukončily činnost, a neexistence aktiv společností v Gibraltaru by paralyzovaly vládní činnost bez toho, že by bylo zaručeno dosažení uspokojivého navrácení.
(37) Navrácení by mělo nepřiměřený vliv na ekonomiku Gibraltaru a bylo by nepřiměřenou sankcí vzhledem k okolnostem, které vedly k přijetí právních předpisů o oprávněných společnostech, omezenému účinku na hospodářskou soutěž a obchod a malou velikost příjemců podpory.
Finanční služby vytvářejí přibližně 30 % HDP Gibraltaru a počet pracovních míst přímo souvisejících s oprávněnými společnostmi se odhaduje na 1400 (z celkového počtu přibližně 14000 pracovních míst).
Finanční odvětví má významný dopad na prakticky všechna odvětví ekonomiky.
Příkaz navrátit podporu by vedl k likvidaci, konkursu nebo hromadnému odchodu oprávněných společností, destabilizaci odvětví finančních služeb a velké krizi, pokud jde o nezaměstnanost, což by postupně vedlo k politické, sociální a hospodářské nestabilitě.
(38) Velký počet oprávněných společností by nebyl daňovým systémem Gibraltaru dosažitelný, neboť jejich příjem není získáván, neukládá se ani nebyl přijat na Gibraltaru.
V důsledku podmínek způsobilosti by příjemci podpory v mnoha případech neměli žádná aktiva v jurisdikci Gibraltaru.
Další příjemce, kteří ukončili obchodování, by nebylo možno vysledovat.
(39) Velký počet příjemců by přijímal podporu v souladu s pravidlem de minimis.
V. PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI CHARLES A. GOMEZ & CO
(40) Připomínky společnosti Charles A. Gomez & Co lze shrnout takto.
(41) Právnická profese Gibraltaru podstatně závisí na práci finančního centra, do kterého značně přispívají oprávněné společnosti.
Kolem 130 advokátů zaměstnává několik set zaměstnanců a významně nepřímo přispívá k zaměstnanosti v Gibraltaru a ve Španělsku.
3 písm. a) Smlouvy nemůže být omezeno na oblasti, kde je již nízká životní úroveň nebo kde je již velká nezaměstnanost. Princip čl.
87 odst. 3 písm. a) se také musí použít v zájmu prevence nezaměstnanosti a chudoby.
Když byly ustanoveny právní předpisy o oprávněných společnostech, Gibraltar ještě čelil 20 rokům hospodářských sankcí Španělska a bezprostředně hrozícímu uzavření Royal Navy Dockyard.
V konfrontaci s volbou chudoby, nezaměstnanosti a emigrace Gibraltar nalezl alternativní zdroj prosperity založením Gibraltarského finančního centra, jemuž nejvíce přispívají právní předpisy o oprávněných společností. Zájem Evropy nemůže spočívat v přijetí chudoby a nezaměstnanosti odmítnutím použití čl.
87 odst. 3 písm. a) Smlouvy na tuto situaci, pokud jsou k dispozici schůdné alternativy.
Na rozdíl od jiných velkých finančních center bylo finanční centrum Gibraltaru založeno z pouhé nutnosti.
Tato nutnost, sebeobrana a povinnost zmírnit škody způsobené cizím zaviněním ospravedlňuje právní předpisy o oprávněných společnostech.
(43) Od přistoupení v roce 1973 orgány Společenství selhaly v ochraně práv a zájmů občanů Unie bydlících v Gibraltaru.
Navzdory rozsudku Soudního dvora EU nejsou občané Unie v Gibraltaru zastoupeni v Evropském parlamentu.
Při neexistenci jakéhokoliv zapojení do "Gibraltarského území EU" se trvání Komise na oznámení obranných opatřeních Gibraltaru jeví jako nepřiměřené.
VI. PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ
(44) Spojené království omezilo své úvodní připomínky na otázku navrácení podpory a na regionální selektivitu a uvedlo další poznatky ve svých připomínkách k těm, které učinila vláda Gibraltaru.
Lze je shrnout takto.
Navrácení podpory
(45) Pokud je shledáno, že právní předpisy o oprávněných společnostech jsou protiprávní podporou neslučitelnou se společným trhem, existuje všeobecná zásada práva Společenství, zásada legitimního očekávání, která znemožňuje jakýkoliv příkaz navrátit podporu, která již byla vyplacena.
Třebaže legitimní očekávání je výsledkem pouze výjimečných okolností, kdy by příjemce mohl legitimně očekávat, že podpora byla v souladu s právem [16], takové okolnosti existují v tomto případě a bylo by nevhodné a v rozporu s právem, kdyby Komise nařídila navrácení podpory.
88 odst. 2 Smlouvy vyplývá z přijatého kodexu chování pro zdaňování podniků z roku 1997, ve kterém se Komise zavázala ke striktnímu uplatňování pravidel státní podpory na opatření, která se týkají přímého zdaňování podniků.
Z tohoto prohlášení je zřejmé, že v minulosti nebyla pravidla státní podpory tak striktně uplatňována na finanční režimy typu, kterého se týká kodex chování pro zdaňování podniků.
(47) Je vysoce nepravděpodobné, že v roce 1984 vláda Gibraltaru nebo vláda Spojeného království věnovala jakoukoli pozornost možnosti, že by dotčená pravidla porušovala povinnosti Spojeného království ohledně státních podpor.
V té době bylo sice jasné, že vysoce specifickou nebo odvětvovou daňovou výhodu bylo možné považovat za státní podporu, přesto použití pravidel státní podpory na obecnější režimy daně právnických osob, jako například režim oprávněných společností, nebylo předmětem ani vážné akademické poznámky, ani vyjádření ze strany Komise.
Bylo by nepřiměřené očekávat, že by prozíraví obchodníci vznesli otázky týkající se souladu opatření s pravidly státní podpory.
Uskutečňovali podnikatelské plány a měnili své ekonomické pozice na základě právních předpisů o oprávněných společnostech a byli oprávněni předpokládat, že daňové výhody jsou v souladu s právem.
(48) Bod 26 oznámení specificky zmiňuje okolnosti, kdy je se společnostmi, které nejsou rezidenty, zacházeno příznivěji než je tomu u společností, které jsou rezidenty.
To bylo poprvé, kdy bylo Komisí uznáno rozdílné daňové zacházení se společnostmi, které jsou či nejsou rezidenty, jako akt výběru nebo "specifičnosti", čímž lze uvést na scénu pravidla státní podpory.
Právní předpisy o oprávněných společnostech existovaly po mnoho let předtím, aniž by narážely na kritiku nebo připomínky Komise.
Regionální specifika
(49) Pouhá skutečnost, že režim oprávněných společností je znakem gibraltarských právních předpisů, který nemá žádné uplatnění ve zbytku Spojeného království, nemůže vyvolat prvek selektivity požadovaný čl. 87 odst.
1 Smlouvy. Gibraltar má pro daňové účely jurisdikci oddělenou od zbytku Spojeného království, s autonomií ohledně daňových záležitostí.
Není to ten případ, kdy by jakákoliv odchylka mezi daňovými zákony použitelnými v Gibraltaru a zákony uplatňovanými ve zbytku Spojeného království automaticky vedle ke státní podpoře.
Jediná jurisdikce v rámci členského státu s autonomií ohledně daňových záležitostí nemůže vést ke státní podpoře výhradně proto, že konkrétní aspekt daňového systému vede k nižšímu (nebo vyššímu) daňovému zatížení, než jaké se uplatňuje ve zbytku členského státu.
Pokud je daňové opatření obecné v rámci příslušné daňové jurisdikce, nemůže spadat pod čl. 87 odst.
1 Smlouvy. Odlišné rozhodnutí by zpochybnilo pravomoci přenesených a decentralizovaných správních orgánů v celém Společenství vybírat a měnit daně.
To by představovalo vážný zásah do ústavního uspořádání členských států.
Připomínky vlády Gibraltaru
(50) Spojené království podporuje tvrzení vlády Gibraltaru, že s právními předpisy o oprávněných společnostech by se mělo nakládat jako s existující státní podporou v souladu s čl. 1 písm. b) bodem v nařízení (ES) č.
659/1999. V sedmdesátých a osmdesátých letech se všeobecně předpokládalo, že suverenita členských států ve fiskálních otázkách není omezována pravidly státní podpory, pokud se týká celých systémů daní právnických osob.
Komise neučinila žádný pokus uplatnit pravidla státní podpory na daňový režim Gibraltaru, ani na ostatní daňové režimy v rámci Společenství, které nabízely výhodnější daňové zacházení s určitými třídami společností než s jinými.
Bylo to jen po dohodě o úplné liberalizaci pohybu kapitálu a liberalizaci finančních služeb v osmdesátých letech a na začátku devadesátých let a následně o vytvoření jednotné měny v devadesátých letech, když se pozornost vážně zaměřila na omezující škodlivou hospodářskou soutěž vznikající z daňových režimů členských států.
Použití ustanovení Smlouvy o státní podpoře k uskutečnění takové daňové politiky je jev, s nímž jsou zkušenosti pouze za poslední čtyři roky.
Společný trh se vyvinul za poslední tři desetiletí a mnohé nástroje státní podpory v dnešní době by za státní podporu před třiceti, dvaceti nebo dokonce před deseti lety považovány nebyly.
(51) Dokonce i v případě, že ve světle současného stavu práva Společenství má Komise pravdu v názoru na zavedení právních předpisů o oprávněných společnostech jako opatření státní podpory, které by vyžadovalo oznámení, pokud by bylo přijímáno v dnešní době, ani Komise ani Soudní dvůr by tyto právní předpisy nepovažovaly za státní podporu vyžadující oznámení v době, kdy byly přijaty.
V roce 1984 ještě Španělsko nebylo členským státem a mnoho členských států si zachovalo zákony o bankovnictví a devizové kontroly, které bránily použití takových daňových výhod, jako výhody, které byly k dispozici v Gibraltaru.
Zdaleka není jasné, zda opatření Gibraltaru byla schopna v té době narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchodování mezi členskými státy.
(52) Tehdy sama Komise určila za použití článku 95 Smlouvy (nyní článek 90) případy rozdílného daňového zacházení tam, kde to bylo možné, spíše než aby se spoléhala na pravidla státní podpory.
Akademičtí komentátoři a odborníci na daňové právo v praxi nebyli toho názoru, že by principy státní podpory byly uplatňované na jiné případy než ty, kde byly nabídnuty specifické daňové úlevy jednotlivým společnostem nebo skupinám společností z důvodů průmyslové politiky.
Argument, že taková opatření, jako jsou právní předpisy o oprávněných společnostech Gibraltaru, mohou být státní podporou, je udržitelný teprve po zveřejnění oznámení dne 10. prosince 1998.
(53) V otázce navrácení podpory Spojené království podporuje zejména argumenty vlády Gibraltaru v tom, že závazek Komise systematicky uplatňovat pravidla státní podpory na opatření v oblasti přímého zdanění je nový a že by bylo nemožné navrátit jakoukoliv podporu.
Navracení by kladlo na orgány Gibraltaru nepřiměřenou zátěž, mnoho oprávněných společností by v Gibraltaru nemělo povinnost k dani právnických osob, ve velkém množství případů by bylo nemožné posoudit a/nebo vymáhat zpět podporu a mnozí příjemci by obdrželi podporu podle pravidla de minimis.
VII. POSOUZENÍ PODPORY
(54) Po zvážení připomínek orgánů Spojeného království, jakož i vlády Gibraltaru a společnosti Charles A. Gomez & Co, Komise trvá na svém postoji vyjádřeném v rozhodnutí ze dne 11. července 2001 [17], které je určeno orgánům Spojeného království a kterým se zahajuje řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy, že systém, který je předmětem šetření, představuje protiprávní provozní státní podporu, na niž se vztahuje čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
Existence podpory
(55) Aby bylo možné opatření považovat za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí splnit tato čtyři kritéria.
(56) Za prvé, opatření musí poskytnout příjemcům výhodu, která snižuje náklady, které běžně nesou během uskutečňování svých obchodů.
Podle bodu 9 oznámení může být daňová výhoda poskytnuta prostřednictvím různých typů snížení zátěže společnosti, a zejména snížením výše daní.
Režim oprávněných společností toto kritérium nepochybně splňuje.
Namísto daně z příjmu podle standardní sazby daně právnických osob v Gibraltaru ve výši 35 %, mají oprávněné společnosti s orgány Gibraltaru sjednanou sazbu daně, jak je popsáno v 9. bodu odůvodnění výše.
(57) Poznatek, že právní předpisy o oprávněných společnostech jsou daňovým režimem navrženy k provozování v mezinárodním kontextu, není relevantní pro jejich kvalifikaci jako státní podpora.
Ačkoliv Komise přijímá argument, že Gibraltar není příslušný poskytovat daňové výhody týkající se jiných jurisdikcí, skutečnost, že oprávněné společnosti vyjednávají své daňové sazby, jasně ukazuje, že získávají výnosy, které by v případě neexistence zvláštního zacházení podléhaly zdanění právnických osob ve standardní výši.
Bez ohledu na druh činností, kterým se oprávněné společnosti mohou věnovat, je jejich status oprávněné společnosti zaručen, pokud jsou společnostmi registrovanými v Gibraltaru nebo jsou registrovanými provozovnami zámořských společností.
V důsledku toho oprávněné společnosti využívají speciálního a výhodnějšího daňového zacházení v Gibraltaru v porovnání s ostatními společnostmi registrovanými v Gibraltaru.
(58) Za druhé, výhoda musí být poskytována státem nebo ze státních prostředků.
Poskytnutí snížení daní, jako například takové, jaké je vyjednáno mezi oprávněnou společností a orgány Gibraltaru, znamená ztrátu daňových výnosů, která podle bodu 10 oznámení odpovídá použití státních prostředků ve formě fiskálních výdajů.
(59) Argument vlády Gibraltaru, že prostřednictvím úplné izolace ("ring-fencing") opatření nijak zjevně nezatěžují rozpočet, je třeba odmítnout. Komise má za to, že daňová výhoda se pro účely čl.
87 odst. 1 Smlouvy poskytuje ze státních prostředků, protože původ této výhody je v tom, že se členský stát vzdá výnosu daně, který by jinak obdržel [18].
Při neexistenci této zcela izolované daňové výhody by byly aktivity oprávněných společností, pokud by spadaly pod jurisdikci gibraltarských orgánů, předmětem plné sazby daně na území Gibraltaru.
Tento rozdíl v sazbě daní představuje ušlé daňové výnosy.
(60) Za třetí, opatření musí ovlivňovat hospodářskou soutěž a obchodování mezi členskými státy.
Toto kritérium je splněno v rozsahu, v němž jsou oprávněné společnosti schopny, skutečně nebo potenciálně, obchodovat se společnostmi, které se nacházejí v jiných členských státech, nebo být aktivní na trzích třetích zemí, které jsou otevřené podnikům z jiných členských států.
To je zejména tento případ, neboť oprávněné společnosti nemohou za normálních okolností obchodovat nebo provozovat podnikatelskou činnost v Gibraltaru, s občany Gibraltaru nebo s osobami s trvalým pobytem v Gibraltaru.
(61) Dokonce i v případě, že některé oprávněné společnosti jsou založeny jednotlivci za účelem plánování daní a neobchodují, nevyrábí nebo nesoutěží na trhu, nejsou z těchto činností vyloučeny.
Ovšem skutečnost, že oprávněné společnosti inklinují k tomu, aby byly na Gibraltaru skutečně přítomny, tzv. "bricks and mortar", a dosahovaly zde příjmu, který je předmětem zdanění právnických osob, i když sníženou sazbou, naznačuje, že se ve skutečnosti věnují hospodářské činnosti.
Toto potvrzuje široký rozsah odvětví, ve kterých jsou oprávněné společnosti aktivní (viz 9. bod odůvodnění výše).
(62) Komise bere na vědomí, že Gibraltar netvoří součást společného celního území Společenství.
To ovšem neovlivňuje použití pravidel státní podpory na takové podniky v Gibraltaru, které se věnují obchodování se zbožím.
Takové podniky nejsou vyloučeny z obchodování s podniky v rámci společného celního území, ani nejsou vyloučeny z hospodářské soutěže na trzích třetích zemí, na kterých působí skutečně nebo potenciálně ostatní podniky Společenství.
Proto je ovlivněn obchod a hospodářská soutěž v rozsahu, ve kterém daňová výhoda poskytovaná oprávněným společnostem věnujícím se obchodování se zbožím posiluje jejich postavení.
(63) Paralely popsané v souvislosti se zdůvodněním Komise v rozhodnutí č. 2000/394/ES ohledně podpory firmám v Benátkách a Chioggii je třeba také odmítnout.
Okolnosti těchto dvou případů se značně liší.
Zejména závěr, že neexistoval žádný dopad na obchodování a následně to nezakládalo žádnou podporu třem určitým společnostem, byl mimo jiné založen na místní povaze poskytovaných služeb.
Tyto úvahy nejsou zcela jasně použitelné na oprávněné společnosti, které, jak vláda Gibraltaru sama poukazuje, provozují činnost v mezinárodním kontextu.
(64) Pravidlo de minimis nelze použít na ospravedlnění použití režimu oprávněných společností.
Neexistuje žádný mechanismus, který by bránil poskytnutí podpory přesahující povolenou výši podle pravidla de minimis, ani opatření nevylučuje odvětví, kde se pravidlo de minimis nepoužije.
(65) Závěrem budiž uvedeno, že opatření musí být specifické nebo výběrové v tom smyslu, že zvýhodňuje "určité podniky nebo určitá odvětví výroby".
Příjemci využívající výhod opatření jsou gibraltarské společnosti, z jejichž akcií nemůže plynout prospěch žádnému občanu Gibraltaru nebo osobě s trvalým pobytem v Gibraltaru.
Oprávněné společnosti navíc za normálních okolností nemohou obchodovat nebo provozovat podnikatelskou činnost v Gibraltaru s občanem Gibraltaru nebo osobou s trvalým pobytem v Gibraltaru.
Opatření je proto výběrové do té míry, do jaké poskytuje privilegované daňové zacházení společnostem, které nejsou vlastněny obyvateli Gibraltaru a které provádějí činnost v Gibraltaru nebo z Gibraltaru.
(66) Připomínka, že opatření není výběrové proto, že jakákoliv osoba může založit oprávněnou společnost a že omezení týkající se dostupnosti statusu oprávněné společnosti je aktem obrácené diskriminace vůči osobám s trvalým pobytem v Gibraltaru neprokazuje, že opatření není výběrové.
Při zkoumání opatření se musí provést srovnání s obecně použitelným systémem, v tomto případě se standardním režimem daně právnických osob v Gibraltaru.
Režim oprávněných společností je nepochybně výjimkou z obecného systému.
(67) Komise bere na vědomí připomínky Spojeného království o regionální specifičnosti.
Komise také bere na vědomí, že Spojené království se nepokusilo argumentovat, že režim oprávněných společností představuje obecné opatření v rámci daňové jurisdikce Gibraltaru.
Komise proto trvá na svém závěru, že opatření je ve své podstatě výběrové v rámci Gibraltaru.
Není proto nutné zkoumat v tomto případě otázku regionální selektivity, která je podrobně zhodnocena v rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2004 o gibraltarské vládní reformě daně právnických osob [19].
Existující podpora nebo protiprávní podpora
(68) Tato otázka byla posuzována Soudem prvního stupně, který zamítl argumenty vlády Gibraltaru vůči prozatímnímu posouzení Komise o protiprávní podpoře s ohledem na režim oprávněných společností [20].
Bez ohledu na to, zda byly právní předpisy o oprávněných společnostech vytvořeny podle režimu daňově osvobozené společnosti z roku 1967, byly vydány v roce 1983, tedy po přistoupení Spojeného království ke Společenství.
Nelze je tedy považovat za "existující podporu" ve smyslu čl. 1 písm. b) bodu i) nařízení (ES) č.
659/1999. Soud prvního stupně sám rozhodl, že byly dostatečné důvody, aby Komise zahájila formální vyšetřovací řízení.
(69) Již v roce 1973 Evropský soudní dvůr výslovně potvrdil použitelnost pravidel státní podpory na fiskální opatření [21].
Dokonce i když bylo málo příkladů činnosti Komise vůči obecným opatřením týkajícím se daně právnických osob, neovlivní to existující nebo protiprávní povahu opatření podpory.
V tomto případě nejsou právní předpisy o oprávněných společnostech obecným opatřením týkajícím se daně právnických osob, jsou však značně specifické v jejich oblasti působnosti.
V každém případě použití ustanovení Smlouvy poprvé na určitou situaci nepředstavuje použití nového pravidla se zpětnou platností.
(70) Právní předpisy o oprávněných společnostech nebyly oznámeny Komisi v souladu s čl. 88 odst.
3 Smlouvy. Skutečnost, že byly dány na vědomi skupině Primarolo, nemůže být považována za formální oznámení Komisi podle pravidel státní podpory.
(71) Pokud jde o oznámení představující správní inovaci nebo politické prohlášení, Soud prvního stupně již potvrdil [22] že "nikde v oznámení Komise neuvádí žádnou změnu postupu ohledně svých rozhodnutí týkajících se posuzování daňových opatření ve světle článků 87 a 88 Smlouvy o ES".
Z toho proto vyplývá, že Spojené království se mýlí, když prohlašuje, že opatření, jako např. režim oprávněných společností, mohla být klasifikována jako státní podpora teprve po zveřejnění oznámení.
(72) Před svým tvrzením, že právní předpisy o oprávněných společnostech se staly podporou až poté, kdy vstoupily v platnost v roce 1983 ve smyslu čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení (ES) č.
659/1999, vláda Gibraltaru argumentovala s podporou Spojeného království, že opatření předcházelo liberalizaci pohybu kapitálu o 10 let. Ovšem tato obecná připomínka nebyla podpořena specifickými argumenty týkajícími se oprávněných společností, a proto nemůže per se prokázat, že opatření v roce 1983 nepředstavovalo podporu.
Z právních předpisů samotných je zřejmé, že neexistovala žádná omezení hospodářských odvětví, ve kterých mohou oprávněné společnosti uskutečňovat činnost.
V jakém rozsahu, pokud vůbec, ovlivnila nespecifikovaná omezení pohybu kapitálu v roce 1983 společnosti využívající daňové výhody poskytované opatřením, proto není patrné.
(73) I kdyby, jak tvrdí Spojené království, některé zákony o bankovnictví a devizové kontroly členských států tenkrát bránily použití takových offshore daňových výhod, existence daňových výhod by přesto posilovala postavení oprávněných společností na trzích, které nejsou předmětem takových omezení, ve srovnání s jejich konkurenty v ostatních členských státech.
V tomto ohledu předkládala vláda Gibraltaru v podstatě tytéž argumenty, které použila ve svých písemných vyjádřeních před Soudem prvního stupně.
Soud zamítl tyto argumenty proti prozatímní klasifikaci právních předpisů o oprávněných společnostech Komisí a rozhodl, že takové "obecné argumenty nejsou právně způsobilé prokázat, že daňový systém z roku 1983 musí být vzhledem ke svým inherentní znakům klasifikován jako existující režim podpory" [23].
Soud také odmítl paralelu s případem irské daně právnických osob [24] z důvodů, že skutkové a právní okolnosti byly dosti odlišné [25].
Komise proto nevidí žádné důvody ke změně svého názoru.
(74) Pokud jde o domnělá porušení zásady proporcionality, právní jistoty a legitimního očekávání, argumenty vlády Gibraltaru předpokládají takový rozsah správního uvážení, jaký Komisi chybí.
V případě Piaggio [26] vydal Soud rozhodnutí, že klasifikace sporného režimu jako existující podpory ze strany Komise nemůže být přijata z důvodů účelnosti, když tento režim nebyl oznámen v souladu s čl. 88 odst.
3 Smlouvy. Obdobně potvrdil Soud prvního stupně [27], že klasifikace opatření jako nové nebo existující podpory musí být stanovena bez poukazu na dobu, která uplynula od doby, kdy bylo opatření vydáno, a nezávisle na jakémkoliv předchozím správním postupu, bez ohledu na jakékoliv domnělé hospodářské následky.
Z těchto důvodů muselo být zamítnuto tvrzení předložené společností Charles A. Gomez & Co a Spojeným královstvím, že Komise jednala nepřiměřeně, když usoudila, že opatření vyžadovalo oznámení.
Obdobně nestanoví promlčecí lhůta v článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999 obecnou zásadu, podle které se protiprávní podpora přemění na existující podporu, avšak pouze vylučuje navrácení podpory zavedené více než 10 roků před prvním zásahem Komise.
(75) Komise poukazuje na to, že postup podle článků 96 a 97 Smlouvy se týká rozdílů mezi obecnými předpisy členských států [28].
Na rozdíl od toho nejsou právní předpisy o oprávněných společnostech takovým obecným předpisem, jsou totiž výběrovým opatřením s úzce vymezenou oblastí působnosti, které nepochybně nespadá do rámce pravidel státní podpory.
Komise také upozorňuje na to, že její činnost je zcela v souladu s odstavcem J kodexu chování pro zdaňování podniků.
Slučitelnost
(76) Protože režim oprávněných společností představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí se jeho slučitelnost se společným trhem posuzovat ve světle výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3.
(77) Výjimky stanovené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy, které se týkají podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi a podpory poskytované určitým oblastem Spolkové republiky Německo, se v tomto případě nepoužijí.
(78) Zejména uzavření Naval Dockyard nelze považovat za mimořádnou událost ve smyslu čl. 87 odst.
2 písm. b) Smlouvy. Podle rozhodovací praxe Komise se tato výjimka použije pouze za okolností, kdy je mimořádná událost nepředvídatelná a mimo kontrolu orgánů členských států.
Orgány Spojeného království oznámily uzavření loděnice v roce 1981, tedy tři roky před jejím uzavřením v roce 1984.
87 odst. 3 písm. a) stanoví povolení podpory, která má napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností.
Bod 3.5 pokynů Komise k vnitrostátní regionální podpoře [29] stanoví metodiku, která se má použít ve vymezených oblastech, které se považují za způsobilé pro požívání výhody z výjimky čl. 87 odst.
3 písm. a) Smlouvy. Tento postup využívá údaje z minulosti.
Na rozdíl od tvrzení společnosti Charles A. Gomez & Co toto ustanovení nelze použít prospektivně a použije se pouze na oblasti, kde jsou splněny podmínky nízké životní úrovně nebo vysoké nezaměstnanosti.
Takové oblasti jsou definovány na mapě regionální podpory Spojeného království [30].
Orgány Spojeného království nenavrhly Gibraltar jako podporovanou oblast a přistoupily na to, že Gibraltaru na období 2000–2006 nemůže být poskytnuta žádná regionální podpora.
Vzhledem k tomu, že Gibraltar není a nikdy nebyl takovou oblastí, čl. 87 odst.
3 písm. a) se nepoužije. V žádném případě nebylo argumentováno, že Gibraltar má hrubý domácí produkt na hlavu pod hranicí stanovenou v bodu 3.5 pokynů Komise k vnitrostátní regionální podpoře.
87 odst. 3 písm. a) nelze použít ke zmírnění nejistých a nekvantifikovatelných budoucích dopadů, kterým mohou zabránit nebo je mohou zmírnit vnitrostátní orgány při použití jiných politických nástrojů.
(80) Režim oprávněných společností nelze posuzovat ani jako projekt společného evropského zájmu nebo jako nápravu vážné poruchy v hospodářství členského státu, jak se uvádí v čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Jak vláda Gibraltaru poznamenala, Komise a Soudní dvůr vykládají čl. 87 odst. 3 písm. b) striktně v tom smyslu, že vážná porucha musí ovlivnit celé hospodářství členského státu [31]. Zmíněná porucha, uzavření Naval Dockyard, nenarušilo celé hospodářství Spojeného království. Komise sice bere na vědomí argument vlády Gibraltaru, že je Gibraltar oddělen od Spojeného království v ústavním, politickém, legislativním, hospodářském, fiskálním a geografickém ohledu, toto však nemění nic na skutečnosti, že pro účely pravidel státní podpory tvoří Gibraltar součást Spojeného království, bez ohledu na specifický rozsah čl. 299 odst. 4 Smlouvy. V každém případě existují jiné oblasti Společenství, které jsou také charakterizovány proměnlivými druhy a stupni oddělení od členského státu, jehož jsou součástí. S žádnou z těchto oblastí se nezachází jako s členským státem podle svého vlastního práva pro účely čl. 87 odst. 3 písm. b). Paralely, které vláda Gibraltaru vztahuje na opatření přijatá jako reakci na krizi nemoci šílených krav (dále jen "BSE") ve Spojeném království, nejsou relevantní. Krize BSE byla považována za mimořádnou událost a podle toto tato opatření spadala do oblasti působnosti čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy. Neexistuje žádný požadavek, že na to, aby se použil čl. 87 odst. 2 písm. b), musí mimořádná událost ovlivnit celý dotčený členský stát.
(81) Předmětem režimu oprávněných společností není podpora určená na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jak ji stanoví čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, který stanoví povolení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo určitých hospodářských oblastí, pokud takové podpory nepříznivě neovlivňují podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
Daňové výhody poskytované režimem oprávněných společností se netýkají investic, vytváření pracovních příležitostí ani specifických projektů.
Jednoduše představují snížení poplatků, které by normálně měly dotčené podniky zaplatit v průběhu svých obchodních aktivit, a musí být tedy považovány za provozní státní podporu, jejíž výhody zaniknou, jakmile je podpora odňata.
Podle stálé praxe Komise nemůže být taková podpora považována za usnadnění rozvoje určitých hospodářských činností nebo určitých hospodářských oblastí podle čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy. Provozní podpora podle bodů 4.15 a 4.16 pokynů Komise k vnitrostátní regionální podpoře může být poskytnuta pouze za mimořádných okolností nebo za zvláštních podmínek.
Gibraltar navíc není zahrnut do mapy regionální podpory Spojeného království na období 2000 až 2006, jak byla schválena Komisí v rámci státní podpory č. N 265/00 [32].
Navrácení
(83) Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že tam, kde je protiprávně poskytnutá státní podpora shledána za neslučitelnou se společným trhem, je přirozeným důsledkem takového zjištění, že příjemci musí podporu navrátit zpět [33].
Navrácením podpory se pokud možno obnoví uvedením do původního stavu konkurenční postavení, které existovalo před poskytnutím podpory. Ustanovení čl.
1 nařízení (ES) č. 659/1999 ovšem stanoví, že "Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství".
(84) Argumenty vlády Gibraltaru směřující k tomu, že nejistotou ohledně rozsahu působnosti pravidel státní podpory a vzácností nebo novým postupem Komise proti daňovým opatřením, ať již jde o opatření týkající se offshore či nikoli, byla vytvořena legitimní očekávání, je třeba odmítnout.
Pouze za mimořádných okolností může příjemce protiprávní podpory uniknout povinnosti splatit takovou podporu a je věcí vnitrostátních soudů samotných, aby posoudily okolnosti každého jednotlivého případu [34].
Podobně nemohlo vytvořit legitimní očekávání zveřejnění oznámení, neboť nepředstavuje ani politické prohlášení Komise, ani, jak tvrdí Spojené království, zpřísnění uplatňování pravidel státní podpory [35].
První použití pravidla Smlouvy na specifickou situaci nemůže vytvořit legitimní očekávání s ohledem na minulost.
V každém případě hrálo, v rozporu s tvrzením Spojeného království, rozdílné daňové zacházení mezi společnostmi které jsou rezidenty a které nejsou rezidenty důležitou úlohu v předchozích rozhodnutích Komise o státní podpoře [36].
(85) Oznámení právních předpisů o oprávněných společnostech skupině Primarolo, jež zdaleka nemohlo vytvořit legitimní očekávání, přivedlo opatření zcela jasně do oblasti působnosti závazku Komise zmíněného v odstavci J kodexu chování pro zdaňování podniků, aby zkoumala nebo přezkoumala existující daňové systémy členských států, a to se všemi důsledky, které přináší šetření ohledně státní podpory.
(86) Pokud jde o rozvoj společného trhu a liberalizaci pohybu kapitálu a finančních služeb, vláda Gibraltaru poskytla pouze obecné argumenty, které nejsou dostatečné k prokázání existence legitimních očekávání.
Komise zejména upozorňuje na to, že nebylo podáno specifické zdůvodnění, jak rozvoj společného trhu vyvolal taková očekávání, ani nebyl uveden žádný argument týkající se dopadu specifických liberalizačních opatření.
Navíc je zřejmé, že oblast působnosti právních předpisů o oprávněných společnostech je širší než ta odvětví, která by mohla být ovlivněna omezením pohybu kapitálu a finančních služeb.
(87) Vláda Gibraltaru se na podporu svých argumentů odvolává na případ Defrenne v tom, že prodlení, jak před, tak i během šetření režimu oprávněných společností, vyvolala legitimní očekávání.
Ovšem skutkové a právní okolnosti v případu Defrenne byly trochu odlišné.
Zejména v tom, že svou dlouhotrvající nečinností podat žalobu pro porušení vůči určitým členským státům, navzdory svým vlastním šetřením dotčených porušení a opakovaným upozorněním, že podá žalobu, Komise vedla členské státy k upevnění jejich přesvědčení ohledně účinku článku 119 Smlouvy (nyní článek 141).
Na rozdíl od toho nebyla pozornost Komise opakovaně upoutávána režimem oprávněných společností a bylo to pouze z důvodu přijetí kodexu chování pro zdaňování podniků, že Komise zahájila systematický přezkum daňových systémů členských států.
(88) Domnělé prodlení v předběžném šetření obdobně nemůže vyvolat legitimní očekávání.
Spojené království nesplnilo lhůty stanovené v žádosti o informace, čímž k prodlení přispělo, pokud by zde vůbec nějaké prodlení bylo.
Předběžné šetření je třeba také zasadit do širších souvislostí dalšího zkoumání Komise po přijetí kodexu chování pro zdaňování podniků, v jehož rámci Komise hledala informace od členských států o přibližně 50 daňových opatření.
Režim oprávněných společností byl pouze jedním z těchto opatření.
Komise nebyla během předběžného šetření nečinná, musela však postupovat ohledně oprávněných společností souběžně se svým předběžným šetřením jiných opatření.
(89) Nějaký čas si vyžádalo prošetření právních předpisů o daňově osvobozených společnostech, podle kterých byl podle tvrzení vlády Gibraltaru režim oprávněných společností vytvořen téměř "slovo za slovem".
V tomto případě vláda Gibraltaru sama odkázala na podání, které bylo uskutečněno o daňově osvobozených společnostech (například její dokument předložený Spojeným královstvím v dopise ze dne 12. září 2000) a ve kterém se hovoří o tom, že připomínky k daňově osvobozeným společnostem se obdobně použijí na oprávněné společnosti.
Pokud si je Komise vědoma, orgány Spojeného království opakovaně vládu Gibraltaru informovaly ohledně průběhu šetření.
Vláda Gibraltaru měla také možnost vyslovit se k šetření o svých daňových offshore režimech na setkání dne 19. října 2000 a v jakékoliv fázi měla možnost si vyžádat informace o jeho průběhu, termínech a pravděpodobném výsledku.
(90) Může být pravda, že existovaly některé pochybnosti ohledně účelnosti zahájení řízení o státní podpoře v případě určitých daňových opatření, neboť se ještě nedostavil pokrok v postupném odstranění škodlivých opatření.
Toto se ovšem částečně týká těch existujících podpor, pro která by, pokud by byla v souladu s kodexem chování pro zdaňování podniků odstraněna, šetření státní podpory již neměla dále smysl.
Komise rovněž zastávala názor, že v zájmu rovného zacházení by bylo lepší spíše zahájit řízení o řadě opatření týkajících se širokého rozsahu členských států současně, než postupovat po částech.
(91) Pokud jde o tvrzení, že by měla existovat promlčecí lhůta, tato lhůta ve skutečnosti existuje a je určena článkem 15 nařízení (ES) č.
659/1999. Vylučuje navrácení podpory, která byla poskytnuta více než 10 let před prvním zásahem Komise, v tomto případě 10 let před dopisem Komise ze dne 12. února 1999.
(92) Komise bere na vědomí připomínky vlády Gibraltaru o významu specifické výzvy Komise k podání připomínek ohledně navrácení podpory.
Zatímco výzva nepochybně vyjadřuje nejistotu Komise ohledně otázky navrácení, sloužila také jako výslovný signál pro příjemce, že v případě, že opatření je shledáno protiprávní a neslučitelné s podporou, navrácení zůstává jednoznačnou možností a je v podstatě logickým následkem.
Zatímco předseda Soudu prvního stupně poznamenal, že tato "neobvyklá výzva musí na první pohled do značné míry oslabit jakákoliv znepokojení, která by mohli příjemci podpory mít", nevyvodil závěr, že by taková znepokojení byla rozptýlena [37].
Pokud by tak učinil, Komise by se dostala do absurdní situace, kdy by nepříznivé následky z hledání názorů na způsob jednání předem vylučovaly bezprostřední způsob jednání samotného.
(93) Podobně jakékoliv pochybnosti, které by Komise mohla veřejně vyjádřit o existující nebo protiprávní povaze podpory, by posloužily jako poukaz na to, že zjištění existence protiprávní podpory, se všemi jeho následky, by bylo zřejmě možné.
(94) Tvrzení, že příkaz k navrácení by porušil zásadu proporcionality musí být také odmítnuto.
Soudní dvůr se konzistentně držel stanoviska [38], že navrácení protiprávně poskytnuté státní podpory s ohledem na obnovu předtím existující situaci nelze v zásadě považovat za nepřiměřené.
(95) Komise odmítla tvrzení, že příkaz k navrácení by znamenal nepřiměřenou správní zátěž pro orgány Gibraltaru.
Podle Spojeného království existuje kolem 140 oprávněných společností.
To představuje méně než 10 % společností, které jsou v daňovém systému v Gibraltaru každoročně posuzovány.
Jestliže většina, pokud ne všechny, oprávněné společnosti platí nějaké daně z příjmů, třebaže ve snížené sazbě, a pokud takové společnosti mají snahu být v Gibraltaru skutečně přítomny ("bricks and mortar"), Komise z toho vyvozuje, že tato správní zátěž by nebyla nadměrná.
Pokud jde o připomínku, že vyšetřovací pravomoci daňového odboru Gibraltaru jsou omezené, Soudní dvůr rozhodl, že vnitrostátních ustanovení se nelze dovolávat takovým způsobem, který by činil navrácení nemožným [39].
(96) Argumenty podobné argumentům uvedeným výše v 37. bodu zdůvodnění o následcích navrácení podpory pro hospodářství Gibraltaru byly použity vládou Gibraltaru při pokusu zabránit zveřejnění rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení [40].
Neměly reálný podklad.
Zdaleka není jisté, že by to byl v tomto případě skutečný výsledek příkazu k navrácení.
Komise také poukazuje, že argumenty o dopadu navrácení podpory na hospodářství Gibraltaru by zahrnovaly jak oprávněné společnosti, tak i režimy daňově osvobozených společností.
Ovšem vzhledem k tomu, že vláda Gibraltaru podala své připomínky, hrozba navrácení se omezila v tom rozsahu, že následně po zrušení rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení o státní podpoře [41], jsou nyní původní právní předpisy o daňově osvobozených společnostech z roku 1967 prošetřovány jako režim existující podpory.
V této věci nemůže být vzhledem k těmto právním předpisům vydán žádný příkaz k navrácení podpory a tudíž se zmenší dopad předpovídaný vládou Gibraltaru v rozsahu, který by měl reálný podklad.
V žádném případě Komise nemůže připustit takové hypotetické úvahy, které by zabránily co možná největšímu uvedení konkurenčního prostředí do původního stavu, který existoval před zavedením protiprávní podpory.
(97) Komise bere na vědomí připomínky vlády Gibraltaru, že některé oprávněné společnosti by nebyly pro daňový systém v Gibraltaru dosažitelné, aby jim mohla být daň vyměřena, že některé by neměly v rámci jurisdikce ke zdanění žádná aktiva, že některé by přestaly obchodovat a že některé by přijímaly podpory pod prahem de minimis.
Takové úvahy ovšem nemohou samy o sobě předem bránit příkazu k navrácení.
Nemohou ani také zbavit orgány členských států povinnosti učinit potřebné kroky k provedení příkazu k navrácení v plném rozsahu, neboť tyto kroky se stávají relevantními pouze v souvislosti se šetřením individuálního případu.
V této spojitosti Komise připomíná, že výhody statusu oprávněné společnosti nejsou omezeny na podporu de minimis, že nejsou omezeny ani na podniky, které podléhají daňovému systému v Gibraltaru nebo které nemají žádná aktiva v dosahu jurisdikce vlády Gibraltaru.
(98) Komise neuvádí, zda orgány Gibraltaru jednaly v dobré víře či nikoli.
Z rozsudků Soudního dvora [42] ovšem vyplývá, že pokud se změní existující opatření podpory, aby se opatření stalo novou podporou v důsledku úprav nebo aby se úprava samotná stala novou podporou, musí změna rozšířit oblast působnosti opatření a/nebo zvýšit dostupnou výhodu.
(99) V současném případu Komise připomíná rozsudek Soudu prvního stupně, že právní předpisy o daňově osvobozených společnostech Gibraltaru z roku 1967 musí být považovány za existující opatření podpory [43].
Komise také připomíná, že právní předpisy o oprávněných společnostech byly konstruovány jako velmi blízké právním předpisům o daňově osvobozených společnostech.
Podmínky způsobilosti jsou do značné míry shodné.
Podstatné rozdíly se týkají určení roční splatné daně.
Spíše než by platily velmi malou, pevnou roční daň, platí oprávněné společnosti daň procentem ze svých ročních zisků.
Z toho tedy plyne, že oprávněné společnosti platí daně ze svých ročních zisků s vyšší sazbou než daňově osvobozené společnosti.
Více restriktivní režim oprávněných společností lze proto považovat za režim s omezenou výhodou ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy, ve srovnání s režimem daňově osvobozených společností. Komise také připomíná, že v případě nepravděpodobné události, že daně, které platí oprávněná společnost, by byly nižší než daně stanovené pevnou roční částkou a placené ekvivalentní daňově osvobozenou společností, by se rozdíl dostal pod práh de minimis.
Právní předpisy stanoví pro oprávněnou společnost minimální daňovou sazbu 0 %, zatímco daňově osvobozené společnosti platí pevnou roční daň ve výši mezi 225 GBP a 300 GBP.
(100) Soudní dvůr shodně rozhodl, že tam, kde by prozíravý obchodník mohl předvídat přijetí opatření Společenství, které by pravděpodobně ovlivnilo jeho zájmy, nemohl by se spoléhat na zásadu ochrany legitimního očekávání, pokud je opatření přijato [44].
Z důvodu podobností mezi režimy daňově osvobozených společností a oprávněných společností je obtížné si představit, jak by prozíravý hospodářský subjekt mohl předpokládat, že by dva režimy byly předmětem rozdílných řízení o státní podpoře.
Rozdíly mezi dvěma systémy, spíše než by vězely v jejich provedení, by odrážely postup gibraltarských orgánů požadovat po takových offshore společnostech s fyzickou přítomností v Gibraltaru, aby platily daně, třebaže jen nízké.
Je proto rozumné předpokládat, že prozíravý obchodník jednající v dobré víře by mohl legitimně věřit, že výběrem méně velkorysého režimu oprávněných společností spíše než zjevně zákonného (ve smyslu státní podpory existujícího) režimu daňově osvobozených společností, by rovněž vstoupil do režimu, jehož soulad s právem je nesporný.
Podle toho Komise vyvodila, že příkaz pro vymáhání by za výjimečných okolností tohoto případu byl v rozporu s obecnou zásadou práva Společenství.
VIII. ZÁVĚR
(101) Bylo zjištěno, že režim oprávněných společností Gibraltaru představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a že se nepoužije žádná z výjimek stanovených v čl. 87 odst. 2 nebo čl. 87 odst. 3. Bylo rovněž zjištěno, že Spojené království protiprávně uskutečňovalo dotčený systém, a sice v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy. Příjemci systému byli ovšem oprávnění mít legitimní očekávání o nepochybném souladu systému s právem. Navrácení podpory poskytnuté podle právních předpisů o oprávněných společnostech by proto nemělo být vyžadováno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Spojené království uskutečňovalo podle režimu oprávněných společností obsaženého ve vládní vyhlášce Gibraltaru o daních z příjmů (změna) (Income Tax (Amendment) Ordinance) ze dne 14. července 1983 a v předpisech Gibraltaru o daních z příjmů (oprávněné společnosti) (Income Tax (Qualifying Companies) Rules) ze dne 22. září 1983, je neslučitelná se společným trhem.
Článek 2
Spojené království odstraní systém uvedený v článku 1.
Článek 3
Spojené království informuje ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Komisi o opatřeních přijatých pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Rozhodnutí Komise
ze dne 1. února 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom
(2005/78/ES, Euratom)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 218 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 131 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 1 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Bezpečnostní systém Komise je založen na principech, které Rada stanovila v rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady [1], s cílem zajistit v Unii hladký průběh rozhodovacího procesu.
(2) Ustanovení Komise o bezpečnosti jsou obsažena v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád [2].
(3) Dodatek 1 k bezpečnostním předpisům, přiložený k uvedeným ustanovením, obsahuje srovnávací tabulku vnitrostátních bezpečnostních klasifikací.
(4) Dne 16. dubna 2003 podepsaly Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko smlouvu o přistoupení k Evropské unii [3].
Dodatek 1 k bezpečnostním předpisům by proto měl být změněn, aby se zohlednily uvedené státy.
(5) Dne 14. března 2003 podepsala Evropská unie s NATO dohodu [4] o bezpečnosti informací.
Proto je rovněž nezbytné, aby byl dodatek 1 k bezpečnostním předpisům v souladu s klasifikačními úrovněmi NATO.
(6) Francie a Nizozemsko změnily své právní předpisy týkající se klasifikace.
(7) V zájmu jasnosti by měl být dodatek 1 k bezpečnostním předpisům nahrazen.
(8) Současně by měla být opravena příloha rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom, aby se zajistilo, že budou čtyři pojmy pro klasifikaci používány jednotně ve všech jazykových verzích,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dodatek 1 k bezpečnostním předpisům obsaženým v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Příloha rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom se opravuje tak, že se ve všech jazykových verzích čtyři pojmy pro klasifikaci nahrazují podle potřeby následujícími pojmy, které budou vždy psány velkými písmeny:
- "RESTREINT UE",
- "CONFIDENTIEL UE",
- "SECRET UE",
- "TRES SECRET UE/EU TOP SECRET".
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Tisková oprava rozhodnutí Komise 2005/78/ES, Euratom z 1. února 2005 pozměňující rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom
(Úřední věstník Evropské unie L 29 ze dne 2. února 2005)
Vyhlášení rozhodnutí 2005/78/EC, Euratom je třeba považovat za neplatné.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Rady 2005/81/SZBP
ze dne 31. ledna 2005
o prodloužení mandátu vedoucího/policejního komisaře Policejní mise Evropské unie (EUPM) v Bosně a Hercegovině
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 23 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na společnou akci Rady 2002/210/SZBP ze dne 11. března 2002 o Policejní misi Evropské unie [1] (EUPM), a zejména na článek 4 této společné akce,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2004/188/SZBP ze dne 23. února 2004 o jmenování vedoucího mise/policejního komisaře EUPM [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 23. února 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/188/SZBP o jmenování pana Bartholomewa Kevina Cartyho vedoucím mise/policejním komisařem EUPM od 1. března 2004 na dobu jednoho roku.
(2) Použitelnost rozhodnutí 2004/188/SZBP končí dnem 1. března 2005.
(3) Generální tajemník, vysoký představitel navrhl prodloužení mandátu pana Bartholomewa Kevina Cartyho jako vedoucího mise/policejního komisař EUPM do 31. prosince 2005.
(4) Mandát vedoucího mise/policejního komisaře EUPM by proto měl být prodloužen,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Mandát pana Bartholomewa Kevina Cartyho jako vedoucího mise/policejního komisaře EUPM se prodlužuje do 31. prosince 2005.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Článek 3
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Rady 2005/83/SZBP
ze dne 31. ledna 2005,
kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na společný postoj 2004/293/SZBP [1] a zejména na článek 2 uvedeného společného postoje, ve spojení s čl. 23 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada přijala společným postojem 2004/293/SZBP opatření pro zabránění vstupu na území členských států nebo průjezdu přes ně osobám, které jsou zapojeny do činností, jež napomáhají osobám obviněným Mezinárodním soudním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) ze spáchání zločinů, které jsou dosud na svobodě, pokračovat v unikání spravedlnosti, nebo osobám jednajícím takovým způsobem, který by mohl bránit účinnému provádění mandátu ICTY.
(2) Rada přijala dne 28. června 2004 rozhodnutí 2004/528/SZBP, kterým se změnil seznam obsažený v příloze společného postoje 2004/293/SZBP.
(3) Podle doporučení úřadu vysokého představitele pro Bosnu a Hercegovinu by se měla uvedená opatření vztahovat i na další osoby.
(4) Seznam v příloze společného postoje 2004/293/SZBP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Seznam osob uvedený v příloze společného postoje 2004/293/SZBP se nahrazuje seznamem uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Článek 3
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Rady
ze dne 24. ledna 2005,
kterým se schvaluje přistoupení Evropského společenství pro atomovou energii ke "Společné úmluvě o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady"
(2005/84/Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na druhý odstavec článku 101 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Společná úmluva o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady byla otevřena k podpisu od 29. září 1997 až do jejího vstupu v platnost dne 18. června 2001.
(2) Tato úmluva je nyní otevřena k přistoupení regionálním organizacím integrační nebo jiné povahy, za předpokladu, že kterákoli taková organizace je tvořena svrchovanými státy a má pravomoc, pokud jde o vyjednávání, uzavírání a uplatňování mezinárodních dohod ve věcech upravených touto úmluvou, a Společenství se rozhodlo k úmluvě přistoupit.
(3) S ohledem na úkoly svěřené Společenství kapitolou 3 "Ochrana zdraví" Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii by přistoupení Evropského společenství pro atomovou energii ke společné úmluvě mělo být schváleno.
(4) Při přistoupení k této úmluvě bude muset Evropské společenství pro atomovou energii navrhnout výhradu týkající se nesouladu mezi čl. 12 odst. 1 směrnice 92/3/Euratom o dozoru nad přepravou radioaktivního odpadu mezi členskými státy a do Společenství a ze Společenství a o její kontrole [1] se specifickým požadavkem stanoveným v čl. 27 odst. 1 bodu i) společné úmluvy, který v rámci přeshraničního pohybu vyžaduje souhlas státu určení.
(5) Stane-li se organizace stranou této úmluvy, ukládá jí čl. 39 odst. 4 bod iii) povinnost sdělit depozitáři úmluvy prohlášení, v němž bude uvedeno, které státy jsou členy dané organizace, které články této úmluvy se na organizaci vztahují a jaký je rozsah pravomocí dané organizace v oblasti upravené těmito články.
(6) V rámci společné úmluvy nebudou pravomoci členských států jako jejích smluvních stran přistoupením Společenství dotčeny,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
1. Přistoupení Evropského společenství pro atomovou energii ke Společné úmluvě o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady se schvaluje.
2. Znění prohlášení Evropského společenství pro atomovou energii podle ustanovení čl. 39 odst. 4 bodu iii) Společné úmluvy o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivními odpady je přiloženo k tomuto rozhodnutí.
Rozhodnutí Komise,
ze dne 26. ledna 2005,
kterým se ukládají zvláštní podmínky pro dovoz pistácií a některých výrobků získaných z pistácií pocházejících nebo zasílaných z Íránu
(oznámeno pod číslem K(2005) 117)
(Text s významem pro EHP)
(2005/85/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin [1], a zejména na čl. 53 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 97/830/ES ze dne 11. prosince 1997, kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 97/613/ES a ukládají se zvláštní podmínky pro dovoz pistácií a některých výrobků získaných z pistácií pocházejících nebo zasílaných z Íránu [2], bylo několikrát podstatně změněno.
(2) Právním základem pro rozhodnutí Komise 97/830/ES je článek 10 směrnice Rady 93/43/ES ze dne 14. června 1993 o hygieně potravin [3].
Směrnice Rady 93/43/EHS bude zrušena s účinností ode dne 1. ledna 2006 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin [4].
Toto nařízení již neobsahuje právní základ pro ochranné opatření.
(3) Nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví, že pokud je zřejmé, že potraviny nebo krmivo pocházející ze Společenství nebo dovezené ze třetí země mohou představovat vážné riziko pro lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí, musí být přijata opatření.
(4) U pistácií pocházejících nebo zasílaných z Íránu bylo v mnoha případech zjištěno, že jsou kontaminovány nadměrným množstvím aflatoxinu B1.
(5) Vědecký výbor pro potraviny oznámil, že aflatoxin B1 je silným genotoxickým karcinogenem, a dokonce i ve velmi malých dávkách přispívá k riziku vzniku rakoviny jater.
(6) Dovoz pistácií z Íránu proto představuje vážné ohrožení veřejného zdraví ve Společenství a je nezbytné přijmout ochranná opatření na úrovni Společenství.
(7) Veterinární a potravinový úřad Komise (FVO) poprvé prováděl kontrolu hygienických podmínek v Íránu v roce 1997, která ukázala, že je nutné zlepšení hygienické praxe a možností zpětného sledování pistácií.
Pověřená skupina nebyla schopna zkontrolovat všechna stadia manipulace s pistáciemi před vývozem.
Íránské orgány se zavázaly provést zlepšení týkající se zejména výroby, manipulace, třídění, zpracování, balení a přepravy.
Proto bylo vhodné podrobit pistácie a některé výrobky získané z pistácií pocházejících z Íránu zvláštním podmínkám, aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany veřejného zdraví.
Navazující mise byly organizovány v roce 1998 a 2001.
I když během těchto kontrol bylo zaznamenáno podstatné zlepšení hygienické praxe a sledovatelnosti, potřeba stanovení zvláštních podmínek pro pistácie a výrobky z pistácií pocházející z Íránu za účelem ochrany veřejného zdraví stále trvá.
(8) Pistácie a některé výrobky z pistácií pocházejících z Íránu mohou být dováženy za předpokladu, že budou uplatňovány zvláštní podmínky.
(9) Jednou z těchto podmínek je nutnost zajistit, aby výroba, třídění, manipulace, zpracování, balení a přeprava pistácií a výrobků získaných z pistácií byly v souladu se správnou hygienickou praxí.
Je nutné stanovit hladinu aflatoxinu B1 a celkových aflatoxinů ve vzorcích odebraných ze zásilky bezprostředně předtím, než opustí Írán.
(10) Dále je nutné, aby íránské orgány opatřily každou zásilku pistácií pocházejících nebo zasílaných z Íránu písemnými doklady týkajícími se podmínek výroby, třídění, manipulace, zpracování, balení a přepravy a výsledků laboratorní analýzy zásilky z hlediska hladiny aflatoxinu B1 a celkových aflatoxinů.
(11) V zájmu veřejného zdraví budou členské státy poskytovat Komisi pravidelné zprávy o všech výsledcích analýz úředních kontrol provedených na zásilkách pistácií a některých výrobků získaných z pistácií pocházejících nebo zasílaných z Íránu.
Tyto zprávy by měly doplňovat oznamovací povinnost stanovenou v rámci systému rychlého varování pro potraviny a krmiva zřízeného nařízením (ES) č. 178/2002.
(12) Je důležité zajistit, aby odběr vzorků a analýza zásilek pistácií a výrobků získaných z pistácií z Íránu byly prováděny v celém Společenství harmonizovaným způsobem.
(13) Při kontrolách provedených v roce 2003 a 2004 bylo zjištěno, že velký počet zásilek pistácií z Íránu převyšoval maximální hladinu aflatoxinů.
Je proto nutné omezit platnost osvědčení o zdravotní nezávadnosti, aby se zkrátila doba přepravy a skladování, při nichž se mohou tvořit aflatoxiny.
(14) Provádění tohoto rozhodnutí bude neustále přezkoumáváno v souvislosti s informacemi a zárukami poskytnutými příslušnými íránskými orgány a v souvislosti s výsledky testů prováděných členskými státy za účelem posouzení, zda zvláštní podmínky poskytují dostatečnou úroveň ochrany veřejného zdraví ve Společenství a zda je jejich uplatnění stále nutné.
(15) Opatření stanovená v tomto rozhodnutí mají významný dopad na kontrolní zdroje členských států.
Proto je vhodné vyžadovat, aby veškeré náklady plynoucí z odběru vzorků, analýz, skladování a veškeré náklady plynoucí z úředních opatření nesl v případě nevyhovující zásilky příslušný dovozce či subjekt v potravinářském odvětví.
(16) Rozhodnutí 97/830/ES by proto mělo být zrušeno.
(17) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Členské státy mohou dovážet
- pistácie kódu KN 08025000 a
- pražené pistácie kódů KN 20081913 a KN 20081993
pocházející nebo zasílané z Íránu pouze, pokud jsou k zásilce připojeny výsledky úředního odběru vzorků a analýzy a osvědčení o zdravotní nezávadnosti podle přílohy I, vyplněné, podepsané a ověřené zástupcem íránského ministerstva zdravotnictví.
Osvědčení o zdravotní nezávadnosti je platné pro dovoz uskutečněný nejpozději čtyři měsíce po dni vydání osvědčení o zdravotní nezávadnosti.
2. Výrobky uvedené v odstavci 1 mohou být dováženy do Společenství pouze prostřednictvím některého z míst vstupu uvedených v příloze II.
3. Každá zásilka výrobků uvedených v odstavci 1 musí být označena kódem, který souhlasí s kódem na výsledku vzorku po úředním odběru vzorku a analýze a na osvědčení o zdravotní nezávadnosti podle odstavce 1.
4. Příslušné orgány v každém členském státě zajistí, aby byla kontrolována dokumentace výrobků, aby byl zajištěn soulad s požadavky na osvědčení o zdravotní nezávadnosti a výsledky odběru vzorků podle odstavce 1.
5. Příslušné orgány každého členského státu odeberou z každé zásilky výrobků dle odstavce 1 vzorek pro analýzu obsahu aflatoxinu B1 a celkového obsahu aflatoxinů před jejich uvedením na trh z místa vstupu do Společenství.
Členské státy předkládají Komisi každé tři měsíce zprávu o všech výsledcích analýz uskutečněných v rámci úředních kontrol provedených na zásilkách výrobků dle odstavce 1.
Tato zpráva se předkládá během měsíce následujícího po každém čtvrtletí (duben, červenec, říjen a leden).
6. Každá zásilka, která má být podrobena odběru vzorků a analýze, se před uvedením na trh ze vstupního místa do Společenství zadržuje po dobu nejdéle 15 pracovních dní.
Příslušné orgány dovážejícího členského státu vydají průvodní úřední doklad, který prokazuje, že zásilka byla podrobena úřednímu odběru vzorků a analýze, a který uvádí výsledky analýzy.
7. V případě rozdělení zásilky musí být ke každé části rozdělené zásilky přiložena kopie osvědčení o zdravotní nezávadnosti a průvodní úřední doklady uvedené v odstavcích 1 a 6 až po velkoobchodní úroveň včetně, ověřené příslušným orgánem členského státu, na jehož území k rozdělení zásilky došlo.
Článek 2
Toto rozhodnutí se průběžně přezkoumává na základě informací a záruk poskytnutých příslušnými orgány Íránu a na základě výsledků zkoušek provedených členskými státy za účelem vyhodnocení, zda zvláštní podmínky uvedené v článku 1 poskytují dostatečnou úroveň ochrany veřejného zdraví ve Společenství. Při přezkoumání se rovněž vyhodnocuje, zda jsou zvláštní podmínky nadále potřebné.
Článek 3
Veškeré náklady plynoucí z odběru vzorků, analýz, skladování a vydání průvodního úředního dokladu a kopií osvědčení o zdravotní nezávadnosti a průvodních dokladů dle čl. 1 odst. 4 a 7 nese subjekt v potravinovém odvětví odpovědný za zásilku či jeho zástupce.
Veškeré náklady týkající se úředních opatření přijatých příslušnými orgány v případě nevyhovující zásilky pistácií nebo některých výrobků z pistácií pocházejících nebo zasílaných z Íránu nese subjekt v potravinovém odvětví odpovědný za zásilku nebo jeho zástupce.
Článek 4
Rozhodnutí 97/830/ES se zrušuje.
Článek 5
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. února 2005.
Členské státy přijmou opatření nezbytná pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 28. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2003/71/ES, pokud jde o období platnosti
(oznámeno pod číslem K(2005) 186)
(Text s významem pro EHP)
(2005/86/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS [1], a zejména na čl. 18 odst. 7 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [2] a zejména na čl. 22 odst. 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Výskyt nakažlivé chudokrevnosti lososů (ISA) na Faerských ostrovech vedl k přijetí rozhodnutí Komise 2003/71/ES ze dne 29. ledna 2003 o některých ochranných opatřeních týkajících se nakažlivé chudokrevnosti lososů na Faerských ostrovech [3].
(2) V roce 2004 se navzdory zdolávacím opatřením, která Faerské ostrovy přijaly, vyskytla další ohniska nakažlivé chudokrevnosti lososů a tento stát o nich uvědomil Komisi.
(3) Faerské ostrovy předložily veterinární podskupině vytvořené na základě dohody mezi EU a Faerskými ostrovy [4] pohotovostní plán v souladu s článkem 15 směrnice Rady 93/53/EHS ze dne 24. června 1993, kterou se zavádějí minimální opatření Společenství ke zdolávání některých nákaz ryb [5].
Pohotovostní plán zahrnuje plán na stažení v souladu s článkem 6 směrnice 93/53/EHS.
Pohotovostní plán včetně očkovacích postupů a plán na stažení předložený v září 2004 byly podskupinou schváleny.
(4) Vzhledem k výskytu choroby na Faerských ostrovech a uplatňování zdolávacích postupů včetně očkování by měla ochranná opatření stanovená v rozhodnutí 2003/71/ES zůstat použitelná po dobu provádění očkování.
Očekává se, že očkování bude předmětem zdolávacích postupů po dobu alespoň následujících dvou let.
(5) Rozhodnutí 2003/71/ES by proto mělo být změněno s cílem prodloužit jeho období platnosti.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V článku 6 rozhodnutí 2003/71/ES se datum " 31. ledna 2005" nahrazuje datem " 31. ledna 2007".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 2. února 2005,
kterým se Švédsko opravňuje používat namísto statistických zjišťování skotu systém zavedený na základě hlavy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000
(oznámeno pod číslem K(2005) 194)
(Pouze švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/87/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 93/24/EHS ze dne 1. června 1993 o statistických zjišťováních chovu skotu [1], a zejména na čl. 1 odst. 2 a 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Hlava I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 [2] zavádí systém identifikace a evidence skotu.
(2) Rozhodnutí Komise 1999/693/ES uznává, že je švédská databáze skotu plně funkční [3].
(3) V souladu se směrnicí 93/24/EHS mohou být členské státy za účelem splnění požadavků dotyčné směrnice na vlastní žádost oprávněny používat namísto statistických zjišťování skotu administrativní zdroje informací.
(4) Na podporu své žádosti ze dne 29. října 2003 poskytlo Švédsko technickou dokumentaci týkající se struktury a aktualizace databáze uvedené v hlavě I nařízení (ES) č. 1760/2000 a dokumentaci k metodám výpočtu statistických informací.
(5) Švédsko zejména navrhlo metody výpočtu umožňující získat statistické informace pro kategorie uvedené v čl. 3 odst. 1 směrnice 93/24/EHS, které v databázi uvedené v hlavě I nařízení (ES) č. 1760/2000 nejsou přímo dostupné. Švédsko by mělo učinit veškerá příslušná opatření, aby se ujistilo, zda tyto metody výpočtu zajišťují přesnost statistických údajů.
(6) Z přezkoumání technické dokumentace, kterou švédské orgány poskytly, vyplývá, že by žádost měla být přijata.
(7) Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku zřízeného rozhodnutím Rady 72/279/EHS [4],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Švédsko je oprávněno nahradit zjišťování skotu podle směrnice 93/24/EHS systémem identifikace a evidence skotu uvedeným v hlavě I nařízení (ES) č. 1760/2000 za účelem získání všech statistických informací, které jsou pro splnění požadavků dané směrnice požadovány.
Článek 2
Pokud přestane být systém uvedený v článku 1 funkční nebo pokud jeho obsah již nebude umožňovat získávání spolehlivých statistických informací pro všechny kategorie nebo pro některé kategorie skotu, vrátí se Švédsko při hodnocení skotu nebo dotyčných kategorií k systému statistického zjišťování.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.
Oprava rozhodnutí Komise 2005/87/ES ze dne 2. února 2005, kterým se Švédsko opravňuje používat namísto statistických zjišťování skotu systém zavedený na základě hlavy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000
(Úřední věstník Evropské unie L 30 ze dne 3. února 2005)
Vyhlášení rozhodnutí 2005/87/EC je třeba považovat za neplatné.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Rady
ze dne 24. září 2004
o podpisu a prozatímním uplatňování Protokolu k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
(2005/89/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 druhou větou,
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003 [1], a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada dne 10. února 2004 pověřila Komisi, aby jménem Evropského společenství a jeho členských států zahájila jednání s Egyptem za účelem změny Evropsko-středomořské dohody mezi Evropskými společenstvími a jeho členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení nových členských států k EU.
(2) Jednání byla dokončena ke spokojenosti Komise.
(3) Protokol sjednaný s Egyptskou arabskou republikou stanoví v čl. 12 odst. 2 prozatímní uplatňování protokolu před jeho vstupem v platnost.
(4) Uvedený protokol by měl být podepsán jménem Společenství a prozatímně uplatňován s výhradou jeho pozdějšího uzavření,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Předseda Rady je oprávněn určit osobu nebo osoby zmocněné podepsat jménem Společenství a jeho členských států a s výhradou jeho pozdějšího uzavření Protokol k Evropsko-středomořské dohodě mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii.
Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Evropské společenství a jeho členské státy se dohodly na prozatímním uplatňování protokolu s výhradou jeho případného uzavření k pozdějšímu dni.
Rozhodnutí Komise
ze dne 20. dubna 2004
o opatření Francie ve prospěch Société de Réparation Navale et Industrielle S.A.
(SORENI)
(oznámeno pod číslem K(2004) 1362)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/90/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na dohodu o Evropském hospodářském prostoru a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po vyzvání zúčastněných stran k předložení jejich připomínek v souladu se zmíněnými články [1] a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Následně po informacích, které vyšly v tisku, podle nichž Francie přijala finanční opatření na podporu provozu na opravu lodí v přístavu Le Havre, požádala Komise dopisem ze dne 21. prosince 2001 Francii o vysvětlení.
Dopisem ze dne 15. března 2002, zaprotokolovaným dne 19. března 2002, informovala Francie Komisi, že orgány veřejné moci finančně podpořily podnik na opravu lodí, Société de réparation navale et industrielle (SORENI).
Opatření bylo vzato na vědomí jako neoznámená podpora (NN 53/2002), vzhledem k tomu, že v okamžiku předložení informací již byla poskytnuta a mimo jiné, že částka ve výši 1720000 EUR byla zaplacena již v prosinci 2001.
(2) Dopisem ze dne 4. dubna 2002 požádala Komise Francii o dodatek k informacím.
Ta odpověděla dopisem ze dne 3. června 2002, zaprotokolovaným následujícího dne.
(3) Dopisem ze dne 12. srpna 2002 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit postup k tomuto opatření stanovený v čl. 88 odst.
2 smlouvy. Záležitost byla zaprotokolována pod číslem C 55/2002.
Rozhodnutí Komise o zahájení postupu bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství [2] a zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek.
(4) Francie předložila své připomínky dopisem ze dne 1. října 2002, zaprotokolovaným následujícího dne.
Spojené království předložilo připomínky dopisem ze dne 16. října 2002, zaprotokolovaným dne 24. října 2002. Připomínky Spojeného království byly předány Francii a byla jí dána možnost reagovat.
(5) Dopisem ze dne 4. listopadu 2004 položila Komise Francii doplňující otázky.
Francie svou odpověď a své připomínky předložila dopisem ze dne 14. ledna 2003, zaprotokolovaným téhož dne.
Francie sdělila doplňující informace dopisem ze dne 2. října 2003, zaprotokolovaným následujícího dne, a dopisem ze dne 10. října 2003, zaprotokolovaným téhož dne.
Dopisem ze dne 21. listopadu 2003 položila Komise Francii nové doplňující otázky a Francie na ně odpověděla dopisem ze dne 29. prosince 2003, zaprotokolovaným dne 8. ledna 2004 a dopisem ze dne 29. ledna 2004, zaprotokolovaným téhož dne.
II. PODROBNÝ POPIS
A. Dotčený podnik
(6) Příjemcem finanční podpory je SORENI, podnik na opravu lodí se sídlem v Le Havre, tj. v regionu, který může na základě čl. 87 odst.
3 písm. c) smlouvy využívat podporu. SORENI byla založena dne 1. listopadu 2001 za účelem převzetí aktiv tří společností na opravu lodí, jak je vysvětleno dále.
(7) Loděnice Ateliers a loděnice Le Havre – Construction navale (ACH-CN) se sídlem v Le Havru, byly v roce 2000 z důvodu konkurzu zavřeny.
ACH-CN přijala podporu na uzavření, schválenou Komisí v jejím rozhodnutí 2002/132/ES [3].
Tři pobočky ACH-CN, které prováděly opravárenskou činnost (SIREN, TMTM a MECA HELIX, dále jen "tři pobočky"), přežily, ale brzy se setkaly s ekonomickými obtížemi, přisuzovanými ztrátě subdodavatelských kontraktů, které jim před tím poskytovala ACH-CN a ztrátě důvěry rejdařů.
(8) V roce 2001 se dvanáct místních subdodavatelů tří poboček rozhodlo společně založit nový podnik SORENI za účelem převzetí provozu na opravu lodí tří poboček.
(9) Nabídka k převzetí byla dvanácti místními subdodavateli ohlášena dne 24. srpna 2001.
SORENI byla založena dne 1. listopadu 2001 a dne 9. listopadu 2001 nabyla aktiva tří poboček. SORENI koupila aktiva za cenu 1001 EUR (tedy 1000 EUR za skladové zásoby a jedno symbolické EUR za aktiva).
Podle Francie byla nabídka SORENI po neúspěšných jednáních se zahraničním investorem, která v témže roce předcházela, jediná.
(10) Francie na počátku oznámila Komisi, že tři pobočky byly v okamžiku převzetí pod soudní správou.
Tuto informaci opravila v dopise ze dne 29. prosince 2003 s upřesněním, že převzetí aktiv se uskutečnilo mimo rámec soudního narovnání a že tři pobočky již v prosinci 2003 existovaly vzhledem k běžným sporům a vymáhání pohledávek pouze formálně a že nevykonávaly žádnou hospodářskou činnost.
(11) V souladu s francouzským společenským právním řádem, který se týká zrušení podniku (článek L 122-12, druhý pododstavec zákoníku práce), byla SORENI povinna převzít ve třech pobočkách pracovní smlouvy, jejichž podmínky kvalifikace, odměňování a služebních let měly zůstat nezměněny.
Proto podle Francie SORENI převzala 127 zaměstnanců tří poboček.
Dále měla SORENI převzít náklady na mzdy ve výši 318164 EUR, sjednané před převzetím, na odchod pracovníků, kteří byli vystaveni účinkům azbestu, do předčasného důchodu.
(12) Komise poznamenává, že dne 14. ledna 2003 byl počet snížen na 117 zaměstnanců, z nichž bylo 99 dělníků ve výrobě.
Francie oznámila, že v průběhu šesti let, která předcházela převzetí, počet dělníků ve výrobě z celkem 188 zaměstnanců ve třech pobočkách v období 1997 až 1999 klesl přechodem k SORENI v roce 2002 o 47 %.
B. Podnikatelský záměr nové společnosti
(13) Podnikatelský záměr byl sestaven v roce 2001.
Životaschopnost SORENI měla být podnikatelským záměrem zaručena na dobu pěti let.
Podle Francie problémy byly SORENI zaviněny za prvé obtížemi, vzniklými ze strany akcionářů, kteří jako subdodavatelé byli dříve na třech pobočkách závislí.
Za druhé, SORENI zdědila náklady a obtíže, spojené s převzatými aktivy, tedy s převzetím všech pracovních smluv, financováním odchodu do předčasného důchodu z důvodu vystavení účinkům azbestu a také s nutností přizpůsobit výrobní prostředky a racionalizovat provoz.
Protože SORENI převzala provoz na opravu lodí, podle všech pravděpodobností pokračovala s tím, že bude postavena před podobné problémy, s jakými se setkaly tři pobočky: obtížnost získat subdodavatelské smlouvy u loděnice v Le Havru (jako ACH-CN), všeobecná ztráta trhů a všeobecná ztráta věrohodnosti při opravě lodí z Le Havru.
(14) Podnikatelský záměr na dobu pěti let, který Francie označuje jako plán restrukturalizace, směřuje podle Francie k řešení těchto problémů přijetím tří sledů opatření.
První spočívá v uzpůsobení výrobních prostředků investicí do opětovného uvedení budov do provozního stavu, do dopravy a mobilního zařízení (investice vyjádřené v části 1 tabulky 1).
Druhý sled opatření spočívá v reorganizaci obchodní politiky podniku.
Podle Francie bude obchodní politika opětovně zaměřena zároveň na místní rejdaře a rejdaře na národních a mezinárodních trzích.
Tato politika všeobecně směřuje k opětovnému získání důvěry zákazníků, kteří v minulosti jednali se třemi pobočkami.
SORENI zamýšlí uskutečnit tento cíl jednak náborem nových pracovníků, jednak pořízením nových technologií, které jí umožní diverzifikovat její provoz a tedy odpovídat širšímu rozmezí potřeb.
Náklady na tento druhý sled opatření jsou popsány v části 2 tabulky 1.
Třetí sled opatření se zaměřuje na reorganizaci výroby ve dvou úrovních: materiálové, skladové a zakázkové hospodářství (racionalizace a zavedení informatiky) a vzdělávání zaměstnanců.
Náklady na třetí sled opatření jsou popsány v části 3 tabulky 1.
(15) Francie mimo jiné za náklady na restrukturalizaci považuje, jednak výlohy převzaté ve třech pobočkách na odchod pracovníků, vystavených účinkům azbestu do předčasného důchodu, jednak mzdy na první tři měsíce po převzetí.
Podle Francie tyto tři měsíce odpovídají období nezbytnému pro získání prvních kontraktů.
Tyto náklady jsou popsány v části 4 tabulky 1.
TABULKA 1
Náklady uváděné s restrukturalizací SORENI
(EUR) _BAR_
Položky _BAR_ Částka _BAR_
Část 1 – Investice a uvedení do provozního stavu
Uvedení do provozního stavu (2002) _BAR_ […] _BAR_
Uvedení kanceláří/budov do provozního stavu (2002) _BAR_ […] _BAR_
Úklid dvora/dílen _BAR_ […] _BAR_
Investice do zařízení 2002:
vozidla _BAR_ […] _BAR_
informatika _BAR_ […] _BAR_
nářadí _BAR_ […] _BAR_
Investice do zařízení 2002–2004:
zařízení na otryskávání/opracování plechů _BAR_ […] _BAR_
nákladní automobil _BAR_ […] _BAR_
různé mechanizované mobilní vybavení _BAR_ […] _BAR_
Mezisoučet 1 _BAR_ […] _BAR_
Část 2 – Obchodní reorganizace
Nábor 2002–2004
2 řídící pracovníci _BAR_ _BAR_
1 pracovník vedení _BAR_ _BAR_
3 inženýři – chargés d’affaires _BAR_ _BAR_
4 pracovníci – sektor výroby _BAR_ _BAR_
celková částka mezd a výloh _BAR_ […] _BAR_
Náklady spojené se vstupem na trh – do konce 2002
prospekty/logo, mailing, síť zástupců, návštěvy u zákazníků _BAR_ […] _BAR_
Náklady 2003–2005
pořízení nových licencí _BAR_ […] _BAR_
stáže a vzdělávání zaměstnanců u výrobců, od kterých SORENI získala licence _BAR_ […] _BAR_
návštěva obchodních a mezinárodních zástupců _BAR_ […] _BAR_
kontrola a rozšíření zastupitelských smluv na dobu tří let _BAR_ […] _BAR_
Mezisoučet 2 _BAR_ […] _BAR_
Část 3 – Reorganizace výroby
Organizace a zavedení informatiky 2002–2003 _BAR_ […] _BAR_
Pořízení software specifického pro opravu lodí 2003–2004 _BAR_ […] _BAR_
Vzdělávání: 37450 hodin/3 roky _BAR_ […] _BAR_
Mezisoučet 3 _BAR_ […] _BAR_
Část 4 – Mzdové a ostatní náklady
mzdy odpovídající běžným smlouvám během prvních tří měsíců po převzetí _BAR_ [...] _BAR_
výlohy spojené s odchodem z důvodu vystavení účinkům azbestu, sjednané přes převzetím _BAR_ […] _BAR_
Mezisoučet 4 _BAR_ […] _BAR_
CELKEM (mezisoučty 1+2+3+4) _BAR_ 6495164 _BAR_
(16) Celkové údajné náklady, nezbytné k uvedení SORENI do chodu, proto dosahují 6495164 EUR.
(17) Podle Francie se tento plán zakládá na realistických předpokladech obratu, který odráží stávající a potenciální poptávku na opravu lodí v Le Havru.
Francie tvrdí, že tři pobočky měly přiznané pravomoci v odvětví opravy lodí a že jejich zaměstnanci, nyní převzatí ze strany SORENI, k ní vlastní know-how.
Francie rovněž připomíná, že podnikatelský záměr SORENI a podnikatelský záměr potenciálního zahraničního investora byly podobné, což je známkou realistického odhadu.
Osobní vztahy prezidenta SORENI by mohly být trumfem při průzkumu trhu.
Podle Francie je nutno zvážit provoz na opravu lodí SORENI ve spojitosti s rozvojem přístavu Le Havre.
C. Finanční opatření
(18) Podle Francie částka 6495164 EUR, nezbytná pro SORENI musí být financována podporami a půjčkami poskytnutými z veřejných a soukromých prostředků stanovených v tabulce 2.
Francie přijala předběžné rozhodnutí o poskytnutí veřejné podpory SORENI dne 28. září 2001, tj. po depozici nabídky na převzetí tří poboček, ale před založením SORENI a dříve než se postoupení stalo účinným.
Právně omezené rozhodnutí o poskytnutí podpory bylo přijato 29. listopadu 2001.
(19) Francouzský stát poskytl SORENI podporu částkou ve výši 3430000 EUR.
Z této částky byly dvě části, jedna ve výši 1720000 EUR a druhá 730000 EUR, převedeny na SORENI v září 2003.
(20) Regionální rada Haute-Normandie, rada departamentu Seine-Maritime a město Le Havre poskytnou každý SORENI podporu částkou ve výši 380000 EUR.
Z celkové částky 1140000 EUR již bylo 1070997 EUR převedeno SORENI v září 2003.
(21) Soukromé příspěvky jsou popsány jako kapitálový vklad akcionářů SORENI (462000 EUR) a půjčky banky (1300000 EUR), které jsou předmětem jistiny ve formě postoupení provozního kapitálu.
TABULKA 2
Finanční opatření, spojená s restrukturalizací SORENI
(EUR) _BAR_
Prostředek _BAR_ Částka _BAR_
1.Veřejné prostředky
francouzský stát _BAR_ 3430000 _BAR_
regionální rada Haute-Normandie _BAR_ 380000 _BAR_
rada departamentu Seine-Maritime _BAR_ 380000 _BAR_
město Le Havre _BAR_ 380000 _BAR_
Mezisoučet 1 _BAR_ 4570000 _BAR_
2.Soukromé prostředky
akcionáři SORENI _BAR_ _BAR_
—jmění _BAR_ 462000 _BAR_
—půjčky banky (BNP Paribas) _BAR_ 1300000 _BAR_
Mezisoučet 2 _BAR_ 1762000 _BAR_
CELKEM (mezisoučty 1+2) _BAR_ 6332000 _BAR_
D. Informace o trhu
(22) Podle Francie vyžaduje rozvoj přístavu Le Havre provoz na opravu lodí, které by mu zajišťovaly stabilní úroveň činnosti.
Francie tvrdí, že daná opatření budou mít díky třem faktorům omezený účinek na hospodářskou soutěž. Za prvé, plán restrukturalizace by obsahoval snížení počtu zaměstnanců.
Za druhé, Francie označí jako hlavní zákazníky [5] SORENI na národním a mezinárodním trhu ARNO v Dunkerque a SOBRENA v Brestu.
Naproti tomu si tyto dvě společnosti vzhledem k místním zákazníkům se SORENI nekonkurují.
Francie v této spojitosti prohlašuje, že místní zákazníci tvoří 40 až 45 % obratu SORENI.
Stupeň interference mezi nimi a jejich hlavními konkurenty by se proto snížil. Za třetí, SORENI se podle čl.
2 písm. b) nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům [6] vztahuje k malým a středním podnikům.
E. Rozhodnutí o zahájení postupu s použitím čl. 88 odst. 2 smlouvy
(23) V rozhodnutí zahájit přesný postup přezkoumání (dále jen "rozhodnutí o zahájení postupu") byla příslušná opatření posuzována s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1540/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví nová pravidla pro stavbu lodí [7] (dále jen "nařízení o stavbě lodí") a také na vedoucí směry Společenství pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků, které se nacházejí v obtížné situaci [8] (dále jen "vedoucí směry restrukturalizace").
(24) V rozhodnutí o zahájení postupu vyjádřila Komise pochybnosti ohledně možnosti schválit daná finanční opatření jako podporu na restrukturalizaci s uvážením, že SORENI se jednak objevila jako nově založená společnost, pocházející z likvidace tří poboček, a jednak vzhledem k bodu 7 vedoucích směrů restrukturalizace, podle kterého není nově založený podnik volitelný k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá.
(25) Komise rovněž vyjádřila pochybnosti s ohledem na způsobilost podnikatelského záměru SORENI dovést ji v přiměřené době a na základě realistických předpokladů k dlouhodobé životaschopnosti, jak stanoví vedoucí směry restrukturalizace.
Komise zejména uznává, že plán, který jí byl předložen Francií, neobsahoval průzkum trhu a ani předběžný odhad prodeje a nákladů v budoucí letech.
(26) Komise mimo jiné poznamenala, že zahraniční investor, uvedený ve zdůvodnění 9, který se opíral o podobný plán, upustil od převzetí provozu na opravu lodí.
Komise nakonec vznesla otázku, a sice zda byl finanční příspěvek veřejných prostředků omezen na minimum, nezbytné k umožnění podnikatelského záměru, a zda byl příspěvek příjemce významný, jak vyžadují vedoucí směry restrukturalizace.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(27) Spojené království předložilo následující připomínky. Za prvé uvedlo, že muselo špatně pochopit, jak může být balíček stanovených opatření považován za podporu na restrukturalizaci, i když bude loděnice podle všeho bez významného snížení kapacity nebo zaměstnanců nadále provádět tutéž činnost jako její předchůdci.
Za druhé má Spojené Království za to, že některé investice a některé náklady nelze započítávat k poskytnutí podpory na restrukturalizaci.
Za třetí Spojené království poznamenává, že SORENI je přímým konkurentem britského průmyslu pro opravu lodí.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(28) Francie ve svých reakcích na rozhodnutí k zahájení postupu poskytla doplňující informace a předložila následující poznámky.
(29) Pokud se jedná o otázku, a sice zda je SORENI podnik, který může přijímat podporu na restrukturalizaci, Francie tvrdí, že třebaže je novou právnickou entitou, ve skutečnosti SORENI představuje návaznost na předchozí provoz na opravy lodí, a že tedy může přijmout podporu na restrukturalizaci.
Ke zdůvodnění tohoto hlediska Francie tvrdí, že převzetí aktiv, druhu provozu a obchodního kapitálu tří poboček a také jejich materiálních a lidských zdrojů a zejména výloh vyplývajících ze zákonů sociálního zabezpečení (předčasný odchod pracovníků vystavených účinkům azbestu do důchodu), umožňuje přirovnat SORENI ke třem pobočkám, tj.ke stávající společnosti.
(30) Francie mimo jiné tvrdí, že i když SORENI měla být považována za novou společnost, nikterak nezůstala podnikem, který se ve smyslu vedoucích směrů restrukturalizace nachází v obtížné situaci, z důvodů výloh (pracovní smlouvy, odchod pracovníků vystavovaných účinkům azbestu do předčasného důchodu) a obtíží (nutnost uzpůsobení výrobních prostředků a racionalizace) spojených s aktivy.
(31) Pokud se jedná o pochybnosti, které se týkají životaschopnosti podnikatelského záměru a zvláště nedostatku informací o trhu, Francie popisuje trh, na kterém SORENI pracuje, jako trh zahrnující následující činnosti: přístavní práce při menších poškozeních, práce při preventivní údržbě a práce na generálních opravách.
Hlavní konkurenti SORENI, ARNO v Dunkerque a SOBRENA v Brestu by SORENI konkurovali u tuzemských a mezinárodních zákazníků, ale ne u místních zákazníků, kteří představují 40 až 45% obratu SORENI.
Francie rovněž tvrdí, že existence provozu na opravu lodí v přístavu o velikosti Le Havre je nepostradatelnou složkou pro řádný provoz přístavu v jeho celku.
Pokud je SORENI jediným podnikem na opravu lodí v Le Havru, její existence by byla podle Francie pro přístav životně důležitá.
(32) Pro vysvětlení životaschopnosti podnikatelského záměru poskytla Francie předběžný odhad obratu a nákladů na období pěti let, v jehož průběhu má být plán restrukturalizace uskutečňován.
Tyto údaje se nacházejí v tabulce 3.
TABULKA 3
Odhad obratu a nákladů SORENI.
Rok _BAR_ Obrat (v milionech EUR) _BAR_ Roční navýšení (%) _BAR_ Náklady (v milionech EUR) _BAR_ Roční navýšení (%) _BAR_
2001 _BAR_ […] _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
2002 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ _BAR_
2003 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
2004 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
2005 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
2006 _BAR_ _BAR_ _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
(33) Francie mimo jiné prohlašuje, že důvody, ze kterých zahraniční investor ustoupil od převzetí provozů tří poboček, byly nezávislé na podnikatelském záměru.
Vyplývaly by z obtížnosti dosáhnout dohody se zaměstnanci a s přístavními orgány a také z finančních problémů, s nimiž se setkal i investor.
(34) Pokud se jedná o úměrnost daných opatření, Francie tvrdí, že částka odpovídá minimu, nezbytnému k opětovnému rozběhnutí provozů na opravu lodí v Le Havru.
Francie připomíná, že by bylo vhodné posoudit příspěvek akcionářů SORENI s přihlédnutím ke skutečnosti, že i oni se nacházejí v obtížné finanční situaci.
(35) Francie mimo jiné požádala Komisi o přezkoumání slučitelnosti daných finančních opatření se společným trhem přímo na základě čl. 87 odst.
3 písm. c) smlouvy, v případě, že by podpora nebyla slučitelná s použitím vedoucích směrů restrukturalizace. Francie tvrdí, že provoz na opravu lodí je podstatný pro řádný chod přístavu Le Havre, že je v tomto smyslu nutný k zajištění příjmu lodí, údržbě lodí nutných k činnosti v přístavu, služeb spojených s námořní bezpečností a služeb spojených s cestovním ruchem (oprava výletních lodí).
Francie rovněž tvrdí, že zachování opravy lodí v Le Havru je v zájmu Společenství, protože postupuje ve smyslu společné dopravní politiky, která podporuje námořní dopravu.
Francie nakonec zdůrazňuje historické a strategické důvody, které dokládají zachování opravy lodí v přístavu Le Havre.
V. POSOUZENÍ
A. Státní podpora
(36) Ve smyslu čl. 87 odst. 1 smlouvy jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, se společným trhem neslučitelné podpory poskytované státem nebo prostřednictvím státních prostředků v jakékoliv formě, které napomáháním určitým podnikům nebo určitým výrobám narušují nebo hrozí narušením hospodářské soutěže.
(37) Za prvé, podpora ve výši 3430000 EUR, udělená SORENI francouzským státem tvoří finanční zvýhodnění poskytnuté prostřednictvím státních zdrojů.
Kritérium státních zdrojů se rovněž mimo jiné používá k ekonomickému zvýhodnění, poskytovanému regionálními nebo místními entitami členských států. Proto je rovněž splněno první kritérium použití čl.
87 odst. 1 smlouvy, pokud se jedná o podpory (každá ve výši 380000 EUR) poskytnuté SORENI regionem Haute-Normandie, departamentem Seine-Maritime a městem Le Havre.
(38) Za druhé, protože dané podpory byly určeny zvláště jednomu podniku, SORENI, je kritérium selektivnosti, které podmiňuje použitelnost čl. 87 odst. 1 smlouvy splněno.
(39) Za třetí, daná finanční opatření poskytují SORENI hospodářské zvýhodnění, které by jí nebylo poskytnuto soukromým sektorem.
Proto by tato opatření mohla i svou podstatou narušovat hospodářskou soutěž.
(40) Za čtvrté, kritérium, podle kterého má opatření ovlivňovat obchod, je splněno, pokud příjemce vykonává hospodářskou činnost zahrnující obchod mezi členskými státy.
To je skutečně případ provozů na opravu lodí provozovaných SORENI.
Tento bod Francie, která pouze tvrdí, že "hlavními" konkurenty SORENI jsou Francouzi, nepopírá a je jasně potvrzen Spojeným královstvím, které poznamenává, že SORENI je přímým konkurentem britského průmyslu pro opravu lodí.
(41) Z toho Komise usuzuje, že podpory poskytnuté SORENI, popsané v části II, tvoří vždy státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 smlouvy.
(42) Komise rovněž poznamenává, že Francie se nepřizpůsobila povinnosti, která jí přísluší z použití čl. 88 odst.
3 smlouvy, uvědomit Komisi v dostatečném časovém předstihu o svých návrzích k poskytnutí podpory. Proto se pomoc považuje za nezákonnou.
B. Odchylka při použití smlouvy
(43) Protože je SORENI činná v odvětví opravy lodí, vztahují se podpory, které jsou jí poskytovány na udržení jejích činností, k oblasti působnosti zvláštních pravidel ke státní podpoře, používaných při stavbě lodí.
Od 1. ledna 2004 jsou tato pravidla obsažena v rámci státní podpory na stavbu lodí [9], kterým se nahradilo nařízení o stavbě lodí.
Avšak v souladu se sdělením Komise o stanovení pravidel, použitých při posuzování nezákonných státních podpor [10], budou nezákonné podpory, tj. podpory realizované s přestoupením čl. 88 odst.
3 smlouvy, posuzovány podle základních kritérií, stanovených ve všech listinách platných k datu jejich poskytnutí.
Proto se použije nařízení o stavbě lodí. Za účelem vyčerpatelnosti, že Komise použije nařízení o stavbě lodí nebo že použije rámec státních podpor na stavbu lodí, který jej právě nahradil, musí být jasně stanoveno, že tento nemá žádný účinek na závěry, které se týkají slučitelnosti, vzhledem k tomu, že podstatná kritéria k posuzování podpor na záchranu a restrukturalizaci, regionálních podpor a podpor na vzdělávání jsou identická [11].
(44) Článek 2 nařízení o stavbě lodí uvádí, že podpory, které jsou poskytovány na opravu lodí lze považovat za slučitelné se společným trhem pouze pokud dodržují ustanovení uvedeného nařízení.
1. Podpory na restrukturalizaci
(45) Podle Francie je cílem příslušné podpory restrukturalizace provozů SORENI.
Podpory na restrukturalizaci podnikům, činným v odvětví opravy lodí lze považovat za slučitelné se společným trhem za podmínky, kdy jsou v souladu s článkem 5 nařízení o stavbě lodí, které zároveň odkazuje na vedoucí směry restrukturalizace a udává specifické podmínky, použité v odvětví stavby lodí.
(46) Proto Komise přezkoumala příslušnou otázku, zda byla kritéria stanovená vedoucími směry restrukturalizace splněna.
1.1. Volitelnost podniku
(47) Podle vedoucích směrů restrukturalizace za účelem svolení k využívání podpor na restrukturalizaci, musí být dotčený podnik považován za podnik nacházející se v obtížné situaci ve smyslu uvedených vedoucích směrů.
I když definice Společenství neexistuje, Komise má za to, že se podnik nachází v obtížné situaci, pokud je svými vlastními finančními prostředky nebo prostředky, které jsou připraveni do něho vložit jeho vlastníci/akcionáři a jeho věřitelé, neschopen zastavit ztráty, které jej při absenci vnějšího zásahu orgánů veřejné moci vedou k téměř jistému krátkodobému nebo střednědobému hospodářskému zániku (bod 4 vedoucích směrů restrukturalizace).
Obtíže podniku se například projeví rostoucí úrovní ztrát, snížením obratu, nadměrným nárůstem skladových zásob, nadměrnou kapacitou, snížením hrubého rozpětí financování z vlastních zdrojů, rostoucí zadlužeností, vzestupem finančních výloh a také oslabením nebo ztrátou hodnoty čistých aktiv.
(48) Bod 7 vedoucích směrů restrukturalizace však stanoví, že nově založený podnik není volitelný k podpoře restrukturalizace, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá.
To je zejména v případě, pokud nový podnik vzešel z likvidace předcházejícího podniku, nebo pouze z převzetí jeho aktiv.
(49) Vyloučení nově založených podniků z oprávnění přijímat podporu na restrukturalizaci se zdůvodňuje zásadou, podle které musí být založení podniku výsledkem rozhodnutí, vyvozeného situací na trhu.
Musí být tedy zakládána pouze společnost, která má vyhlídky k provádění činností na dotčeném trhu, jinak pokud je od počátku kapitalizována a životaschopná.
(50) Nová společnost nemůže přijímat podpory na restrukturalizaci vzhledem k tomu, že i když může zcela samozřejmě shledat obtíže při rozběhnutí, nemůže být postavena před obtíže, popisované ve vedoucích směrech restrukturalizace.
Tyto obtíže, popsané ve zdůvodnění 47, jsou spojeny s historií společnosti, neboť jejich původ se nachází v jejím chodu.
Nová společnost nemůže být svou vlastní podstatou postavena před tento druh obtíží.
(51) Nová společnost může být naopak postavena před ztráty při rozběhnutí, vzhledem k tomu, že musí financovat investice a náklady na chod, které nemohou být na počátku kryty výnosem z jejích činností.
Tyto náklady jsou však spojovány s rozběhem činností podniků a ne s restrukturalizací.
Proto nemohou být financovány z podpor na restrukturalizaci bez využití jejich specifického cíle a omezeného významu.
(52) Toto omezení oblasti působnosti vedoucích směrů restrukturalizace se týká nových společností, pocházejících z likvidace předcházejících podniků nebo pouze z převzetí jejich aktiv.
Za takových předpokladů nová společnost v zásadě nepřebírá dluhy svých předchůdců, což znamená, že není postavena před obtíže, popsané ve vedoucích směrech restrukturalizace.
(53) V rozhodnutí o zahájení postupu vznesla Komise příslušnou otázku, zda byla SORENI novou společností.
(54) Komise v této věci poznamenává, že Francie připouští, že SORENI představuje novou právní entitu, vybavenou právnickou osobou, rozdílnou od entity třech poboček.
Francie však tvrdí, že i kdyby byla jedna právní entita od svých předchůdců rozdílná, SORENI představuje hospodářskou návaznost tří poboček, protože činnost, aktiva a živnost tří poboček, zejména náklady vyplývající z právního řádu pro sociální zabezpečení byly předány SORENI, která proto nemůže být považována za nový podnik.
Francie rovněž tvrdí, že i když SORENI měla být považována za novou společnost, nikterak nezůstala podnikem, který se nachází v obtížné situaci, vzhledem k tomu, že provádí stejný druh činnosti jako tři pobočky, a že je vázána finančními závazky, vyplývajícími z právního řádu pro sociální zabezpečení.
(55) Komise nesdílí hledisko Francie, podle něhož SORENI představuje hospodářkou návaznost tří poboček.
Bylo by vhodné poznamenat, že i když SORENI převzala činnosti, aktiva a živnost tří poboček a také jejich zaměstnance a určité náklady, vyplývající z právního řádu pro sociální zabezpečení (odchod pracovníků, kteří byli vystaveni účinkům azbestu, do předčasného důchodu), znamenalo převzetí přerušení mezi starou a novou činností.
O tom svědčí skutečnost, že věřitelé tří poboček jsou vypláceni výnosem z prodeje a proti SORENI jako nabyvateli aktiv, nemají žádné odvolání.
(56) Pokud se jedná o argument Francie, podle kterého převzaté pracovní smlouvy a sociální náklady, které se k nim vztahují (odchod pracovníků, kteří byli vystaveni účinkům azbestu, do předčasného důchodu) představují závazky umožňující přizpůsobit SORENI třem pobočkám, má Komise za to, že tyto sociální náklady jsou přirozeným právním důsledkem francouzského sociálního právního řádu (v tomto srovnatelného se sociálním právním řádem mnohých dalších států), který byl znám investorovi a zároveň kvantifikovatelný.
Proto by bylo třeba zohlednit veškeré přidružené náklady v aktivech, nabytých během stanovení kupní ceny.
(57) Pokud se jedná o argument Francie, že i kdyby měla být SORENI považována za novou společnost, nikterak nezůstala podnikem, který se nachází v obtížné situaci, Komise poznamenává, že SORENI nevykazuje vlastnosti podniku, který se nachází v obtížné situaci ve smyslu vedoucích směrů restrukturalizace, popsaných ve zdůvodnění 47. Je jednoduše postavena před standardní náklady podniku a před standardní ztráty při rozběhu, způsobené skutečností, že investiční projekt je pouze ve svých počátcích.
(58) Náklady na zahájení obchodní činnosti jsou nevyhnutelné a nejsou spojeny s historií společnosti.
SORENI by musela nést stejný druh nákladů, pokud by akcionáři rozhodli založit společnost zcela nezávislou na předcházejícím provozu na opravu lodí, předpoklad, který by nevyhnutelně zahrnoval náklady na rozběh, zejména na nákup strojů, nábor a vzdělávání zaměstnanců, atd.
(59) Komise v této spojitosti uvažuje, že výlohy spojené s odchodem pracovníků, vystavených účinkům azbestu do předčasného důchodu, které jsou ve třech pobočkách jedinými finančními závazky, nejsou takové, aby ze SORENI vytvořily podnik, který se nachází v obtížné situaci ve smyslu vedoucích směrů restrukturalizace.
(60) Zaměstnanci převzatí SORENI nakonec představují know-how, které podle Francie je jedním z prvků podmiňujících životaschopnost podnikatelského záměru SORENI.
Proto lze tyto zaměstnance pokládat za část aktiv převzatých SORENI a ne jako finanční náklady.
Ve skutečnosti by toto převzetí muselo SORENI usnadnit vstup na trh, neboť společnost zbavuje dodatkových nákladů na nábor a vzdělávání nových zaměstnanců.
(61) Komise na závěr poznamenává, že SORENI nepřevzala ve třech pobočkách finanční závazky, na kterých se zakládá návaznost původního provozu na opravu lodí.
SORENI je nově založená společnost, která se mimo jiné nenachází v obtížné situaci ve smyslu vedoucího směru restrukturalizace.
(62) Podle praxe sledované Komisí od vstupu vedoucích směrů restrukturalizace v platnost v roce 1999 se společnost považuje za "novou" v průběhu dvou let po jejím založení.
Komise poznamenává, že SORENI byla založena 1. listopadu 2001 jako nová společnost.
Proto nemůže v období dvou let od svého založení, tj. do 1. listopadu 2003 přijímat podpory na restrukturalizaci.
Protože bylo právně omezující rozhodnutí poskytnout SORENI podporu přijato dne 29. listopadu 2001, je tato podmínka splněna.
(63) Z toho Komise usuzuje, že SORENI nemůže přijímat podpory na restrukturalizaci.
(64) V následujících zdůvodněních Komise přezkoumává, zda informace sdělené Francií mohly rozptýlit další pochybnosti, které vyjádřila v rozhodnutí o zahájení postupu, týkajícího se souladu podpory s ostatními podmínkami, použitými pro podporu na restrukturalizaci.
1.2. Návrat životaschopnosti
(65) Podle vedoucích směrů restrukturalizace, musí být poskytování podpory podmíněno realizací plánu restrukturalizace, který na základě realistických předpokladů, týkajících se podmínek budoucího provozu, umožňuje v přiměřené lhůtě opětovné vytvoření dlouhodobé životaschopnosti podniku tak, aby podniku dovolovala stát na vlastních nohou.
Tento cíl musí být dosažen hlavně interními opatřeními, zejména odstoupením od činností, které by zůstaly strukturálně ztrátové i po restrukturalizaci.
(66) Pochybnosti vyslovené Komisí k tomuto bodu byly zdůvodněny tím, že zahraniční investor upustil od převzetí příslušných provozů na opravu lodí a hlavně z nedostatku vlastních informací, týkajících se průzkumu trhu a odhadu obratu a nákladů na roky činnosti SORENI, krytých podnikatelským plánem.
(67) Francie vysvětlila, že zahraniční investor ustoupil od své nabídky z důvodu obtíží, které nebyly spojeny s podstatou plánu restrukturalizace, ale s finančními problémy, před něž byl postaven on sám.
(68) Francie hlavně dodala Komisi podrobné předběžné údaje o podmínkách realizace, zejména o obratu a nákladech na rozhodující období.
(69) Tyto informace rozptýlily pochybnosti Komise vzhledem k životaschopnosti podnikatelského záměru.
1.3. Omezení podpory na minimum
(70) Podle vedoucích směrů restrukturalizace musí být částka a rozsah podpory omezen na přesné minimum, nezbytné k umožnění restrukturalizace podle finančních prostředků podniku.
Příjemci podpory musí významně přispívat plánu restrukturalizace jejich vlastními zdroji nebo vnějším financováním, získaným v tržních podmínkách.
(71) Náklady na restrukturalizaci dosahují podle Francie 6495164 EUR. Tuto částku lze rozdělit do tří částí: první je tvořena částkou ve výši [...]
EUR, věnovanou na investice a obnovovací práce a také na obchodní reorganizaci a reorganizaci výroby; druhá představuje částku ve výši [...]
EUR, určenou ke krytí mezd během prvních tří měsíců činnosti SORENI a třetí, která je spojena s odchodem pracovníků, vystavených účinkům azbestu do předčasného důchodu, představuje [...] EUR.
(72) Komise se domnívá, že mzdové náklady, odpovídající prvním třem měsícům činnosti SORENI a výlohy spojené s odstupným pro pracovníky, vystavené účinkům azbestu, které byly sjednány před převzetím, nelze považovat za náklady na restrukturalizaci.
Jedná se o provozní náklady, které musí společnost financovat ze svých vlastních zdrojů.
(73) Proto Komise stanovuje jako náklady na restrukturalizaci pouze náklady čistě spojené s danou restrukturalizací, tedy 3900000 EUR.
(74) SORENI předpokládala, že jí bude poskytnuta částka ve výši 4570000 EUR z různých veřejných prostředků.
(75) Komise má za to, že kritérium úměrnosti nebylo splněno, vzhledem k tomu, že je částka na podporu vyšší než volitelné náklady na poskytnutí podpory na restrukturalizaci.
Proto i když by SORENI mohla přijímat podpory na restrukturalizaci, nebyla by daná podpora slučitelná s vedoucími směry restrukturalizace.
1.4. Vedoucí směry restrukturalizace z roku 1994
(76) V rozhodnutí o zahájení postupu přezkoumala Komise opatření s ohledem na vedoucí směry restrukturalizace, přijaté v roce 1999.
Tento přístup nebyl Francií v její odpovědi k uvedenému rozhodnutí rozporován.
Je nutno poznamenat, že nařízení o stavbě lodí se odvolává na článek 5 tohoto nařízení, vedoucí směry Společenství státní podpory na záchranu a na restrukturalizaci podniků, nacházejících se v obtížné situaci [12] z roku 1994 (dále jen "vedoucí směry restrukturalizace z roku 1994"), které byly v roce 1999 nahrazeny vedoucími směry restrukturalizace.
Komise přesto usuzuje, že i když by byly použity vedoucí směry restrukturalizace z roku 1994, výše vyložený úsudek by nebyl rozdílný.
Za prvé, nová společnost nemůže i přes svou podstatu být podnikem, který se nachází v obtížné situaci.
I kdyby nebyly tak zřejmé, jsou vedoucí směry restrukturalizace z roku 1994 zejména v jejich definování podniku, nacházejícího se v obtížné situaci, jasně určeny k záchraně a restrukturalizaci stávajících podniků, a ne podniků nově založených.
Za druhé, kritérium týkající se omezení podpory na minimum existovalo již ve vedoucích směrech restrukturalizace z roku 1994 [13] a není v této záležitosti splněno.
(77) Proto by podpora nebyla slučitelná s použitím vedoucích směrů restrukturalizace z roku 1994.
2. Regionální podpora na investice
(78) V rozhodnutí o zahájení postupu vyslovila Komise myšlenku, že příslušná opatření by mohla být považována za regionální podporu na investice.
(79) Podmínky slučitelnosti regionálních podpor na investice se společným trhem jsou formulovány v článku 7 nařízení o stavbě lodí.
Za prvé, opatření se musí týkat regionu, uvedeného v čl. 87 odst.
3 písm. a) nebo písm. c) smlouvy. Za druhé, rozsah podpory nesmí přesahovat strop, stanovený zmíněným nařízením.
Za třetí, musí se jednat o opatření určené k podpoře investic, spočívající v urovnání nebo modernizaci loděnic s cílem zvýšení produktivity stávajícího zařízení.
Za čtvrté, podpora nemůže být spojena s finanční restrukturalizací loděnice.
Za páté, podpora musí být ve smyslu vedoucích směrnic Společenství, použitých na podpory na regionální účelnost, omezena na podporu volitelných výdajů [14].
(80) Region Le Havre je oblastí, která může přijímat podporu na základě čl. 87 odst.
3 písm. c) smlouvy. V souladu s nařízením o stavbě lodí a na základě soupisu regionálních podpor, schváleného Komisí, nemůže rozsah podpor pro tento region přesahovat 12,5 % netto [15].
(81) V souladu s bodem 4.5 vedoucích směrů Společenství, použitých na podpory na regionální účelnost, jsou volitelné výdaje na podporu vyjádřeny jako jednotný soubor výdajů, které odpovídají následujícím investičním složkám: pozemek, budovy a zařízení.
V souladu s bodem 4.6 uvedených vedoucích směrů mohou volitelné výdaje rovněž zahrnovat určité druhy nehmotných investic.
(82) Celkové náklady uváděné SORENI jako náklady na restrukturalizaci jsou obsaženy v tabulce 1.
Po opětovném přezkoumání těchto nákladů z hlediska jejich volitelnosti při přijímání regionálních podpor na investice, došla Komise k závěru, že kritéria popsaná ve zdůvodnění 81 splňují pouze výdaje, obsažené v tabulce 4.
TABULKA 4
Volitelné výdaje při přijímání regionálních podpor na investice
(EUR) _BAR_
Položky _BAR_ Částka _BAR_
Budovy:
1.uvedení dílen do provozního stavu (2002) _BAR_ […] _BAR_
2.uvedení kanceláří / budov do provozního stavu (2002) _BAR_ […] _BAR_
Zařízení:
2002:
3.vozidla _BAR_ […] _BAR_
4.informatika _BAR_ […] _BAR_
5.nářadí _BAR_ […] _BAR_
2002-04:
6.zařízení na otryskávání / opracování plechů _BAR_ […] _BAR_
7.nákladní automobil _BAR_ […] _BAR_
8.různé mechanizované mobilní vybavení _BAR_ […] _BAR_
Nehmotné investice:
9.pořízení nových licencí (2003–2005) _BAR_ […] _BAR_
10.pořízení software specifického pro opravu lodí (2003–2004) _BAR_ […] _BAR_
CELKEM _BAR_ 1550000 _BAR_
(83) Komise připouští, že investice přispívají k provádění cílů podnikatelského záměru SORENI, které jsou popsány ve zdůvodnění 14 a tedy k urovnání nebo modernizaci loděnic s cílem zvýšení produktivity.
Tyto investice mimo jiné odpovídají jednotnému souboru výdajů: investice do budov (bod 1 a 2 tabulky 4), investice do zařízení (bod 3 až 8 tabulky 4).
Body 9 a 10 tabulky 4 odpovídají nehmotným investicím (pořízení koncesí a software).
(84) Komise poznamenává, že další výdaje obsažené v tabulce 1 nejsou při přijímání regionálních podpor na investice způsobilé, neboť se jedná pouze o provozní výlohy nebo náklady na vzdělávání.
Pokud se jedná o položku Organizace a zavedení informatiky ([…] EUR; viz tabulka 1), nemůže Komise posoudit informace, které jí byly sděleny Francií, že se jedná o výlohy, odpovídající kritériím volitelnosti při přijímání regionálních podpor na investice.
(85) Proto celkové volitelné výdaje při přijímání regionálních podpor na investice dosahují 1550000 EUR (1412560 v současné hodnotě, základní rok 2001, aktualizační sazba 6,33 %).
(86) Rozsah maximálně přijatelné podpory je 12,5 % netto (což v tomto případě odpovídá 18,9 % brutto [16].
Přípustná podpora proto dosahuje 266691 EUR.
(87) Komise dochází k závěru, že podpora ve prospěch SORENI může být částečně poskytnuta jako regionální podpora na investice do výše částky 266691 EUR.
3. Podpora na vzdělávání
(88) Komise poznamenala, že určité výdaje, které SORENI udává ve svém podnikatelském záměru, se vztahují na vzdělávání.
Podpora byla poskytnuta po vstupu nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání [17] (dále jen "nařízení o podporách na vzdělávání") v platnost.
(89) Nařízení o podporách na vzdělávání bylo přijato Komisí, k tomu zmocněné nařízením Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory [18].
Nařízení o podporách na vzdělávání pozměňuje jako pozdější zákon, nařízení o stavbě lodí, které samo nestanovuje možnost poskytovat podpory na vzdělávání vzhledem ke stavbě lodí.
Nařízení o podporách na vzdělávání uvádí v článku 1, že se týká podpor na vzdělávání, poskytovaných ve všech odvětvích, což předpokládá, že se vztahuje také k odvětví stavby lodí.
(90) Nařízení o podporách na vzdělávání uvádí, že jednotlivé podpory jsou slučitelné se společným trhem, pokud splňují všechny podmínky jím stanovené, tedy že nepřesahují rozsah maximální přípustné podpory a že hradí náklady způsobilé při použití čl. 4 odst. 7 tohoto nařízení.
(91) Způsobilé náklady na vzdělávání při přijímání podpor na vzdělávání jsou shromážděny v tabulce 5 a dosahují 700000 EUR. Splňují podmínky stanovené v čl.
4 odst. 7 nařízení o podporách na vzdělávání.
TABULKA 5
Volitelné výdaje při přijímání podpor na vzdělávání
(EUR) _BAR_
Položka _BAR_ Částka _BAR_
Vzdělávání: 37450 hodin/3 roky _BAR_ 600000 _BAR_
Stáže a vzdělávání zaměstnanců u výrobců, od kterých SORENI získala licence _BAR_ 100000 _BAR_
CELKEM _BAR_ 700000 _BAR_
(92) V souladu s článkem 4 nařízení o podporách na vzdělávání v případech malých a středních podniků se sídlem v regionech, které mohou přijímat regionální podpory s použitím čl. 87 odst. 3 písm. c) smlouvy, nemůže rozsah podpory na projekty specifického vzdělávání přesahovat 40 %. Francouzské orgány v této záležitosti skutečně jasně neuvedly, jaká část vzdělávání mohla být ve smyslu čl. 2 písm. e) nařízení o podporách na vzdělávání považována za "obecnou".
(93) Proto celková částka na podpory na vzdělávání dosahuje 280000 EUR.
(94) Komise dochází k závěru, že podpora ve prospěch SORENI může být poskytnuta jako podpora na vzdělávání do výše částky 280000 EUR.
4. Přímé použití čl. 87 odst. 3 písm. c) smlouvy
(95) Francie požádala Komisi o přezkoumání slučitelnosti daných opatření se společným trhem přímo na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) smlouvy a tvrdí, že oprava lodí je činnost podstatná pro řádný chod přístavu o velikosti Le Havre.
(96) Komise za prvé poznamenává, že pokud by služby opravy nabízené SORENI byly skutečně podstatné pro chod přístavu, musely by tyto činnosti být v zásadě zajištěny prostřednictvím vlastních zdrojů přístavu, aniž by bylo nutné obracet se ke státním podporám.
Navíc Komise povoluje část podpory jako regionální podporu na investice a tímto bere v úvahu vyskytlé regionální problémy.
(97) Nařízením o stavbě lodí se kromě toho stanoví specifický a vyčerpávající soubor pravidel, použitých při té příležitosti v odvětví opravy lodí, které se nachází s ohledem na smlouvu ve vztahu lex specialit (speciální právní úpravy).
Poskytnutí podpory přímým použitím smlouvy by zmařilo cíle uvedené v sestavě specifických a omezovacích pravidel, použitých v odvětví.
(98) Proto Komise nemůže posuzovat danou podporu přímo na základě smlouvy.
VI. ZÁVĚR
(99) Komise dochází k závěru, že Francie nezákonně uplatnila podporu o částce 4570000 EUR s porušením čl. 88 odst.
3 smlouvy. Na základě posouzení této podpory Komise usuzuje, že jako podpora na restrukturalizaci SORENI je tato podpora neslučitelná se společných trhem, neboť nesplňuje podmínky stanovené nařízením o stavbě lodí a vedoucích směrů restrukturalizace.
Komise přesto uznává, že podpora je částečně slučitelná se společným trhem ve formě regionální podpory na investice ve smyslu článku 7 nařízení o stavbě lodí a ve formě podpory na vzdělávání ve smyslu nařízení o podporách na vzdělávání.
Musí být uhrazen rozdíl (2974306 EUR) mezi již převedenou částkou (3520997 EUR) a slučitelnou částkou (266691 EUR + 280000 EUR = 546691 EUR).
Rozdíl mezi poskytnutou neslučitelnou částkou (4023309 EUR) a částkou k úhradě (2974306 EUR) nemůže být převeden (1049003 EUR),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
O částce podpory ve výši 4570000 EUR poskytnuté Francií podniku Société de réparation navale et industrielle (SORENI):
a) 266691 EUR je na základě čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy slučitelných se společným trhem ve formě regionální podpory na investice;
b) 280000 EUR je na základě čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy slučitelných se společným trhem ve formě podpory na vzdělávání;
c) 4023309 EUR je neslučitelných se společným trhem, z toho 1049003 EUR nebylo ještě převedeno a 2974306 EUR již bylo předáno k dispozici SORENI.
Článek 2
Francie přijme veškerá opatření nezbytná k inkasování nazpět podpory od SORENI uvedené v čl. 1 písm. c) a protiprávně dané k dispozici.
Tato podpora dosahuje výše 2974306 EUR.
2. Inkasování nazpět proběhne neprodleně postupy dle vnitrostátního práva, pokud umožňují okamžité a skutečné provedení tohoto rozhodnutí.
3. Částky, které mají být inkasovány nazpět, zahrnují úroky od data, kdy byla protiprávní podpora dána k dispozici SORENI, až do data jejího skutečného inkasování nazpět.
4. Použitou úrokovou sazbou je referenční sazba používaná k výpočtu ekvivalentu podpory v rámci podpor na regionální účely.
5. Tato referenční sazba se použije základě sloučeném za celé období uvedené v odstavci 3.
Článek 3
Francie uvědomí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí o stanovených a přijatých opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Francie informaci sdělí s použitím informačního formuláře v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 2. února 2005,
kterým se stanoví doba, po níž je očkování proti vzteklině považováno za platné
(oznámeno pod číslem K(2005) 190)
(Text s významem pro EHP)
(2005/91/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ze dne 26. května 2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a o změně směrnice Rady 92/65/EHS [1], a zejména na článek 20 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 998/2003 stanoví veterinární podmínky pro neobchodní přesuny psů, koček a fretek a pravidla pro kontroly těchto přesunů.
(2) Uvedené nařízení stanoví, že zvíře v zájmovém chovu musí být provázeno pasem, který potvrzuje, že dané zvíře bylo podrobeno platnému očkování, případně přeočkování (přeočkování posilujícímu imunitu) proti vzteklině v souladu s doporučeními výrobní laboratoře.
(3) Doporučení výrobce očkovací látky jasně uvádějí konec doby imunity a datum, do kdy musí být provedeno přeočkování (přeočkování posilující imunitu).
(4) Nařízení (ES) č. 998/2003 nestanoví dobu potřebnou pro vytvoření imunity proti vzteklině.
V zájmu jasnosti právních předpisů Společenství je vhodné stanovit dobu, po jejímž uplynutí by mělo být očkování nebo přeočkování (přeočkování posilující imunitu) proti vzteklině považováno za platné.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Aniž by byly dotčeny požadavky stanovené v čl. 6 a 8 nařízení (ES) č. 998/2003, pro účely čl. 5 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení se považuje očkování proti vzteklině za platné 21 dnů ode dne uzavření očkovacího protokolu požadovaného výrobcem pro základní očkování v zemi, kde je očkování provedeno.
Očkování proti vzteklině se však považuje za platné ode dne přeočkování (přeočkování posilujícího imunitu) v případě, že je očkovací látka podána během doby platnosti uvedené výrobcem předchozí očkovací látky v zemi, kde bylo předchozí očkování provedeno.
Toto očkování je v případě, že neexistuje veterinární osvědčení potvrzující předchozí očkování, považováno za základní očkování.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 7. února 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 2. února 2005
o veterinárních podmínkách, osvědčeních a přechodných ustanoveních týkajících se dovozu a doby uskladnění zásilek určitých produktů živočišného původu ve svobodných pásmech, svobodných skladech a v prostorách hospodářských subjektů zásobujících prostředky přeshraniční námořní dopravy ve Společenství
(oznámeno pod číslem K(2005) 191)
(Text s významem pro EHP)
(2005/92/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [1], a zejména na čl. 12 odst. 12 a čl. 13 odst. 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 97/78/ES stanoví požadavky na veterinární kontroly zásilek určitých produktů živočišného původu pocházejících ze třetích zemí a mimo jiné přijímá ustanovení týkající se uskladnění produktů, které nejsou v souladu s veterinárními dovozními podmínkami Společenství, ve svobodných pásmech, svobodných skladech nebo v prostorách hospodářských subjektů zásobujících prostředky přeshraniční námořní dopravy.
(2) Směrnice Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě [2], stanoví, že členské státy musejí přijmout opatření, kterými se zajistí, že od 1. ledna 2005 budou produkty živočišného původu určené k lidské spotřebě dováženy ze třetích zemí pouze v případě, splňují-li pravidla stanovená v uvedené směrnici.
(3) Směrnice 2002/99/ES rovněž přijímá ustanovení pro vytvoření veterinárních pravidel a osvědčení pro produkty v tranzitu okamžitě nebo po uskladnění.
Taková pravidla a osvědčení pro zásilky masa, včetně zvěře a drůbeže, a masné výrobky, masné polotovary a pro mléko a mléčné výrobky k lidské spotřebě, které jsou určeny buď pro třetí země, nebo pro zásobování prostředků přeshraniční námořní dopravy buď prostřednictvím tranzitu okamžitě, nebo po uskladnění, jsou stanovena v rozhodnutí Rady 79/542/EHS [3] a v rozhodnutích Komise 94/984/ES [4], 97/221/ES [5], 2000/572/ES [6], 2000/585/ES [7], 2000/609/ES [8], 2003/779/ES [9] a 2004/438/ES [10] (dále jen "příslušné akty Společenství").
(4) Proto musejí být od 1. ledna 2005 zásilky produktů živočišného původu spadající do oblasti působnosti příslušných aktů Společenství v souladu s těmito pravidly a musejí být při dovozu do svobodných pásem, svobodných skladů nebo prostor hospodářských subjektů zásobujících prostředky přeshraniční námořní dopravy doprovázeny odpovídajícím veterinárním osvědčením stanoveným v příslušných aktech Společenství, čímž se zajistí splnění veterinárních požadavků.
(5) Proto by s těmito zásilkami, které byly do Společenství dovezeny za účelem uskladnění ve svobodných pásmech, svobodných skladech nebo v prostorách hospodářských subjektů zásobujících prostředky přeshraniční námořní dopravy před 1. lednem 2005 a které nejsou v souladu s příslušnými akty Společenství, mělo být nakládáno harmonizovaným a transparentním způsobem, aby dotčeným podnikatelským subjektům nevznikly zbytečné problémy a aby bylo zároveň zajištěno, že bude existovat konečné pevné datum pro setrvání takových produktů ve Společenství.
(6) Z tohoto důvodu by mělo být stanoveno přechodné období v délce 12 měsíců, aby se podnikatelské subjekty mohly těchto produktů, které byly do svobodných pásem, svobodných skladů nebo prostor hospodářských subjektů zásobujících prostředky přeshraniční námořní dopravy dovezeny před 1. lednem 2005, zbavit.
(7) Je vhodné zajistit, aby od 1. ledna 2006 jakékoliv takové produkty dosud uskladněné ve svobodných pásmech, svobodných skladech nebo v prostorách hospodářských subjektů zásobujících prostředky přeshraniční námořní dopravy na území Společenství, které nejsou v souladu s příslušnými akty Společenství, byly pod dohledem příslušného orgánu zničeny.
Veškeré náklady takového postupu by měly jít k tíži vlastníka zásilky.
(8) Z veterinárních důvodů je nezbytné, aby se toto rozhodnutí použilo od 1. ledna 2005.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Od 1. ledna 2005 musejí být zásilky produktů spadajících do oblasti působnosti rozhodnutí 79/542/EHS, 94/984/ES, 97/221/ES, 2000/572/ES, 2000/585/ES, 2000/609/ES, 2003/779/ES a 2004/438/ES při dovozu do svobodných pásem, svobodných skladů nebo do prostor hospodářských subjektů zásobujících prostředky přeshraniční námořní dopravy, schválených v souladu s čl. 12 odst. 4 písm. b) a čl. 13 odst. 1 směrnice 97/78/ES, doprovázeny odpovídajícím veterinárním osvědčením stanoveným v uvedených aktech, čímž se zajistí splnění veterinárních požadavků Společenství.
Článek 2
Do 31. prosince 2005 mohou zásilky produktů uvedených v článku 1, které byly do svobodných pásem, svobodných skladů nebo prostor hospodářských subjektů zásobujících prostředky přeshraniční námořní dopravy dovezeny před 1. lednem 2005, tato pásma, sklady nebo prostory, kde jsou uskladněny, opustit, aby mohly být celkově nebo částečně dodány do místa určení, jak je stanoveno v čl. 12 odst. 8 nebo čl. 13 odst. 2 písm. a) směrnice 97/78/ES, aniž by byly doprovázeny odpovídajícím veterinárním osvědčením, jak je uvedeno v příslušných aktech Společenství.
Článek 3
Od 1. ledna 2006 musí být jakékoliv zásilky produktů uvedených v článku 2, které zůstaly v uskladnění, zničeny pod dohledem příslušného orgánu.
Veškeré náklady takového zničení jdou k tíži vlastníka zásilky.
Článek 4
Toto rozhodnutí se použije ode dne oznámení.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 2. února 2005
o přechodných ustanoveních týkajících se dovozu a doby uskladnění zásilek určitých produktů živočišného původu v celních skladech ve Společenství
(oznámeno pod číslem K(2005) 192)
(Text s významem pro EHP)
(2005/93/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě [1], a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 2002/99/ES stanoví, že členské státy musí přijmout opatření, aby zajistily, že od 1. ledna 2005 budou produkty živočišného původu určené k lidské spotřebě dováženy ze třetích zemí pouze v případě, jsou-li v souladu s pravidly stanovenými v uvedené směrnici.
(2) Směrnice Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [2], stanoví požadavky na veterinární kontroly zásilek určitých produktů živočišného původu dovážených ze třetích zemí a mimo jiné přijímá ustanovení týkající se uskladnění produktů, které nejsou v souladu s veterinárními dovozními podmínkami Společenství, v celních skladech.
(3) Směrnice 2002/99/ES rovněž přijímá ustanovení pro vytvoření veterinárních pravidel a osvědčení pro produkty v tranzitu okamžitě nebo po uskladnění.
Taková pravidla a osvědčení pro zásilky masa, včetně zvěře a drůbeže, a masné výrobky, masné polotovary a pro mléko a mléčné výrobky k lidské spotřebě, které jsou určeny buď pro třetí země, nebo pro zásobování prostředků přeshraniční námořní dopravy buď prostřednictvím tranzitu okamžitě, nebo po uskladnění, jsou stanovena v rozhodnutí Rady 79/542/EHS [3] a v rozhodnutích Komise 94/984/ES [4], 97/221/ES [5], 2000/572/ES [6], 2000/585/ES [7], 2000/609/ES [8], 2003/779/ES [9] a 2004/438/ES [10] (dále jen "příslušné akty Společenství").
(4) Proto by se zásilkami produktů živočišného původu, které byly do Společenství dovezeny za účelem uskladnění v celních skladech před 1. lednem 2005 a které nejsou v souladu s příslušnými akty Společenství, mělo být nakládáno harmonizovaným a transparentním způsobem, aby dotčeným podnikatelským subjektům nevznikly zbytečné problémy a aby bylo zároveň zajištěno, že bude existovat konečné pevné datum pro setrvání takových produktů ve Společenství.
(5) Z tohoto důvodu by mělo být stanoveno přechodné období v délce 12 měsíců, aby se podnikatelské subjekty mohly zbavit produktů, které byly do celních skladů dovezeny před 1. lednem 2005.
(6) Je vhodné zajistit, aby od 1. ledna 2006 jakékoliv takové produkty dosud uskladněné v celních skladech ve Společenství, které nejsou v souladu s příslušnými akty Společenství, byly pod dohledem příslušného orgánu zničeny.
Veškeré náklady takového postupu by měly jít k tíži vlastníka zásilky.
(7) Z veterinárních důvodů je nezbytné, aby se toto rozhodnutí použilo od 1. ledna 2005.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Do 31. prosince 2005 mohou zásilky produktů, které spadají do oblasti působnosti rozhodnutí 79/542/EHS, 94/984/ES, 97/221/ES, 2000/572/ES, 2000/585/ES, 2000/609/ES, 2003/779/ES a 2004/438/ES a které byly do celních skladů, schválených v souladu s čl. 12 odst. 4 písm. b) směrnice 97/78/ES, dovezeny před 1. lednem 2005, sklady, kde jsou uskladněny, opustit, aby mohly být celkově nebo částečně dodány do místa určení, jak je stanoveno v čl. 12 odst. 8 nebo čl. 13 odst. 2 písm. a) směrnice 97/78/ES, aniž by byly doprovázeny odpovídajícím veterinárním osvědčením, jak je stanoveno v příslušných aktech Společenství.
Článek 2
Od 1. ledna 2006 musí být jakékoliv takové zásilky uvedené v článku 1, které zůstaly v uskladnění, zničeny pod dohledem příslušného orgánu.
Veškeré náklady takového zničení jdou k tíži vlastníka zásilky.
Článek 3
Toto rozhodnutí se použije ode dne oznámení.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 3. února 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom
(2005/94/ES, Euratom)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 218 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 131 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 1 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Bezpečnostní systém Komise je založen na principech, které Rada stanovila v rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady [1], s cílem zajistit v Unii hladký průběh rozhodovacího procesu.
(2) Ustanovení Komise o bezpečnosti jsou obsažena v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád [2].
(3) Dodatek 1 k bezpečnostním předpisům, přiložený k uvedeným ustanovením, obsahuje srovnávací tabulku vnitrostátních bezpečnostních klasifikací.
(4) Dne 16. dubna 2003 podepsaly Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko smlouvu o přistoupení k Evropské unii [3].
Dodatek 1 k bezpečnostním předpisům by proto měl být změněn, aby se zohlednily uvedené státy.
(5) Dne 14. března 2003 podepsala Evropská unie s NATO dohodu [4] o bezpečnosti informací.
Proto je rovněž nezbytné, aby byl dodatek 1 k bezpečnostním předpisům v souladu s klasifikačními úrovněmi NATO.
(6) Francie a Nizozemsko změnily své právní předpisy týkající se klasifikace.
(7) V zájmu jasnosti by měl být dodatek 1 k bezpečnostním předpisům nahrazen.
(8) Současně by měla být opravena příloha rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom, aby se zajistilo, že budou čtyři pojmy pro klasifikaci používány jednotně ve všech jazykových verzích,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dodatek 1 k bezpečnostním předpisům obsaženým v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Příloha rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom se opravuje tak, že se ve všech jazykových verzích čtyři pojmy pro klasifikaci nahrazují podle potřeby následujícími pojmy, které budou vždy psány velkými písmeny:
- "RESTREINT UE",
- "CONFIDENTIEL UE",
- "SECRET UE",
- "TRES SECRET UE/EU TOP SECRET".
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení
Rozhodnutí Komise
ze dne 13. ledna 2005,
kterým se přijímá seznam lokalit významných pro Společenství v boreální biogeografické oblasti podle směrnice Rady 92/43/EHS
(oznámeno pod číslem K(2004) 5462)
(2005/101/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin [1], a zejména na čl. 4 odst. 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Boreální biogeografická oblast uvedená v čl. 1 písm. c) bodě iii) směrnice 92/43/EHS zahrnuje území Finska, Švédska a Litvy a území Estonska a Lotyšska v souladu s biogeografickou mapou schválenou dne 23. října 2000 Výborem pro stanoviště zřízeným článkem 20 uvedené směrnice.
(2) Toto rozhodnutí se nevztahuje na území členských států, jež přistoupily k Evropskému společenství dne 1. května 2004.
Tyto členské státy zahájily předávání návrhů lokalit Komisi v den přistoupení.
V důsledku toho Komise nemůže informace od těchto členských států zahrnout do současného prvotního seznamu lokalit významných pro Společenství ve smyslu směrnice 92/43/EHS.
Tyto údaje budou předmětem budoucího rozhodnutí Komise poté, co budou shromážděny příslušné informace, a po důkladném vědeckém zhodnocení návrhů lokalit od těchto členských států.
(3) V rámci procesu zahájeného v roce 1995 je dále nutné urychlit vytvoření sítě Natura 2000, která má velký význam pro ochranu biologické rozmanitosti v Evropském společenství.
(4) Pro boreální biogeografickou oblast předaly v období mezi lednem 2003 a srpnem 2004 Finsko a Švédsko v souladu s čl. 4 odst. 1 směrnice 92/43/EHS Komisi seznamy lokalit navrhovaných jako lokality významné pro Společenství ve smyslu článku 1 uvedené směrnice.
(5) K seznamům navrhovaných lokalit byly přiloženy informace o každé lokalitě dodané v úpravě stanovené v rozhodnutí Komise 97/266/ES ze dne 18. prosince 1996 o úpravě informací o lokalitách navrhovaných pro síť Natura 2000 [2].
(6) Tyto informace zahrnují nejnovější a konečnou mapu lokality předanou příslušným členským státem, název lokality, umístění, rozlohu a údaje získané na základě uplatnění kritérií uvedených v příloze III směrnice 92/43/EHS.
(7) Na základě návrhu seznamu, který vypracovala Komise po dohodě s každým z příslušných členských států a který rovněž označuje lokality s prioritními typy přírodních stanovišť nebo prioritními druhy, by měl být přijat seznam lokalit vybraných jako lokality významné pro Společenství.
(8) Poznatky o existenci a rozšíření typů přírodních stanovišť a druhů se stále vyvíjejí v důsledku sledování uvedeného v článku 11 směrnice 92/43/EHS.
Hodnocení a výběr lokalit na úrovni Společenství byly proto provedeny na základě nejlepších informací, jež jsou v současné době k dispozici.
(9) Podle ustálení judikatury Soudního dvora Evropských společenství "musí mít Komise pro sestavení návrhu seznamu lokalit významných pro Společenství, který může vést k vytvoření soudržné evropské ekologické sítě zvláštních oblastí ochrany, k dispozici vyčerpávající seznam lokalit, jež mají na vnitrostátní úrovni ekologický význam z hlediska cíle směrnice chránit přírodní stanoviště, volně žijící živočichy a planě rostoucí rostliny … Pouze tímto způsobem je možné splnit cíl uvedený v čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci směrnice 92/43/EHS týkající se zachování nebo obnovy příslušných typů přírodních stanovišť a stanovišť druhů ve stavu příznivém z hlediska jejich ochrany v jejich přirozeném areálu rozšíření, který se může rozkládat přes jednu nebo více vnitřních hranic Společenství" [3].
(10) Z dostupných informací a společných hodnocení provedených v rámci biogeografických seminářů, které připravilo Evropské tematické středisko ochrany přírody a biologické rozmanitosti, stejně jako z dvoustranných setkání s členskými státy vyplývá, že některé členské státy nenavrhly dostatek lokalit, které splňují požadavky směrnice 92/43/EHS pro určité typy přírodních stanovišť a druhů.
Z tohoto důvodu nelze u těchto typů přírodních stanovišť a druhů uvedených v příloze 2 tohoto rozhodnutí určit, zda je síť úplná.
Avšak vzhledem ke zpoždění při obdržení informací a dosažení dohody s členskými státy je Komise toho názoru, že by měla přijmout prvotní seznam lokalit, který bude muset být v souladu s článkem 4 směrnice 92/43/EHS upraven v případě těch typů přírodních stanovišť a druhů vyjmenovaných v příloze 2 tohoto rozhodnutí, pro které dané členské státy nenavrhly dostatek lokalit podle požadavků směrnice 92/43/EHS.
(11) Jelikož jsou poznatky o existenci a rozšíření typů přírodních stanovišť uvedených v příloze I a druhů uvedených v příloze II dané směrnice, které se vyskytují jak v teritoriálních mořských vodách, tak v mořských vodách spadajících pod vnitrostátní jurisdikci mimo teritoriálních vod, nedostatečné, není možné určit, zda je jejich síť úplná, nebo neúplná.
Příslušné druhy a typy stanovišť jsou uvedené v příloze 3 tohoto rozhodnutí.
V důsledku toho se Komise domnívá, že v případě různých typů přírodních stanovišť a druhů uvedených v příloze 3 tohoto rozhodnutí bude prvotní seznam v případě potřeby upraven v souladu s článkem 4 směrnice 92/43/EHS.
(12) V příloze 3 tohoto rozhodnutí jsou také uvedeny jiné typy přírodních stanovišť z přílohy I a druhy z přílohy II uvedené směrnice, které jsou předmětem vědeckého zkoumání.
(13) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro stanoviště,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Seznam uvedený v příloze 1 tohoto rozhodnutí představuje prvotní seznam lokalit významných pro Společenství v boreální biogeografické oblasti podle čl. 4 odst. 2 směrnice 92/43/EHS třetího pododstavce.
Tento seznam bude upraven v souvislosti s dalšími návrhy členských států v souladu s článkem 4 nařízení 92/43/EHS pro některé typy stanovišť a druhy uvedené v příloze 2 a v příloze 3 tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 26. ledna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2001/881/ES a 2002/459/ES, pokud jde o seznam stanovišť hraniční kontroly
(oznámeno pod číslem K(2005) 126)
(Text s významem pro EHP)
(2005/102/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu, a zejména na čl. 20 odst. 3 uvedené směrnice [1],
s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS [2], a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [3], a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2001/881/ES ze dne 7. prosince 2001, kterým se stanoví seznam stanovišť hraniční kontroly schválených pro veterinární kontroly zvířat a živočišných produktů ze třetích zemí a aktualizují prováděcí pravidla pro kontroly, jež mají provádět znalci Komise [4], by mělo být aktualizováno, aby se zohlednil vývoj v oblasti těchto stanovišť v některých členských státech a v oblasti inspekcí prováděných dle uvedeného rozhodnutí.
Seznam stanovišť hraniční kontroly stanovený rozhodnutím 2001/881/ES (dále jen "seznam") obsahuje pro každé stanoviště hraniční kontroly číslo jednotky TRACES.
TRACES je automatizovaný systém pro sledování pohybu zvířat a některých produktů v rámci obchodu a dovozů uvnitř Společenství, který byl zaveden rozhodnutím Komise 2004/292/ES [5] a nahradil předcházející systém Animo založený na síti, jež byla ustavena rozhodnutím Komise 91/398/EHS [6].
(2) Po uspokojivé kontrole provedené v souladu s rozhodnutím 2001/881/ES by na tento seznam měla být připojena další stanoviště hraniční kontroly v těchto místech: Daugavpils, Riga, Rezekne a Ventspils v Lotyšsku, Castellón ve Španělsku a Gyékényes, Kelebia a Eperjeske v Maďarsku.
(3) Na žádost Spojeného království by z tohoto seznamu mělo být vyškrtnuto stanoviště hraniční kontroly v přístavu North Shields a na žádost Francie stanoviště hraniční kontroly v Divonne a v přístavu La Rochelle Rochefort.
(4) Kromě toho by měl tento seznam být aktualizován, pokud jde o řadu stanovišť hraniční kontroly, která již byla schválena podle rozhodnutí 2001/881/ES, aby zohledňoval poslední změny, jež se týkají kategorií zvířat nebo produktů, které mohou být na těchto stanovištích kontrolovány, a organizace inspekčních středisek v rámci těchto stanovišť.
(5) Tento seznam již byl pozměněn několikrát.
V důsledku toho je v zájmu srozumitelnosti právních předpisů Společenství vhodné, aby byl nahrazen seznamem uvedeným v tomto rozhodnutí.
Rozhodnutí 2001/881/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(6) Seznam jednotek obsažený v rozhodnutí Komise 2002/459/ES ze dne 4. června 2002, kterým se stanoví seznam jednotek počítačové sítě Animo a zrušuje rozhodnutí 2000/287/ES [7], uvádí u každého stanoviště hraniční kontroly ve Společenství číslo jednotky TRACES.
V zájmu zajištění soudržnosti právních předpisů Společenství by tento seznam měl být náležitým způsobem aktualizován, aby zohledňoval příslušné změny a shodoval se se seznamem uvedeným v rozhodnutí 2001/881/ES.
Rozhodnutí 2002/459/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2001/881/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Příloha rozhodnutí 2002/459/ES se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 3. února 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2002/300/ES o seznamu schválených oblastí, pokud jde o Bonamia ostreae a/nebo Marteilia refringens
(oznámeno pod číslem K(2005) 217)
(Text s významem pro EHP)
(2005/104/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/67/EHS ze dne 28. ledna 1991 o veterinárních předpisech pro uvádění živočichů pocházejících z akvakultury a produktů akvakultury na trh [1], a zejména na článek 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2002/300/ES ze dne 18. dubna 2002 o seznamu schválených oblastí, pokud jde o Bonamia ostreae a/nebo Marteilia refringens [2] stanoví oblasti ve Společenství, které jsou považovány za prosté chorob měkkýšů způsobených Bonamia ostreae a/nebo Marteilia refringens.
(2) Dánsko předložilo důkazy pro získání statusu schválené oblasti, pokud jde o Bonamia ostreae a Marteilia refringens, pro oblast Limfjorden.
Z poskytnuté dokumentace vyplývá, že tato oblast splňuje požadavky směrnice 91/67/EHS.
Proto je způsobilá pro získání statusu schválené oblasti a měla by být přidána na seznam schválených oblastí uvedený v rozhodnutí 2002/300/ES.
(3) Kromě toho předložilo Irsko žádost o změnu seznamu oblastí v Irsku schválených, pokud jde o Bonamia ostreae, v rozhodnutí 2002/300/ES, aby byl upřesněn zeměpisný popis jedné z oblastí postižených touto chorobou.
Proto by měl být popis "Loughmore, Blacksod Bay" nahrazen popisem "Logmore, Belmullet".
(4) Rozhodnutí 2002/300/ES by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2002/300/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 3. února 2005,
kterým se Švédsko opravňuje používat namísto statistických zjišťování skotu systém zavedený na základě hlavy I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000
(oznámeno pod číslem K(2005) 194)
(Pouze švédské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/105/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 93/24/EHS ze dne 1. června 1993 o statistických zjišťováních chovu skotu [1], a zejména na čl. 1 odst. 2 a 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Hlava I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 [2] zavádí systém identifikace a evidence skotu.
(2) Rozhodnutí Komise 1999/693/ES uznává, že je švédská databáze skotu plně funkční [3].
(3) V souladu se směrnicí 93/24/EHS mohou být členské státy za účelem splnění požadavků dotyčné směrnice na vlastní žádost oprávněny používat namísto statistických zjišťování skotu administrativní zdroje informací.
(4) Na podporu své žádosti ze dne 29. října 2003 poskytlo Švédsko technickou dokumentaci týkající se struktury a aktualizace databáze uvedené v hlavě I nařízení (ES) č. 1760/2000 a dokumentaci k metodám výpočtu statistických informací.
(5) Švédsko zejména navrhlo metody výpočtu umožňující získat statistické informace pro kategorie uvedené v čl. 3 odst. 1 směrnice 93/24/EHS, které v databázi uvedené v hlavě I nařízení (ES) č. 1760/2000 nejsou přímo dostupné. Švédsko by mělo učinit veškerá příslušná opatření, aby se ujistilo, zda tyto metody výpočtu zajišťují přesnost statistických údajů.
(6) Z přezkoumání technické dokumentace, kterou švédské orgány poskytly, vyplývá, že by žádost měla být přijata.
(7) Toto rozhodnutí je v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku zřízeného rozhodnutím Rady 72/279/EHS [4],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Švédsko je oprávněno nahradit zjišťování skotu podle směrnice 93/24/EHS systémem identifikace a evidence skotu uvedeným v hlavě I nařízení (ES) č. 1760/2000 za účelem získání všech statistických informací, které jsou pro splnění požadavků dané směrnice požadovány.
Článek 2
Pokud přestane být systém uvedený v článku 1 funkční nebo pokud jeho obsah již nebude umožňovat získávání spolehlivých statistických informací pro všechny kategorie nebo pro některé kategorie skotu, vrátí se Švédsko při hodnocení skotu nebo dotyčných kategorií k systému statistického zjišťování.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.
Rozhodnutí rady
ze dne 22. listopadu 2004
o podpisu a prozatímním provádění Dodatkového protokolu k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republika, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
(2005/106/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první a druhou větou této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. prosince 2003 Rada zmocnila Komisi, aby k zohlednění přistoupení nových členských států k Evropské unii sjednala jménem Evropského společenství a jeho členských států s Chile dodatkový protokol k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé.
(2) Tato jednání byla uzavřena a dodatkový protokol byl parafován dne 30. dubna 2004.
(3) Dodatkový protokol by měl být podepsán jménem Společenství a členských států s výhradou pozdějšího možného uzavření a mělo by být schváleno prozatímní provádění některých jeho ustanovení,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
1. Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat jménem Evropského společenství a jeho členských států Dodatkový protokol k Dohodě, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii.
Znění dodatkového protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
2. Články 2, 3, 4, 5, 6, 11 a 12 dodatkového protokolu se prozatímně provádějí do jeho vstupu v platnost.
Rozhodnutí Komise
ze dne 2. února 2005,
kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2002/308/ES o seznamech schválených oblastí a schválených rybích hospodářství, pokud jde o virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) nebo o obě tyto nákazy
(oznámeno pod číslem K(2005) 188)
(Text s významem pro EHP)
(2005/107/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/67/EHS ze dne 28. ledna 1991 o veterinárních předpisech pro uvádění živočichů pocházejících z akvakultury a produktů akvakultury na trh [1], a zejména na článek 5 a 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím Komise 2002/308/ES [2] se zavádějí seznamy schválených oblastí a schválených rybích hospodářství v neschválených oblastech, pokud jde o některé nákazy ryb.
(2) Francie předložila důkazy pro získání statusu schválených oblastí, pokud jde o VHS a IHN, pro některé oblasti na svém území.
Z poskytnuté dokumentace vyplývá, že uvedené oblasti splňují požadavky článku 5 směrnice 91/67/EHS.
Mohou proto žádat o udělení statusu schválených oblastí a měly by být přidány na seznam schválených oblastí.
(3) Dánsko, Francie a Itálie předložily důkazy pro získání statusu schválených rybích hospodářství v neschválených oblastech, pokud jde o VHS a IHN, pro některá rybí hospodářství na svém území.
Z poskytnuté dokumentace vyplývá, že uvedená rybí hospodářství splňují požadavky článku 6 směrnice 91/67/EHS.
Mohou proto žádat o udělení statusu schválených rybích hospodářství v neschválené zóně a měly by být přidány na seznam schválených rybích hospodářství.
(4) Rozhodnutí Komise 2003/634/ES [3] schvaluje a uvádí seznam programů předložených členskými státy za účelem získání statusu schválených oblastí a schválených rybích hospodářství, pokud jde o VHS a IHN.
Itálie oznámila, že dva programy schválené tímto rozhodnutím již byly dokončeny.
Z poskytnuté dokumentace vyplývá, že jedno rybí hospodářství může požádat o udělení statusu schváleného rybího hospodářství v neschválené oblasti a mělo by být přidáno na seznam schválených rybích hospodářství a že jedna oblast může požádat o udělení statusu schválené oblasti a měla by být přidána na seznam schválených oblastí.
(5) Rozhodnutí 2002/308/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2002/308/ES se mění takto:
1. Příloha I se nahrazuje přílohou I tohoto rozhodnutí.
2. Příloha II se nahrazuje přílohou II tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady 2005/109/SZBP
ze dne 24. ledna 2005
o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o účasti Marockého království na vojenské operaci Evropské unie pro řešení krize v Bosně a Hercegovině (operace Althea)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,
s ohledem na doporučení předsednictví,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 12. července 2004 přijala Rada společnou akci 2004/570/SZBP o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině [1].
(2) Podle čl. 11 odst. 3 uvedené společné akce jsou podrobnosti týkající se účasti třetích států předmětem dohody podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.
(3) Na základě zmocnění Rady ze dne 13. září 2004 sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník / vysoký představitel, Dohodu mezi Evropskou unií a Marockým královstvím o účasti Marockého království na vojenské operaci Evropské unie pro řešení krize
Rozhodnutí Rady
ze dne 31. ledna 2005
o jmenování dánského člena Výboru regionů
(2005/110/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh dánské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. ledna 2002 Rada přijala rozhodnutí 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1].
(2) Po odstoupení Jense KRAMERA MIKKELSENA, které bylo Radě oznámeno dne 2. prosince 2004, se uvolnilo místo člena Výboru regionů,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Lars ENGBERG, Overborgmester i Københavns Kommune, je jmenován členem Výboru regionů místo Jense KRAMERA MIKKELSENA na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 31. ledna 2005
o jmenování jednoho maďarského člena a tří maďarských náhradníků Výboru regionů
(2005/111/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh maďarské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. ledna 2002 přijala Rada rozhodnutí 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1].
(2) Jedno místo člena Výboru regionů se uvolnilo po odstoupení Gábora DEMSZKYHO, které bylo Radě oznámeno dne 10. srpna 2004, dvě místa náhradníků Výboru regionů se uvolnila po odstoupení Kláry KOVÁCSNÉOVÉ HORVÁTHOVÉ, které bylo Radě oznámeno dne 7. července 2004, a po odstoupení Jánose LÁZÁRA, které bylo Radě oznámeno dne 21. září 2004, a jedno místo náhradníka se uvolnilo po navržení Gábora BIHARYHO za člena,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Členy Výboru regionů jsou jmenováni
a) za člena:
Gábor BIHARY,
člen zastupitelstva hlavního města,
předseda výboru pro evropskou integraci a zahraniční věci zastupitelstva hlavního města,
jako nástupce Gábora DEMSZKYHO
b) za náhradníky:
Béla CSÉCSEI
starosta VIII. budapešťského obvodu,
jako nástupce Gábora BIHARYHO
Nándor LITTER,
starosta města Nagykanizsa,
jako nástupce Jánose LÁZÁRA
Zoltán NAGY,
člen místního zastupitelstva, zastupitelstvo města Komárom,
jako nástupce Kláry KOVÁCSNÉOVÉ HORVÁTHOVÉ
na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 31. ledna 2005
o jmenování španělského náhradníka Výboru regionů
(2005/112/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh španělské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. ledna 2002 přijala Rada rozhodnutí 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1].
(2) Po odstoupení Carlose Javiera FERNÁNDEZE CARRIEDA, které bylo Radě oznámeno dne 29. listopadu 2004, se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Tomás VILLANUEVA RODRÍGUEZ, Consejero de Economía y Empleo, Comunidad Autónoma de Castilla y Léon, je jmenován náhradníkem Výboru regionů jako nástupce Carlose Javiera FERNÁNDEZE CARRIEDA na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Komise
ze dne 7. února 2005
o pokračování v roce 2005 srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které byly zahájeny v roce 2004, prováděných na osivu a rozmnožovacím materiálu druhů Gramineae, Medicago sativa L. a Beta podle směrnic Rady 66/401/EHS a 2002/54/ES
(2005/114/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh [1],
s ohledem na směrnici Rady 2002/54/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva řepy na trh [2],
s ohledem na rozhodnutí Komise 2004/11/ES ze dne 18. prosince 2003, kterým se pro rok 2004 a 2005 stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na osivu a rozmnožovacím materiálu některých druhů zemědělských rostlin, zeleniny a vinné révy uvedených ve směrnicích Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 92/33/EHS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES a 2002/57/ES [3], a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí 2004/11/ES stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy, jež se mají podle směrnic 66/401/EHS a 2002/54/ES provádět na druzích Gramineae, Medicago sativa L. a Beta v letech 2004 a 2005.
(2) Testy a zkoušky prováděné v roce 2004 by měly pokračovat i v roce 2005,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Srovnávací zkoušky a testy Společenství, které byly zahájeny v roce 2004, prováděné na osivu a rozmnožovacím materiálu druhů Gramineae, Medicago sativa L. a Beta pokračují v souladu s rozhodnutím 2004/11/ES i v roce 2005.
Rozhodnutí Komise
ze dne 7. února 2005
o pokračování v roce 2005 srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které byly zahájeny v roce 2004, prováděných na rozmnožovacím materiálu a rostlinách některých druhů ovocných rostlin podle směrnice Rady 92/34/EHS
(2005/115/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/34/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce [1],
s ohledem na rozhodnutí Komise 2003/894/ES ze dne 11. prosince 2003, kterým se stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím materiálu druhů Prunus persica (L.)
Batsch, Malus Mill. a Rubus idaeus L. podle směrnice 92/34/EHS [2], a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí 2003/894/ES stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy, jež se mají podle směrnice 92/34/EHS provádět na druzích Prunus persica (L.)
Batsch, Malus Mill. a Rubus idaeus L. v letech 2004 až 2008.
(2) Testy a zkoušky prováděné v roce 2004 by měly pokračovat i v roce 2005,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Srovnávací zkoušky a testy Společenství, které byly zahájeny v roce 2004, prováděné na rozmnožovacím materiálu a rostlinách druhů Prunus persica (L.)
Batsch, Malus Mill. a Rubus idaeus L. pokračují v souladu s rozhodnutím 2003/894/ES i v roce 2005.
Rozhodnutí Komise
ze dne 8. února 2005
o pokračování v roce 2005 srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které byly zahájeny v roce 2004, prováděných na rozmnožovacím materiálu druhu Hosta Tratt. podle směrnice Rady 98/56/ES
(2005/116/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 98/56/ES ze dne 20. července 1998 o uvádění rozmnožovacího materiálu okrasných rostlin na trh [1],
s ohledem na rozhodnutí Komise 2003/865/ES ze dne 11. prosince 2003, kterým se stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím materiálu druhů Pelargonium l'Hérit. a Hosta Tratt., Euphorbia pulcherrima Willd. ex Klotzsch a Rosa L. podle směrnice Rady 98/56/ES [2], a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí 2003/865/ES stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy, jež se mají podle směrnice 98/56/ES provádět na druhu Hosta Tratt. v letech 2004 a 2005.
(2) Testy a zkoušky prováděné v roce 2004 by měly pokračovat i v roce 2005,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Srovnávací zkoušky a testy Společenství, které byly zahájeny v roce 2004, prováděné na rozmnožovacím materiálu druhu Hosta Tratt. pokračují v souladu s rozhodnutím 2003/865/ES i v roce 2005.
Rozhodnutí Komise
ze dne 8. února 2005
o pokračování v roce 2005 srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které byly zahájeny v roce 2003, prováděných na rozmnožovacím materiálu a rostlinách slivoně Prunus domestica podle směrnice Rady 92/34/EHS
(2005/117/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/34/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce [1],
s ohledem na rozhodnutí Komise 2002/745/ES ze dne 5. září 2002, kterým se stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím a sadbovém materiálu ovocných rostlin podle směrnice 92/34/EHS [2], a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí 2002/745/ES stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy, jež se mají podle směrnice 92/34/EHS provádět na slivoni Prunus domestica v letech 2003 až 2007.
(2) Testy a zkoušky prováděné v letech 2003 a 2004 by měly pokračovat i v roce 2005,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Srovnávací zkoušky a testy Společenství, které byly zahájeny v roce 2003, prováděné na rozmnožovacím materiálu a rostlinách slivoně Prunus domestica pokračují v souladu s rozhodnutím 2002/745/ES i v roce 2005.
Rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady, Komise, Soudního dvora, Účetního dvora, Hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a veřejného ochránce práv
ze dne 26. ledna 2005
o založení Evropské správní školy
(2005/118/ES)
EVROPSKÝ PARLAMENT, RADA EVROPSKÉ UNIE, KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, SOUDNÍ DVŮR, ÚČETNÍ DVŮR, HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR, VÝBOR REGIONŮ, VEŘEJNÝ OCHRÁNCE PRÁV,
s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto Společenství stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 [1], a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného služebního řádu,
s ohledem na stanovisko Výboru pro služební řád,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Je třeba, aby orgány více investovaly do odborného vzdělávání svých pracovníků.
(2) Zvýšená interinstitucionální spolupráce v této oblasti přinese součinnost v oblasti lidských zdrojů a požadovaných financí a posílí výměny mezi orgány a šíření společných hodnot a harmonizovaných odborných postupů.
(3) Za tímto účelem je vhodné svěřit společnému interinstitucionálnímu subjektu prostředky určené na určité akce, které povedou k odbornému vzdělávání úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství.
(4) Z důvodu hospodárnosti a účinnosti je alespoň pro počáteční období vhodné správně připojit tento společný interinstitucionální subjekt k již existujícímu interinstitucionálnímu subjektu, kterým je Úřad pro výběr pracovníků Evropského společenství zřízený na základě rozhodnutí 2002/620/ES Evropského parlamentu, Rady, Komise, Soudního dvora, Účetního dvora, Hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a veřejného ochránce práv [2],
ROZHODLI TAKTO:
Článek 1
Založení Evropské správní školy
Zakládá se Evropská správní škola (dále jen "škola").
Článek 2
Úkoly
1. V rámci zaměření stanoveného orgány, které podepsaly toto rozhodnutí (dále jen "orgány"), je škola pověřena prováděním určitých akcí, jejichž účelem je odborné vzdělávání v rámci rozvoje lidských zdrojů a průběhu kariéry.
2. Na základě žádostí, které jí orgány zasílají, škola:
a) sestaví, uspořádá a vyhodnotí vzdělávací akce;
b) usnadní účast na externích vzdělávacích akcích;
c) může provádět jakékoli úzce související činnosti, které podporují její poslání.
3. Generální tajemníci orgánů, tajemník Soudního dvora a představitel veřejného ochránce práv stanoví a v případě potřeby pozmění oblasti vzdělávání, kterými je škola pověřena.
4. Na žádost orgánu, instituce, kanceláře nebo agentury může škola za úhradu asistovat při poskytování potřebných vzdělání.
Článek 3
Žádosti a stížnosti, odvolání
Žádosti a stížnosti v souvislosti s prováděním úkolů podle čl. 2 odst.
2 se podávají u školy. Veškerá odvolání v těchto oblastech jsou namířena proti Komisi.
Článek 4
Připojení
1. Škola je správně připojena k Úřadu pro výběr pracovníků Evropských společenství (dále jen "úřad").
2. Správní připojení zejména způsobuje, že:
- správní rada úřadu vykonává funkce správní rady školy,
- ředitelem školy je ředitel úřadu,
- pracovníci školy jsou zařazeni na pracovní místa úřadu,
- příjmy a výdaje školy jsou začleněny do rozpočtu úřadu.
3. Nejpozději dne 15. února 2008 může dojít k ukončení připojení na podkladě rozhodnutí správní rady přijatého kvalifikovanou většinou hlasů podle čl. 5 odst. 6 rozhodnutí generálních tajemníků Evropského parlamentu, Rady, Komise, tajemníka Soudního dvora, generálních tajemníků Účetního dvora, Hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a představitele veřejného ochránce práv 2002/621/ES [3] a pod podmínkou, že se kladně vyjádří alespoň pět orgánů, které rozhodnutí podepsaly.
Článek 5
Provedení
Generální tajemníci Evropského parlamentu, Rady, Komise, tajemník Soudního dvora, generální tajemníci Účetního dvora, Hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a představitel veřejného ochránce práv přijmou vzájemnou dohodou nezbytná opatření k provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Nabytí účinku
Toto nařízení nabývá účinku dnem vyhlášení
Rozhodnutí Rady
ze dne 28. června 2004,
kterým se jmenují členové správní rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek a jejich náhradníci z České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska
(2005/C 12/01)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na akty o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii [1], a zejména na článek 20 těchto aktů,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1365/75 ze dne 26. května 1975 o založení Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek [2], naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1947/93 [3], a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládami České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska ohledně zástupců vlád a na kandidátské listiny předložené Komisí ohledně zástupců organizací zaměstnanců a zaměstnavatelů,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada svým rozhodnutím ze dne 8. listopadu 2001 [4] jmenovala členy správní rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek a jejich náhradníky na dobu od 19. října 2001 do 18. října 2004;
(2) je nutné jmenovat členy zastupující vlády nových členských států a organizace zaměstnanců a zaměstnavatelů, jakož i jejich náhradníky, na dobu, která skončí 18. října 2004.
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Jsou jmenováni tito členové správní rady Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek a jejich náhradníci na zbývající dobu do 18. října 2004:
I. ZÁSTUPCI VLÁDY
+++++ TABLE +++++
II. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ
+++++ TABLE +++++
III. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ
+++++ TABLE +++++
Rozhodnutí Rady
ze dne 28. června 2004,
kterým se jmenují členové Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků a jejich náhradníci
(2005/C 12/02)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1612/68 ze dne 15. října 1968 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství [1], a zejména na články 26 a 27 uvedeného nařízení,
s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládami členských států,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada svým rozhodnutím ze dne 7. května 2002 [2] jmenovala členy Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků a jejich náhradníky na dobu od 7. května 2002 do 6. května 2004;
(2) tito členové zůstávají ve funkci, dokud nebudou nahrazeni nebo dokud nebude jejich funkční období obnoveno;
(3) je nutné jmenovat členy tohoto výboru, jakož i jejich náhradníky, na dobu dvou let,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Jsou jmenováni tito členové Poradního výboru pro volný pohyb pracovníků, jakož i jejich náhradníci, na dobu od 7. května 2004 do 6. května 2006:
I. ZÁSTUPCI VLÁDY
+++++ TABLE +++++
II. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ
+++++ TABLE +++++
III. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ
+++++ TABLE +++++
Rozhodnutí Rady
ze dne 4. října 2004,
kterým se jmenují členové a náhradníci Poradního výboru pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků
(2005/C 12/03)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, osoby samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství [1], a zejména na článek 82 tohoto nařízení,
s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládami členských států,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada svými rozhodnutími ze dne 23. září 2002 [2] a ze dne 29. dubna 2004 [3] jmenovala členy Poradního výboru pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků a jejich náhradníky na dobu od 23. září 2002 do 22. září 2004;
(2) Je nutné jmenovat členy tohoto výboru, jakož i jejich náhradníky, na dobu dvou let,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Jsou jmenováni tito členové Poradního výboru pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků, jakož i jejich náhradníci, na dobu od 23. září 2004 do 22. září 2006:
I. ZÁSTUPCI VLÁDY
+++++ TABLE +++++
II. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ
+++++ TABLE +++++
III. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ
+++++ TABLE +++++
Rozhodnutí Rady
ze dne 21. října 2004
o jmenování španělských členů a náhradníků Poradního výboru pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků
(2005/C 12/04)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, osoby samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství [1], a zejména na článek 82 uvedeného nařízení,
s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládami členských států,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada svým rozhodnutím ze dne 4. října 2004 [2] jmenovala členy a náhradníky Poradního výboru pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků na dobu od 23. září 2004 do 22. září 2006, s výjimkou španělských členů a náhradníků.
(2) Na místa, která je třeba obsadit, navrhla španělská vláda své kandidáty,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Na funkční období do 22. září 2006 jsou jmenováni tito členové a náhradníci Poradního výboru pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků:
I. ZÁSTUPCI VLÁDY
+++++ TABLE +++++
II. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ
+++++ TABLE +++++
III. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ
+++++ TABLE +++++
Rozhodnutí Rady
ze dne 13. prosince 2004,
o jmenování italských a švédských členů a náhradníků Poradního výboru pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků
(2005/C 12/05)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, osoby samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství [1], a zejména na článek 82 uvedeného nařízení,
s ohledem na kandidátské listiny předložené Radě vládami členských států,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada svým rozhodnutím ze dne 4. října 2004 [2] jmenovala členy a náhradníky Poradního výboru pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků na dobu od 23. září 2004 do 22. září 2006, s výjimkou italských a švédských členů a náhradníků.
(2) Na místa, která je třeba obsadit, navrhla italská a švédská vláda své kandidáty,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Na funkční období, které končí dnem 22. září 2006, jsou jmenováni tito členové a náhradníci Poradního výboru pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků:
I. ZÁSTUPCI VLÁDY
+++++ TABLE +++++
II. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ
+++++ TABLE +++++
III. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ
+++++ TABLE +++++
Rozhodnutí generálních tajemníků Evropského parlamentu, Rady, Komise, tajemníka Soudního dvora, generálních tajemníků Účetního dvora, evropského Hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a představitele veřejného ochránce práv
ze dne 26. ledna 2005
o organizaci a činnosti Evropské správní školy
(2005/119/ES)
GENERÁLNÍ TAJEMNÍCI EVROPSKÉHO PARLAMENTU, RADY, KOMISE, TAJEMNÍK SOUDNÍHO DVORA, GENERÁLNÍ TAJEMNÍCI ÚČETNÍHO DVORA, HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU, VÝBORU REGIONŮ, A PŘEDSTAVITEL VEŘEJNÉHO OCHRÁNCE PRÁV,
s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto Společenství, stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 [1],
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu, Rady, Komise, Soudního dvora, Účetního dvora, Hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a evropského veřejného ochránce práv 2005/118/ES ze dne 26. ledna 2005 o založení Evropské správní školy [2], a zejména na článek 5 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na stanovisko Výboru pro služební řád,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Interinstitucionální spolupráce v oblasti vzdělávání musí být posílena, a to zejména za účelem předávání hodnot společných všem orgánům Společenství.
Taková spolupráce představuje nezanedbatelnou přidanou hodnotu, především pokud jde o přístup ke vzdělávání, rozšíření nabídky a snížení jednotkových nákladů.
(2) V souladu se zásadou dobrého hospodaření je třeba zvolit postupný přístup při vytváření Evropské správní školy (dále jen "škola").
(3) Rozhodnutí o založení školy nechává na generálních tajemnících, tajemníkovi Soudního dvora a představiteli veřejného ochránce práv, aby stanovili oblasti vzdělávání, které budou škole svěřeny.
(4) Zavede-li orgán, který rozhodnutí podepsal, takovou personální politiku, která vyžaduje vzdělávání v oblasti, jež byla škole svěřena, je k usnadnění této politiky třeba zajistit pro daný orgán minimální možnosti účasti na kurzech organizovaných školou, zejména v případech, kdy je takové vzdělání povinné nebo je podmínkou k zastávání určitých funkcí, především pak funkcí manažerských.
(5) Škola, stejně jako všechny ostatní vzdělávací subjekty, musí využít výhody spolupráce na evropské úrovni ve formě sítí.
(6) Je třeba upřesnit pravidla pro připojení školy k Úřadu pro výběr pracovníků Evropských společenství podle článku 4 rozhodnutí o založení školy,
ROZHODLI TAKTO:
Článek 1
Úkoly Evropské správní školy
1. Evropská správní škola (dále jen "škola") sestavuje, organizuje a vyhodnocuje pro potřeby orgánů, které podepsaly rozhodnutí o založení školy (dále jen "orgány") tyto vzdělávací činnosti:
a) kurzy managementu pro úředníky a zaměstnance, kteří jsou nebo by mohli být povoláni k výkonu řídících funkcí;
b) vstupní kurzy pro nově příchozí zaměstnance;
c) povinné vzdělávání podle článku 45a služebního řádu v rámci přestupu mezi jednotlivými skupinami funkcí.
2. Pokud jde o kurzy managementu a vstupní kurzy uvedené v odst. 1 písm. a) a b), je každý z orgánů oprávněn organizovat podle svých specifických potřeb další kurzy, kterými se doplní kurzy organizované školou. Škola má výhradní právo pouze pro organizaci vzdělávání podle odst. 1 písm. c).
Článek 2
Odpovědnosti orgánů
1. Subjekt oprávněný ke jmenování u každého jednotlivého orgánu dá škole k dispozici dostatečný počet úředníků-řečníků podle pravidel přijatých správní radou podle čl. 7 písm. g).
2. Na žádost školy a v rámci svých možností poskytnou orgány škole vzdělávací prostory podle pravidel stanovených správní radou.
Článek 3
Další služby
1. Na základě písemné dohody uzavřené mezi ředitelem školy a jakoukoli institucí, úřadem či agenturou Společenství může škola v rámci volných míst přijmout na jejich žádost účastníky do kurzů, které pro tyto orgány organizuje.
2. Ve zvláštním případě vzdělávání podle čl. 1 odst. 1 písm. c) je určitý počet míst každoročně rezervován pro instituce, úřady a agentury Společenství s ohledem na vyjádřené potřeby, aby bylo zaručeno rovné zacházení s úředníky těchto institucí v souladu s ustanoveními článku 45a služebního řádu. Správní rada každoročně stanoví počet míst a podíl na výdajích.
3. Prostřednictvím písemné dohody může škola do svého vzdělávacího programu začlenit kurzy požadované určitou institucí, úřadem nebo agenturou Společenství, pokud tato činnost nenarušuje organizaci kurzů určených orgánům.
Všechny dohody tohoto typu musí zároveň stanovit finanční pravidla pro služby poskytnuté školou a pro vstup v platnost musí být předběžně schváleny správní radou.
4. Na žádost orgánu nebo jakékoli instituce, úřadu nebo agentury Společenství může případně škola poskytnout pomoc při vzdělávání nebo formou jiných činností, které jsou ve vztahu k oblasti spadající do její pravomoci, a to na základě dohody s ředitelem školy a stanovení finančních pravidel pro tyto služby.
Článek 4
Stížnosti a žádosti
1. Ředitel školy vykonává pravomoci, které náležejí subjektu se jmenovací pravomocí podle článku 90 služebního řádu, pokud jde o všechny žádosti a stížnosti související s úkoly školy.
2. V případě takových stížností konzultuje ředitel školy předsedu správní rady, pokud má v úmyslu potvrdit své původní rozhodnutí.
3 Škola odpovídá na dotazy evropského veřejného ochránce práv, které se týkají všech záležitostí spadajících do její působnosti podle tohoto rozhodnutí.
Článek 5
Organizace činností
1. Kurzy pořádané školou se zpravidla konají v Bruselu i v Lucemburku.
Použije-li se princip řádné správy, mohou být zvážena i jiná místa konání.
2. Správní rada dohlíží na to, aby pracovníci jednotlivých orgánů měli rovný přístup ke kurzům.
Zejména dbá na to, aby škola zajistila dostatek možností pro účast toho orgánu, ve kterém je určité vzdělávání, jehož organizace je svěřena škole, povinné nebo podmínečné pro výkon určitých funkcí, zejména funkcí manažerských.
V rámci stanovení ročního pracovního programu sdělí zainteresovaný orgán své potřeby ve výše uvedených oblastech.
Při vypracování pracovního programu je dána přednost organizaci takových kurzů.
3. Aby orgán, který rozhodnutí podepsal, mohl čelit zvláštním nebo přechodným situacím, má možnost požádat školu o přijetí takového počtu účastníků, který převyšuje nahlášený počet pracovníků, pokud převede škole odpovídající finanční prostředky. Použije se čl. 3 odst. 2.
4. Škola může spolupracovat s jinými správními školami, instituty nebo univerzitami působícími ve stejné oblasti.
Tato spolupráce může zahrnout i vzájemné výměny.
Článek 6
Správní rada
Během připojení školy k Úřadu pro výběr pracovníků Evropských společenství (dále jen "úřad") je funkce správní rady školy zajišťována správní radou úřadu podle pravidel stanovených v článku 5 rozhodnutí generálních tajemníků Evropského parlamentu, Rady, Komise, tajemníka Soudního dvora, generálních tajemníků Účetního dvora, Hospodářského a sociálního výboru, Výboru regionů a představitele evropského veřejného ochránce práv 2002/621/ES [3].
Článek 7
Úkoly správní rady
Ve společném zájmu orgánů vykonává správní rada tyto úkoly:
a) kvalifikovanou většinou schvaluje pravidla pro fungování školy;
b) prostou většinou schvaluje organizační strukturu školy na základě návrhu ředitele školy;
c) v rámci rozpočtového procesu přijímá prostou většinou na základě návrhu, který vypracuje ředitel školy; předběžný odhad příjmů a výdajů školy, který předá Komisi za účelem sestavení odhadu příjmů a výdajů Komise; zároveň navrhuje Komisi úpravy, jejichž provedení v tabulce počtu pracovníků školy považuje za nutné;
d) prostou většinou schvaluje druh a sazebník doplňkových služeb, které může škola poskytovat za úplatu orgánům, institucím, úřadům a agenturám, a dále podmínky, za jakých je škola může poskytovat;
e) na základě návrhu ředitele školy schvaluje jednomyslně pracovní program.
Pracovní program zahrnuje také služby, které se přímo nevztahují ke vzdělávání;
f) na základě návrhu vypracovaného ředitelem školy schvaluje kvalifikovanou většinou výroční zprávu o řízení, která se vztahuje na veškeré příjmové a výdajové položky, týkající se prací prováděných školou a služeb jí poskytnutých.
Do 1. května každého roku předá orgánům zprávu za předchozí rozpočtový rok vypracovanou na základě analytického účetnictví;
g) na základě potřeb v oblasti vzdělávání stanoví kvalifikovanou většinou pravidla, podle kterých každý orgán poskytuje škole přiměřený počet úředníků-řečníků.
Článek 8
Jmenování pracovníků
1. Během připojení školy k úřadu vykonává funkci ředitele školy ředitel úřadu.
2. Ředitel školy je subjektem s pravomocí jmenovat pracovníky školy.
3. Ředitel školy informuje správní radu o jmenováních, podpisech smluv, povýšeních nebo zahájení disciplinárních řízení, která se týkají úředníků a ostatních zaměstnanců.
4. Úředníci všech orgánů jsou informováni o volných pracovních místech ve škole, jakmile se subjekt oprávněný ke jmenování rozhodne toto místo obsadit.
5. Škola se může při výkonu úkolů, které nejsou hodnoceny jako zásadní, obrátit na smluvní zaměstnance podle čl. 3a odst. 1 písm. c) pracovního řádu pro ostatní zaměstnance Evropských společenství.
Článek 9
Úloha ředitele školy a personální správa
1. Ředitel je odpovědný za řádný chod školy.
Jedná v rámci pravomocí správní rady a pod jejím dohledem.
Zajišťuje sekretariát správní rady, podává jí zprávy o plnění svých funkcí a předkládá jí veškeré návrhy pro řádný chod školy.
2. Správní postupy spojené s běžným personálním řízením, zejména ve věci platů a dovolených, nemocenského, úrazového a důchodového pojištění, se provádějí za stejných podmínek jako pro úředníky a zaměstnance Komise.
Tento seznam není vyčerpávající a škola se může společně s Komisí dohodnout na dalších oblastech.
Článek 10
Vedoucí školy
1. Během období, kdy je škola připojena k úřadu, je vedoucí školy jmenován Komisí po kladném stanovisku správní rady úřadu vydaném prostou většinou.
Správní rada je úzce spojena s postupy, které předcházejí jmenování vedoucího školy, zejména s vyhlášením volného pracovního místa a výběrem uchazečů.
2. Vedoucí školy, který podléhá pravomoci ředitele, je zodpovědný za výkon úkolů stanovených v článku 2 rozhodnutí o založení Evropské správní školy.
Účastní se schůzí správní rady, při nichž se projednávají otázky spadající pod jeho pravomoc.
Článek 11
Finanční otázky
1. Dotace školy, jejíž celková částka je zapsána ve zvláštní rozpočtové položce v rámci oddílu rozpočtu, který se týká Komise, je podrobně rozepsána v příloze tohoto oddílu.
Tato příloha má formu výkazu příjmů a výdajů, který je rozdělen stejným způsobem jako oddíly rozpočtu.
2. Plán pracovních míst školy se připojí k plánu pracovních míst Komise.
3. Na základě návrhu správní rady přenese Komise pravomoci schvalující osoby pro položky školy zapsané v příloze na ředitele školy a stanoví limity a podmínky pro toto přenesení pravomoci.
Pokud jde o doplňkové služby školy poskytnuté za úhradu, informuje správní rada rozpočtový orgán na konci rozpočtového roku o rozčlenění tímto způsobem získaných a v rozpočtové položce vykázaných prostředků.
4. Rozpočet školy je sestaven a proveden v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [4].
5. Během doby, kdy je škola připojena k úřadu, jsou finanční ustanovení uvedená v odstavcích 1 až 4 a zejména dotace školy a jejích pracovníků zpracovány v rámci rozpočtu úřadu.
Použijí se další příslušná ustanovení.
Pro lepší identifikaci prostředků, které má škola s ohledem na rozpočtová pravidla k dispozici, jsou pracovníci školy uvedeni ve zvláštních výdajích v tabulce pracovníků úřadu a operační částky školy jsou seskupeny ve zvláštním článku přílohy IV.
Článek 12
Přezkoumání úkolů
1. Pokud jde o úkoly uvedené v čl. 1 odst. 1, bude toto rozhodnutí přezkoumáno nejdříve tři roky po založení školy.
2. Případné přezkoumání úkolů vyžaduje jednotný souhlas generálních tajemníků, tajemníka Soudního dvora a představitele veřejného ochránce práv na návrh, který pro tento účel přijme správní rada kvalifikovanou většinou podle čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 2002/621/ES na základě podrobné zprávy vypracované ředitelem.
Článek 13
Přezkoumání připojení školy k úřadu
Nejpozději do konce třetího roku činnosti školy vypracuje ředitel úřadu podrobnou zprávu o správním připojení školy k úřadu a předá ji správní radě. Rozhodnutím vyneseným podle ustanovení čl.
4 odst. 3 rozhodnutí o založení školy bude správní rada muset rozhodnout o ukončení tohoto připojení.
V případě, že správní rada rozhodne v připojení pokračovat, bude muset ke svému rozhodnutí přiložit odůvodněné stanovisko.
2. Pokud správní rada postupem podle odstavce 1 rozhodne o prodloužení připojení, uvede ve svém rozhodnutí lhůtu, ve které opětovně přezkoumá tuto otázku.
Článek 14
Nabytí účinku
Toto nařízení nabývá účinku dnem vyhlášení
Rozhodnutí Rady
ze dne 31. ledna 2005
o jmenování německého náhradníka Výboru regionů
(2005/120/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh německé vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím rady 2002/60/ES ze dne 22. ledna 2002 [1] Rada rozhodla o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů.
(2) Po odstoupení Marie Theresie OPLADENOVÉ, které bylo Radě oznámeno dne 29. listopadu 2004, se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Hans-Josef VOGEL, Bürgermeister der Stadt Arnsberg, je jmenován náhradníkem Výboru regionů jako nástupce Marie Theresie OPLADENOVÉ na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Rady
ze dne 31. ledna 2005
o jmenování portugalského člena a dvou portugalských náhradníků Výboru regionů
(2005/121/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh portugalské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. ledna 2002 Rada rozhodla o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1],
(2) Po odstoupení Pedra SANTANY LOPESE, které bylo Radě oznámeno dne 22. července 2004, se uvolnilo místo člena Výboru regionů, po odstoupení Roberta de Sousy Rochy AMARALA, které bylo Radě oznámeno dne 7. prosince 2004, se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů a po navržení Manuela do Nascimenta MARTINSE za člena se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Členy Výboru regionů jsou jmenováni
a) členem:
Manuel do Nascimento MARTINS
Presidente da Câmara Municipal de Vila Real
jako nástupce Pedra SANTANY LOPESE
b) náhradníky:
Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO,
Secretário regional da Presidęncia da Regiăo Autónoma dos Açores,
jako nástupce Roberta AMARALA
Manuel Joaquim BARATA FREXES,
Presidente da Câmara Municipal do Fundăo,
Praça do Município,
jako nástupce Manuela do Nascimenta MARTINSE
na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Komise
ze dne 30. června 2004
o státní podpoře, kterou hodlá Nizozemsko poskytnout na šest smluv o stavbě lodí ve prospěch čtyř loděnic
(oznámeno pod číslem K(2004) 2213)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/122/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na první pododstavec čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na Rámec Komise pro státní podporu pro stavbu lodí [1],
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními [2] a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dopisem ze dne 9. září 2002 oznámilo Nizozemsko Komisi poskytovanou podporu.
Dopisy ze dne 30. ledna 2003, 16. května 2003, 16. července 2003 a 16. září 2003 poskytlo Komisi další informace.
(2) Dopisem ze dne 11. listopadu 2003 informovala Komise Nizozemsko o svém rozhodnutí zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES týkající se této podpory. Nizozemsko odpovědělo dopisy ze dne 28. listopadu 2003 a 12. prosince 2003.
(3) Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo oznámeno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedené podpoře předložily své připomínky.
(4) Komise obdržela od zúčastněných stran několik připomínek. Tyto pak předala Nizozemsku a dala mu příležitost na ně reagovat; Nizozemsko na ně odpovědělo dopisem ze dne 23. března 2004.
II. PODROBNÝ POPIS POSKYTOVANÉ PODPORY
(5) Oznámení se týkají navrhované podpory ve formě grantů v celkové výši 21,6 milionu EUR na podporu šesti smluv na stavbu lodí pro čtyři nizozemské loděnice: Bodewes Scheepswerven BV, Bodewes Scheepswerven Volharding Foxhol, Scheepswerf Visser a Scheepswerf de Merwede.
Podpora byla nabídnuta přímo loděnicím a její vydání závisí na schválení Komise.
(6) Účelem uvedené podpory je "vyrovnat" nepoměr způsobený podporou, kterou Španělsko údajně nabídlo některým soukromým španělským loděnicím, které se rovněž ucházely o výše uvedené smlouvy.
Nizozemsko tvrdí, že Španělsko těmto subjektům poskytlo podporu, která v konečném důsledku znamená snížení ceny o 9 až 13 %.
Nizozemské loděnice získaly všechny dotyčné zakázky a lodě jsou momentálně buď ve stádiu stavby, nebo již byly dodány. Podrobnosti navrhované nizozemské podpory jsou uvedeny v tabulce 1.
(v milionech EUR) _BAR_
Návrh č. _BAR_ Zvýhodněná loděnice _BAR_ Typy lodí _BAR_ Podpora _BAR_
N601/2002 _BAR_ Bodewes Scheepswerven BV _BAR_ 4 kontejnerové lodě _BAR_ […] _BAR_
N602/2002 _BAR_ Bodewes Scheepswerven BV _BAR_ 3 ro-ro lodě _BAR_ […] _BAR_
N603/2002 _BAR_ Visser _BAR_ polární trauler _BAR_ […] _BAR_
N604/2002 _BAR_ Bodewes Scheepswerven BV _BAR_ 4 víceúčelová nákladní plavidla _BAR_ […] _BAR_
N605/2002 _BAR_ Bodewes Volharding Foxhol _BAR_ 6 kontejnerových lodí _BAR_ […] _BAR_
N606/2002 _BAR_ De Merwede _BAR_ 2 výsypná plovoucí rypadla _BAR_ […] _BAR_
Právní základ poskytované podpory
(7) Podle Nizozemska lze navrhovanou podporu poskytnout na základě takzvaných ustanovení o masivním vyrovnání (Matchingfonds zwaar), uvedených v rozhodnutí o vývozních subvencích (Besluit subsidies exportfinancieringsarrangementen, dále jen "BSE"), které Komise prvně schválila v dopise ze dne 24. června 1992 (SG (92) D/8272 – číslo podpory N 134/92) [4]. BSE prošla mnoha úpravami, z nichž nejdůležitější schválila Komise ve svém dopise ze dne 12. prosince 1997.
Tato úprava je vedena pod číslem SG (97) D/10395 (číslo podpory N 337/97) [5]. V tomto rozhodnutí byla úprava schválena pro období 1997 do konce 2002.
Důvody pro zahájení řízení
(8) Na začátku řízení byly vyjádřeny pochyby v následujících oblastech:
a) Komise je toho mínění, že podpora, vydaná coby vyrovnání údajné nelegální podpory poskytnuté jiným členským státem ES, je v rozporu se Smlouvou o ES, a lze tedy pochybovat, že je s ní zmíněná podpora slučitelná.
Ve světle této skutečnosti se objevily pochyby, zda schválení tohoto nizozemského programu rovněž obnáší právo poskytnout podporu za účelem vyrovnání podpory poskytnuté jiným členským státem EU.
b) I kdyby tento program povoloval podobné vyrovnávání podpory mezi státy EU, Komise měla pochybnosti, zda bylo při zjišťování informací o existenci nelegální podpory postupováno v souladu s předpisy.
c) Komise měla též pochybnosti, zda lze podporu schválit na základě čl. 3 odst. 4 nařízení o stavbě lodí [6], neboť tento článek se týká vývozních úvěrů poskytovaných vlastníkům lodí, zatímco Nizozemsko oznamovalo poskytnutí grantů pro loděnice.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(9) Komise obdržela připomínky od zástupce zvýhodněných subjektů a od třetí strany, která si přála zůstat v anonymitě.
Všechny tyto strany vyjádřily názor, že by navrhovaná podpora měla být schválena, přičemž mimo jiné zdůraznily, že Komise vyrovnávací program schválila, že předložené důkazy o údajné španělské podpoře byly dostatečné a že se Španělsko nevyjádřilo dostatečně jednoznačně v tom smyslu, že by nemělo v úmyslu tuto podporu poskytnout.
(10) Zástupce zvýhodněných stran se rovněž vyjádřil v tom smyslu, že ve znění rozhodnutí Komise schválit tento program, respektive ve formulaci programu jako takového, není žádná konkrétní zmínka o tom, že je vyrovnávací podpora povolena pouze v případě, že konkurenční subjekt pochází ze třetí (ne EU) země.
Rovněž zastává názor že dotyčná podpora vychází ze schváleného programu a představuje tedy již existující podporu, a tudíž by neměla být posuzována podle nařízení o stavbě lodí.
IV. PŘIPOMÍNKY NIZOZEMSKA
(11) Nizozemsko tvrdí, že jednalo podle pravidel (programu BSE) platných pro masivní vyrovnání, která Komise schválila a která byla v souladu s příslušnými postupy OECD.
Nizozemsko zastává názor, že program BSE nevylučuje poskytování podpory za účelem vyrovnání údajné finanční podpory poskytované jiným členským státem EU a že španělská podpora byla dostatečně prokázána.
Nizozemsko se tudíž cítí oprávněno v programu vyrovnávací podpory pokračovat a zvýhodněné subjekty mají právo tuto podporu očekávat.
(12) Nizozemsko rovněž bere v úvahu fakt, že tato podpora již v podstatě existuje, neboť vychází ze schváleného programu, a že skutečnost, že se nizozemské orgány přesto rozhodly o těchto případech Komisi uvědomit, vyplynulo z korespondence mezi nizozemským ministrem hospodářství a úředníkem Komise, zodpovědným za hospodářskou soutěž.
Nizozemské orgány zastávají názor, že Komise měla v tomto případě předložit Nizozemsku doporučení, jež by zmiňovalo vhodná opatření, dříve než zahájila formální vyšetřovací řízení. Závěrem se Nizozemsko vyjadřuje k pochybnostem Komise, založeným na čl.
1540/98 (nařízení o stavbě lodí), týkajícím se konkrétně práva poskytnout finanční podporu loděnicím namísto poskytování úvěrů vlastníkům lodí. Nizozemsko považuje tyto pochybnosti za bezdůvodné, neboť právní základ by měl vycházet z rozhodnutí Rady, založených na pravidlech OECD o vývozních úvěrech.
V. POSOUZENÍ PODPORY
Právní podklady pro posouzení
87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že podpora poskytnutá členským státem ze státních zdrojů v jakékoli formě, která narušuje či hrozí narušit hospodářskou soutěž tím, že upřednostňuje jisté podniky či výrobu určitého zboží, není slučitelná s principy společného trhu, pokud narušuje obchod mezi jednotlivými členskými státy.
Podle stávajícího precedenčního práva, které soudy EU praktikují, je základním kritériem pro narušení obchodní činnosti prostá skutečnost, že podnik přijímající podporu obchoduje s jinými členskými státy.
(14) Komise bere na vědomí, že Nizozemsko zamýšlí poskytnout subvence čtyřem loděnicím za účelem stavby lodí, jejichž podrobnější popis je uveden výše.
Komise tudíž bere na vědomí, že zvýhodněné subjekty obchodují s jinými členskými zeměmi.
Údajným důvodem přijatých opatření je vskutku (nekalá) konkurence v podobě loděnic z jiného členského státu. Komise tudíž konstatuje, že zmíněná podpora skutečně spadá pod čl.
87 odst. 1 Smlouvy o ES.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES lze za slučitelnou s principy společného trhu považovat podporu, která má stimulovat rozvoj určitých hospodářských aktivit nebo určitých hospodářských oblastí, nesmí však nepříznivě ovlivňovat obchodní podmínky do té míry, že by to bylo proti společnému zájmu.
Na základě tohoto článku byl v roce 1992 schválen program BSE a v roce 1997 schválena jeho úprava; stále jej však charakterizuje pravidlo, že žádosti o subvence budou zamítnuty, pokud budou porušovat Smlouvu o ES.
(16) Komise dále upřesnila svou interpretaci pravidel pro poskytování podpory pro stavbu lodí ve svém Rámci pro poskytování státní podpory pro stavbu lodí, který platí od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2006.
Předešlá státní podpora byla definována nařízením o stavbě lodí.
Posouzení, zda je poskytovaná podpora v rozporu s obecnými zásadami práva ES
(17) Soud jednoznačně stanovil zásadu, že členský stát by neměl jednat na vlastní pěst s cílem vyrovnat následky nezákonné podpory jiného členského státu.
Soud zvláště zdůraznil, že není možno ospravedlňovat poskytovanou podporu tím, že nelegální podporu již dříve poskytl jiný členský stát [7].
Komise si je vědoma skutečnosti, že zmiňovaná podpora je vydávána na vyrovnání nezákonné podpory jiné členské země.
Toto je v rozporu s obecnými zásadami Smlouvy o ES.
Zmiňovaná podpora je neslučitelná se Smlouvou o ES, a tudíž ji nelze schválit.
Posouzení, zda je možno podporu schválit na základě programu BSE
(18) Protože Nizozemsko argumentuje tím, že podpora by byla slučitelná s programem BSE, a tudíž i se Smlouvou o ES, bylo nutno posoudit i tento problém.
Komise dochází k závěru, že zmiňovanou podporu poskytnutou v rámci tohoto programu nelze povolit ze dvou důvodů.
(19) Za prvé, platnost programu BSE oficiálně skončila koncem roku 2002.
Vzhledem k tomu, že Komise při posuzování případu zmiňované státní podpory musí vycházet z právních předpisů platných v době přijetí rozhodnutí, nelze povolit žádnou podporu na základě programu, jehož platnost již skončila.
(20) Za druhé, i kdyby tento program i nadále platil, podle názoru Komise tento program neopravňuje poskytnutí kompenzační podpory v reakci na údajnou podporu jiného členského státu.
(21) Některé prvky v rozhodnutí Komise vskutku naznačují, že poskytování vyrovnávací podpory uvnitř EU nebylo povoleno kvůli následujícím rozhodnutím:
a) Za prvé, formulace v rozhodnutí Komise, které výše zmíněný program schvaluje, která zní "žádosti o subvenci budou zamítnuty, pokud budou porušovat Smlouvu o ES", což znamená nejen to, že program měl být Komisí schválen, ale i to, že jeho praktická realizace měla být v souladu s všeobecným ustanovením Smlouvy o ES.
b) Za druhé, ve svém rozhodnutí o pozměněném programu z roku 1997 (N 337/97) Komise uvedla coby všeobecnou formulaci před posouzením programu, že: "Ačkoli efekty obchodu mezi jednotlivými členskými nejsou patrně pociťovány v případech podpory obchodních transakcí v zemích mimo EU [8] tak palčivě, nelze tyto efekty apriori vyloučit."
Je tudíž jasné, že zmíněný program se měl týkat podpory obchodních transakcí v zemích mimo EU.
(22) Nizozemské orgány tvrdí, že Komise neměla zahájit formální vyšetřovací řízení podpory poskytnuté v rámci schváleného programu.
Místo toho měla Komise předložit Nizozemsku doporučení s návrhy vhodných opatření.
(23) K tomuto Komise poznamenává, že o zmiňované podpoře ji oficiálně informovalo Nizozemsko.
Tudíž, přestože v té době existoval program na poskytování podpory, na který Nizozemsko odkazuje, bylo to právě oznámení Nizozemska, které Komisi přimělo řešit tento problém systémově jako případ ad hoc, a ne jako jednotlivý případ praktické realizace tohoto programu.
Kromě toho poskytovaná podpora nespadá do Komisí schváleného programu, a tudíž měla být oznámena individuálně a Komise měla povinnost zahájit formální řízení podle čl. 88 odst.
Důkaz nelegální vyrovnávací podpory
(24) Komise navíc zastává názor, že v daném případě nebyly splněny všechny podmínky programu BSE, zvláště pak nebyl předložen dostatečný důkaz o existenci nelegální španělské podpory.
V tomto ohledu nemohou připomínky Nizozemska a potenciálních zvýhodněných subjektů rozptýlit pochybnosti, vyjádřené v úvodním rozhodnutí.
Komise bere v potaz skutečnost, že španělské orgány jednoznačně popřely možnost poskytnutí takovéto podpory.
Při řízení poskytování státní podpory musí Komise při své poslední analýze spoléhat na výroky členského státu, který (by) měl údajně podporu poskytnout.
Posouzení podpory coby případu ad hoc
(25) Na úvod řízení byla zkoumána rovněž možnost schválení podpory přímo na základě čl. 3 odst. 4 nařízení o stavbě lodí, kterou nyní nahradil oddíl 3.3.4 Rámce pro státní podporu pro stavbu lodí, v němž se praví, že "podporu poskytnutou ve formě státem podporovaných úvěrů pro národní či nenárodní vlastníky lodí či pro třetí strany za účelem stavby lodí … lze [9] považovat za slučitelnou se zásadami společného trhu a nebude započítávána do stropu [na provozní podporu], pokud bude splňovat podmínky …Dohody OECD o vývozních úvěrech pro lodi …", neboť tato dohoda OECD pro lodi obsahuje klauzuli o vyrovnávací podpoře.
(26) V tomto ohledu nejprve Komise poznamenává, že odmítá vyrovnávací podporu na základě údajné podpory poskytnuté jiným členským státem; tudíž toto ustanovení na daný případ nelze vztáhnout.
Komise soudí, že obvyklá formulace s výrazem "lze" dává možnost podle vlastního uvážení neaplikovat toto ustanovení při vyrovnání údajné podpory jiným členským státem.
Za druhé, Komise poukazuje na skutečnost, že neobdržela žádné konkrétní informace, které by rozptýlily její pochybnosti o existenci dostatečných důkazů, že by Španělsko poskytovalo údajnou podporu (viz bod 24 odůvodnění výše).
Za třetí, Komise potvrzuje, jak je uvedeno již na úvod tohoto řízení, že v ustanovení jde o podporu poskytovanou formou úvěrů majitelům lodí (nebo třetím stranám), zatímco údajná podpora má být realizována formou grantů pro loděnice.
A závěrem Komise nesouhlasí s názorem Nizozemska, že podpora by měla být posuzována pouze na základě rozhodnutí Rady, která vycházejí z pravidel OECD ohledně vývozních úvěrů. Státní podpora ve smyslu čl.
87 odst. 1 Smlouvy o loďařském průmyslu je nutno posuzovat podle patřičných pravidel, které stanovila sama Komise (Rámec pro státní podporu pro stavbu lodí), tak aby mohla prakticky řešit neslučitelnost státní podpory, kterou Smlouva předjímá.
(27) Komise rovněž soudí, že neexistuje jiný právní základ, podle kterého by bylo možno zmíněnou podporu schválit.
Kromě toho se nizozemské orgány nedovolávaly na žádné jiné porušení platnosti Smlouvy.
Oprávněná očekávání zvýhodněných stran
(28) Jak již bylo zmíněno, program BSE nebylo možno realizovat a zvýhodněné subjekty tedy nemohou zmiňovanou podporu oprávněně očekávat.
V každém případě nemohou zvýhodněné strany vznášet nárok s odvoláním na svá oprávněná očekávání, neboť podpora měla být poskytnuta Nizozemskem až v závislosti na posouzení Komise.
VI. ZÁVĚR
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou má Nizozemsko v úmyslu poskytnout společnosti Bodewes Scheepswerven BV, ve výši […] EUR, společnosti Scheepswerf Visser, ve výši […] EUR, společnosti Bodewes Scheepswerf Volharding Foxhol, ve výši […] EUR, a společnosti Scheepswerf De Merwede, ve výši […] EUR, je neslučitelná se zásadami společného trhu.
Podporu tudíž není možno poskytnout.
Článek 2
Nizozemsko uvědomí Komisi, do dvou měsíců od doručení tohoto rozhodnutí, o opatřeních, která byla na základě tohoto rozhodnutí přijata.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.
Rozhodnutí Komise
ze dne 9. února 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2004/292/ES o zavedení systému TRACES a o změně rozhodnutí 92/486/EHS
(oznámeno pod číslem K(2005) 279)
(Text s významem pro EHP)
(2005/123/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu [1], a zejména na čl. 20 odst. 3 uvedené směrnice,
s ohledem na rozhodnutí Rady 92/438/EHS ze dne 13. července 1992 o informatizaci veterinárních postupů při dovozu (projekt Shift), o změně směrnic 90/675/EHS, 91/496/EHS, 91/628/EHS a rozhodnutí 90/424/EHS, a o zrušení rozhodnutí 88/192/EHS [2], zejména na článek 12 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2003/24/ES ze dne 30. prosince 2003 o vývoji integrovaného počítačového veterinárního systému [3] stanoví zavedení systému TRACES.
(2) Skutečnost, že jsou všechny informace obsažené ve společných veterinárních dokladech pro dovoz podle nařízení Komise (ES) č. 136/2004 ze dne 22. ledna 2004, kterým se stanoví postupy veterinárních kontrol produktů dovážených ze třetích zemí na stanovištích hraniční kontroly Společenství [4], integrovány v systému TRACES, představuje pro stanoviště hraniční kontroly mimořádné zvýšení pracovní zátěže.
(3) Dovozy živočišných produktů do Společenství, pro něž platí zvláštní postupy upravené směrnicí Rady 97/78/CE ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [5], však musí být hlášeny prostřednictvím TRACES.
(4) Podle rozhodnutí Komise 2004/292/ES o zavedení systému TRACES a o změně rozhodnutí 92/486/EHS [6], zavedou členské státy systém TRACES dnem 1. dubna 2004.
(5) Členské státy potřebují dostatek času k tomu, aby mohly informovat a vyškolit dopravce k zajištění jejich aktivní spolupráce při uvádění údajů do systému TRACES.
(6) Propojení mezi systémem TRACES a informačními systémy veterinárních osvědčení provozovanými v určitých členských státech si vyžádá delší období zkušebního provozu.
(7) Rozhodnutí 2004/292/ES by proto mělo být změněno.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V článku 3 rozhodnutí 2004/292/ES se odstavec 2 nahrazuje tímto:
"2. Členské státy zajistí, aby byly do systému TRACES zaneseny ke dni 31. prosince 2004 tyto údaje:
a) části I a II veterinárních osvědčení týkajících se obchodu a část III, pokud se provádí kontrola;
b) společné veterinární vstupní doklady pro všechna zvířata dovážená do Společenství a
c) společné veterinární vstupní doklady pro všechny odmítnuté zásilky a všechny produkty, na něž se vztahují následující postupy podle směrnice 97/78/ES:
i) postup zvláštního dohledu podle čl. 8 odst. 4,
ii) postup průvozu z určité třetí země do jiné třetí země podle čl. 11 odst. 1,
iii) postup převozu do svobodného pásma nebo svobodného skladu či celního skladu podle článku 12 odstavce 1,
iv) postup zásobování prostředků námořní dopravy podle čl. 13 odst. 1,
v) postup zpětných dovozů produktů pocházejících ze Společenství podle čl. 15 odstavce 1.
3. Bez dotčení ustanovení odst. 2 písmene c) členské státy zajistí, aby byly ke dni 30. června 2005 veškeré společné veterinární vstupní doklady pro všechny produkty dovezené do Společenství uvedeny do systému TRACES nezávisle na celně schváleném určení zboží."
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 10. února 2005,
kterým se povoluje některým členským státům používat pro zjišťování o struktuře zemědělských podniků za rok 2005 informace z jiných zdrojů, než jsou statistická zjišťování
(oznámeno pod číslem K(2005) 284)
(Pouze dánské, německé, estonské, anglické, finské, francouzské, nizozemské, slovinské a švédské znění je závazné)
(2005/124/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 571/88 ze dne 29. února 1988 o organizaci statistických zjišťování Společenství o struktuře zemědělských podniků [1], a zejména na čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Při rozhodování, které ukazatele mají být zjištěny, by pokud možno mělo být omezeno zatížení respondentů při zjišťování. V souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (EHS) č. 571/88 požádaly některé členské státy o povolení používat ve zjišťování o struktuře zemědělských podniků za rok 2005 v případě některých ukazatelů informace, které jsou již k dispozici z jiných zdrojů, než jsou statistická zjišťování.
(2) Výsledky zjišťování o struktuře zemědělských podniků mají velký význam pro společnou zemědělskou politiku.
Je nezbytné udržet vysokou kvalitu informací, tudíž používání údajů z jiných zdrojů, než jsou statistická zjišťování, je přijatelné, pouze pokud jsou tyto údaje stejně spolehlivé jako údaje ze statistických zjišťování.
(3) Členské státy, jež požádaly o povolení používat údaje z jiných zdrojů, než jsou statistická zjišťování, poskytly Komisi technickou dokumentaci ohledně důležitosti a přesnosti těchto zdrojů.
Povolení požadovaná těmito členskými státy by měla být udělena po přezkoumání této technické dokumentace.
(4) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku, zřízeného rozhodnutím Rady 72/279/EHS [2],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Členským státům uvedeným v příloze se povoluje používat ve zjišťování o struktuře zemědělských podniků za rok 2005 v případě některých ukazatelů informace již dostupné z jiných zdrojů, než jsou statistická zjišťování.
Tyto zdroje jsou uvedeny v příloze.
2. Dané členské státy učiní nezbytná opatření, aby zajistily, že tyto informace budou přinejmenším stejně kvalitní jako informace získané ze statistického zjišťování.
Poskytnou zprávu hodnotící kvalitu těchto informačních zdrojů.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Dánskému království, Spolkové republice Německo, Estonské republice, Nizozemskému království, Rakouské republice, Republice Slovinsko, Finské republice, Švédskému království a Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. února 2005
o pokračování v roce 2005 srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které byly zahájeny v roce 2002, prováděných na rozmnožovacím materiálu a rostlinách slivoně Prunus domestica podle směrnice Rady 92/34/EHS
(2005/125/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 92/34/EHS ze dne 28. dubna 1992 o uvádění na trh rozmnožovacího materiálu ovocných rostlin a ovocných rostlin určených k produkci ovoce [1],
s ohledem na rozhodnutí Komise 2001/896/ES ze dne 12. prosince 2001, kterým se stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím materiálu a rostlinách ovocných rostlin uvedených ve směrnici 92/34/EHS [2], a zejména na článek 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí 2001/896/ES stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy, jež se mají provádět podle směrnice 92/34/EHS na slivoni Prunus domestica v letech 2002 až 2006.
(2) Testy a zkoušky prováděné v letech 2002 až 2004 by měly pokračovat i v roce 2005,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Srovnávací zkoušky a testy Společenství, které byly zahájeny v roce 2002, prováděné na rozmnožovacím materiálu a rostlinách slivoně Prunus domestica pokračují v souladu s rozhodnutím 2001/896/ES i v roce 2005.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. února 2005
o pokračování v roce 2005 srovnávacích zkoušek a testů Společenství, které byly zahájeny v roce 2003, prováděných na rozmnožovacím materiálu některých druhů okrasných rostlin podle směrnice Rady 98/56/ES
(2005/126/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 98/56/ES ze dne 20. července 1998 o uvádění rozmnožovacího materiálu okrasných rostlin na trh [1],
s ohledem na rozhodnutí Komise 2002/744/ES ze dne 5. září 2002, kterým se stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy Společenství prováděné na rozmnožovacím materiálu okrasných rostlin podle směrnice 98/56/ES [2], a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí 2002/744/ES stanoví opatření pro srovnávací zkoušky a testy, jež se mají podle směrnice 98/56/ES provádět na druzích Chamaecyparis, Ligustrum vulgare a Euphorbia fulgens v letech 2003 až 2005.
(2) Testy a zkoušky prováděné v letech 2003 a 2004 by měly pokračovat i v roce 2005,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Srovnávací zkoušky a testy Společenství, které byly zahájeny v roce 2003, prováděné na rozmnožovacím materiálu druhů Chamaecyparis, Ligustrum vulgare a Euphorbia fulgens pokračují v souladu s rozhodnutím 2002/744/ES i v roce 2005.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. února 2005
o schválení účetních závěrek výdajů některých platebních agentur v Belgii, Španělsku a Řecku financovaných záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) za finanční rok 2001
(oznámeno pod číslem K(2005) 295)
(Pouze španělské, řecké, francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2005/127/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1990 o financování společné zemědělské politiky [1], a zejména na čl. 7 odst. 3 uvedeného nařízení,
po konzultaci s Výborem fondu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím Komise č. 2002/461/ES ze dne 12. června 2002 o schválení účetních závěrek výdajů členských států financovaných záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) za finanční rok 2001 [2] schválila Komise účetní závěrky všech platebních agentur kromě belgické platební agentury "Betaalorgaan van de Vlaamse Gemeenschap", španělské platební agentury "FEGA", baskitské platební agentury a řecké platební agentury.
(2) Komise může nyní, po předání nových informací Belgií, Španělskem a Řeckem a po provedení dodatečných kontrol, rozhodnout o úplnosti, přesnosti a věcné správnosti předaných účetních dokladů dotčenými platebními agenturami.
(3) Schválením účetních závěrek dotčených belgických, španělských a řeckých platebních agentur musí Komise zohlednit částky, které již byly vyplaceny Belgii a které již byly sraženy Španělsku a Řecku na základě rozhodnutí Komise 2002/461/ES.
Toto rozhodnutí nemá žádné finanční důsledky.
(4) Podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1258/1999 a čl. 7 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1663/95 ze dne 7. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 729/70 týkající se postupu schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF [3], tímto rozhodnutím, přijatém na základě účetních informací, není dotčeno přijetí dalších rozhodnutí Komise, kterými mají být vyloučeny z financování z prostředků Společenství výdaje, které by nebyly uskutečněny v souladu s předpisy Společenství,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účetní závěrky belgické platební agentury "Betaalorgaan van de Vlaamse Gemeenschap", španělské platební agentury "FEGA", baskitské platební agentury a řeckých platebních agentur GEDIDAGEP/OPEKEPE týkající se výdajů financovaných ze záruční sekce EZOZF za finanční rok 2001 jsou schváleny tímto rozhodnutím.
Částky, které mají členské státy vrátit nebo které jim mají být vyplaceny ve smyslu tohoto rozhodnutí, jsou stanoveny v příloze I.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Španělskému království a Řecké republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. února 2005,
kterým se Itálii povoluje částečná odchylka ohledně předkládání údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech
(oznámeno pod číslem K(2005) 322)
(Pouze italské znění je závazné)
(2005/128/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1382/91 ze dne 21. května 1991 o předkládání údajů o vykládkách produktů rybolovu v členských státech [1], a zejména na čl. 5 odst. 4 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Shromažďování údajů o vykládkách produktů rybolovu italskými loděmi pro pobřežní plavbu podle nařízení (EHS) č. 1382/91 představuje pro vnitrostátní orgány velmi vysoké pracovní zatížení.
(2) Zvýšené používání odběrů vzorků by značně snížilo toto pracovní zatížení a, jak bylo prokázáno italskými orgány, značně zvýšilo kvalitu výsledných údajů.
(3) Předpokládaná úroveň odběru vzorků při tomto navrhovaném postupu přesahuje 10 % mez hmotnosti produktů rybolovu podle článku 1 nařízení (EHS) č. 1382/91.
(4) Čl. 5 odst. 4 nařízení (EHS) č. 1382/91 stanoví, že v případech, kdy by zahrnutí určitého oboru rybářského průmyslu členského státu způsobilo vnitrostátním orgánům potíže, které nejsou přiměřené důležitosti tohoto oboru, může Komise přiznat odchylku, na jejímž základě může tento členský stát vyjmout údaje o tomto oboru z předkládaných národních údajů.
(5) Itálii by mělo být povoleno používat odebírání vzorků s cílem odhadnout více než nejvyšších 10 % hmotnosti vyložených produktů rybolovu pod podmínkou, že získané odhady celkové hmotnosti vykládek dosáhnou alespoň rovnocenného stupně spolehlivosti.
(6) V souladu s čl. 5 odst. 5 nařízení (EHS) č. 1382/91 lze tuto odchylku přiznat nejvýše na dobu tří let.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku zřízeného rozhodnutím Rady 72/279/EHS [2].
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Itálii se povoluje používat odebírání vzorků s cílem odhadnout více než nejvyšších 10 % hmotnosti produktů rybolovu vyložených ve sledovaném měsíci podle článku 1 nařízení (EHS) č. 1382/91.
Článek 2
Toto povolení končí dne 31. prosince 2006.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. února 2005,
kterým se pro rok 2005 stanoví předběžné rozdělení finančních prostředků z Tabákového fondu Společenství na financování opatření uvedených v článcích 13 a 14 nařízení (ES) č. 2182/2002 mezi členské státy
(oznámeno pod číslem K(2005) 331)
(2005/129/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu se surovým tabákem [1], a zejména na článek 14a uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Články 13 a 14 nařízení Komise (ES) č. 2182/2002 ze dne 6. prosince 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2075/92, pokud jde o Tabákový fond Společenství [2], stanoví opatření na přeměnu produkce. Tato opatření mají být financována z prostředků Tabákového fondu Společenství založeného podle článku 13 nařízení (EHS) č. 2075/92.
(2) Celkové dostupné finanční prostředky z Tabákového fondu Společenství pro rok 2005 dosahují částky 28,8 milionů EUR, z nichž 50 % musí být určeno na zvláštní opatření pro přechod producentů tabáku na produkci jiných plodin nebo na jiné hospodářské činnosti, které budou zdrojem pracovních míst, a také na financování studií v této oblasti.
(3) Proto je třeba stanovit předběžné rozdělení finančních prostředků mezi příslušné členské státy podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 2182/2002.
(4) Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro tabák,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předběžné rozdělení finančních prostředků z Tabákového fondu Společenství na financování opatření uvedených ve článcích 13 a 14 nařízení (ES) č. 2182/2002 mezi členské státy pro rok 2005 je stanoveno v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 15. listopadu 2004
o nahrazení členů a náhradníků správní rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci
(2005/C 24/02)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2062/94 ze dne 18. července 1994 o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, [1] a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada svými rozhodnutími ze dne 3. června 2002 [2] a ze dne 29. dubna 2004 [3] jmenovala členy správní rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci a jejich náhradníky na období, které končí dnem 2. června 2005.
(2) Uvolnila se dvě místa členů a jedno místo náhradníka uvedené správní rady v kategorii zástupců vlád po odstoupení Leodegaria FERNÁNDEZE SÁNCHEZE, Toma BEEGANA a Sylvie WOODOVÉ.
(3) Zástupci organizací zaměstnanců a zaměstnavatelů předložili seznam kandidátů na místa členů a náhradníků, jež se uvolnila po odstoupení některých jejich členů,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Členy a náhradníky správní rady Evropské agentury pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci jsou na období, které končí dnem 2. června 2005, jmenováni:
I. ZÁSTUPCI VLÁD
+++++ TABLE +++++
II. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNANCŮ
+++++ TABLE +++++
III. ZÁSTUPCI ORGANIZACÍ ZAMĚSTNAVATELŮ
+++++ TABLE +++++
Rozhodnutí Komise
ze dne 30. prosince 2004,
kterým se stanoví finanční příspěvek Společenství na provozní náklady na eradikaci slintavky a kulhavky ve Spojeném království v roce 2001
(oznámeno pod číslem K(2004) 5460)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2005/130/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti [1], a zejména na č. 3 odst. 3 a na článek 11 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ve Spojeném království bylo v roce 2001 hlášeno ohnisko slintavky a kulhavky.
Výskyt této choroby představoval závažné riziko pro populaci hospodářských zvířat ve Společenství.
(2) Podle rozhodnutí Komise 2001/654/ES [2] a 2003/23/ES [3] se na odškodnění majitelů zvířat, která byla povinně poražena v rámci eradikačních opatření v souvislosti s výskytem ohnisek slintavky a kulhavky v roce 2001, poskytl finanční příspěvek Společenství.
(3) Podle rozhodnutí Komise 2003/676/ES [4] byl schválen doplňkový finanční příspěvek Společenství na provozní náklady a ostatní náklady na eradikaci slintavky a kulhavky ve Spojeném království v roce 2001.
(4) Na základě článku 1 uvedeného rozhodnutí byla na doplňkový finanční příspěvek vyplacena záloha ve výši 40 millionů EUR.
(5) Podle téhož rozhodnutí měl zůstatek finančního příspěvku Společenství vycházet z žádosti předložené Spojeným královstvím dne 27. února 2003, a dále z podrobné dokumentace potvrzující číselné údaje uvedené v žádosti a z výsledků kontrol na místě uskutečněných Komisí.
(6) S přihlédnutím k výše uvedeným faktorům je nyní třeba stanovit finanční příspěvek Společenství na provozní náklady na eradikaci slintavky a kulhavky ve Spojeném království v roce 2001.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Doplňkový finanční příspěvek Společenství na provozní náklady a ostatní náklady na eradikaci slintavky a kulhavky ve Spojeném království v roce 2001 podle rozhodnutí Komise 2003/676/ES se stanoví na 156972555 EUR.
S ohledem na již vyplacenou zálohu ve výši 40 millionů EUR se vyplatí zůstatek ve výši 116972555 EUR, jakmile budou k dispozici potřebné finanční prostředky.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Rozhodnutí Komise
ze dne 7. února 2005
ohledně finanční podpory Společenství na rok 2005 pro některé referenční laboratoře Společenství v oblasti veterinární medicíny a zdraví spotřebitele (biologická rizika)
(oznámeno pod číslem K(2005) 262)
(Pouze španělské, francouzské, nizozemské a anglické znění je závazné)
(2005/131/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti [1], a zejména na čl. 28 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí 90/424/EHS stanoví, že Společenství přispívá na zlepšení účinnosti veterinárních kontrol poskytováním finanční podpory na referenční laboratoře.
Každá referenční laboratoř označená jako taková podle veterinárních předpisů Společenství může získat podporu Společenství, na niž se vztahují určité podmínky.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 156/2004 ze dne 29. ledna 2004 o finanční podpoře Společenství referenčním laboratořím Společenství podle článku 28 rozhodnutí 90/424/EHS [2] stanoví, že finanční příspěvek Společenství se poskytne, jsou-li schválené pracovní programy účinně prováděny a příjemci předávají všechny potřebné informace ve stanovených lhůtách.
(3) Komise ohodnotila pracovní programy a odpovídající předpokládané rozpočty předložené referenčními laboratořemi Společenství na rok 2005.
(4) Finanční podpora Společenství by proto měla být poskytována na referenční laboratoře Společenství označené jako laboratoře, které provádějí úkoly a povinnosti stanovené ve směrnici Rady 92/46/EHS ze dne 16. června 1992 o hygienických předpisech pro produkci syrového mléka, tepelně ošetřeného mléka a mléčných výrobků a jejich uvedení na trh [3], rozhodnutí Rady 93/383/EHS ze dne 14. června 1993 o referenčních laboratořích pro sledování mořských biotoxinů [4], rozhodnutí Rady 1999/313/ES ze dne 29. dubna 1999 o referenčních laboratořích pro sledování bakteriální a virové kontaminace mlžů [5], nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií [6] a v rozhodnutí Komise 2004/564/ES ze dne 20. července 2004 o referenčních laboratořích Společenství pro epidemiologii zoonóz a pro salmonelu a národních referenčních laboratořích pro salmonelu [7].
(5) Kromě finanční podpory Společenství by měla být poskytována další finanční podpora na pořádání seminářů v oblastech spadajících do působnosti referenčních laboratoří Společenství.
(6) Nařízení (ES) č. 156/2004 stanoví pravidla způsobilosti pro semináře pořádané referenčními laboratořemi Společenství.
Rovněž omezuje finanční podporu na maximálně 30 účastníků jednoho semináře.
Odchylky od tohoto omezení by měly být poskytnuty jedné referenční laboratoři Společenství, která potřebuje pro optimální výsledek svých seminářů více než 30 účastníků.
(7) Řádné finanční hospodaření vyžaduje, aby opakující se problémy vzniklé v souvislosti s provozem jedné referenční laboratoře Společenství byly zohledněny při poskytování finanční podpory Společenství na tuto laboratoř, ve které by měla být v průběhu roku provedena kontrola, aby se prověřilo dodržování podmínek týkajících se úkolů, povinností a podmínek způsobilosti stanovených v předpisech Společenství.
(8) Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky [8] jsou veterinární a rostlinolékařská opatření prováděná podle předpisů Společenství financována v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Pro účely finanční kontroly se použijí odstavce 8 a 9 nařízení (ES) č. 1258/1999.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Finanční podpora Španělsku na úkoly a povinnosti podle rozhodnutí 93/383/EHS
1. Společenství poskytne Španělsku finanční podporu na úkoly a povinnosti podle článku 4 rozhodnutí 93/383/EHS, které má provést laboratoř Laboratorio de Biotoxinas Marinas Area de Sanidad, Vigo, Španělsko, při sledování mořských biotoxinů.
Finanční podpora na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 nepřekročí částku 201000 EUR.
2. Kromě maximální částky podle odstavce 1 poskytne Společenství Španělsku finanční podporu na seminář uspořádaný laboratoří uvedenou v odstavci 1.
Tato podpora nepřekročí 30000 EUR.
3. Komise provede technickou a finanční kontrolu laboratoře uvedené v odstavci 1 nejpozději do 30. června 2005.
Článek 2
Finanční podpora Francii na úkoly a povinnosti podle směrnice 92/46/EHS
1. Společenství poskytne Francii finanční podporu na úkoly a povinnosti podle kapitoly II přílohy D směrnice 92/46/EHS, které má provést laboratoř Laboratoire d'Etudes et de Recherches sur la Qualité des Aliments et sur les Procédés Agro-alimentaires, agentury Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments (dříve Laboratoire d'Etudes et de Recherches sur l’Hygiène et la Qualité des Aliments), Maisons-Alfort, Francie, při provádění rozboru a kontroly mléka a mléčných výrobků.
Finanční podpora na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 nepřekročí částku 200000 EUR.
2. Kromě maximální částky podle odstavce 1 poskytne Společenství Francii finanční podporu na seminář uspořádaný laboratoří uvedenou v odstavci 1.
Tato podpora nepřekročí 27000 EUR.
Článek 3
Finanční podpora Nizozemsku na úkoly a povinnosti podle rozhodnutí 2004/564/ES
1. Společenství poskytne Nizozemsku finanční podporu na úkoly a povinnosti podle rozhodnutí 2004/564/ES, které má provést laboratoř Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu, Bilthoven, Nizozemsko, v souvislosti se salmonelou.
Finanční podpora na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 nepřekročí částku 270000 EUR.
2. Kromě maximální částky podle odstavce 1 poskytne Společenství Nizozemsku finanční podporu na seminář uspořádaný laboratoří uvedenou v odstavci 1.
Tato podpora nepřekročí 28000 EUR.
Článek 4
Finanční podpora Spojenému království na úkoly a povinnosti podle rozhodnutí 1999/313/ES
1. Společenství poskytne Spojenému království finanční podporu na úkoly a povinnosti podle článku 4 rozhodnutí 1999/313/ES, které má provést laboratoř střediska Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, Weymouth, Spojené království, při sledování virové a bakteriální kontaminace mlžů.
Finanční podpora na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 nepřekročí částku 248000 EUR.
2. Kromě maximální částky podle odstavce 1 poskytne Společenství Spojenému království finanční podporu na seminář uspořádaný laboratoří uvedenou v odstavci 1.
Tato podpora nepřekročí 30000 EUR.
Článek 5
Finanční podpora Spojenému království na úkoly a povinnosti podle nařízení (ES) č. 999/2001
1. Společenství poskytne Spojenému království finanční podporu na úkoly a povinnosti podle kapitoly B přílohy X nařízení (ES) č. 999/2001, které má provést laboratoř Veterinary Laboratories Agency, Addlestone, Spojené království, při sledování přenosných spongiformních encefalopatií.
Finanční podpora na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 nepřekročí částku 500000 EUR.
2. Kromě maximální částky podle odstavce 1 poskytne Společenství Spojenému království finanční podporu na semináře uspořádané laboratoří uvedenou v odstavci 1.
Tato podpora nepřekročí 70500 EUR.
3. Odchylně od čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 156/2004 má laboratoř uvedená v odstavci 1 nárok na finanční podporu pro maximálně 50 účastníků jednoho ze seminářů uvedených v odstavci 2 uvedeného článku.
Článek 6
Určení
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království, Francouzské republice, Nizozemskému království a Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Rozhodnutí Komise
ze dne 16. února 2005,
kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2000/137/ES o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s dovozy některých bezešvých rour a trubek ze železa a nelegované oceli pocházející z Chorvatska a Ukrajiny do Společenství
(2005/132/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen "základní nařízení") [1], a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PŘEDCHOZÍ POSTUP
(1) Nařízením (ES) č. 348/2000 [2] Rada uložila konečná antidumpingová cla z dovozu některých bezešvých rour a trubek ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny do Společenství.
Rozhodnutím 2000/137/ES [3] Komise přijala závazky nabídnuté vývozci pocházejícími z Chorvatska a Ukrajiny.
Rozhodnutím 2002/669/ES Komise přijala dobrovolné zrušení společného závazku ukrajinských výrobců.
(2) V návaznosti na žádost předloženou Výboru na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky zahájila Komise prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření, včetně jejich podoby, podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení [4].
B. ZRUŠENÍ PŘIJETÍ ZÁVAZKU
(3) Nařízením (ES) č. 258/2005 [5] Rada uzavřela přezkum.
(4) Podle 137. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 258/2005 a po konzultaci se všemi zúčastněnými stranami se již daný závazek ve stávající podobě nepovažuje za přiměřený.
Na tomto základě a rovněž v souladu s příslušnými ustanoveními daného závazku, jenž Komisi opravňuje k jednostrannému zrušení přijetí závazku, se Komise rozhodla přijetí závazku zrušit.
(5) V prosinci 2004 Komise informovala chorvatskou společnost Mechel Željezara Ltd. o návrhu zrušit přijetí stávajícího závazku.
V reakci na zveřejnění oznámení chorvatská vláda informovala Komisi, že daná společnost, jediný výrobce v Chorvatsku, byla zrušena a ukončila výrobu na podzim roku 2004.
Proto se tento závazek již nepovažuje za platný.
C. ZRUŠENÍ ROZHODNUTÍ 2000/137/ES
(6) S ohledem na výše uvedené skutečnosti by rozhodnutí Komise 2000/137/ES ve znění rozhodnutí Komise 2002/669/ES mělo být zrušeno.
(7) Současně s tímto rozhodnutím uložila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 celostátní konečné antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých rour a trubek ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska do Společenství,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Komise 2000/137/ES ve znění rozhodnutí Komise 2002/669/ES se zrušuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění
Rozhodnutí Komise
ze dne 16. února 2005,
kterým se částečně pozastavuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 258/2005 na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny
(2005/133/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] (dále jen "základní nařízení"), a zejména na čl. 14 odst. 4 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1) V návaznosti na přezkumné šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení ("přezkumné šetření") uložila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 [2] ("konečné nařízení") antidumpingové clo ve výši 38,8 % na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a antidumpingové clo ve výši 64,1 % na dovozy stejného zboží pocházejícího z Ukrajiny s výjimkou dovozů od společnosti Dnipropetrovsk Tube Works ("DTW"), na kterou se vztahuje antidumpingové clo ve výši 51,9 % ("stávající opatření"). Konečné nařízení pozměnilo konečná antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 348/2000 [3], naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1515/2002 [4], a zrušilo možnost osvobození od cla podle článku 2 nařízení (ES) č. 348/2000 ("původní opatření").
B. OPATŘENÍ PLATNÁ PRO DOVOZY NĚKTERÝCH BEZEŠVÝCH TRUBEK A DUTÝCH PROFILŮ ZE ŽELEZA NEBO NELEGOVANÉ OCELI Z RUMUNSKA A RUSKA
(2) Nařízení (ES) č. 2320/97 uložilo na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Rumunska a Ruska antidumpingová cla [5] Rozhodnutím 97/790/ES [6] a 2000/70/ES [7] byly od vývozců mimo jiné z Rumunska a Ruska přijaty závazky.
V nařízení (ES) č. 1322/2004 [8] bylo v zájmu opatrnosti rozhodnuto nadále nepoužívat platná opatření na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Rumunska a Ruska ("nepoužívaná opatření") v důsledku toho, že někteří výrobci ve Společenství se zachovali v rozporu s pravidly hospodářské soutěže [9].
C. POSUZOVÁNÍ DŮVODŮ PRO POZASTAVENÍ STÁVAJÍCÍCH OPATŘENÍ
(3) Podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení může být v zájmu Společenství pozastavena účinnost antidumpingových opatření v případě, že se tržní podmínky dočasně změnily natolik, že není pravděpodobné, že by se v důsledku tohoto pozastavení účinnosti opatření obnovila újma. V ustanovení čl. 14 odst. 4 je dále uvedeno, že dotčená antidumpingová opatření mohou být kdykoliv obnovena, pokud již netrvají důvody pro jejich pozastavení.
(4) Konečné nařízení přihlíží zejména ke stavu mezi říjnem 2001 a zářím 2002, tj. k období šetření uvedeného přezkumného šetření ("období přezkumného šetření").
Přezkumné šetření, jehož výsledkem bylo konečné nařízení, ukázalo, že dovozy z Ukrajiny a Chorvatska zastávaly v průběhu období přezkumného šetření významnou pozici na trhu.
Tyto dovozy byly nadále dumpingové a rozpětí újmy se oproti původnímu šetření zvýšilo.
Proto se přezkumem dospělo k závěru, že původní opatření ve výši 23 % pro Chorvatsko a 38,5 % pro Ukrajinu je třeba zvýšit tak, aby dosáhla stávající výše 38,8 % pro Chorvatsko a 51,9 % a 64,1 % pro dovozy z Ukrajiny, v závislosti na dotčeném vyvážejícím výrobci.
(5) Posouzení nedávných dovozů ukázalo, že zejména od chvíle, kdy se přestala používat opatření na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli z Ruska a Rumunska, se situace na trhu Společenství s ohledem na dovozy změnila, a to tak, že celkový dovoz z výše uvedených zemí se zvýšil, zatímco současně se celkový dovoz z Chorvatska a Ukrajiny výrazně snížil na velmi nízkou úroveň.
(6) Po dobu trvání současných podmínek na trhu je pravděpodobné, že ruské a rumunské dovozy si své pevné postavení na trhu udrží a že ukrajinské a/nebo chorvatské dovozy se výrazně nezvýší.
Proto se dospělo k závěru, že za tohoto stavu není pravděpodobné, že by pozastavení růstu celních sazeb stanovených v konečném nařízení vyústilo v obnovení újmy pro výrobní odvětví Společenství.
Proto a kvůli zvláštním okolnostem týkajícím se mimo jiné nepoužívání opatření na dovozy z Ruska a Rumunska, se dospělo k závěru, že pro odstranění škodlivého dumpingu postačí celní sazby ve výši 23 % resp. 38,5 % stanovené v původním šetření pro Chorvatsko a Ukrajinu.
(7) Komise si je rovněž vědoma toho, že stávající dočasná změna podmínek na trhu neopravňuje úplné pozastavení opatření použitelných na dovozy z Chorvatska a Ukrajiny.
Údaje získané v přezkumném šetření, které proběhlo na základě konečného nařízení, prokazují, že ukrajinští i chorvatští výrobci si udržují značný vývozní potenciál a snadno by mohli zvýšit vývozy na trh Společenství až na úroveň působící újmu.
Proto by úplné pozastavení opatření proti dovozům z Chorvatska a Ukrajiny mohlo vést k vývoji dovozů z těchto dvou zemí, který by byl podobný právě probíhajícímu vývoji dovozů z Ruska a Rumunska, a se vší pravděpodobností by vedlo k újmě výrobního odvětví Společenství.
(8) Na základě výše uvedených důvodů se dospělo k závěru, že jsou splněny požadavky podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení, které umožňují částečné pozastavení konečného nařízení. Dokud budou postačovat celní sazby stanovené v nařízení (ES) č. 348/2000, naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 1515/2002, není v zájmu Společenství používat zvýšené celní sazby podle konečného nařízení. Proto by mělo být použití celních sazeb podle konečného nařízení částečně pozastaveno v míře, která odpovídá rozdílu mezi sazbami podle článku 1 konečného nařízení a sazbami podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 348/2000.
(9) Pokud by se situace, jež vedla k pozastavení, později změnila, může Komise antidumpingová opatření s okamžitou platností obnovit zrušením částečného pozastavení antidumpingových cel.
D. KONZULTACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
14 odst. 4 základního nařízení informovala Komise výrobní odvětví Společenství o svém záměru částečně pozastavit antidumpingová opatření a poskytla mu možnost se k dané otázce vyjádřit.
Výrobní odvětví Společenství nevzneslo žádné námitky,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 258/2005 na dovozy
- bezešvých trubek ze železa nebo nelegované oceli pro ropovody nebo plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm (kódů KN 73041010 a 73041030);
- bezešvých trubek s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, tažených nebo válcovaných za studena (kódu KN 73043199);
- ostatních trubek s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm (kódů KN 73043991 a 73043993)
se částečně pozastavuje na dobu devíti měsíců takto:
Země _BAR_ Společnost _BAR_ Celní sazba podle nařízení Komise (ES) č. 258/2005% _BAR_ Celní sazba, která se pozastavuje% _BAR_ Celní sazba, která se nepozastavuje% _BAR_ Doplňkový kód TARIC _BAR_
Chorvatsko _BAR_ Všechny společnosti _BAR_ 38,8 _BAR_ 15,8 _BAR_ 23 _BAR_ — _BAR_
Ukrajina _BAR_ Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk _BAR_ 51,9 _BAR_ 13,4 _BAR_ 38,5 _BAR_ A614 _BAR_
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant "Nikotube", Nikopol _BAR_ 64,1 _BAR_ 25,6 _BAR_ 38,5 _BAR_ A615 _BAR_
Všechny ostatní společnosti _BAR_ 64,1 _BAR_ 25,6 _BAR_ 38,5 _BAR_ A999 _BAR_
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění
Rozhodnutí Rady 2005/134/SZBP
ze dne 20. prosince 2004
o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci pro účast Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,
s ohledem na doporučení předsednictví,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podmínky účasti třetích států na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, a nikoli vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.
(2) Na základě zmocnění Rady ze dne 23. února 2004 sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, dohodu mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci pro účast Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí.
(3) Uvedená dohoda by měla být schválena,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dohoda mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci pro účast Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí se schvaluje jménem Evropské unie.
Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.
Článek 3
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Článek 4
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Rady
ze dne 11. května 2004,
kterým se zrušuje rozhodnutí o existenci nadměrného schodku v Portugalsku
(2005/135/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 12 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím Rady 2002/923/ES [1] bylo na základě doporučení Komise podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy rozhodnuto, že v Portugalsku existuje nadměrný schodek.
(2) V souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy podala Rada Portugalsku doporučení s cílem ukončit existenci nadměrného schodku [2]. Toto doporučení ve spojení s čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku [3] stanovilo lhůtu pro nápravu nadměrného schodku, která by měla být dokončena v roce následujícím po roce jeho zjištění, tj. nejpozději v roce 2003.
(3) V souladu s čl. 104 odst. 12 Smlouvy má být rozhodnutí Rady o existenci nadměrného schodku zrušeno, dojde-li podle názoru Rady v dotyčném členském státě k nápravě nadměrného schodku.
(4) Definice pojmů "veřejný" a "schodek" jsou stanoveny v Protokolu o postupu při nadměrném schodku s odkazem na Evropský systém integrovaných hospodářských účtů (ESA), druhé vydání.
Údaje pro postup při nadměrném schodku poskytuje Komise.
(5) Na základě údajů poskytnutých Komisí po obdržení zprávy Portugalska před 1. březnem 2004 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství [4], a na základě předpovědi Komise z jara roku 2004 jsou oprávněné následující závěry:
- Schodek veřejných financí je pro rok 2003 odhadován ve výši 2,8 % HDP, ve srovnání s 2,7 % v roce 2002 a 4,4 % v roce 2001. Výsledek za rok 2003 vyhověl doporučení Rady vydanému podle čl.
104 odst. 7, zejména pokud jde o snížení schodku veřejných financí pod referenční hodnotu 3 % HDP nejpozději do roku 2003.
Fiskální korekce byla provedena v roce 2003 na pozadí trvale klesajícího tempa růstu celkových průběžných primárních výdajů z 8,9 % v roce 2001 na 7,8 % v roce 2002 a 4,1 % v roce 2003.
Avšak současný cyklický pokles, který skončil recesí v roce 2003, způsobil výrazný rozdíl ve výši 2,6 procentních bodů mezi skutečným růstem HDP v tomto roce a původní rozpočtovou prognózou.
V důsledku toho došlo k masivnímu propadu ve výběru daní v průběhu roku 2003, což bylo zapotřebí vyvážit přijetím dvou jednorázových opatření, jejichž celkový dopad byl 2,1 % HDP.
- Strukturální opatření přijatá portugalskými orgány, jež měla přímější dopad na veřejné finance, spadají hlavně do tří oblastí: i) veřejná správa, ii) zdravotnictví a iii) školství.
Zejména lze očekávat, že téměř úplné zmrazení platů a stavu zaměstnanců ve státní správě v letech 2003–2004 bude v budoucnu mít příznivé zásadní účinky, s významným strukturálním dopadem.
Kromě toho portugalské orgány odhadují, že pokračující komplexní reforma zdravotnictví měla již v roce 2003 některé příznivé účinky jak na úspory nákladů, tak na růst produktivity.
- Podle předpovědi Komise z jara 2004 je schodek veřejných financí v roce 2004 očekáván ve výši 3,4 % HDP, což je výrazně více než oficiální cílový schodek ve výši 2,8 % HDP.
Rozdíl mezi těmito hodnotami lze v zásadě přičíst: i) poněkud nižšímu hospodářskému růstu, než se při sestavování rozpočtu předpokládalo, ii) základním účinkům spojeným s jednorázovými opatřeními učiněnými v roce 2003 a iii) plánovanému, prozatím částečnému nahrazení těchto jednorázových opatření.
Jsou tudíž zapotřebí dodatečná opatření, která zabrání tomu, aby schodek veřejných financí v roce 2004 a v následujících letech překročil referenční hodnotu 3 % HDP.
- Po termínu pro poskytování údajů pro předpověď Komise z jara 2004 portugalské orgány zveřejnily svůj záměr podniknout další kroky (související s nemovitým majetkem), aby umožnily udržení schodku v běžném roce pod hodnotou 3 % HDP.
- Podle údajů oznámených v prvním sdělení PNS z roku 2004 se v roce 2003 podařilo udržet poměr veřejného zadlužení pod referenční hodnotou 60 % HDP, tedy v souladu s doporučením Rady podle čl. 104 odst. 7, ačkoliv od roku 2001 soustavně rostl a podle předpovědi Komise z jara 2004 se očekává, že v roce 2004 tuto hodnotu překročí.
(6) Rozhodnutí 2002/923/ES by tudíž mělo být zrušeno.
Avšak s ohledem na rizika ohrožující stav rozpočtu, zdůrazněná v jarní předpovědi Komise z roku 2004, je nanejvýš důležité, aby portugalské orgány přijaly vhodná opatření, která zajistí, že schodek veřejných financí zůstane v roce 2004 i nadále pod hodnotou 3 % HDP.
Z důvodu trvající velké záporné mezery výstupu, která podle předpovědí potrvá až do roku 2005, a v zájmu zachování hybné síly rozpočtové konsolidace, je krátkodobě přijatelné uchýlit se k dalším dočasným opatřením.
V tomto ohledu by měly portugalské orgány veřejně potvrdit plánovaná opatření a jejich příslušné částky, dokud se nedostaví plný ozdravný účinek opatření výraznější strukturální povahy na veřejné finance.
(7) Aby tato konsolidace byla udržitelná a bylo případně dosaženo střednědobého cíle, kterým je stav rozpočtu téměř vyrovnaný nebo v přebytku, v souladu s hlavními směry hospodářské politiky, měla by všechna tato jednorázová opatření být postupně nahrazena opatřeními trvalejšího charakteru, přičemž cyklicky očištěný stav rozpočtu by se měl zlepšovat alespoň o 0,5 procentního bodu HDP ročně,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového hodnocení vyplývá, že náprava nadměrného schodku
Rozhodnutí Rady
ze dne 2. června 2004
o existenci nadměrného schodku v Nizozemsku
(2005/136/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
s ohledem na připomínky Nizozemska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2) Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posilujícího podmínky pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.
(3) Podle článku 104 upravujícího postup při nadměrném schodku musí být existence nadměrného schodku stanovena rozhodnutím. Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě stanoví další opatření týkající se provádění postupu při nadměrném schodku.
Nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství [1] stanoví prováděcí pravidla a definice pro používání uvedeného protokolu.
(4) Podle čl. 104 odst. 5 Smlouvy má Komise předložit stanovisko Radě, pokud usoudí, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek. Komise předložila Radě takovéto stanovisko o Nizozemsku dne 19. května 2004. Komise po přezkoumání všech rozhodujících faktorů, k nimž bylo přihlédnuto v její zprávě podle čl. 104 odst. 3, a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 104 odst. 4 došla ve svém stanovisku dne 19. května 2004 k závěru, že v Nizozemsku existuje nadměrný schodek.
(5) Podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy Rada zváží všechny připomínky, které dotčený členský stát případně učiní, a po celkovém zhodnocení rozhodne, zda existuje nadměrný schodek.
(6) Celkové hodnocení vede k závěru, že schodek veřejných financí v Nizozemsku dosáhl 3,2 % HDP v roce 2003 a že došlo k porušení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou i přes výrazná úsporná opatření přijatá orgány.
Podle Komise je porušení hranice referenční hodnoty 3 % HDP v roce 2003 způsobeno především vlivem hospodářského zpomalení.
Nicméně překročení schodku veřejných financí přes referenční hodnotu 3 % HDP nevyplývá z neobvyklé události, kterou nizozemské orgány nemohly nikterak ovlivnit ani není důsledkem prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu, který je vymezen jako pokles reálného HDP nejméně o 2 %.
I po zvážení dodatečných opatření, o kterých orgány rozhodly dne 16. dubna 2004 a která nebyla zařazena do jarní předpovědi Komise na rok 2004, existuje riziko, že schodek veřejných financí by mohl být nad hranicí 3 % HDP také v roce 2004.
To naznačuje, že porušení referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou nemusí být přechodné.
A konečně poměr schodku, který podle jarní předpovědi Komise dosáhne 56,3 % HDP v roce 2004, zůstane v tomto roce pod úrovní referenční hodnoty 60 % stanovené Smlouvou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že
Rozhodnutí Komise
ze dne 15. října 2003
o finanční účasti valonského regionu v podniku Carsid SA
(oznámeno pod číslem K(2003) 3527)
(Pouze francouzské a holandské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/137/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [1],
po vyzvání zúčastněných stran k předložení jejich připomínek [2] a vzhledem k těmto připomínkám,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dopisem ze dne 17. října 2001 oznámila Belgie Komisi návrh o zásahu valonského regionu do základního jmění nového hutnického podniku Carsid SA.
Dodatkové informace sdělila Komisi dopisy ze dne 20. listopadu 2001 a 14. února 2002.
(2) Dopisem ze dne 3. dubna 2002 informovala Komise Belgii o svém rozhodnutí zahájit jednání podle čl. 6 odst. 5 rozhodnutí Komise č. 2496/96/ESUO ze dne 18. prosince 1996 o stanovení pravidel pomoci v hutnictví [3].
(3) Rozhodnutí Komise o zahájení jednání bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství [4].
Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k danému opatření.
(4) Komise obdržela od zúčastněných stran připomínky k této věci. Předala je Belgii s udáním možnosti připojení poznámek a její poznámky obdržela v dopisech ze dne 17. června, 6. září, 22. října a 25. listopadu 2002.
II. PODNIKY, KTERÉ SE PODÍLEJÍ V PODNIKU CARSID S.A.
(5) Valonská správní a podílnická společnost (Sogepa) je holdingovou společností valonského regionu, která mimo jiné převzala činnost Valonské společnosti pro hutnictví (SWS).
V odvětví hutnictví je v rámci všeobecné valonské ekonomické politiky jejím cílem podporovat vývoj nebo rozšiřování podniků a také rozvíjet veřejné průmyslové podnikání.
K datu oznámení se Sogepa podílela ve výši 25 % na základním jmění belgického hutního výrobce Cockerill Sambre.
Vlastnila také 25 % základního jmění Duferco Clabecq (viz 9. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí), Duferco La Louvière (viz 11. bod odůvodnění) a Duferco Belgium (viz 12. bod odůvodnění).
(6) Podíl na Cockerill Sambre byl dne 17. prosince 2001 zaměněn za 8 % podíl na základním jmění Usinory, která se naopak na počátku roku 2002 stala 4,25 % podílem na základním jmění Arcelory (viz bod (7)).
Podíl Sogepy v Duferco Clabecq byl následkem transakce snížení základního jmění odčerpáním ztrát, provedené dne 8. srpna 2002, následované navýšením základního jmění provedené ze strany Duferco Investment, snížen na 5,91 %.
Zrovna tak se po snížení základního jmění odčerpáním ztrát, provedeným dne 8. listopadu 2001, následovaném navýšením základního jmění, provedeným ze strany Duferco Belgium prakticky ztratil přímý podíl Sogepy v Duferco La Louvière.
(7) Usinor Belgium SA je holdingovou společností skupiny Usinor v Belgii.
Francouzská skupina Usinor byla do konce roku 2001 jednou z hlavních evropských hutnických skupin.
Její obrat v roce 2001 dosáhl na světové úrovni 14523 milionů EUR.
K datu oznámení držela Usinor 75 % Cockerill Sambre.
Na počátku roku 2002 se skupina Usinor sloučila s lucemburskou skupinou Arbed a se španělskou skupinou Aceralia a takto vytvořila skupinu Arcelor, největšího světového výrobce oceli.
(8) Duferco Investment SA (Duferco Investment) je holdingovou společností skupiny Duferco.
Tato je soukromou italsko-švýcarskou skupinou, zaměřenou na obchodní činnost s hutnickými výrobky (včetně surovin), ale rovněž vyrábí dlouhé a ploché výrobky z uhlíkové oceli.
V roce 2001 skupina dosáhla světového obratu 3,2 miliardy amerických dolarů (USD).
V Belgii Duferco Investment kontroluje dva podniky na výrobu oceli, Duferco Clabecq a Duferco La Louvière.
Tyto dvě společnosti platí Dufercu Investment za služby poskytované skupinou belgickým podnikům, roční provizi ve výši […] [5] z jejich obratu, která se dělí na provizi za zastupování ([…]) a provizi za správu ([…]).
(9) Duferco Clabecq je společnost založená skupinou Duferco a valonskými orgány (přes SWS) za účelem získání podniku Forges de Clabecq [6], od 3. ledna 1997 ve stavu konkurzního řízení.
SWS přispěla na kapitalizaci Duferco Clabecq vkladem cca 8,6 milionů EUR a také vedlejší půjčkou cca 13,6 milionů EUR (ze 75 % ručí skupina Duferco).
Skupina Duferco přispěla vkladem cca 25,9 milionů EUR.
Rozhodnutím ze dne 25. listopadu 1997 Komise uznala, že tento zásah SWS netvořil státní pomoc.
Komise v tomto rozhodnutí poznamenala, že obchodní plán podniku stanovil od druhého roku fungování kladnou provozní marži a od pátého roku vyplácení zisku.
(10) Následující tabulka ukazuje některé finanční ukazatele Duferco Clabecq do 30. září 2001:
(v milionech EUR) _BAR_
_BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_
jmění + rezervy _BAR_ 34,7 _BAR_ 34,7 _BAR_ 34,7 _BAR_ 34,7 _BAR_
obrat _BAR_ 229,7 _BAR_ 171,3 _BAR_ 309,7 _BAR_ 292,7 _BAR_
provozní výsledek _BAR_ 3,0 _BAR_ – 7,0 _BAR_ – 4,9 _BAR_ – 6,0 _BAR_
výsledek před zdaněním _BAR_ 1,3 _BAR_ – 7,5 _BAR_ – 6,7 _BAR_ – 0,7 _BAR_
kumulované ztráty _BAR_ _BAR_ – 6,7 _BAR_ – 14,3 _BAR_ – 14,9 _BAR_
(11) Duferco La Louvière je společnost založená Duferco Investment a valonskými orgány (přes la SWS) za účelem získání podniku Hoogovens-Usines Gustave Boël [7], který se od října roku 1998 nacházel v situaci právního narovnání.
SWS přispěla na kapitalizaci Duferco La Louvière vkladem cca 17,8 milionů EUR také vedlejší půjčkou cca 27,8 milionů EUR (ze 75 % ručí skupina Duferco).
Skupina Duferco přispěla vkladem cca 53,5 milionů EUR.
Rozhodnutím ze dne 1. července 1999 Komise uznala, že tento zásah SWS netvořil státní pomoc.
Komise v tomto rozhodnutí poznamenala, že od roku 2000 stanovil obchodní plán podniku zisky.
(12) Za účelem přispívání na financování dodatečných investic Duferco La Louvière, Duferco Investment a Sogepa založily mimo jiné holdingovou společnost Duferco Belgium, která měla získat podíl na jmění Duferco La Louvière.
Sogepa by přispěla na kapitalizaci de Duferco Belgium vkladem cca 15,6 milionů EUR a také vedlejší půjčkou cca 24,3 milionů EUR (ze 75 % ručí skupina Duferco).
Skupina Duferco by přispěla vkladem cca 46,8 milionů EUR.
Dne 30. září 2001 bylo 25 % (15,6 milionů EUR) uvolněno a Sogepa vydala celkovou částku půjčky.
Dne 20. září 2001 schválila Duferco Belgium půjčky o částce cca 36 milionů EUR k financování investic Duferco La Louvière.
Za finanční období uzavřené ke dni 30. září 2001 přinesla Duferco Belgium ztrátu 31209 EUR.
(13) Následující tabulka ukazuje některé finanční ukazatele Duferco La Louvière do 30. září 2001:
(v milionech EUR) _BAR_
_BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_
jmění + rezervy _BAR_ 111,6 _BAR_ 111,6 _BAR_ 111,6 _BAR_
obrat _BAR_ 216,7 _BAR_ 487,7 _BAR_ 476,1 _BAR_
provozní výsledek _BAR_ – 49,4 _BAR_ – 7,8 _BAR_ – 43,1 _BAR_
výsledek před zdaněním _BAR_ 46,2 _BAR_ – 1,0 _BAR_ – 41,7 _BAR_
kumulované ztráty _BAR_ – 35,9 _BAR_ – 36,9 _BAR_ – 79,1 _BAR_
III. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
(14) Po oznámení, které provedl předseda skupiny v měsíci únoru roku 2001 o svém záměru ukončit provoz linky válcování za tepla u Cockerill Sambre v Charleroi, byly zahájeny diskuse mezi Usinorou-Cockerill Sambre, skupinou Duferco a Sogepou, jejichž hlavním předmětem bylo vytvořit společný podnik na výrobu bram, jehož průmyslové prostředky by byly tvořeny současným zařízením Cockerill Sambre v Charleroi, doplněným vybavením pocházejícím z Duferco Clabecq (plynulé lití) [8].
Tyto diskuse vyústily v protokol o dohodě, která se týká založení Carsidy, podepsaný dne 12. října 2001.
(15) Zásah valonského regionu spočívá v podílu Sogepy na akciovém jmění nové hutnické společnosti Carsid SA. Původně bylo stanoveno, že tento podíl bude ve výši 20 milionů EUR.
Avšak Belgie dopisem ze dne 14. května 2002 informovala Komisi, aniž by byl dotčen její nesouhlas s analýzou, kterou Komise provedla ve svém rozhodnutí o zahájení jednání, aby mohla překonat námitky Komise, že vklad Sogepy bude snížen na 9 milionů EUR, zbývajících původně stanovených 11 milionů EUR mělo být poskytnuto (též v hotovosti) ze strany Duferco Investment.
(16) V očekávání příhodného rozhodnutí Komise dne 27. prosince 2001 Cockerill Sambre poskytla materiální vklad, jehož hodnota byla stanovena na 35 milionů EUR a Duferco poskytla vklad v hotovosti ve výši 25 milionů EUR.
Proto bylo kmenové jmění Carsidy stanoveno ve výši 60 milionů EUR.
(17) Materiální vklad od Cockerill Sambre spočíval ve výrobním oboru, který v hrubých rysech odpovídá integrované výrobní lince ve výrobním místě Charleroi a elektrické výrobní lince ve výrobním místě Marcinelle.
Tato zařízení byla v říjnu roku 2001 předmětem znaleckého posudku ze strany nezávislého podniku, kterým byla stanovena užitná hodnota na […] milionů EUR.
Cockerill mimo jiné vložila sklady s hodnotou ve výši […] milionů EUR a pasivy, vytvořenými provizemi ([…] milionů EUR), mzdovými dluhy ([…] milionů EUR) a dluhy dodavatelům ([…] milionů EUR).
(18) Vklad ve volných penězích od Duferco byl určen k bezprostřednímu nákupu plynulého lití a širokých pásů a pomocného zařízení od Clabecq.
Tato zařízení byla v listopadu 2001 předmětem znaleckého posudku ze strany nezávislého podniku, kterým byla stanovena užitná hodnota na 25 milionů EUR.
(19) Ihned po založení postoupila Cockerill 40 % svého podílu na Carsidu v Usinoře Belgium a 18,33 % na Duferco (v ceně […] milionů EUR s placením od […]).
Proto se jmění Carsidy v současnosti dělí mezi Usinoru Belgium (40 %) a Duferco (60 %).
Po vkladech zamýšlených od Sogepy a Duferco Investment bude konečný podíl Sogepy v Carsidě 11,25 %, ostatní akcionáři budou vlastnit 58,75 % (Duferco Investment) a 30 % (Usinor Belgium SA) jmění Carsidy.
IV. PRINCIPY FUNGOVÁNÍ CARSIDY
(20) Carsid bude mít při výrobě bram dvě specializace, tedy jednu specializaci integrovaného odlévání s výrobní kapacitou 1,8 milionů tun ročně, která bude určena pro Duferco, a elektrickou specializaci, jejíž výroba bude rozdělena mezi Cockerill ([…]) a valonské podniky Duferco ([…]).
Během přechodného období […], bude nicméně většina výroby z Carsidy určena pro Cockerill Sambre.
(21) Výsledkem operace je uzavření vysoké pece Clabecq s výrobní kapacitou oceli cca 1,5 milionů tun ročně.
(22) Carsid bude vyrábět výhradně pro podniky skupiny Duferco a Arcelor a na volném trhu nebude aktivní.
Za tímto účelem podepsaly Cockerill Sambre a skupina Duferco s Carsidou dlouhodobé smlouvy o dodávkách, platné do konce […] (Cockerill Sambre) nebo […] (Duferco).
Cockerill Sambre ji bude moci nicméně ukončit poprvé koncem […].
Pokud Cockerill Sambre též uplatní právo vystoupit z akciové účasti Carsidy, budou moci jak Cockerill Sambre tak Duferco ukončit smlouvy dne […].
(23) Carsid předpokládá, že mimo již uvedené výrobní prostředky (viz 20. bod odůvodnění), získá nové zařízení […], aby zlepšila kvalitu výrobků a také přistoupila k investicím na údržbu dalších zařízení a k investicím v oblasti životního prostředí.
Náklady na přesun plynulého lití od Duferco Clabecq do Charleroi se odhadují na […] milionů EUR.
Usinor Belgium přispěje Carsidě v případě potřeby úvěru půjčkou ve výši […] a úvěrovou mezí ve stejné částce, která přinese úroky s roční sazbou […].
(24) Zásobování surovinami bude převedeno na příslušná oddělení Arcelory a skupiny Duferco, která zprostředkují platby.
V kompetenci skupiny […] bude také nákup šrotu a nákupy rud, uhlí a koksu budou v kompetenci skupiny […].
(25) Akcionáři Carsidy se dohodli, že podniky, pro které je rozhodnuta výroba bram, budou krýt výrobní náklady příslušné specializace.
Bramy budou mimo jiné dodávány za výrobní náklady + 1 %, kterým se tak zajistí, aby podnik neměl ztráty.
Akcionáři se také dohodli od roku […] rozdělovat […] zisku jako dividendy.
(26) Fixní náklady specializace na odlévání budou podporovány ze strany Duferco, fixní náklady elektrické specializace do výše kapacity […] tun budou podporovány ze strany Cockerill Sambre.
Až bude kapacita elektrické specializace přivedena na 1 milion tun, k tíži Cockerill bude pouze […], zbytek půjde k tíži Duferco.
Nicméně partner, který využije celou nebo část kapacity, určenou pro jinou stranu, podpoří fixní náklady v poměru k jejímu upotřebení.
Variabilní náklady budou podporovány všemi stranami v souladu s výrobou, která je jí dána.
Smlouvou je zajištěno, že pracovní síla elektrické specializace je naprosto variabilní s odvolávkou na přerušení práce pro technickou závadu a pokud možno s využitím stavu zaměstnanců ve specializaci odlévání.
V. SITUACE NA HUTNICKÉM TRHU V ROCE 2001
(27) Po velmi dobrém roce 2000 pro hutnické odvětví ve Společenství, s rekordní výrobou 163,2 milionů tun oceli byla od počátku roku 2001 konstatována tendence snižování této výroby, která byla následně potvrzena.
V obecnějším rámci se ke zvolnění růstu, konstatovanému ve všech světových oblastech, přidala nejistota vývoje ekonomiky, která vznikla událostmi ze dne 11. září 2001 ve Spojených státech.
(28) Zejména pokud se jedná o ploché výrobky z uhlíkové oceli, které jsou hlavními výrobky Duferco Clabecq a Duferco La Louvière, byla situace na trhu ve Společenství v roce 2001 velmi zneklidňující zejména následkem dovozů (v tomto smyslu viz údaje týkající se roku 2001, obsažené v nařízení Komise (ES) č. 560/2002 ze dne 27. března 2002, kterým se ustavují opatření k dočasné ochraně vůči dovozu některých hutnických výrobků [9]).
Jak poznamenali všichni účastníci schůze na vysoké úrovni, konané v l’OCDE ve dnech 17.– 18. září 2001, situace nebyla ve světě o nic lepší.
Mimo jiné důkazní řízení k oceli, zahájená Spojenými státy v lednu a červenci 2001 dodala nejistotu k vyhlídkám vývoje mezinárodního obchodu s hutnickými výrobky.
(29) Belgie je přímým vývozcem hutnických výrobků.
V roce 2001 bylo více jak 70 % její výroby určeno zbytku Společenství.
VI. POCHYBNOSTI VYJÁDŘENÉ KOMISÍ BĚHEM ZAHÁJENÍ JEDNÁNÍ
(30) Komise vyjádřila pochybnosti pokud se jedná o skutečnost, že jednání Sogepy, analyzované i v celkové souvislosti s jejími investicemi, odpovídá jednání soukromého investora, a to ze dvou druhů důvodů:
- předpokládaný soukromý akcionář Carsid by nebyla připravena akceptovat, že by se měla zcela sama v hotovosti podílet na tom, aby čelila novým potřebám podniku, protože rizika, která na sebe musí vzít soukromí akcionáři a veřejný akcionář Carsid nejsou rovnocenná.
Se svým příspěvkem by soukromí společníci pouze přemístili výrobní zařízení uvnitř podniků skupiny.
Naproti tomu stát zde vloží nové peníze, tedy s novým rizikem,
- očekávanou odměnu za kapitál, investovaný státem do Carsidy nebylo možné považovat za shodnou s očekáváním soukromého investora, protože rentabilita této investice závisí jednak na specifické situaci podniků, kterých se týká projekt, jednak na vývoji hutnického odvětví jak na světové úrovni, tak na evropské a regionální úrovni.
VII. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
A. Corus
(31) Hutnický výrobce Corus se domnívá, že investice provedená do Carsidy valonským regionem prostřednictvím Sogepy vytváří státní pomoc. Tento podnik opírá svůj názor o skutečnost, že soukromý investor, který se snaží provést rentabilní investici, by nenabyl podíl v Carsidě za podmínek přijatých ze strany Sogepy.
(32) Corus se za prvé domnívá, že Carsid není schopná konkurence a že v budoucnu nebude.
Podle Corusu, Carsid představuje v důsledku své vnitrozemské polohy určité konkurenční nevýhody vzhledem k nákladům "vstupů": pracovní síla, uhlí železná ruda, staré železo, elektřina.
Kromě toho její velikost je malá, aby mohla využívat odstupňovanou úsporu [10].
Carsid naproti tomu nemá specifické výhody: bude prodávat obyčejné polotovary, kterých je nadbytek, zatímco ostatní výrobci mají z hlediska vývozu lepší polohu.
Výrobní náklady v Charleroi jsou v současnosti o 15 % vyšší než u průměrného konkurenta.
Charleroi s náklady 219 USD za tunu je výrobcem, který má nejvyšší náklady v Evropě (s výjimkou malého řeckého výrobce Halyvourgiki).
Je umístěno na 207. místě mezi 300 výrobci, kteří byli analyzováni prostřednictvím World Steel Dynamics.
(33) Jestliže se k tomu dodá skutečnost, že Carsid bude své bramy prodávat za cenu rovnou nákladům plus 1 %, Duferco a Arcelor budou postaveny do nevýhodné konkurenční situace, aby prodávaly konečné výrobky, vyrobené z těchto bram.
Soukromý investor, který má v úmyslu akciově se podílet v Carsidě, by se proto obával, že pokračování tohoto uspořádání způsobí buď pouze velké snížení nákupu od Duferco a Arcelory u Carsidy, nebo opětovné projednání převodní ceny.
Tato obava by soukromého investora vedla při rozhodnutí investovat ke zvýšení pojištění zahrnutého rizika a vyžadovat vyšší výnosovou sazbu, než je běžné.
(34) Podle Corusu je malá naděje, že Carsid dosáhne úroveň životaschopného zisku.
To je přesně důvod, proč Usinor v únoru veřejně oznámila, že výroba oceli v Charleroi nemá žádnou budoucnost.
Proto investici provedenou ze strany Sogepy nelze považovat za jednání běžného investora.
Ostatní akcionáři mají jiné důvody – Usinor požaduje opustit Charleroi bez opětovného projednávání závazků, které uzavřela během koupě Cockerill, a tato operace jí dává způsob toto provést s nejmenšími náklady nebo dokonce bez nákladů; Duferco ze své strany bude pravděpodobně moci získat více než ztráty, které utrpěla, tím že díky ziskům nabytým prodejem konečného výrobku Carsidě svěřila dodávky belgických bram pro své zužitkování.
Duferco rovněž považuje tuto operaci za prostředek, jak se vyhnout opravě vysoké pece v Clabecqu a převést výrobu do Charleroi, kde doufá, že finanční ztráta bude menší než v Clabecqu.
Tato operace nicméně nevytvoří zisk.
Sogepa tedy investuje pouze pro ochranu zaměstnanosti.
(35) Za druhé se Corus domnívá, že očekávaná výnosnost investice je nedostatečná, aby byla odůvodněna.
Corus spočítal čistou aktualizovanou hodnotu výnosnosti, kterou je Sogepa schopna realizovat svou investicí.
Podle Corusu může Sogepa za nejlepšího předpokladu doufat nanejvýš v interní výnosovou sazbu (IVS) 4,9 %.
Jasně se ukazuje, že tato je zřejmě nižší než sazba, kterou by vyžadoval investor ze soukromého sektoru.
Prakticky ve všech ostatních předpokladech je výnosnost záporná.
(36) Za třetí má Corus za to, že hodnota vloženého zařízení je značně nadsazená.
Tato transakce vskutku umožňuje Cockerillu hlavně opustit výrobní místo v Charleroi bez placení nákladů na uzavření.
Protože nelze počítat s tím, že v dané souvislosti zařízení vytvoří nějaký zisk, jeho skutečná hodnota je nula.
Pokud by bylo dané zařízení prodáno v dražbě, výtěžek z jeho prodeje by v každém případě nepřesáhl hodnotu starého železa.
Avšak zkušenost Corusu v této oblasti ukázala, že hodnota starého železa pokryje v nejlepším případě náklady na ochranu životního prostředí, spojené s vyklizením místa.
(37) Za čtvrté má Corus za to, že i když by byla hodnota zařízení odhadnuta správně, Sogepa by převzala vyšší ekonomické riziko, než je riziko soukromých akcionářů Carsidy, pokud je jediným akcionářem, který dodává nový kapitál do více než nejistého projektu.
Vzhledem k tomu, že vklad dvou soukromých akcionářů Carsidy je vkladem materiálním buď přímo, nebo protože je jeho přínos použit na nákup továrny společností skupiny, Corus pochybuje, že soukromý akcionář by byl schopen sám dodat celkovou částku v peněžní hotovosti, nezbytnou na nové potřeby společnosti.
(38) Za páté Corus tvrdí, že jelikož ocelářské odvětví je charakterizováno nadbytečnou strukturální kapacitou, existuje předpoklad státní pomoci, pokud je v podniku pracujícím v tomto odvětví veřejný podíl.
(39) Za šesté podle Corusu, operace Carsidy by byla realizovatelná jedině díky speciálnímu programu předběžného odchodu do důchodu v Charleroi a v Clabecqu.
Podle Corusu odchylka od minimálního zákonného důchodového věku (58 let), vyžaduje správní rozhodnutí s pravomocí jednat, jinak všichni dělníci, kteří pracují v Charleroi budou muset být převzati Carsidou nebo jejich zaměstnavatel bude muset hradit veškeré náklady na jejich dřívější odchod do důchodu.
Podle Corusu vytváří účast veřejných orgánů na programu předběžného odchodu do důchodu státní pomoc.
(40) Za sedmé má Corus za to, že všeobecná souvislost nezdůvodňuje investici Sogepy.
Vzhledem k provedeným zásahům, předem poskytnutým Sogepou, neschvaluje žádný soukromý investor dodatečnou investici.
Soukromý investor, který by se nacházel na místě Sogepy, by spíš přerušil veškeré svazky s entitami Duferco/Cockerill, než by investoval nový kapitál do Carsidy.
B. Spojené království
(41) Z hlediska Spojeného království je u společnosti, i když je nezávislá a neprovozuje svou činnost na volném trhu, málo pravděpodobný fakt, že investor, který se snaží zrentabilizovat investici, by za podmínek stanovených pro podílnictví dal kapitál do Carsidy.
VIII. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(42) Belgické orgány trvají především na tom, že veřejné valonské orgány již po desetiletí sledovaly investiční politiku ve valonském hutnickém odvětví a že proto nemůže být Sogepa považována za nezávislého soukromého investora, protože vlastní podíly v Duferco Clabecq, Duferco La Louvière a Arceloře.
Domnívají se, že jednání Sogepy je jednání soukromého holdingu soukromé skupiny podniků, která sleduje politiku v daném odvětví a vedené vyhlídkou dlouhodobější rentability, protože provádí investici jako akcionář v průmyslovém projektu dvou skupin, ve kterých vlastní podíly (nepřímý zisk) a jejichž rentabilita je zajištěna (přímý zisk).
(43) Z jiného hlediska vystupují belgické orgány proti tvrzení Komise, podle kterého je Sogepa jediným akcionářem, který měl vložit nové peníze, protože dne 27. prosince 2001 Duferco Investment provedla navýšení jmění Carsidy ve výši 25 milionů EUR.
Pokud je pravda, že prodej plynulého lití Duferco Clabecq bylo ujednáno prodloužením vkladů, uskutečněných dvěma soukromými společníky Carsidy, byl tento postup zdůvodněn skutečností, že Carsid musela vyrábět pro skupinu Duferco bramy s požadovanými specifickými rozměry, nákup plynulého lití tedy pokračuje a odpovídá kritériím plynulého lití, umístěného v Clabecq.
(44) Pokud se jedná o ekvivalenci rizik, kterým je vystavena Sogepa, belgické orgány se domnívají, že přijímá riziko v závislosti na svém vkladu.
Všichni akcionáři Carsidy, kteří vkládají vybavení nebo nové peníze, podléhají podle belgického práva stejnému riziku.
Komise nemůže zavázat Sogepu, aby provedla materiální vklad nebo soukromé společníky k přistoupení k novému navýšení jmění v hotovosti, nehledě k jejich již provedeným vkladům ve výši 60 milionů EUR.
(45) Pokud se jedná o hodnotu vloženého vybavení, belgické orgány se domnívají, že je předmětem nezávislých znaleckých posudků.
Pokud se blíže jedná o příspěvek od Cockerill Sambre, článek 444 belgické sbírky zákonů o společnostech vyžaduje stanovení revizního komisaře.
Pokud se jedná o hodnotu zařízení, nakoupeného u Duferco Clabecq, přestože hodnota stanovená ve znaleckém posudku byla přijata Arcelorou, nové plynulé lití, které se podobá plynulému lití Duferco Clabecq by v současnosti stálo 60 milionů EUR a jeho instalace by zahrnovala 18 až 24 měsíců, zatímco plynulé lití od Duferco Clabecq bude moci být převezeno a instalováno v průběhu 12 měsíců.
(46) Pokud se jedná o konkurenceschopnost Carsidy, belgické orgány se domnívají, že Carsid představuje mnohé výhody, jako snížení nákladů [11], pružnost v přesunu výroby mezi specializací na odlévání a elektrickou specializací, která umožňuje snadné přizpůsobení se poptávce, vytvoření uzavřeného regionálního trhu, umožňující zásobovat válcovny Duferco a Arceloru.
Bez ohledu na přímořská výrobní místa, jak byla Corusem představena, Carsid, která se nachází v blízkosti svých průmyslových společníků, vyrábí bramy za cenu […] EUR za tunu, což je hodně pod číslicí 219 USD, předkládané Corusem.
(47) Pokud se jedná o výrobní náklady Carsidy, podle studia CRU International Limited byly náklady Marcinelle v roce 2000 176,6 USD, což by znamenalo, že byly pouze o 3 % vyšší než evropský průměr a o 4 % nižší než světový průměr.
Základem této studie byla výroba 1650 kt, zatímco současná výroba Carsidu dosahuje 1800 kt.
Zvýšení výroby a také zlepšení produktivity dávají vysvětlení ke snížení výrobních nákladů bram, které dnes dosahují cca […] EUR za tunu, tedy nákladů o mnoho nižších než tržní cena bramy, která se v Evropě pohybuje přibližně na 225 EUR za tunu (včetně přepravy).
(48) Díky zásobování bramami vyrábějí Duferco Clabecq a Duferco La Louvière svitky a plechy za výhodnější ceny, které se pohybují na evropském průměru.
Použití bramy, pocházející od Carsidy by u Duferco la Louvière vedlo ke zlepšení hrubého cenového rozpětí cca […] milionů EUR ročně a u Duferca Clabecq cca […] milionů EUR ročně.
(49) Podle belgických orgánů se z jiného pohledu nelze obávat, že by vybavení Carsidy nebylo plně využito, protože jak Arcelor, tak Duferco podepsaly dlouhodobé smlouvy o zásobování, které sahají až do roku […].
V těchto smlouvách je stanoveno, že strana, která nevyužívá své nároky, musí hradit fixní náklady, týkající se vybavení, které jim je svěřeno.
(50) Pokud se jedná o rentabilitu investice, v dopise ze dne 7. května 2002 hodnotily belgické orgány rentabilitu vlastního kapitálu Carsidy za období […] průměrně […] ročně po zdanění ([…] ročně před zdaněním).
(51) Kromě toho, aby odpovídala výpočtu čisté aktualizované hodnoty očekávané výnosnosti Carsidy, který provedl Corus (viz 35. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí), použily belgické orgány tutéž metodologii jako Corus, avšak s několika opravami, které se týkají zejména zůstatkové hodnoty vybavení Carsidy, a předpoklad pokračování operací.
IVS Carsidy by bylo […] [12], což by podle belgických orgánů bylo pro podobnou investici přijatelné (s přihlédnutím k dlouhodobé úrokové sazbě 5 %, kterou je nutno zvýšit o 3 % za riziko vyplývající z hutního průmyslu).
Podle dalších výpočtů, odevzdaných později, by IVS Carsidy bylo […], pokud se vezme v úvahu běžný předpoklad spojitosti továrny by bylo přes […] [13], nebo […], pokud se bere na zřetel předpoklad likvidace podniku [14].
(52) Belgické orgány berou v každém případě v úvahu, že dokazování rentability se předpokládá, pokud je veřejný zásah provázen průvodními a významnými soukromými zásahy a že Komise nemůže zastupovat úsudek investora, ale musí s přiměřenou jistotou zabezpečit, že program financovaný státem bude pro investora v tržní ekonomice přijatelný.
(53) Pokud se jedná o situaci v hutnickém odvětví, belgické orgány uznávají, že je-li pravda, že v roce 2001 toto odvětví prošlo dosti vážnou konjunkturální krizí, která je součástí vlastního cyklu v hutnictví, ale že následně po opatřeních, přijatých Spojenými státy, došlo k velkému navýšení cen v Evropě a v Asii, které se navzdory ekonomické konjunktuře a poměrně malé poptávce jevilo jako trvalé.
Kromě toho trh s bramami není v Evropě trhem, který by vykazoval strukturální nadbytečnou kapacitu.
Naopak Evropa je zjevným dovozcem bram a tato situace by se v budoucích letech neměla vyvíjet jinak.
(54) Pokud se jedná o výkony provedené Duferco Clabecq a Duferco La Louvière, belgické orgány tvrdí, že to jsou případy mimo skupinu Duferco (trh se surovinami, směnné kurzy a trh s výrobky) a důsledky snížení výroby a nezbytnost restrukturalizace, které závažným způsobem ovlivňovaly jejich výsledky a neumožňovaly těmto společnostem dosahovat předpoklady původních obchodních plánů.
(55) Pokud se konečně jedná o program předčasného odchodu do důchodu, belgické orgány tvrdí, že tento režim nezahrnuje žádný posun ve veřejných prostředcích ve prospěch zaměstnavatele, že belgické orgány mimo jiné nemají zmocnění k posuzování přijímání pracovníků podniku ve prospěch tohoto režimu, protože pokud vyhovuje kritériím udaným v zákoně, má se za to, že žádající podnik má obtíže nebo se restrukturalizuje a pracovníci tedy mohou tento režim využívat.
IX. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(56) I kdyby podle smlouvy ESUO bylo vzhledem k nemožnosti přijmout v praxi konečné rozhodnutí před 23. červencem 2002 zahájeno jednání (poznámky Belgie k připomínkám třetích stran přišly až dne 17. června 2002 a dodatkové informace byly dodány později (viz 4. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí)), Komise ve svém sdělení k některým aspektům zpracování konkurenčních záležitostí, vyplývajících z uplynutí lhůty smlouvy ESUO [15] udala, že by v takovém případě učinila konečné rozhodnutí na základě čl. 88 odst. 2 Smlouvy ES (bod 43 sdělení).
(57) V každém případě se pochybnosti, které vyslovila Komise během zahájení jednání, týkaly charakterizování opatření, zamýšleného ze strany Belgie jako státní pomoci.
Jak zdůraznila soudní praxe, upřesnění uvedená soudcem Společenství k pojmu státní pomoc, stanovené v článku 87 Smlouvy ES jsou relevantní k použití odpovídajících ustanovení smlouvy ESUO, pokud s ní nejsou neslučitelná [16].
(58) Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy ES jsou pomoci poskytované státy nebo prostřednictvím jakýchkoliv státních prostředků, které narušují nebo hrozí narušením konkurence podporou určitých podniků nebo určitých výrob, ovlivňujících oběh mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
A. Existence státní pomoci
(59) Není sporné, že kapitál poskytnutý Sogepou je tvořen státními prostředky a že lze akcie Sogepy na základě její úlohy přičítat valonskému regionu.
(60) Jestliže se pak jedná o existenci důkazů pomoci, je nutno stanovit, zda veřejné prostředky předané k dispozici Carsidě lze podle běžné praxe investora v tržní ekonomice považovat za opravdový vklad rizikového kapitálu.
(61) Ve svém rozhodnutí k zahájení jednání s vědomím, že investice provedená dvěma soukromými akcionáři Carsidy je materiální buď přímo nebo přímým použitím jejich podílu na nákup zařizovacího jmění, pocházejícího z podniků skupiny, vyjádřila Komise své pochybnosti o tom, že by hypotetický soukromý akcionář Carsidy byl schopen akceptovat, aby sám poskytl celý svůj podíl v hotovosti ke krytí nových potřeb podniku.
(62) Komise nejprve poznamenává, že podle účetnictví a ve smyslu belgického právního řádu, má kapitálový vklad ve formě materiálních aktiv hodnotu ekvivalentní kapitálovému vkladu v hotovosti.
To nicméně zůstává bez následku na analýzu provedenou během zahájení jednání, podle které Duferco Investment a Usinor nebyly vystaveny novým rizikům.
(63) Pokud se vskutku jedná nejprve o vklad 25 milionů EUR od Duferco Investment, Komise poznamenává, že byly bezprostředně převedeny na Duferco Clabecq k nákupu plynulého lití (Carsid musí ještě vynaložit […] milionů EUR na svůj přesun z Clabecq) a dodatkových vybavení.
I když se z formálního hlediska jedná o dvě rozdílné společnosti s různou akciovou účastí, Komise uznává, že z ekonomického hlediska náleží ke skupině Duferco a že proto tato skupina na sebe nevezme nové riziko.
Toto se tím více potvrzuje, že od 8. srpna 2002 Duferco Investment vlastní 94,09 % jmění Duferco Clabecq (viz 6. bod odůvodnění).
(64) Pokud se jedná o vklad Usinory, Komise konstatuje, že zejména s vědomím svého vyhlášeného rozhodnutí spojit vybavení vložené do Carsidy, Usinor na sebe nepřebírá nové riziko.
Usinor naopak obdrží […] milionů EUR od Duferco Investment jako odměnu za postoupení části svého podílu (viz 19. bod odůvodnění).
Znění smlouvy o vytvoření Carsidy (viz zejména 26. bod odůvodnění) snižuje Usinoře možnost přestát ztrátu, i pokud by se tento podnik rozhodl nevyužívat elektrické specializaci.
(65) Nicméně s vědomím snížení vkladu Sogepy a zvýšení vkladu Duferco Investment k udržení původně stanovených 20 milionů EUR v hotovosti (viz 15. bod odůvodnění), Komise poznamenává, že jeden ze soukromých společníků na sebe přebírá nové riziko.
(66) Pokud se jedná o očekávanou odměnu z kapitálů, investovaných Sogepou, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení jednání vyjádřila v důsledku situace na hutnickém trhu a také situace podniků skupiny Duferco a též Cockerill Sambre zejména pochybnosti o shodě tohoto vkladu s principem soukromého investora v tržní ekonomice.
(67) Argument belgických orgánů, podle kterého se předpokládá dokazování rentability, nemůže být potlačen, jestliže je veřejný zásah doprovázen průvodními a významnými soukromými zásahy.
Z důvodů uvedených v 64. bodě odůvodnění je skutečně zřejmé, že rozhodnutí Usinory podílet se v Carsidě, není s rentabilitou Carsidy přímo spojeno (lze naopak dojít k závěru, že vložené vybavení nebylo dostatečně rentabilní pro Usinor).
Usinor se mimo jiné touto operací vyhnula drahému sociálnímu plánu.
(68) Z druhé strany skutečnost, že skupina Duferco je schopna na sebe přijmout riziko ve výši 11 milionů EUR, není také určující pro posouzení, zda Sogepa z níže uvedených důvodů jedná jako běžný investor v tržní ekonomice.
(69) Za prvé, Duferco dosáhne u Carsidy přímého zisku, jaký Sogepa nedosáhne, tedy provizi z nákupů surovin, používaných v zavedené specializaci.
Z tohoto hlediska je přímá rentabilita investice pro Duferco vyšší než přímá rentabilita Sogepy.
(70) Za druhé, v důsledku provizí za zastupování a správu, které Duferco vybírá od Duferco Clabecq a Duferco La Louvière ([…] z obratu), je nepřímá rentabilita investice pro Duferco stále vyšší než pro Sogepu.
I kdyby tyto provize byly v souladu s tržní praxí, jak to tvrdily belgické orgány [17], Duferco obdrží zisk z těchto podniků, který Sogepa neobdrží.
(71) Pokud se jedná o výnosnost z investované jistiny v Carsidě, Komise uznává, že neodpovídá výnosnosti, kterou by mohl očekávat investor, působící v běžných tržních podmínkách.
Podle odhadů Komise na základě předpokládaného cash-flow Carsidy za nejlepšího a nejpříznivějšího předpokladu pro Carsidu (100 % využití kapacity, neměnné náklady od […], plynulost provozu po […]), je investice IVS skutečně […], což je vzhledem k riziku značně nižší než požadovaná minimální sazba a v každém případě nižší než sazba pro investici v hutnickém odvětví, udávaná belgickými orgány […].
Navíc vzhledem k náklonnosti výsledků Carsidy k vyrobeným množstvím, které postupně závisejí na situaci na trhu, bude tato sazba nižší.
(72) Ve skutečnosti je sazba […], uváděná v bodě 71 vyšší než sazba, vyplývající z výpočtu, který provedly belgické orgány ve svém dopise ze dne 7. května 2002 (viz 50. bod odůvodnění) s použitím odlišné metodologie.
Komise nemůže přijmout výpočty provedené belgickými orgány později (viz 51. bod odůvodnění), pokud značně nadhodnocují konečnou hodnotu investice.
Konečné hodnoty použité belgickými orgány, z nichž každá dosahuje IVS […], jsou skutečně získány postupem dvojího počítání odpisových, provizních a investičních položek a také zůstatkových hodnot aktiv, včetně skladových zásob; neboť tyto jsou již započítány v předpokládaných cash-flow.
Výpočet belgických orgánů navíc nebere v úvahu to, že za předpokladu likvidace podniku nemůže být vybavení prodáno ve výši […] počáteční účetní hodnoty jak usuzují belgické orgány.
Ve skutečnosti je konečná hodnota investice za předpokladu plynulosti provozu všeobecně měřena objemem výnosnosti (earning-power) podniku a je tedy vypočítána trvalým diskontováním posledního předběžného cash-flow podniku uzpůsobenou sazbou.
(73) Pokud se jedná o zaúčtování nepřímých zisků Sogepou z Carsidy u podniků, které používají zde vyrobené bramy, Komise uznává, že postavení Sogepy jako menšinového akcionáře v těchto podnicích neodůvodňuje vložení nových jmění.
(74) Za prvé, výroba Carsidy, kterou by Arcelor skutečně použila, představuje pouze velmi malou procentuální část celkové výroby skupiny Arcelor.
Proto by ustanovení Carsidy mohlo mít pouze zanedbatelný dopad na konkurenceschopnost Arcelory a tedy na zisk Sogepy.
(75) Za druhé, pokud se jedná o Duferco Clabecq a Duferco La Louvière, čísla vycházející ze zlepšení hrubého cenového rozpětí těchto podniků (viz 48. bod odůvodnění) jsou vzdálena jejich dosažení.
Tato čísla se ve skutečnosti zakládají na předpokladech maximálního využití kapacity jak u Duferco Clabecq, tak u Duferco La Louvière a také u Carsidy.
Na trzích na světové úrovni charakterizovaných nadměrným strukturálním objemem jako na trzích s plochými výrobky se maximální využití kapacit vyskytuje pouze výjimečně.
(76) Sogepa mimo jiné vlastní v Duferco Clabecq a Duferco La Louvière, podnicích, jenž oba v okamžiku založení Carsidy vykazovaly kumulované ztráty, dosahující 94 milionů EUR, a které vzhledem k situaci na hutnickém trhu (viz 28. bod odůvodnění), nemohly alespoň v krátké době doufat ve značné zlepšení jejich situace, pouze menšinový podíl.
Komise kromě toho poznamenává, že Duferco Clabecq byla označena jako podnik, který se nachází v obtížné situaci nebo je za účelem belgického právního řádu pro předčasný odchod do důchodu [18] restrukturalizován.
Komise za těchto okolností uznává, že menšinový investor, který ztratil velkou část hodnoty své původní investice, aniž by získal podobné výhody jako další společníci, a to v situaci krize na trhu, by nebyl připraven vložit nový kapitál.
(77) Vzhledem k předcházejícímu Komise uznává, že menšinový investor, působící v běžných tržních podmínkách, by nebyl schopen vložit kapitál do operace, jejíž přiměřená rentabilita nemůže být eskontována a z níž by měli hlavní prospěch jiní společníci.
Podíl valonského regionu v Carsidě za podmínek vyložených v tomto rozhodnutí by dávalo výhodu Carsidě.
Vzhledem ke skutečnosti, že hutnické odvětví je charakterizováno značnou konkurencí a že oběh hutnických výrobků uvnitř Společenství je velmi důležitý, byla by tato pomoc schopna narušit konkurenci a ovlivnit oběh uvnitř Společenství.
Vytváří tedy státní pomoc ve smyslu článku 87 smlouvy.
X. SLUČITELNOST SE SPOLEČNÝM TRHEM
(78) Tato pomoc není na základě odchylek stanovených v čl. 87 odst. 2 smlouvy slučitelná se společným trhem, neboť nevytváří pomoc se sociálním charakterem, poskytovanou jednotlivým spotřebitelům, a není určena k nápravě škod způsobených přírodními kalamitami a mimořádnými událostmi. Rovněž nemůže být považována za slučitelnou se společným trhem na základě ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. b) a d). Není ve skutečnosti určena k podpoře při realizaci projektu ve společném evropském zájmu nebo k nápravě vážné hospodářské poruchy členského státu a k podpoře kultury a uchování dědictví. Komise tedy musí přezkoumat slučitelnost pomoci vzhledem k odchylce stanovené v čl. 87 odst. 3, písm. a) a c).
(79) Carsid, Arcelor, Duferco Clabecq a Duferco La Louvière náleží do hutnického odvětví, které je definováno v příloze B víceoborového rámce pomocí s regionální účelovostí ve prospěch velkých investičních projektů [19].
Podle bodu 27 zmíněného rámce není regionální pomoc v hutnickém průmyslu slučitelná se společným trhem.
Pokud by belgické orgány tvrdily, že se jedná o pomoc při restrukturalizaci, z bodu 1 sdělení Komise, které se týká pomoci při záchraně a restrukturalizaci a pomoci při uzavírání v hutnickém průmyslu [20] vyplývá, že pomoc při záchraně a restrukturalizaci podniků, nacházejících se v obtížné situaci, v odvětví hutnictví je neslučitelná se společným trhem.
(80) Komise poznamenává, že uplynutí lhůty platnosti smlouvy ESUO zůstává bez následků na posouzení slučitelnosti oznamovaného opatření se společným trhem, pokud se změny provedené v hmotném právu jako důsledek tohoto uplynutí lhůty (viz zejména bod 19 sdělení, uváděného v 56. bodě odůvodnění), nedotýkaly zákazu regionální investiční pomoci.
XI. ZÁVĚR
(81) Závěrem Komise uznává, že podíl Sogepy na jmění Carsidy vytváří státní pomoc, která je neslučitelná se společným trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Finanční účast Société wallonne de gestion et de participations (Sogepa) ve výši devět milionů EUR v podniku Carsid SA, zamýšlená Belgií, představuje státní podporu, která je neslučitelná se společným trhem.
Z tohoto důvodu nesmí být toto opatření provedeno.
Článek 2
Belgie uvědomí Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
Rozhodnutí Komise
ze dne 16. února 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2003/828/ES, pokud jde o přemísťování zvířat z uzavřeného pásma v Portugalsku a uvnitř tohoto pásma v souvislosti s ohniskem katarální horečky ovcí v tomto členském státě
(oznámeno pod číslem K(2005) 335)
(Text s významem pro EHP)
(2005/138/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí [1], a zejména na čl. 8 odst. 2 písm. d), čl. 9 odst. 1 písm. c) a článek 12 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2003/828/ES ze dne 25. listopadu 2003 o ochranných pásmech a pásmech dozoru u katarální horečky ovcí [2] bylo přijato vzhledem k situaci týkající se katarální horečky ovcí v regionech Společenství postižených touto nemocí.
Toto rozhodnutí vymezuje ochranná pásma a pásma dozoru ("uzavřená pásma"), která souvisejí se zvláštní epidemiologickou situací, a stanoví podmínky, za nichž mohou být povoleny výjimky ze zákazu přemísťování stanoveného směrnicí 2000/75/ES pro určité přemísťování zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí z těchto pásem a v nich.
(2) Rozhodnutí 2003/828/ES, ve znění rozhodnutí 2004/898/ES, zavedlo uzavřené pásmo ("pásmo F") související se situací týkající se katarální horečky ovcí ve Španělsku a Portugalsku v době přijetí rozhodnutí 2004/898/ES.
(3) Portugalsko nyní informovalo Komisi o ohnisku katarální horečky ovcí v obci (concelho) Idanha-a-Nova.
(4) Na postižené regiony v Portugalsku by se měly vztahovat výjimky ze zákazu přemísťování z uzavřených pásem, jak jsou stanoveny v rozhodnutí 2003/828/ES.
(5) Pásmo F by navíc mělo být rozšířeno a vymezeno tak, aby se zohlednily zeměpisné, ekologické a epizootologické okolnosti související s katarální horečkou ovcí v postižených regionech v Portugalsku.
(6) Rozhodnutí 2003/828/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2003/828/ES se mění takto:
1. V článku 3 se odstavec 1 a úvodní věta odstavce 2 nahrazují tímto:
"1. Vnitrostátní zásilky zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí z uzavřeného pásma podle přílohy I jsou vyňaty ze zákazu přemísťování tehdy, pokud zvířata, jejich sperma, vajíčka a embrya odpovídají podmínkám uvedeným v příloze II, nebo – v případě Španělska, Francie, Itálie a Portugalska – pokud vyhovují odstavci 2, nebo – v případě Řecka – pokud vyhovují odstavci 3.
2. Ve Španělsku, Francii, Itálii a Portugalsku udělí příslušný orgán pro vnitrostátní zásilky podle odstavce 1 odchylku ze zákazu přemísťování, pokud:"
2. Příloha I se mění v souladu s přílohou této směrnice.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije od dne 21. února 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 17. února 2005,
kterým se prodlužuje doba použitelnosti opatření podle rozhodnutí 2002/148/ES o uzavření konzultací se Zimbabwe podle článku 96 dohody o partnerství AKT-ES
(2005/139/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 300 odst. 2 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na vnitřní dohodu o opatřeních, která mají být přijata, a o postupech, které mají být dodrženy při provádění dohody o partnerství AKT-ES podepsané v Cotonou dne 23. června 2000 [1] (dále jen „dohoda AKT-ES“), a zejména na článek 3 uvedené dohody,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím 2002/148/ES [2] byly uzavřeny konzultace se Zimbabwe podle čl. 96 odst. 2 písm. c) dohody AKT-ES a byla přijata vhodná opatření uvedená v dopise připojeném k uvedenému rozhodnutí.
(2) Použitelnost uvedených opatření byla prodloužena rozhodnutím 2003/112/ES [3] do 20. února 2004 a rozhodnutím 2004/157/ES [4] do 20. února 2005.
(3) Vláda Zimbabwe pokračuje v porušování podstatných prvků dohody AKT-ES uvedených v článku 9 a současné podmínky
Rozhodnutí Komise
ze dne 30. března 2004
o režimu podpor ve prospěch některých podniků uhelného průmyslu Samosprávné oblasti Kastilie a León poskytnutého Španělskem pro roky 2001 a 2002
(oznámeno pod číslem K(2004) 927)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/140/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména čl. 88 odst. 1 první pododstavec této smlouvy,
po výzvě adresované zúčastněným osobám, aby předložily své připomínky v souladu s uvedenými články [1], a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1) Dopisem ze dne 19. června 2000, zaevidovaným Komisí pod číslem N/776/2000, předložilo Španělsko Komisi projekt pobídky vztahující se na doly Samosprávné oblasti Kastilie a León.
Tento projekt opatření ve prospěch důlního průmyslu zahrnoval některé režimy podpor uhelnému průmyslu, jak bylo stanoveno rozhodnutím Komise č. 3632/93/ESUO ze dne 28. prosince 1993, kterým se stanoví pravidla Společenství týkající se státní podpory uhelnému průmyslu [2].
(2) Dne 19. června 2000 Španělsko informovalo Komisi, že oznámená podpora, kterou chtěla Samosprávná oblast Kastilie a León poskytnout, bude koordinována s podporou španělské vlády.
(3) Vzhledem k tomu, že se Komise nevyjádřila k této otázce po uplynutí tří měsíců, Španělsko jí dopisem ze dne 25. září 2000 oznámilo, že příslušné orgány uplatní tato opatření, jestliže ve lhůtě 15 pracovních dnů od oznámení nebude přijato žádné rozhodnutí, v souladu s čl. 9 odst. 4 rozhodnutí č. 3632/93/ESUO.
(4) Dopisem ze dne 17. července 2002 požádala Komise Španělsko o informace o podporách poskytnutých Radou Kastilie a León uhelnému průmyslu v letech 2000, 2001 a 2002, s uvedením podniků přijímajících podpory, výše a předmětu podpory, a jejího zařazení do kategorií podle rozhodnutí č. 3632/93/ESUO.
Španělsko mělo v této informaci také upřesnit vztah mezi těmito podporami a cíli a obecnými kritérii stanovenými v článku 2 a vztah s plány oznámenými Španělskem Komisi podle článku 8 rozhodnutí č. 3632/93/ESUO.
(5) Dopisem ze dne 5. září 2002 Španělsko informovalo Komisi o podporách poskytnutých uhelným podnikům Autonomní oblasti Kastilie a León v letech 2000, 2001 a 2002.
Španělsko předložilo toto oznámení v souladu s procesními pravidly nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [3].
Španělsko se ve svém oznámení odvolalo na rozhodnutí č. 3632/93/ESUO, i když platnost tohoto rozhodnutí i Smlouvy o ESUO skončila dne 23. července 2002.
(6) Dopisem ze dne 19. února 2003 Komise informovala Španělsko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES proti opatřením podpory na výzkum a vývoj, ochranu životního prostředí, vzdělávání a bezpečnost. Rozhodnutí vyvolalo také řízení proti opatřením podpory na krytí mimořádných nákladů, těchto opatření se však toto rozhodnutí netýká.
(7) Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství [4].
Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky příslušnou dotyčné podpoře / dotyčnému opatření.
(8) Dotčené strany nepředložily žádnou připomínku.
Španělsko poskytlo doplňující informace dne 21. března 2003, dne 9. dubna 2003 a dne 12. prosince 2003.
2. Podrobný popis podpory
2.1. Typy podpory
(9) Typy podpory jsou následující:
a) podpory na výzkum a vývoj podle článku 6 rozhodnutí Komise č. 3632/93/ESUO;
b) podpory na ochranu životního prostředí podle článku 7 rozhodnutí Komise č. 3632/93/ESUO;
c) podpory na odborné vzdělávání týkající se dolů,
d) podpory na bezpečnost v dolech.
2.2. Právní základ
(10) Uvažované podpory mají následující právní základ: výnosy Regionální rady pro průmysl, obchod a cestovní ruch upravující podpory poskytované báňskému průmyslu ze dne 20. října 2000 (podpory pro rok 2000), ze dne 19. prosince 2000 (podpory pro rok 2001) a ze dne 19. prosince 2001 (podpory pro rok 2002).
2.3. Příjemci
(11) Uvažované podpory mohou být poskytnuty všem báňským podnikům (velké podniky a malé a střední podniky) a sdružení uhelných podniků oblasti Kastilie a León uvedené v rozhodnutí č. 3632/93/ESUO s cílem podporovat a rozvíjet využití uhlí.
Počet podniků nebo subjektů, kterým mohou být poskytnuty tyto podpory, je odhadnutý na padesát.
(12) Samosprávná oblast Kastilie a León může využít podpor uvedených v čl. 87 odst. 3, písm. a) a byla zařazena mezi oblasti s nárokem na příslušnou podporu v období 2000–2006.
2.4. Rozpočet
(13) Pro financování oznámených podpor se předpokládají následující částky:
—2001: _BAR_ 9015181,56 EUR (1500000000 ESP) _BAR_
—2002: _BAR_ 9015181,56 EUR (1500000000 ESP) _BAR_
Celkem: _BAR_ 18030363,12 EUR (3000000000 ESP) _BAR_
2.5. Trvání režimu
(14) Režim skončil dne 23. července 2002.
2.6. Předmět podpory
(15) Předmětem podpory jsou opatření uvedená v 15. až 18. bodě odůvodnění a především podpory na výzkum a vývoj, jejichž cílem je:
- podporovat uskutečňování projektů v oblasti výzkumu a technologického rozvoje v podnicích, které nikdy neprovozovaly tento typ činnosti, a dostat je na úroveň podniků, které ji obvykle provozují,
- zlepšit podmínky bezpečnosti a zdravotní nezávadnosti práce v dolech,
- optimalizovat využívání rezerv a důlních zdrojů zlepšováním těžebních metod a z nich vyplývajících výhod,
- podporovat technologické inovace přispívající ke zlepšení dopadu těžby na životní prostředí,
- podporovat zavádění technického pokroku pro zhodnocení produktu, jeho snadnější zavedení na nové trhy nebo zvýšení produktivity,
- posílit technologie v oblasti vybavení a projektů určených pro těžbu, zpracování a využití minerálních látek.
Jedná se o prioritní projekty s nárokem na tento režim podpory, které spadají do rámce některých z následujících cílů:
- snížení rizika nehod, katastrof, výbuchů, požárů atd. a odstranění příčin vážných a častých nehod,
- studie technické životnosti předcházející činnostem v oblasti výzkumu důlního průmyslu.
(16) Podpory v oblasti ochrany životního prostředí jsou následující:
- snížení škod způsobených životnímu prostředí důlními a hutnickými činnostmi,
- obnova životního prostředí v oblastech postižených bývalou důlní činností,
- rekuperace minerálních nebo kovových látek obsažených v haldách a odvalech.
Projekty spadající do rámce některých z následujících cílů jsou prioritní a mají nárok na tento režim podpory:
- přizpůsobení kvality emisí a odpadů důlních podniků do atmosféry a vodních toků závazným předpisům platným pro ochranu životního prostředí, pokud uvedená zařízení fungovala minimálně dva roky předtím, než tyto předpisy vstoupily v platnost,
- podstatné zvýšení úrovně ochrany životního prostředí na úroveň vyšší, než je úroveň stanovená v závazných normách platných pro důlní podniky,
- rozšíření nápravných opatření na již poškozené životní prostředí,
- rozvoj studií a technologických projektů, které přispívají ke zmírnění škod způsobených životnímu prostředí důlní a hutnickou činností.
(17) Podpora na odborné vzdělávání týkající se dolů se týká projektů a vzdělávací činnosti, jejichž hlavním cílem je poskytnout pracovníkům tohoto odvětví vhodnou technickou kvalifikaci pro snížení nehodovosti v dolech.
(18) Podpora bezpečnosti v dolech se týká investičních projektů zaměřených na zvýšení bezpečnosti důlních zařízení nad minimální úroveň požadovanou platnými předpisy.
2.7. Forma podpory:
(19) Podmínka přijatá pro podporu je podmínka dotace, která je předem považovaná za ztracenou.
2.8. Způsobilé náklady
(20) Způsobilé náklady tvoří podpory uvedené ve 20. až 23. bodě odůvodnění, a především následující podpory na výzkum a vývoj (V):
a) personální náklady (na osoby zabývající se výzkumem, techniky a jiný pomocný personál přidělený výlučně pro výzkumnou činnost).
Tyto náklady jsou dotovány podle skutečné doby, která byla věnována dotovanému výzkumu a vývoji;
b) náklady na vybavení, zařízení, pozemky a prostory výhradně a trvale používané (kromě případu postoupení na obchodním základě) pro výzkumné činnosti.
Způsobilé jsou náklady na pořízení hmotného nemovitého majetku, nového nebo z první ruky, který se nachází v oblasti Kastilie a León.
Tento majetek a vybavení, stejně jako pomocná zařízení a vybavení nezbytná pro jejich správné fungování, musí být výhradně a trvale používány (kromě případu postoupení za úplatu) pro výzkum a vývoj;
c) náklady na poradenství a související služby použité výhradně pro výzkumnou činnost (včetně výzkumu, technických znalostí, patentů atd.) získané z externích zdrojů.
Všechny tyto náklady jsou způsobilé, pokud může být prokázána jejich přímá a nezbytná souvislost s činností v oblasti výzkumu a vývoje;
d) dodatečné režijní náklady přímo související s výzkumnou činností.
Všechny tyto náklady jsou způsobilé, pokud může být prokázána jejich přímá a nezbytná souvislost s činností v oblasti výzkumu a vývoje;
e) jiné provozní náklady (například výdaje za vybavení, potřeby a podobné výrobky) přímo související s výzkumnou činností.
Všechny tyto náklady jsou způsobilé, pokud může být prokázána jejich přímá a nezbytná souvislost s činností v oblasti výzkumu a vývoje.
(21) Způsobilé podpory na ochranu životního prostředí zahrnují dodatečné investiční náklady na pozemky, budovy, zařízení a vybavení nutné pro uskutečňování environmentálních cílů.
(22) Způsobilá podpora na odborné vzdělávání týkající se dolů zahrnuje náklady na školící pracovníky, cestovní výdaje účastníků školení, náklady na spotřebu a amortizaci nástrojů a vybavení – v poměru k jejich výhradnímu použití v příslušném školícím projektu – a ostatní personální náklady do celkové výše zmíněných způsobilých nákladů.
(23) Podpory na důlní bezpečnost zahrnují:
a) nákup vybavení určeného na zvýšení bezpečnosti důlních zařízení;
b) náklady vynaložené na zvýšení bezpečnosti zařízení a pracovníků, kteří v nich pracují;
c) studie týkající se zvýšení bezpečnosti důlních zařízení.
2.9. Výše podpory
(24) Výše podpory, a zejména podpory na výzkum a vývoj, je uvedena ve 24. až 27. bodě odůvodnění.
Stanovuje následující hrubou částku odpovídající podporám na výzkum a vývoj:
- pokud jde o průmyslový výzkum, až 60 % investic a způsobilých nákladů.
Jestliže je žadatelem malý nebo střední podnik, výše podpory může dosáhnout 70 % způsobilých nákladů na projekt,
- pokud jde o studie technické životnosti předcházející činnostem v oblasti důlního průmyslového výzkumu, přijatelný strop bude tvořit 75 % způsobilých nákladů na projekt.
(25) Pokud jde o projekty týkající se ochrany životního prostředí, maximální výše podpor může dosáhnout, jako ekvivalentní čisté dotace, maximálních procent povolených pro investici uskutečněnou tak, jak je uvedeno na mapě poskytování regionálních podpor, schválené Evropskou komisí pro období 2000–2006, v souladu s ustanoveními přílohy II Výnosu.
V případě malých a středních podniků může být dotace zvýšena o níže uvedená procenta:
- 15 % hrubých způsobilých nákladů na podporu investic, které přispívají k úpravě podniků podle nových závazných norem v oblasti ochrany životního prostředí,
- 20 % hrubých způsobilých nákladů na podporu investic umožňujících dosáhnout vyšší úrovně ochrany životního prostředí, než požadují závazné normy,
- 20 % hrubých způsobilých nákladů na podporu investic, které zlepšují úroveň ochrany životního prostředí v podnicích patřících do odvětví, kde neexistují závazné normy.
(26) Maximální hrubá výše podpor na odborné vzdělávání týkající se dolů tvoří 80 % způsobilých nákladů.
(27) Maximální hrubá výše podpor na projekty zaměřené na zvýšení bezpečnosti v dolech může dosáhnout 100 % způsobilých nákladů.
2.10. Kumulace podpory:
(28) Všechny podpory předpokládané tímto režimem bude možné kumulovat s jakoukoliv jinou veřejnou podporou různého účelu za podmínky, že budou dodrženy stropy stanovené v návrhu režimu podpor.
Výše podpor poskytovaných podle tohoto režimu, vzatých samostatně nebo společně s dalšími podněty, subvencemi nebo podporami dalších orgánů nebo dalších veřejných nebo soukromých subjektů, státních nebo mezinárodních, nemůže v žádném případě překročit cenu investic, výdaje nebo činnosti vyvíjené příjemcem.
(29) Kumulace podpor je zpracována ve 29. až 32. bodě odůvodnění a podpory na projekty v oblasti výzkumu a vývoje bude možné kumulovat s jakoukoliv jinou veřejnou podporou mající stejný cíl a účel.
V případě kumulace podpor nemohou celkové veřejné finance překročit strop 75 % způsobilých nákladů.
(30) Podpory na projekty ochrany životního prostředí budou kumulovatelné s jakoukoliv jinou veřejnou podporou mající stejný cíl a účel, jestliže celková kumulovaná podpora nepřesáhne limity uvedené v základech výpočtu Výnosu v odst. 6.1 písm. b).
Podpory mohou dosáhnout, z hlediska ekvivalentní čisté dotace, maximálních procent při investicích uskutečněných tak, jak je uvedeno na mapě regionálních podpor schválené Evropskou komisí pro období 2000–2006, tj.:
- 35 % pro Burgos a Valladolid,
- 37 % pro Palencii a Segovii,
- 40 % pro ostatní oblasti.
- Tato procenta mohou být zvýšena maximálně o 15 % hrubých nákladů, jestliže dotčený podnik je malým nebo středním podnikem.
V případě malých nebo středních podniků může být částka výše uvedené dotace zvýšena o níže uvedená procenta:
- 15 % hrubých způsobilých nákladů na podporu investic, které přispívají k úpravě podniků podle nových závazných norem v oblasti ochrany životního prostředí,
- 20 % hrubých způsobilých nákladů na podporu investic umožňujících dosáhnout vyšší úrovně ochrany životního prostředí, než požadují závazné normy,
- 20 % hrubých způsobilých nákladů na podporu investic, které zlepšují úroveň ochrany životního prostředí v podnicích patřících do odvětví, kde neexistují závazné normy.
(31) Podpory na projekty odborného vzdělávání týkající se dolů jsou slučitelné s jakoukoliv jinou veřejnou podporou mající stejný cíl a účel, jestliže kumulovaně nepřesáhnou stropy uvedené v základech výpočtu španělské ministerské vyhlášky v odst. 6.1 písm. c), tj. 100 % způsobilých nákladů.
(32) Pokud jde o podpory na důlní bezpečnost:
Podpory na projekty důlní bezpečnosti mohou být kumulovány s jakoukoliv jinou veřejnou podporou mající stejný cíl a účel za podmínky, že kumulovaně nepřesáhnou limity uvedené v základech výpočtu Vyhlášky v odst. 6.1 písm. b), tj. 100 % způsobilých nákladů.
3. Komentáře Španělska
(33) Španělsko předalo Komisi další informace a odůvodnění týkající se režimu podpor, které obsahovaly hlavně následující údaje.
(34) Oznámení o režimu podpor pro léta 2001 a 2002 bylo správné a kompletní.
Komise obdržela všechny nezbytné informace. Proto nebylo zapotřebí, z pohledu Španělska, zahajovat řízení.
Poskytnutá podpora měla být považována jako existující podpora.
Španělsko tedy žádá o uzavření řízení a přijetí příznivého rozhodnutí.
Domnívá se, že skutečnost, že Komise formulovala své připomínky k oznámení až 17. července 2002, odporuje zásadám řádné správy a právní jistoty.
(35) Samosprávná oblast Kastilie a León nikdy neměla v úmyslu používat režim, který by nebyl slučitelný se společným trhem.
Samosprávná oblast jednala v dobré víře a zcela transparentně.
Vzhledem k tomu, že Komise na oznámení nereagovala, Samosprávná oblast Kastilie a León došla k logickému závěru, že režim je slučitelný se společným trhem a může být použit.
(36) Španělsko se domnívá, že opatření neznamenají pro uhelné důlní podniky žádnou výhodu, protože jsou určeny ke krytí mimořádných nákladů spojených s procesem restrukturalizace.
Podpory na výzkum a vývoj, ochranu životního prostředí, odborné vzdělávání týkající se dolů a důlní bezpečnost jsou v souladu s režimy státních podpor týkajících se těchto otázek.
Pokud jde o podporu na výzkum a vývoj, Španělsko potvrdilo, že vymezení průmyslového výzkumu je v souladu s vymezením přílohy I obecných pokynů Společenství ke státní podpoře na výzkum a vývoj.
(37) Pokud jde o podporu na životní prostředí, Španělsko předalo Komisi doplňující informace o různých kategoriích podpory, státních a závazných normách a normách Společenství, uhelných dolech, které jsou příjemci podpory, a specifikaci nákladů týkajících se obnovy znečistěných průmyslových zařízení.
Španělsko podrobně popsalo opatření, která jsou předmětem podpory.
Španělsko potvrdilo skutečnost, že podpora představující 15 % způsobilých nákladů pro splnění nových norem je striktně určena pro environmentální cíle.
Čistý výpočet podpory zohledňuje zisky přijaté jako výsledek investice.
Výpočet způsobilých nákladů zohledňuje nejvyšší potenciální hodnotu obnovených oblastí.
(38) Pokud jde o podporu na vzdělávání, Španělsko se domnívalo, že částky dotací jsou velmi nízké, a že nemohou proto narušit hospodářskou soutěž.
Pokud jde o podporu na bezpečnost v dolech, Španělsko zdůrazňuje, že bezpečnost v dolech není vždy dostatečná a že je třeba poskytnout podporu v této oblasti.
Náklady týkající se této otázky jsou výjimečné a musí být pokryty.
(39) Španělsko opravilo několik částek, které byly přiděleny různým uhelným podnikům.
V dříve předložených částkách se objevilo několik chyb.
4. Zhodnocení režimu podpor
(40) Komise omezuje své hodnocení na opatření podpory spojené s výzkumem a vývojem, ochranou životního prostředí, vzdělávání a bezpečnosti.
Opatření podpory určená ke krytí mimořádných nákladů, která byla rovněž předmětem rozhodnutí ze dne 19. února 2003 o zahájení tohoto řízení, budou předmětem zvláštního rozhodnutí.
I když toto rozhodnutí hodnotí režim podpory, Komise se zmíní také o zvláštních případech vzhledem k tomu, že podpora již byla Španělskem vyplacena.
4.1. Použití nařízení Rady (ES) č.1407/2002
(41) Vzhledem k tomu, že platnost smlouvy o ESUO i rozhodnutí č. 3632/93/ESUO skončila dnem 23. července 2003, slučitelnost oznámených opatření musí být zhodnocena na základě nařízení Rady (ES) č.1407/2002 ze dne 23. července 2002 o státní podpoře uhelnému průmyslu [5]. Čl. 14 odst. 2 tohoto nařízení nelze použít.
(42) Přechod legislativního rámce smlouvy o ESUO na Smlouvu o ES nevede v žádném případě k odlišným závěrům při prověřování podpory poskytnuté Samosprávnou oblastí Kastilie a León. Ustanovení nařízení Rady (ES) č.
1407/2002 a rozhodnutí č. 3632/93/ESUO jsou prakticky totožná a prověření legislativního rámce smlouvy o ESUO by nedospělo k jinému výsledku.
4.2. Použití čl. 87 odst. 1
(43) Pro určení, zda opatření režimu tvoří podporu vycházející z čl. 87 odst. 1 Smlouvy, je třeba stanovit, zda zvýhodňují některé podniky, zda podpory jsou členskými státy poskytovány z veřejných prostředků, zda příslušná opatření narušují nebo ohrožují hospodářskou soutěž a zda mohou ovlivnit obchodní obchod mezi členskými státy.
(44) První podmínka čl. 87 odst.
1 se týká případu, kdy opatření zvýhodňují některé příjemce. Nejprve je třeba zjistit, zda přijímající podniky získávají ekonomickou výhodu, a poté, zda tato se výhoda týká specifického typu podniku.
Podpora přináší příjemcům zjevné ekonomické výhody, protože tvoří přímou subvenci kryjící běžné náklady, které by podniky musely nést.
Kromě toho, uvedená opatření jsou určena pouze uhelným podnikům Samosprávné oblasti Kastilie a León.
Některé podniky, v porovnání s jejich konkurenty, jsou proto více zvýhodněny. Jinak řečeno, tato opatření jsou selektivní.
(45) Druhá podmínka článku 87 se týká podpor poskytovaných státy nebo prostřednictvím státních zdrojů.
V tomto konkrétním případě je existence veřejných prostředků prokázána, protože opatření je ve skutečnosti financováno z veřejného rozpočtu regionálního orgánu.
87 odst. 1 Smlouvy nesmí podpora narušit hospodářskou soutěž, ani ohrozit obchod mezi členskými státy.
Avšak v tomto konkrétním případě tato opatření mohou narušovat veřejnou soutěž, protože posilují finanční postavení a pole působnosti přijímajících podniků v porovnání s jejich konkurenty, kteří nemají stejné výhody.
I když je trh s uhlím uvnitř Společenství velmi malý a dotyčné podniky nevyvážejí, tuzemská výroba těží z toho, že podniky zřízené v ostatních členských státech nemají tolik možností vyvážet své výrobky na španělský trh.
Tato opatření navíc narušují také hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, pokud jsou doprovázeny dalšími opatřeními schválenými španělskou vládou.
(47) Z výše uvedených důvodů se podmínky uvedené v čl. 87 odst. 1 Smlouvy vztahují na posuzovaná opatření, která lze považovat za slučitelná se společným trhem, jen pokud budou splňovat podmínky pro aplikaci jedné z výjimek stanovených ve Smlouvě.
(48) Výjimky stanovené ve Smlouvě pro tyto tři kategorie podpory jsou sdruženy v obecných pokynech uvedených v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1407/2002:
- Obecné pokyny Společenství ke státní podpoře na výzkum a vývoj (sdělení 96/C 45/06 ze dne 17. února 1996 [6] ve znění sdělení 98/C 48/02 ze dne 15. února 1998 [7] a sdělení 2002/C 111/03 ze dne 8. května 2002 [8]).
- Obecné pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (sdělení 2001/C 37/03 ze dne 3. února 2001 [9]).
- Nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání [10].
4.3. Oznámení podpor
(49) Pokud jde o oznámení podpor, které členské státy mají v úmyslu poskytnout uhelnému průmyslu, a v souladu s článkem 8 rozhodnutí č. 3632/93/ESUO Španělsko dne 31. března 1998 předložilo Komisi svůj plán na modernizaci, racionalizaci, restrukturalizaci a omezení činnosti v letech 1998–2002 – vycházející z plánu 1998–2005 – pokud jde o uhelný průmysl a alternativní rozvoj uhelných oblastí. Obdrželo pozitivní stanovisko Komise na základě rozhodnutí 98/637/ESUO ze dne 3. června 1998 [11]. Španělská vláda má proto v úmyslu provést jednotlivé finanční zásahy pro pokrytí podpor, v rámci příslušných plánů, stanovených v článcích 3, 4 a 5 rozhodnutí č. 3632/93/ESUO.
(50) Podle čl. 9 odst. 10 nařízení (ES) č. 1407/2002, který se shoduje s čl. 9 odst. 1 rozhodnutí č. 3632/93/ESUO, musí členské státy zaslat oznámení o veškeré finanční podpoře, kterou plánují poskytnout uhelnému průmyslu během následujícího roku. Dopisem ze dne 19. června 2000 zaslalo Španělsko Komisi oznámení o opatřeních podpory. Komise nevyslovila připomínky k tomuto oznámení ve lhůtě stanovené v čl. 9 odst. 4 rozhodnutí č. 3632/93/ESUO. Podpora odpovídající roku 2000 je proto považována za povolenou. Takové byly ostatně závěry rozhodnutí ze dne 19. února 2003, kterým Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Avšak, jak to stanovily také závěry rozhodnutí ze dne 19. února 2003, Španělsko nedodrželo svou povinnost předběžného oznámení pro léta 2001 a 2002. Podpory, které oblast Kastilie a León poskytla pro léta 2001 a 2002 a které jsou uvedeny ve španělském oznámení ze dne 5. září 2002, musí být proto považovány za podpory neoznámené.
4.4. Zhodnocení podpor na výzkum a vývoj (V & V)
(51) Komise posoudila tato opatření podpory na základě obecných pokynů Společenství ke státní podpoře na výzkum a vývoj.
V období poskytovaných podpor jsou tyto pokyny zahrnuty v následujících sděleních Komise: 96/C 45/06 ze dne 17. února 1996, 98/C 48/02 ze dne 13. února 1998 a 2002/C 111/03 ze dne 8. května 2002.
(52) Jedná se o následující podpory:
(v EUR) _BAR_
Spis _BAR_ Rok _BAR_ Podnik _BAR_ Podpora _BAR_
186/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Carbones de Arlanza SA _BAR_ 14514,44 _BAR_
136/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Alto Bierzo SA _BAR_ 133829,29 _BAR_
Podpory na výzkum a vývoj poskytnuté Radou Kastilie a León byly předmětem otevřeného nabídkového řízení.
Jejich cílem je podporovat rozvoj uhelného průmyslu za optimálních bezpečnostních podmínek. Nesmí však narušovat podmínky obchodních výměn, ani být v rozporu se společným zájmem.
(53) Cílem financovaných projektů je získání nových poznatků v oblasti vývoje nových postupů těžby a podstatné zlepšení stávajících postupů.
Tyto projekty byly vybrány na základě jejich předpokladu zlepšit technické nebo vědecké chápání a organizaci postupu těžby nebo jakékoliv jiné dotčené technologie. Jejich cílem je také přizpůsobení postupů nebo technologií a zvýšení jejich efektivity.
Nešlo o subvencování praktických experimentů.
Tyto projekty budou hrát rozhodující úlohu při hledání nových řešení.
Záměrem španělských orgánů bylo úspěšně dokončit nebo urychlit tyto změny přispívající významným způsobem k cílům vlády (tj. mít efektivnější a konkurenceschopný důlní průmysl), které by nemohly být dosaženy, ani široce uskutečňovány bez vládní finanční podpory.
Vzhledem k těmto důvodům Komise zastává názor, že příslušné činnosti odpovídají definici průmyslového výzkumu podle přílohy I obecných pokynů Společenství ke státní podpoře na výzkum a vývoj.
Konečné výsledky této výzkumné činnosti budou použity při vývoji projektů týkajících se nových nebo modifikovaných postupů těžby.
(54) Způsobilé náklady odpovídají nákladům stanoveným v příloze II obecných pokynů.
Výše podpory je nízká a podpora je v obou případech poskytnuta malým a středním podnikům.
Tato výše nepřekračuje limit stanovený v odstavci 5 obecných pokynů.
Podle odstavce 6 těchto pokynů má podpora podnítit důlní podniky k úspěšnému dokončení dodatečných činností v oblasti výzkumu a vývoje a podpořit k tomu podniky, které tento typ činnosti nikdy neprovozovaly.
Vzhledem k tomu, že příjemci jsou malé a střední podniky, Komise se domnívá, že v souladu s bodem 6.4 obecných pokynů je podpora nutným podněcujícím opatřením.
(55) Komise proto dochází k závěru, že režim podpor na výzkum a vývoj je v souladu s obecnými pokyny.
4.5. Zhodnocení podpory na ochranu životního prostředí
(56) Komise hodnotí tento typ opatření podpory podle obecných pokynů Společenství ke státní podpoře ve prospěch životního prostředí.
(57) Vycházejíc z informací předložených Španělskem se Komise domnívá, že cílem režimu podpory, kromě dalších cílů, je pomoci malým a středním podnikům přizpůsobit se novým předpisům Společenství v období tří let od přijetí těchto nových závazných předpisů, podpořit investice v případě neexistence závazných předpisů Společenství a podpořit investice určené k tomu, aby se tyto podniky přizpůsobily přísnějším státním předpisům, než jsou platné normy Společenství.
Režim povoluje tuto podporu ve výši 15 % hrubých způsobilých nákladů, což je v souladu s obecnými pokyny.
Komise se domnívá, že dotčené investice jsou v souladu s kapitolou E.1.6 obecných pokynů.
Pokud se jedná o znečistění vod, investice jsou nutné pro kontrolu oběhu vod pocházejících z dolů, kde byla těžba ukončena.
Tyto investice mají mimo jiné zajistit kontrolu podzemních vod, zabránit povodním a přispět k bezpečnému oběhu odčerpávané vody.
U těchto vod musí být dodrženy normy jakosti stanovené španělskými právními předpisy.
Komise se domnívá, že v definici nákladů přijatelných pro financování investic je stanoveno, že výhody vyplývající z investic musí být zahrnuty do čistého výpočtu podpory.
Tato položka odpovídá bodu 37 obecných pokynů.
Podle bodu 38 těchto pokynů berou způsobilé náklady na zřetel potenciální nadhodnotu obnovených oblastí.
Pokud jde o obnovu dolů, způsobilé náklady jsou omezeny na náklady na hlubinný provoz, včetně nákladů na personál, zařízení a amortizaci nutného zařízení a na ochranu před emisemi plynů a kapalin z podzemní těžby a přístup k nebezpečným důlním provozům na ochranu před znečištěním vodních toků a na regeneraci hald a odvalů.
Režim odpovídá v tomto smyslu bodu 36 obecných pokynů.
(58) Oblast Kastilie a León poskytla následující podpory:
(v EUR) _BAR_
Spis _BAR_ Rok _BAR_ Podnik _BAR_ Podpora _BAR_
17/01 _BAR_ 2001 _BAR_ M.S.P. _BAR_ 580027,42 _BAR_
477/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Mina la Sierra _BAR_ 5395,65 _BAR_
607.1/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Carbones San Isidro y María _BAR_ 8106,12 _BAR_
17/02 _BAR_ 2002 _BAR_ M.S.P. _BAR_ 136450,88 _BAR_
Týkají se obnovy životního prostředí povrchových provozů, a v případě spisu 607.1/01, investic do trafostanice a elektrického vedení.
(59) Komise se po analýze informací předaných Španělskem domnívá, že zásahy podniků, které přispívají k nápravě škod způsobených životnímu prostředí asanací znečistěných průmyslových zařízení, spadají do oblasti působnosti těchto obecných pokynů.
Náklady na obnovu životního prostředí jsou historickými náklady.
Ukončení těžby totiž vyvolá vzestup vod z dolů.
Důl, ze kterého pocházejí tyto vody ohrožující životní prostředí, které je třeba udržet pod kontrolou, nelze často jasně identifikovat vzhledem ke struktuře půdy a různým vodním tokům.
Není tedy možné určit původce znečistění.
Doly často změnily vlastníka nebo již neexistují.
Komise se tedy domnívá, že důlním podnikům, které v současné době využívají doly, nelze přičítat hospodářskou odpovědnost.
Pokud se jedná o tento případ, režim podpory určený k pokrytí nákladů na obnovu dolů odpovídá obecným pokynům.
(60) Oblast Kastilie a León poskytla následující podpory:
(v EUR) _BAR_
Spis _BAR_ Rok _BAR_ Podnik _BAR_ Podpora _BAR_
137/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Alto Bierzo, SA _BAR_ 93825,20 _BAR_
237/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Antracitas de Arlanza _BAR_ 9916,70 _BAR_
607.2/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Carbones San Isidro y María _BAR_ 8119,04 _BAR_
1147/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Coto Minero del Sil _BAR_ 60101,21 _BAR_
2117.1/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 55934,56 _BAR_
2117.2/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 136506,80 _BAR_
27/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Hullera Vasco Leonesa _BAR_ 292504,00 _BAR_
137/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Alto Bierzo, SA _BAR_ 15879,22 _BAR_
1147.1/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Coto Minero del Sil _BAR_ 68582,02 _BAR_
1147.2/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Coto Minero del Sil _BAR_ 47856,86 _BAR_
Týkají se prací spojených s obnovou nebo bezpečností hald, ochranou říčních koryt a obnovou pozemků nacházejících se v blízkosti bývalých dolů.
Pokud jde o tyto zvláštní případy, Komise se také domnívá, že životní prostředí je již poškozeno mnoho let, že neexistovaly normy v oblasti obnovy a že také nelze jasně zjistit původce poškození.
Myslí si tedy, že tyto náklady by neměly hradit výše uvedené podniky, které v současné době doly provozují.
Podle bodu 38 obecných pokynů nepřesahuje výše podpor 100 % způsobilých nákladů a zahrnuje méně než 15 % z celkové částky prací.
Způsobilé náklady odpovídají ceně prací s odečtením nadhodnoty pozemku.
(61) Kastilie a León poskytly následující podpory:
(v EUR) _BAR_
Spis _BAR_ Rok _BAR_ Podnik _BAR_ Podpora _BAR_
2111.1/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 109569,31 _BAR_
2111.2/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 230183,55 _BAR_
2111.3/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 121656,87 _BAR_
2111.4/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 303840,71 _BAR_
2111.5/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 306940,49 _BAR_
891/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Campomanes Hermanos _BAR_ 89232,00 _BAR_
2111.1/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 35526,45 _BAR_
2111.2/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 75452,05 _BAR_
2111.4/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 118602,83 _BAR_
2111.5/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 205304,23 _BAR_
2111.6/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 248210,85 _BAR_
2111.7/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Unión Minera del Norte _BAR_ 626746,00 _BAR_
211.1/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Viloria Hermanos SA _BAR_ 87880,00 _BAR_
211.2/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Viloria Hermanos SA _BAR_ 87880,00 _BAR_
I když Španělsko oznámilo tyto podpory jako opatření určená k pokrytí mimořádných nákladů vyplývajících z restrukturalizace (článek 7 nařízení (ES) č. 1407/2002), jsou hlavně určeny na ochranu životního prostředí, protože jejich cílem je obnova půdy na pozemcích dolů a zbourání pevně zabudovaných zařízení pro snížení dopadu opuštěných uhelných dolů na životní prostředí.
Normy týkající se obnovy dotyčných zařízení neexistovaly v době, kdy byly tyto práce uskutečňovány.
(62) Komise se s ohledem na specifický charakter důlní činnosti domnívá, že velká část dnešního znečistění způsobeného plyny a vodami pocházejícími z dolů nebo venkovních úložišť (hald) je dědictvím minulosti.
Ve většině případů se tedy jedná o nápravu dopadu bývalé důlní činnosti. Podpora musí být považována za historický náklad a původce znečistění nelze jasně zjistit.
Podpora je proto určena na obnovu životního prostředí v hornických oblastech.
Environmentální škody způsobené na půdě a povrchových nebo podzemních vodách spadají do oblasti působnosti obecných pokynů.
Výše těchto podpor nepřesahuje 100 % způsobilých nákladů a nezahrnuje 15 % z celkové částky prací.
Způsobilé náklady, tj. cena prací s odečtením nadhodnoty pozemku, jsou také v souladu s obecnými pokyny.
(63) Z výše uvedených důvodů a po přezkoumání informací předaných Španělskem dochází Komise k závěru, že režim podpor na ochranu životního prostředí je slučitelný s uvedenými obecnými pokyny Společenství.
4.6. Zhodnocení podpory na odborné vzdělávání týkající se dolů
(64) Podle nařízení Rady (ES) č. 1407/2002 o státní podpoře uhelnému průmyslu, a zejména v souladu s čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení a s jeho bodem odůvodnění 21, může být podpora na vzdělání poskytnuta v souladu s požadavky a kritérii stanovenými Komisí pro tyto kategorie podpory. Komise proto posoudila slučitelnost těchto opatření podpory s ustanoveními nařízení Komise (ES) č. 68/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání. Španělsko mělo oznámit tato opatření, protože požadavky stanovené v uvedeném nařízení pro udělení výjimky, pokud jde o povinnost předběžného oznámení, se nevztahují na státní podporu uhelnému průmyslu.
(65) Pokud jde o následující podpory:
(v EUR) _BAR_
Spis _BAR_ Rok _BAR_ Podnik _BAR_ Podpora _BAR_
183/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Carbones de Arlanza SA _BAR_ 6436,84 _BAR_
453/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Mina Adelina SA _BAR_ 4376,33 _BAR_
473/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Mina la Sierra SA _BAR_ 6565,49 _BAR_
1353/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Minas de Valdeloso SL _BAR_ 7867,25 _BAR_
Po přezkoumání informací předaných Španělskem a vzhledem k tomu, že se Španělsko zaručilo, že maximální výše podpor podle článku 4 byla při aplikaci režimu dodržena, Komise se domnívá, že opatření podpory na odborné vzdělávání týkající se dolů poskytnuté společenstvím Kastilie a León nenaruší hospodářskou soutěž a mohou být povolena na základě výše uvedeného nařízení.
Režim proto souhlasí s uvedeným nařízením.
4.7. Zhodnocení podpory na důlní bezpečnost
(66) Komise se po přezkoumání podpory a informací předaných Španělskem domnívá, že tato podpora musí být posouzena z hlediska nařízení (ES) č. 1407/2002 o státní podpoře uhelnému průmyslu.
(67) Podpory poskytnuté oblastí Kastilie a León:
(v EUR) _BAR_
Spis _BAR_ Rok _BAR_ Podnik _BAR_ Podpora _BAR_
182/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Carbones de Arlanza SA _BAR_ 39630,74 _BAR_
452/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Mina Adelina SA _BAR_ 23991,44 _BAR_
472/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Mina La Sierra SA _BAR_ 12020,24 _BAR_
502/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Minex, SA _BAR_ 120202,42 _BAR_
602.1/01-LE _BAR_ 2001 _BAR_ Carb.
San Isidoro y María _BAR_ 30050,61 _BAR_
602.3/01 PA _BAR_ 2001 _BAR_ Carb.
San Isidoro y María _BAR_ 13044,13 _BAR_
1352/01 _BAR_ 2001 _BAR_ Minas de Valdeloso SL _BAR_ 35520,76 _BAR_
452/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Mina Adelina SA _BAR_ 16224,00 _BAR_
502/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Minex SA _BAR_ 64835,64 _BAR_
1142/02 _BAR_ 2002 _BAR_ Coto Minero del Sil _BAR_ 383920,19 _BAR_
Týkají se nákladů, které podniky musí vynaložit na zlepšení podmínek bezpečnosti a hygieny.
Tyto výdaje nejsou spojeny s běžnou výrobou a jsou určeny na investice do zařízení a důlních staveb.
Komise se proto domnívá, že poskytnuté částky nepřekračují náklady na zabezpečovací práce a že tedy tato opatření jsou v souladu s článkem 7 uvedeného nařízení a s ustanoveními podle bodu 1 g) přílohy tohoto nařízení, pokud se jedná o definici nákladů, na které se vztahuje článek 7.
Komise došla k závěru, že podpora na důlní bezpečnost je v souladu s uvedeným nařízením.
5. Závěr
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Režim podpor na výzkum a vývoj, ochranu životního prostředí, vzdělávání a důlní bezpečnost uskutečněný Španělskem ve prospěch důlních podniků zaměřených na těžbu uhlí v Samosprávné oblasti Kastilie a León v letech 2001 a 2002, na základě vyhlášek Regionální rady pro průmysl, obchod a cestovní ruch, které upravují poskytování důlních stimulů ze dne 19. prosince 2000 a ze dne 19. prosince 2001, je slučitelný se společným trhem podle ustanovení čl. 87 odst. 3 Smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
Rozhodnutí Komise
ze dne 16. prosince 2003
o státních podporách, které Francie poskytla EDF a odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu
(oznámeno pod číslem K(2003) 4637)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/145/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek podle uvedených článků [1], a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dopisem ze dne 10. července 2001 vyzvala Komise francouzské orgány, aby jí poskytly informace o určitých opatřeních ve prospěch Electricité de France (EDF), která by mohla obsahovat prvky státní podpory.
(2) V období od července 2001 do června 2002 probíhala mezi Komisí a francouzskými orgány [2] intenzivní korespondenční výměna.
Dne 3. září 2002 se uskutečnilo technické zasedání.
(3) Dopisem ze dne 16. října 2002 oznámila Komise francouzským orgánům tři společná rozhodnutí o EDF [3]. Na jedné straně, podle čl.
1 Smlouvy navrhla Komise francouzským orgánům, aby jako účelové opatření zrušily neomezenou státní záruku, kterou EDF využívá na všechny své závazky na základě své právní formy veřejné průmyslové a obchodní společnosti (EPIC), který vylučuje jakékoli použití právních předpisů týkající se soudního vyrovnání a likvidace podniků v potížích. Na druhé straně, podle čl.
88 odst. 2 Smlouvy zahájila Komise formální přezkoumání výhod vyplývajících z toho, že při restrukturalizaci své uzávěrky v roce 1997 EDF nezaplatila dlužné daně z příjmu právnických osob z části zvláštních rezerv vytvořených osvobozením od daně pro obnovení hlavní přenosové sítě (RAG).
Komise konečně přikázala francouzským orgánům, aby dodaly určité informace potřebné k prozkoumání této daňové výhody v rámci formálního vyšetřovacího řízení.
(4) Ve svých připomínkách předaných Komisi dopisem ze dne 11. prosince 2002 francouzské orgány popřely přítomnost jakýchkoli prvků státní podpory v právní formě EPIC a odmítly provádět navrhované účelové opatření.
Francouzské orgány rovněž popřely, že by EDF měla v roce 1997 daňové výhody.
Dne 12. února 2003 se Komise a francouzské orgány setkaly v rámci technického zasedání, jehož cílem bylo přezkoumání této otázky daňové výhody.
(5) V důsledku toho, že francouzské orgány odmítly provádět účelové opatření navrhované podle čl. 19 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [4], dne 2. dubna 2003 Komise rozhodla, že podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy zahájí formální vyšetřování neomezené státní záruky, kterou EDF využívá na základě toho, že nemůže zkrachovat [5]. Dopisem ze dne 12. června 2003 předaly francouzské orgány Komisi své připomínky v rámci tohoto formálního vyšetřování.
(6) Dopisem ze dne 11. listopadu 2003, doplněným dopisy ze dne 21. listopadu a 11. prosince 2003, francouzské orgány oznámily Komisi reformu důchodového systému v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu (IEG) a předaly jí právní ustanovení, kterým se stanoví přeměna EDF na veřejnoprávní obchodní společnost.
V dopisech je uvedeno, že obě tyto reformy budou obsaženy ve stejné předloze zákona.
Dopisem ze dne 16. prosince 2003 francouzská vláda potvrdila, že navrhne parlamentu ustanovení o přeměně právní formy EDF, v současné době veřejné společnosti, na veřejnoprávní společnost, aby umožnila její platnost od 1. ledna 2005.
(7) Dne 17. listopadu 2003 se konalo nové technické zasedání mezi Komisí, francouzskými orgány a zástupci EDF o otázce daňové výhody, kterou využívá EDF.
Francouzské orgány rovněž zaslaly doplňující informace k této problematice dopisem ze dne 20. listopadu 2003.
II. POPIS DOTČENÝCH OPATŘENÍ
A) Neomezená státní záruka
(8) EDF vyrábí, přenáší a distribuuje elektřinu po celém francouzském území.
EDF je jedna z největších skupin na evropském trhu s energií a na souvisejících trzích.
Skupina rovněž působí v Číně, Egyptě, Argentině, Brazílii, Mexiku a USA.
(9) V roce 2002 měla EDF obrat 48,4 miliard EUR; skupina má v současné době 32,5 milionu odběratelů ve Francii a 8,9 milionu ve zbytku Evropy.
Její nejdůležitější evropské pobočky v odvětví energie jsou EDF Energy (Velká Británie) a EnBW (Německo), ale EDF má také podíly v mnoha dalších evropských společnostech.
(10) EDF byla založena zákonem č. 46-628 ze dne 8. dubna 1946 ve formě EPIC.
Na veřejnoprávní právnické osoby, jejichž součástí je EPIC, se ve Francii nevztahuje obecné právo týkající se soudního vyrovnání a likvidace podniků v potížích.
(11) Nemožnost použít řízení platební neschopnosti a úpadku veřejnoprávních právnických osob vyplývá z obecné zásady nedotknutelnosti majetku veřejnoprávních osob, která je uznána francouzským právním řádem od konce 19. století [6].
B) Reforma důchodového systému v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu (IEG)
(12) Francouzské orgány ohlásily Komisi reformu důchodového systému v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu.
(13) Současný důchodový systém v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu představuje zvláštní režim, který se liší od obecného režimu sociálního pojištění.
Jedná se o přerozdělovací důchodový systém, který je financován příspěvky zaměstnanců a příspěvkem podniků z tohoto odvětví ("vyrovnávací příspěvek") stanoveným v poměru k jejich mzdovému fondu a jehož cílem je každoročně vyrovnat důchodové náklady režimu.
I když pokrývá celé odvětví, je tento důchodový systém řízen společným subjektem připojeným jak k EDF, tak ke Gaz de France (GDF).
(14) Reforma, kterou ohlásily francouzské orgány, předpokládá vytvoření paritního orgánu sociálního zabezpečení s národní působností – Caisse nationale des industries électriques et gazières, která bude nezávislá na EDF a GDF, bude právnickou osobou soukromého práva a bude podléhat zákoníku sociálního pojištění.
Všichni zaměstnanci a zaměstnavatelé z odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu budou k tomuto orgánu povinně přičleněni.
(15) Reforma rozlišuje z hospodářského hlediska dva druhy dávek:
- tzv. "základní" dávky odpovídající dávkám, které poskytly důchodové režimy obecného práva (obecný režim sociálního pojištění a povinné doplňkové režimy) náhradou za právoplatný příspěvek obecného práva,
- zvláštní dávky pro režim v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu, které převyšují dávky běžně poskytované obecným režimem a povinnými doplňkovými režimy.
Tyto zvláštní dávky tedy odpovídají rozdílu mezi dávkami poskytovanými zvláštním režimem v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu a základními dávkami.
a) Základní dávky
(16) Pokud jde o základní dávky [7], reforma stanoví přičlenění zvláštního režimu v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu k obecnému režimu (la Caisse nationale d’assurance vieillesse des travailleurs salariés – CNAV) a povinným doplňkovým režimům (Association Générale des Institutions de Retraite des Cadres – AGIRC et Association des Régimes de Retraite Complémentaires – ARRCO).
Tyto režimy budou zaměstnancům v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu vyplácet základní dávky náhradou za platný příspěvek podle obecného práva, který vyplácejí podniky tohoto odvětví.
(17) Orgány sociálního pojištění stanoví technické postupy tohoto přičlenění, přičemž bude zachována finanční neutralita pro režimy přijímání [8].
Toto přičlenění se může provádět zejména na základě metody ukazatelů nákladů nebo metody poměru nákladů, které francouzské orgány sociálního pojištění používaly již dříve [9].
(18) Ve svém dopise ze dne 11. prosince 2003 francouzské orgány prohlašují:
"Francouzské orgány se zavazují, že zajistí, aby dohody, které budou uzavřeny mezi odvětvím elektrárenského a plynárenského průmyslu a režimy obecného práva (režimy příjmu), stejně jako veškerá další opatření přijatá v tomto ohledu, byly finančně neutrální pro všechny strany a stát".
b) Zvláštní dávky
(19) Pokud jde o zvláštní dávky [10], reforma rozlišuje budoucí zvláštní dávky od zvláštních dávek minulých.
(20) Budoucí zvláštní dávky tvořené zaměstnanci z odvětví po reformě zůstanou plně na náklady podniků za nezměněných podmínek, bez ohledu na nárůst jejich výše spojené s vývojem mzdového fondu.
(21) Zvláštní dávky, které přešly ze zaměstnanců pracujících na přenosu a distribuci elektřiny a plynu, obdržené k datu reformy, nebudou již financovány podniky odvětví, ale tarifním příspěvkem.
Ten vychází, pro každého konečného spotřebitele, z části sazby za používání elektrických a plynových sítí, která je jim přímo přidělována a která je nezávislá na skutečně spotřebované energii.
Bude vybírána organizační jednotkou fakturující dodávku elektřiny nebo plynu konečnému zákazníkovi a bude přímo a plně přidělena nové důchodové pokladně v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu.
(22) Zvláštní dávky, které přešly ze zaměstnanců provádějících jiné činnosti, než je přenos a distribuce, získané k datu reformy, zůstanou financovány podniky odvětví.
K datu reformy bude financování zvláštních důchodových dávek definitivně rozděleno mezi všechny podniky odvětví v závislosti na dvou kritériích: úhrn mezd a doba trvání pracovního poměru podniků závislých na postavení odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu.
(23) Kromě toho předpokládá ohlášená reforma, že stát zaručuje platbu důchodů odpovídající sumě přešlých zvláštních dávek.
Tato záruka poslední instance bude přiznána Národní pokladně elektrárenského a plynárenského průmyslu a ne podnikům.
Bude moci být realizována pouze po zjištění úpadku některého podniku a předběžné přijetí mezipodnikového solidárního mechanismu podléhajícího určitému stropu.
C) Výhoda vyplývající z toho, že EDF nezaplatila v roce 1997 daň z příjmu právnických osob z části zvláštních rezerv vytvořených osvobozením od daně pro obnovení hlavní přenosové sítě (RAG)
(24) V roce 1987 změnila EDF z důvodu, že jí byla hlavní přenosová síť (RAG) svěřena v roce 1956 smlouvou o koncesi, svou účetní praxi a zařadila aktiva přidělená k RAG do rubriky rozvahy "Majetek v rámci koncese".
EDF tedy použila na svůj majetek a zvláštní účetní pravidla, vytvořená ve Francii pro majetek v rámci koncese, který musí být vrácen státu na konci koncese, a vytvořila z osvobození od daně rezervy pro obnovení RAG.
(25) Zákon č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 nicméně určil, že EDF byla považována za majitele RAG od roku 1956.
Zvláštní rezervy vytvořené od roku 1987 do roku 1996 na základě režimu majetku v rámci koncese se tedy staly bezpředmětnými.
(26) V roce 1997, měla EDF ve svých účtech dva typy zásob vytvořených osvobozením od daně pro obnovení RAG: dosud nepoužité rezervy ve výši 38,5 miliardy francouzských franků (FRF) a poplatky za licenci, odpovídající operacím již realizovaných obnov, ve výši 18,345 miliard FRF.
(27) Tím, že se tyto rezervy staly bezpředmětnými, přeorganizovaly francouzské orgány rozvahu EDF cestou zákona a ministerského rozhodnutí.
(28) Na prvním místě zákon č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 upravuje, že " 1. ledna 1997 bude protihodnota majetku v rámci koncese RAG, který figuruje v pasivech rozvahy EDF zapsána, očištěná od příslušných odchylek přehodnocování, do položky "Kapitálové dotace"".
Předpokládá tedy, že část rezerv, odpovídající poplatkům držitele licence je přeřazena do kapitálových dotací, aniž by byla podrobena dani z příjmu právnických osob.
(29) Na druhém místě dopis ministra hospodářství, financí a průmyslu, státního tajemníka pro rozpočet a státního tajemníka pro průmysl, adresovaný EDF dne 22. prosince 1997 (dále uváděn jako "dopis ministra hospodářství") vysvětluje ve své příloze 1 restrukturalizaci rozvahy EDF, podle článku 4 zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997:
"– Přeřazení "poplatků za licenci" (18345563605 F):
- konsolidace kapitálovými dotacemi protihodnoty hmotného majetku RAG daného do koncese ve výši 14119065335 F;
- sloučení odchylek přehodnocení RAG z roku 1959 (2425 MF) a z roku 1976 (neumořitelné imobilizace: 97 MF) s položkou "Odchylky přehodnocení RAG", jejíž částka se tak mění z 1720 MF na 4145 MF;
- sloučení řízených rezerv týkajících se přehodnocení neumořitelných imobilizací z roku 1976 (1704 MF), položka se změní z 877 MF na 2581 MF.
– Přeřazení rezerv pro obnovení, které se staly nezdůvodněné (38520943408 F) znovu odložených, při použití stanoviska Conseil national de la Comptabilité č. 97-06 ze dne 18. června 1997, týkajícího se účetních změn."
(30) Příloha 3 dopisu ministra hospodářství stanoví také daňové důsledky reorganizace rozvahy EDF.
Je konstatována změna čistých aktiv s přeřazením nepoužitých rezerv na obnovení ve výši 38,5 miliard FRF, znovu odložených a podléhajících dani z příjmu právnických osob v sazbě 41,66 %, platné v roce 1997.
(31) Tak byly dosud nepoužité rezervy ve výši 38,5 miliard FRF francouzskými orgány normálně zdaněny, zatímco část rezerv, odpovídající poplatkům za licenci, zdaněna nebyla.
(32) Podle zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 a dopisu ministra hospodářství byly odchylky přehodnocení převedeny do rubriky "Vlastní kapitál" bez daňového dokladu, neboť odpovídaly nadhodnotám přehodnocení realizovaných osvobozením od daně nebo pod režimem daňové neutrality v důsledku zákonů o přehodnocení z roku 1959 a z roku 1976.
(33) V rámci reorganizace rozvahy EDF se francouzské orgány řídily stanoviskem Conseil national de la Comptabilité č. 97.06 ze dne 18. června 1997, týkajícím se změn účetních metod, změn odhadů, změn daňových voleb a opravy chyb (dále jen "stanovisko Conseil national de la Comptabilité"), které stanoví, že opravy účetnictví, které se ze své podstaty týkají zaúčtování operací v minulosti, "jsou zaúčtovány ve výsledku účetního období, během kterého byly zjištěny".
(34) Ve svém příkazu ze dne 15. října 2002 požádala Komise o poskytnutí veškerých dokumentů, informací a údajů potřebných pro vyhodnocení zaúčtování tohoto opatření podpory, a zejména o kopie důvěrných zpráv francouzského Nejvyššího kontrolní úřadu o EDF.
Francouzské orgány se omezily na poskytnutí výpisů z těchto zpráv se zdůvodněním, že pouze tyto výpisy byly ve vztahu k vyšetřování Komise a že "zvláštní zprávy Nejvyššího kontrolního úřadu o EDF obsahují jmenovité prvky nebo prvky, které podléhají obchodnímu tajemství".
(35) Komise konstatuje, že byly předané dokumenty široce proškrtány.
Připomíná, že nepřísluší členskému státu, ale Komisi, aby posoudila příhodnost dokumentů v rámci svého šetření.
Kromě toho existence obchodního tajemství nepředstavuje platný důvod pro odmítnutí předání dokumentu Komisi, neboť Komise je povinna zacházet důvěrně s veškerými informacemi, obsahujícími obchodní tajemství.
Odmítnutí poskytnutí dokumentu požadovaného Komisí ze strany členského státu umožňuje Komisi, aby rozhodla na základě informací, které jsou k dispozici podle čl. 13 odst.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÉ TŘETÍ STRANY
(36) Dopisem ze dne 6. ledna 2003 oznámil Syndicat National des Producteurs Indépendants d’Electricité Thermique (SNPIET) Komisi připomínky v rámci otevřeného formálního vyšetřovacího řízení ve věci daně z příjmu právnických osob z části rezerv vytvořených osvobozením od daně pro obnovení RAD, kterou EDF nezaplatila v roce 1997.
Podle těchto připomínek EDF v rozporu se zákonem č. 46-628 ze dne 8. dubna 1946 nedodržela pravidla platná v průmyslových a obchodních společnostech.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ V RÁMCI FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(37) Francouzské orgány předaly Komisi své připomínky v rámci dvou formálních vyšetřovacích řízení.
A) Neomezená státní záruka
(38) Francouzské orgány předaly Komisi své připomínky v dopise ze dne 12. června 2003, ve kterém znovu opakují, ještě před jejich doplněním, argumenty uvedené v dopise ze dne 11. prosince 2002.
(39) Ve svém dopise ze dne 11. listopadu 2002 se francouzské orgány pokoušely důkladně vyvrátit kvalifikaci podpory tím, že se opíraly o tyto argumenty:
a) Na základě zákona č. 80-539 ze dne 16. července 1980 o donucovacích prostředcích v oblasti veřejné správy a o výkonu rozsudků veřejnoprávními právnickými osobami EPIC ručí za své dluhy svým vlastním majetkem.
V případě nedostatku rozpočtových položek je úkolem EPIC, aby vytvořila dostatečné zdroje, a to buď snížením rozpočtových položek určených pro jiné výdaje, nebo zvýšením svých zdrojů.
V případě neplnění pošle nadřízený orgán EPIC úřední výzvu k jednání.
Pokud tato výzva zůstane bez účinku, poukáže nadřízený orgán úředně částku poté, co v případě nutnosti uvolnil příslušné zdroje.
Podle francouzských orgánů tedy stát nenahrazuje EPIC při proplácení jejich dluhů; pouze v případě neplnění provádí uspořádání výdajů.
b) Podpora nespočívá v právní formě EPIC, ale v příznivějších podmínkách kreditu, které by umožnil získat.
Komise tedy neprokázala, v čem umožnil pozměňující režim právní formy EPIC pro EDF v získávání efektivních výhod, vázaných na určitou půjčku nebo jiný finanční závazek, dohodnutý podnikem.
c) Komise měla provést globální zhodnocení výsad a podřízeností EPIC a neměla se spokojit s uplatněním určitých privilegií.
EPIC podléhají ve skutečnosti určitým statutárním omezením, jako např. princip specializace a zákaz doložky o smírčím jednání, které je vzhledem k obchodním společnostem znevýhodňují.
Kromě toho nebere Komise v úvahu závazky veřejné služby, které na EDF spočívají.
d) Pokud by měla být zjištěna předpokládaná státní záruka, byla by v každém případě nutná pro zajištění kontinuity veřejné služby.
e) Rozhodnutí Komise bere článku 295 Smlouvy jeho účelový účinek a je v rozporu s principem rovnosti zacházení tam, kde asimiluje veřejné podniky a podniky obchodní, přičemž tyto se nenacházejí ve srovnatelných podmínkách.
(40) Ve svém dopise ze dne 12. června 2003 přidávají francouzské orgány další prvky, rozvinuté dále.
(41) Pokud se týká státních zdrojů, považují francouzské orgány za zavádějící, jak Komise interpretovala zákon č. 80-539 ze dne 16. července 1980.
Připomínají, že žádný právní text, ani žádné soudní rozhodnutí nepředpokládá, ani nevysvětluje existenci automatické záruky ve prospěch EDF, a obecněji ve prospěch EPIC.
Potvrzují znovu, že zákon č. 80-539 ze dne 16. prosince 1980 nemá ani jako účel ani jako účinek přenášet na stát zátěž dluhem a připomínají, že i když se veřejné osoby ve Francii nacházely ve velkých finančních potížích, byla finanční řešení nalezena bez státní intervence.
Mimoto předpokládají, že fakt, že nadřízená veřejná organizace má možnost zvýšit zdroje veřejné osoby v případě jejích finančních potíží, nestačí na prokázání státní záruky poslední instance, ani existence státních zdrojů ve smyslu čl. 87 odst.
(42) Pokud se týká selektivní výhody, naznačují francouzské orgány, že prvek selektivnosti diskutovaného opatření podpory není charakterizován.
Uplatňují na jedné straně, že režim zavedený zákonem č. 80-539 ze dne 16. července 1980 se zapojuje do obecné ekonomie systému, který vyplývá z obecného principu francouzského práva, podle kterého je majetek veřejných osob nezabavitelný.
Na druhé straně se domnívají, že Komise neprokazuje, že by francouzské orgány disponovaly jakoukoliv pravomocí rozhodovat podle volného uvážení, aby vyhodnotily příležitost úředního uhrazení nějaké finanční částky, která je vymahatelná na základě soudního rozhodnutí na účet veřejné osoby.
(43) Francouzské orgány tak znovu popírají tvrzení Komise, podle kterého měla EDF na základě své právní formy EPIC neomezenou státní záruku představující podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
B) EDF nezaplatila v roce 1997 daň z příjmu právnických osob z části zvláštních rezerv vytvořených osvobozením od daně pro RAG
(44) Francouzské orgány sdělily své připomínky Komisi dopisem ze dne 11. prosince 2002.
Popírají, že by nezaplacení daně z příjmu právnických osob z části rezerv vytvořených osvobozením od daně pro obnovení RAG v roce 1997 mělo charakter státní podpory.
(45) Předběžně popírají francouzské orgány výši rezerv pro obnovení RAG sdělenou Komisí.
Francouzské orgány pak tvrdí, že i v případě neudělení dotací na obnovení RAG by EDF nebyla schopna platit daň z příjmu právnických osob od roku 1987 do roku 1996 z důvodů silně schodkových odkladů placení daní.
Navíc tím, že je stát současně majitelem EDF a vydavatel licence RAG, předpokládaly, že pro ně poplatky za licenci nepředstavují reálně vymahatelný dluh.
V důsledku toho při restrukturalizaci rozvahy v roce 1997 přidělily tyto poplatky za licenci k vlastnímu kapitálu EDF, aby se opravila její dílčí kapitalizace, ale bez jejich zdanění daní z příjmu právnických osob.
Francouzské orgány předpokládají, že účetní restrukturalizaci, provedenou v roce 1997, lze interpretovat jako doplňkovou kapitálovou dotaci v částce, ekvivalentní částečnému zproštění od daní.
(46) Francouzské orgány také popírají, že by úplata státu byla v letech 1987 až 1996 nepatřičně snižovaná v důsledku vytvoření dotyčných rezerv.
Naznačují, že i kdyby byl čistý výsledek vyšší, nebyla by platba státu vyšší, neboť úroveň plateb během tohoto období by neodpovídala předem definovanému procentu čistého výsledku podniku.
Tato úroveň byla volně stanovena státem v absolutní hodnotě a mohlo se stát, že nebude stanovena v závislosti na finanční situaci podniku.
Navíc nebyla tato platba povinně odebírána z čistého zisku každého účetního období.
V této perspektivě a vzhledem k deficitním převodům EDF podtrhují francouzské orgány, že stát nakonec odebral v letech 1987 až 1996 dividendu, jejíž úroveň překročila výrazným způsobem meze běžných poplatků obchodních společností.
(47) Francouzské orgány se kromě toho domnívají, že i když vytvoření rezerv pro obnovení RAG se projevilo jako výhoda, mělo by to být považováno za kompenzované zvýšením daně z příjmu právnických osob zaplacené v roce 1997.
Domnívají se také, že za období 1987–1996 zaplatila EDF státu celkově větší částku, než je daň z příjmu právnických osob, kterou by zaplatila obchodní společnost, která by nevytvářila rezervy pro obnovení RAG a která by platila svému akcionáři dividendu rovnou 37,5% čistého výsledku po zdanění.
(48) Kromě toho předpokládají francouzské orgány, že pokud by vznikla nenáležitá výhoda, jednalo by se o stávající podporu a ne o novou podporu z důvodu desetiletého promlčení podle článku 15 nařízení (ES) č. 659/1999, které běží od udělení prvních prvků podpory.
Vzhledem k první žádosti o informace od Komise ze dne 10. července 2001, byly by předepsány eventuální prvky podpory přiznané před rokem 1991.
Francouzské orgány se domnívají, že intervence zákonodárce v roce 1997 neměla za účinek přerušit toto promlčení, protože tento účinek mohou mít pouze opatření Komise.
Francouzské orgány se konečně domnívají, že by se každopádně jednalo o stávající podporu v míře, ve které byla udělena před liberalizací obchodu s elektřinou.
(49) Ve svém dopise ze dne 20. listopadu 2003 připomínají francouzské orgány své argumenty ohledně odchylek při přehodnocování, zahrnutých do částky poplatků za licenci, figurujících v účtech společnosti a ohledně použití pravidla promlčení.
Připouštějí navíc, že sazba daně z příjmu právnických osob, která by měla být použita na restrukturalizaci rozvahy EDF, je sazba z roku 1996 (sazba 36,67 %), a ne z roku 1997 (sazba 41,66 %).
Ve skutečnosti předpokládají, že byla tato restrukturalizace realizována v daňovém prohlášení podaném 23. prosince 1997 po uzavření účetního roku 1996, ale před uzavřením účetního roku 1997.
(50) Francouzské orgány tak popírají tvrzení Komise, podle kterého by EDF měla výhodu v roce 1997 z důvodu nezaplacení daně z příjmu právnických osob z části rezerv vytvořených osvobozením od daně pro obnovení RAG.
C) Komentář francouzských orgánů k připomínkám třetí zúčastněné osoby
(51) Připomínky SNPIET byly předány francouzským orgánům dopisem ze dne 21. ledna 2003.
V dopisu ze dne 21. února 2003 francouzské orgány tyto připomínky komentovaly s tím, že uvedly, že na jedné straně hlavní část připomínek SNPIET musí být prohlášena za nepřijatelnou, neboť se netýkají formálního otevřeného vyšetřovacího řízení, a na druhé straně, že SNPIET nepřináší Komisi žádný nový prvek ohledně otevřeného řízení, takže k tomu nelze mít žádné komentáře.
V. POSOUZENÍ EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(52) Čl. 87 odst. 1 Smlouvy [11] stanoví, že "Podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo hrozí narušit soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem". Při určování, zda nějaké opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy musí Komise vyhodnotit následující kritéria: státní původ opatření a použití veřejných zdrojů, poskytnutí výhody určitým podnikům nebo určitým odvětvím, což vytváří narušení soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
(53) Komise zde připomíná prvky již vysvětlené v rozhodnutí o účelovém opatření a o otevření formálního vyšetřovací řízení [12].
(54) Toto rozhodnutí se nedotýká použití a dodržování pravidel Smlouvy o vytvoření Evropského společenství pro atomovou energii.
1. Neomezená státní záruka pro EDF
a) Státní zdroje
(55) EDF má právní formu EPIC od svého založení zákonem č. 46-628 ze dne 8. dubna 1946 o zestátnění elektřiny a plynu.
Jako všechny veřejné osoby nepodléhá EDF běžnému právu kolektivních řízení.
(56) Sdělení Komise o používání článků 87 a 88 Smlouvy o ES o státní podpoře ve formě záruk [13] (dále "sdělení o státní podpoře ve formě záruk") stanoví v bodě 2.1.3, že "za podporu ve formě záruky Komise považuje rovněž výhodnější úvěrové podmínky získané podniky, jejichž právní forma vylučuje konkurzní řízení nebo jiná řízení v případě platební neschopnosti, nebo zajistí výslovnou státní záruku nebo pokrytí ztrát státem."
Existence státní podpory je tak prokázána, je-li přítomna jedna z těchto hypotéz.
(57) Komise předpokládá, že nemožnost, aby byla EDF podrobena řízení soudního vyrovnání a likvidace a v důsledku toho udělala úpadek, je ekvivalentní všeobecné záruce, která zahrnuje všechny závazky podniku.
Taková záruka se nesmí stát předmětem žádné platby podle pravidel trhu.
Tato záruka, která je ve svém krytí neomezená, jak v čase, tak ve výši, představuje státní podporu.
(58) Podle sdělení o státní podpoře ve formě záruk existuje podpora podle čl. 87 odst.
1 Smlouvy, i když není stát nucen provést žádné platby z důvodu udělené záruky. Podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy je záruka nabídnuta, tj. v aktu vytvoření EDF v právní formě EPIC, která vylučuje použití řízení platební neschopnosti a úpadku.
Neomezená státní záruka poskytnutá EDF tak vyplývá ze zákona.
(59) Ve svém rozhodnutí o navržení účelového opatření a rozhodnutí o otevření formálního vyšetřovacího řízení již Komise kvalifikovala neomezenou záruku, kterou využívá EDF jako stávající podporu. Ve skutečnosti podle článku 1 nařízení (ES) č.
659/1999 představuje stávající podporu jakákoliv podpora předcházející okamžik, kdy vstoupila v příslušném členském státě smlouva v platnost.
Obecný princip nezabavitelnosti majetku veřejných osob byl nastolen francouzskou justicí na konci 19. století a právní forma EDF pochází z roku 1946.
(60) Oproti tomu, co tvrdí francouzské orgány, zvláštní řízení inkasa dluhů podle zákona č. 80-539 ze dne 16. července 1980 [14] není srovnatelné se zákonem č.
85-98 ze dne 25. ledna 1985 o soudním vyrovnání a likvidaci podniků. Podle tohoto zákona č.
85-98 ze dne 25. ledna 1985, když obchodní společnost již není schopná dostát svým dluhům a když nemůže být podrobena vyrovnání, musí být uvedena do soudní likvidace.
Její aktiva jsou pak zabavena a prodána s tím, že výtěžek z jejich prodeje slouží v zásadě k uspokojení věřitelů.
V praxi však, vzhledem k tomu, že aktiva jsou často mnohem nižší než pasiva, se ukazuje, že výtěžek tohoto prodeje postačuje pouze výjimečně k uhrazení celých pohledávek. Být věřitelem obchodní společnosti tedy představuje dvojité riziko: ta může být v případě zastavení plateb nejen dána do soudní likvidace, ale kromě toho nezaručuje toto řízení věřitelům pokrytí jejich pohledávek.
(61) Naproti tomu EPIC nemohou být dány do soudní likvidace a jejich aktiva jsou nezabavitelná; nemohou tedy být prodány pro pokrytí věřitelů.
Placení dluhů veřejných osob podléhá zvláštnímu řízení, které bylo vytvořeno zákonem č. 80-539 ze dne 16. července 1980, podle kterého jim v případě nedostatku prostředků přísluší vytvořit potřebné zdroje.
V případě neplnění pošle nadřízený orgán EPIC úřední výzvu k tomu, aby jednala.
Pokud tato výzva zůstane bez účinku, poukáže nadřízený orgán výdaj úředně poté, co v případě nutnosti uvolnil příslušné zdroje.
Zákon č. 80-539 ze dne 16. července 1980 a jeho prováděcí vyhláška nevylučují státní záruku v poslední instanci, protože stát zařídí, aby nadřízený orgán "uvolnil případně potřebné zdroje buď snížením rozpočtových položek přiděleným na jiné výdaje a dosud volné k použití, nebo zvýšením zdrojů" [15].
Tento text nevylučuje, že toto zvýšení zdrojů, vycházející ze zásahu státu, by mohlo pocházet ze zdrojů mimo podnik, přinejmenším pokud neexistuje žádné jiné představitelné řešení z vlastních zdrojů podniku.
(62) Být věřitelem EPIC tedy nepředstavuje žádné riziko nevyrovnání pohledávek: nejen že EPIC nemůže udělat úpadek, ale mimoto zákon zaručuje uhrazení jejích pohledávek přes zvláštní administrativní řízení.
Řízení použité pro EPIC není tedy srovnatelné s řízením soudní likvidace, použitým pro obchodní společnosti běžného práva.
Naproti tomu zákon č. 80-539 ze dne 16. července 1980 posiluje účinek neomezené státní záruky, kterou využívá EDF z důvodu faktu, že nemůže udělat úpadek.
(63) Francouzská právní doktrína předpokládá, že veřejné osoby mají ve francouzském právu v poslední instanci státní záruku.
Ve skutečnosti, jakmile tyto veřejné osoby řídí strategické činnosti, podstatné pro ekonomiku nebo národní solidaritu, nemohl by se stát přestat zajímat o jejich osud v okamžiku, kdy by byly konfrontovány se složitou finanční situací.
Závazek státu by byl tím jistější, čím by měl větší určující kontrolu nad podnikem, že by mu např. určoval sazby za jeho výrobu [16].
(64) Stejně předpokládala i Státní rada v nezveřejněném stanovisku o jednom veřejném zařízení, "že státní záruka […] bude vyplývat bez výslovného legislativního ustanovení ze samotné povahy organizace jako veřejného zařízení" [17].
(65) Jinými slovy, pokud je nepoužitelnost konkurzního řízení nebo nesolventnosti pro veřejné osoby přímým důsledkem nezabavitelnosti jejího majetku, vyplývá povinnost státu odpovídat za jejich dluhy ze stejného principu.
(66) Na rozdíl od toho, co tvrdí francouzské orgány, je zákon ze dne 16. července 1980 selektivní potud, pokud platí pouze pro obchodní společnosti mající právní formu veřejné osoby.
Nepředstavuje tedy obecné opatření.
b) Selektivní výhoda a narušení soutěže
(67) Opatření představuje státní podporu, když zajišťuje výhodu určitým konkrétním příjemcům.
V pojmu ekonomická výhoda jsou zahrnuta veškerá opatření, která mohou přímo nebo nepřímo zvýhodňovat odvětví, podniky nebo výrobky.
Státní intervence ve prospěch veřejných podniků mohou tak obsahovat prvek státní podpory, pokud jsou prováděny za abnormálních okolností a zajišťují výhodu dotčenému podniku.
(68) Vzhledem k tomu, že z důvodu své právní formy nemůže EDF udělat úpadek, její závazky nepředstavují žádné riziko platební neschopnosti a EDF si tedy může půjčovat s nižším úrokem, než jaký je obvykle nabízen obchodní společnosti běžného práva, která se může stát předmětem řízení soudního vyrovnání nebo úpadku.
Ve skutečnosti se podmínky získaného úvěru mění v závislosti na riziku její insolventnosti.
Čím je toto riziko vyšší, tím budou podmínky úvěru, nabízené tomuto podniku, obtížnější.
Podniky, které podobně jako EDF mají útočiště v povinném financování, požadují od nezávislých ratingových agentur, aby pravidelně vyhodnocovaly jejich riziko insolventnosti.
Rating, takto přidělený podniku, určuje výšku odměny vyžadované investorem, aby přistoupil k obligační půjčce.
Pokud je rating podniku nízký z důvodu zvýšeného rizika insolventnosti, budou investoři vyžadovat vyšší odměnu a náklady podniku na obligační emisi se zvýší.
Naproti tomu, podnik, který nepodléhá běžnému právu úpadku a má tedy neomezenou záruku státu, nepředstavuje žádné riziko insolventnosti, což mu umožňuje, aby si půjčoval za příznivějších podmínek.
(69) Všechny hlavní ratingové agentury považují neomezenou státní záruku za určující prvek hodnocení rizika insolventnosti EDF.
Od června 2001 tak přiděluje agentura Fitch Ratings EDF dlouhodobý rating AAA a krátkodobý rating F1+.
V komuniké podtrhla, že tyto ratingy odrážely předpokládanou státní záruku na dluh EDF, stejně jako současná právní forma, a přidala, že v případě, že by tato záruka chyběla, byl by dlouhodobý rating EDF AA+ [18].
V květnu 2002 potvrdila agentura Fitch tento dlouhodobý a krátkodobý rating; naproti tomu přiřadila kvalitě vnitřního kreditu skupiny rating AA [19].
Neomezená státní záruka tak umožňuje EDF, aby získala lepší hodnocení jejího rizika insolventnosti, než by bylo vyplývalo z prosté analýzy kvality jejího vnitřního kreditu.
Ze své strany snížila agentura Moody’s v lednu 2002 perspektivu připojenou k dlouhodobému ratingu Aaa společnosti EDF ze "stabilní" na "negativní".
V komuniké agentura vysvětlila tuto revizi ratingu čím dále větší pravděpodobností, že právní forma a struktura kontroly EDF by se mohly změnit a naznačila, že pokud EDF ztratí svou současnou právní formu, který jí umožní uniknout běžnému právu úpadku, mohl by být dlouhodobý rating snížen o jeden nebo dva stupně [20].
Neomezená státní záruka umožňuje EDF, aby získala příznivější podmínky úvěru, než ke kterým by měla přístup obchodní společnost bez státní záruky.
(70) Pokud je EDF jediný podnik, působící na trhu elektřiny, která má neomezenou státní záruku z důvodu své právní formy, má tato výhoda selektivní charakter.
(71) EDF je konkurentem jiných operátorů ve Společenství na trhu výroby a přenosu elektrické energie a energetických služeb, stejně jako jiných konkurenčních operátorů na konkurenčních trzích elektřiny.
Podle stabilní jurisdikce Soudu Evropských společenství [21] jakákoliv státní pomoc, která posiluje pozici jednoho podniku vůči jiným konkurenčním podnikům v obchodu uvnitř Společenství, vytváří narušení soutěže.
(72) Neomezená státní záruka tak vytváří výhodu ve prospěch EDF, která nutně posiluje její pozici vůči pozici jejích konkurentů. Vytváří tak narušení soutěže ve smyslu čl.
87 odst. 1 Smlouvy.
2. Reforma důchodového režimu v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu
a) Selektivní výhoda a narušení soutěže
(73) Přičlenění důchodového režimu v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu o režimy běžného práva nepředstavuje výhodu, pokud možnost takového přičlenění je otevřená jakémukoli zvláštnímu důchodovému režimu, který si to přeje, nebo kde jsou jeho finanční postupy, postupy hodnocení a kalendář finančně neutrální pro režimy příjmu a pro stát.
(74) Ve zvláštním případě musí být technické postupy ještě stanoveny v rámci současných mezi odvětvím a režimy příjmu.
Francouzské orgány se nicméně formálně zavázaly dopisem ze dne 11. prosince 2003, "že zajistí, aby dohody, které budou uzavřeny mezi odvětvím elektrárenského a plynárenského průmyslu a režimy běžného práva (režimy příjmu), stejně jako veškerá další opatření přijatá v tomto ohledu budou finančně neutrální pro všechny strany a pro stát".
(75) Komise se domnívá, že pokud je tento závazek skutečně respektován, nepředstavuje přičlenění důchodového režimu v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu k režimům obecného práva výhodu.
Pokud by to nebyl tento případ, operace by měla být samozřejmě přezkoumána znovu.
Komise podtrhuje v tomto ohledu, že budou francouzské orgány muset formálně oznámit Komisi operace, pokud by definitivní postupy nebyly v souladu s těmito principy finanční neutrality.
(76) Ve světle tohoto závazku francouzských orgánů předpokládá Komise, že přičlenění důchodového režimu v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu k režimům běžného práva neobsahují prvek státní podpory, pokud je toto přičlenění pro podniky finančně neutrální, pro režim přijetí a pro stát.
(77) Naproti tomu zprošťuje ohlášená reforma podniky z odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu platby části důchodové povinnosti odpovídající dávkách již obdržených ke dni reformy zaměstnanci pracující na přenosu a distribuci elektřiny a plynu.
Tyto dávky budou ve skutečnosti financovány prostřednictvím již zmíněného tarifního příspěvku.
Podniky v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu tak budou zproštěny platby části důchodových dávek z minulosti, což představuje výhodu pro odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu.
(78) Odvětví elektřiny a plynu tak má výhodu, která nebyla poskytnuta žádnému jinému odvětví francouzského hospodářství, a zvláště ne odvětvím, které jsou v přímé konkurenci (jako odvětví nafty a uhlí).
Jedná se tedy o selektivní výhodu odvětví.
(79) Francouzské odvětví elektrárenství a plynu konkuruje obdobným odvětvími jiných členských států.
Jakákoli státní podpora, která posiluje v obchodu uvnitř Společenství pozici jednoho odvětví vůči konkurenčním odvětvím vytváří narušení soutěže.
Neplacení části důchodových poplatků podniky odvětví v minulosti představuje výhodu pro francouzské odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu, která nutně posiluje jeho pozici vůči konkurenčním odvětvím jiných členských států.
Tato výhoda tak vytváří narušení soutěže ve smyslu čl. 87 odst.
(80) Státní záruka poskytnutá Národní pokladně elektrárenského a plynárenského průmyslu, která se vztahuje na platby důchodů odpovídající celým minulým zvláštním dávkám, představuje záruku poslední instance, přiznanou důchodovému režimu v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu, a ne podnikům.
Státní záruka tedy zvýhodňuje jednu organizaci sociálního pojištění, která funguje podle principu přerozdělování a která je financována povinnými příspěvky.
Podle stálého zákonodárství Soudního dvora [22] taková organizace nevykonává hospodářskou činnost ve smyslu Smlouvy.
Záruka, kterou má, tedy nepředstavuje výhodu podle čl. 87 odst.
b) Státní zdroje
(81) Reforma důchodového systému v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu, ohlášená francouzskými orgány, v sobě zahrnuje státní zdroje.
(82) Cena obligací odpovídající zvláštním důchodovým dávkám, již obdržených k datu reformy zaměstnanci pracujícími na přenosu a distribuci elektřiny a plynu, bude převedena na Národní pokladnu elektrárenského a plynárenského průmyslu a bude financována tarifním příspěvkem, zavedeným francouzskými orgány.
Impuls k vytvoření tohoto tarifního příspěvku je existence propojení s přenosovou a distribuční sítí elektřiny a plynu.
(83) Platba tohoto příspěvku je povinná.
Je zavedena zákonem, který určuje svou roli při vytvoření, postupy k vybírání a přidělení jeho výtěžku.
Různé sazby tohoto příspěvku jsou stanoveny společným rozhodnutím ministrů pověřených rozpočtem a energií na základě stanoviska energetické regulační komise.
V tomto případě, i když stát nevstupuje přímo do správy tohoto příspěvku, neboť je vybírán organizační jednotkou fakturující dodávku elektřiny nebo plynu a placen přímo nové důchodové pokladně odvětví, určuje nicméně podmínky jeho vybírání a přidělení jeho výtěžku.
Z těchto důvodů představují zdroje vybrané prostřednictvím tarifního příspěvku zdroje státní.
3. EDF nezaplatila v roce 1997 daň z příjmu právnických osob z části zvláštních rezerv vytvořených osvobozením od daně pro obnovení (RAG)
a) Selektivní výhoda a narušení soutěže
(84) Vzhledem k tomu, že zákon č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 stanovil, že EDF byla považována za vlastníka RAG od roku 1956, je záhodno ověřit, zda tento zákon neznamená převod vlastnictví RAG.
(85) Podle informací předaných francouzskými orgány může být EDF považována za majitele RAG od prvního předpisu nákladů v roce 1956.
Tento závěr vychází z následujících prvků: charakteristiky různých typů smluv o licencích ve francouzském právu, zvláštní charakteristiky původní koncese EDF, která neobsahovala přesné ustanovení o zpětném převodu, postup nabývání dotčených aktiv, na která zřejmě EDF získala právo podobné právu na náhradu za vyvlastnění, a podmínky financování údržby a rozvoje RAG na náklady EDF.
V důsledku toho předpokládá Komise, že "vyjasnění" o majetku RAG, provedené zákonem č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 v sobě neobsahuje prvek státní podpory.
(86) Napříště je nutné přezkoumat, zda zákon č. 97-1026 vyvodil všechny důsledky z tohoto "objasnění", a pokud by tomu tak nebylo, zda nedošlo k daňovému zvýhodnění ve prospěch EDF.
(87) V období 1987–1996 vytvořila EDF rezervy osvobozením od daně pro obnovení RAG.
Na základě zákona z roku 1997, prohlašujícího EDF vlastníkem RAG od roku 1956, staly se tyto rezervy bezpředmětné a měly být v důsledku toho přeřazeny do jiných položek rozvahy.
(88) Dopis ministra hospodářství, stanovující daňové důsledky restrukturalizace rozvahy EDF, ukazuje, že nepoužité rezervy na obnovení RAG byly francouzskými orgány podrobeny dani z příjmu právnických osob v sazbě 41,66 %, platné v roce 1997.
(89) Oproti tomu, podle článku 4 zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997, část těchto rezerv, poplatky za licenci, odpovídající již realizovaným operacím obnovení, byla přeřazena do kapitálových dotací ve výši 14,119 miliard FRF, aniž by byla podrobena dani z příjmu právnických osob.
Samy francouzské orgány uznávají protizákonný charakter této operace.
V nótě Generálního ředitelství daní ze dne 9. dubna 2002, adresované Komisi, naznačují francouzské orgány, že "poplatky za licenci příslušné k RAG představují nepatřičný dluh, který zahrnutí do kapitálu osvobodilo od daní neodůvodněným způsobem", a že "tato rezerva měla být před svým zahrnutím do kapitálu převedena z pasiva organizace, kde figurovala neoprávněně na účet čisté situace, což by tak vyvodilo kladnou změnu čistých aktiv, podléhající dani podle článku 38-2" Obecného daňového zákoníku.
Konstatují, že "takto získanou daňovou výhodu [v roce 1997 pro EDF] lze vyhodnotit na 5,88 miliard franků (14,119 × 41,66 %)", nebo-li 888,89 milionů Euro [23].
(90) Komise na jedné straně konstatuje, že podle stanoviska Conseil national de la Comptabilité musí být opravy chyb zaúčtovány ve výsledku účetního roku, během kterého byly zjištěny.
Na druhé straně, pokud byly nepoužité rezervy, které byly vytvořeny osvobozením od daně pro částku 38,5 miliard FRF, podrobeny dani z příjmu v sazbě 41,66 % v roce 1997, předpokládá Komise, že neexistuje žádný objektivní důvod, aby nebyla další část rezerv vytvořených osvobozením od daně zdaněna ve stejné sazbě.
(91) Komise předpokládá, že poplatky za licenci měly být zdaněny spolu s ostatními účetními rezervami, vytvořenými osvobozením od daně, a ve stejné sazbě jako ony.
To znamená, že oněch 14,119 miliard FRF poplatků za licenci mělo být přičteno k 38,5 miliardám FRF nepoužitých rezerv, aby byly zdaněny v sazbě 41,66 % použité francouzskými orgány pro restrukturalizaci rozvahy EDF.
Tím, že nezaplatila všechny daně z příjmu právnických osob, splatné při restrukturalizaci své rozvahy, ušetřila EDF 888,89 milionů EUR.
(92) Komise předpokládá, že podpora je opravdu zaplacena v roce 1997, neboť částka 14,119 miliard FRF byla k tomuto datu dluh vůči státu, zaregistrovaný v rozvaze jako poplatky za licenci, kterých se stát vzdal zákonem č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997.
(93) Francouzské orgány potvrzují, že i kdyby nedošlo k dotacím v rezervách pro obnovení RAG, EDF by nebyla schopná platit daň z příjmu právnických osob v letech 1987 až 1996 z důvodů deficitních daňových přenosů.
Komise předpokládá, že tento argument není relevantní, neboť k daňové výhodě došlo v roce 1997, a ne v předcházejících letech.
Kromě toho Komise zaznamenala, že pokud by k těmto dotacím v rezervách nedocházelo, deficitní daňové převody by postupně od roku 1987 do roku 1996 zmizely a tedy v roce 1997 by částka daní splatných EDF byla mnohem vyšší.
(94) Francouzské orgány se také domnívají, že pokud se vytváření rezerv na obnovení RAG promítlo jako výhoda, mělo by být anulováno zvýšením daně z příjmu právnických osob, zaplacené v roce 1997.
Komise musí tento argument odmítnout.
Jak to právě dokázala a jak to naznačují samotné francouzské orgány v jejich nótě ze dne 9. dubna 2002, jestliže nepoužité rezervy pro obnovu byly zdaněny normálně, poplatky za licence byly přeřazeny do kapitálových dotací, aniž by byly podrobeny dani z příjmu právnických osob.
Daň zaplacená EDF v roce 1997 je tedy nižší, než daň splatná normálně.
(95) Francouzské orgány mimoto tvrdí, že se účetní reforma z roku 1997 rovná dodatečné kapitálové dotaci ve výši rovné částečnému osvobození od daně.
Z jejich strany by se tedy jednalo o investici, a ne o podporu.
Tvrdí také, že za období 1987-1996 zaplatila EDF státu celkově vyšší částku než daň z příjmu právnických osob, kterou by zaplatila společnost obchodního práva, která by netvořila rezervy na obnovení RAG a která by platila svému akcionáři dividendu rovnou 37,5 % čistého výsledku po zdanění.
(96) Komise musí jednoznačně odmítnout tyto argumenty tím, že připomene, že princip soukromého investora může fungovat pouze v rámci výkonu hospodářských aktivit a ne v rámci výkonu zákonných pravomocí.
Veřejný orgán nemůže používat argument případných ekonomických výhod, které by mohla získat jako majitel podniku, aby zdůvodnila podporu poskytnutou podle vlastního uvážení výsadami, kterými disponuje jako daňový orgán vůči stejnému podniku.
(97) Ve skutečnosti, pokud může členský stát, navíc k výkonu své funkce veřejné pravomoci, působit jako akcionář, nemůže vykonávat své funkce státu vykonáváním veřejné pravomoci a akcionáře.
Povolení, aby členské státy používaly své výsady veřejné pravomoci ve službách svých investic v podnicích aktivních na trzích otevřených konkurenci by zbavilo pravidla Společenství o státní podpoře jakéhokoliv užitečného efektu.
Kromě toho, jestliže je Smlouva na základě svého článku 295 neutrální z hlediska vlastnictví kapitálu, přesto je pravda, že veřejné podniky musí podléhat stejným pravidlům jako podniky soukromé.
Jinak by neexistovala rovnost zacházení mezi veřejnými a soukromými podniky, pokud by stát používal své výsady veřejné pravomoci ve prospěch podniků, ve kterých je akcionářem.
(98) Francouzské orgány potvrzují, že na restrukturalizaci rozvahy EDF měla být použita sazba daně z příjmu právnických osob z roku 1996, a ne z roku 1997.
Jak je uvedeno výše, Komise poznamenala na jedné straně, že Conseil national de la Comptabilité předpokládá, že musí být účetní chyby opraveny v průběhu účetního roku, ve kterém byly zjištěny.
Vzhledem k tomu, že rezervy na obnovení RAG se staly bezpředmětné na základě zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997, měly být přeřazeny opravdu v průběhu účetního roku 1997 a také zdaněny v sazbě daně z příjmu právnických osob platné v průběhu tohoto účetního roku.
Na druhé straně Komise konstatuje, že samotné francouzské orgány použily sazbu daně z příjmu právnických osob za rok 1997 na část rezerv, která byla zdaněna.
(99) Nezaplacení daně ve výši 888,89 milionu EUR společností EDF v roce 1997 tedy představuje výhodu pro skupinu.
EDF mohla použít částku ekvivalentní nezaplacené dani pro posílení svého vlastního kapitálu, aniž by se uchýlila k vnějším finančním zdrojům.
Výhoda je nutně selektivní, neboť nezaplacení daně z příjmu právnických osob z části svých účetních rezerv představuje výjimku z daňového zacházení, které je normálně k takové operaci používáno.
Fakt, že tato výhoda byla udělena EDF legislativním aktem, zákonem č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997, potvrzuje její jedinečný a přemrštěný charakter.
(100) Tak jako neomezená státní záruka, kterou má EDF, tato výhoda v její prospěch zesiluje nutně její pozici vůči pozici jejích konkurentů. Vytváří tedy narušení soutěže ve smyslu čl.
87 odst. 1 Smlouvy.
b) Státní zdroje
(101) Pojem podpory pokrývá nejen pozitivní dávky jako subvence, ale také všechny zásahy veřejných orgánů, které odlehčují poplatky, které zatěžují normálně rozpočet podniku a které mají stejné účinky jako subvence [24].
Podle ustálené soudní praxe [25] je fakt, že stát nevybere daň, která by normálně měla být vybrána, ekvivalentní spotřebování státních zdrojů.
(102) Toto nevybrání celé daně z příjmu právnických osob za účetní období 1997 vyplývá přímo ze státního aktu, zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997.
(103) Tak obdržela EDF v roce státní podporu 888,89 milionů EUR ve formě daňové výhody.
4. Ovlivnění obchodu mezi členskými státy
(104) Od svého vytvoření v roce 1946 až do vstoupení v platnost směrnice Rady 96/92/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou [26] požívala EDF na francouzském trhu monopolního postavení s výhradními právy na přenos, distribuci a také na dovoz a vývoz elektřiny.
EDF nicméně byla v konkurenci s výrobci elektřiny ostatních členských států již před tím, než vstoupila v platnost směrnice 96/92/ES.
Volná konkurence navíc existovala na přidružených trzích, na kterých již EDF diverzifikovala své činnosti mimo svá exkluzivní práva (ať již to je z hlediska zeměpisného, nebo odvětvového).
Účinky na stávající obchod tedy opravdu existovaly dlouho před liberalizací podle směrnice 96/92/ES.
(105) Elektřina byla předmětem významného a rostoucího obchodování mezi členskými státy, na kterém se EDF aktivně podílela.
Tento obchod posílený přijetím směrnice 90/547/EHS Rady ze dne 29. října 1990 o přenosu elektřiny elektrizačními soustavami [27] se prováděly na základě obchodních smluv mezi různými operátory vysokonapěťových elektrických sítí v členských státech.
V evropských zemích OECD se zvýšily dovozy elektřiny mezi roky 1980 a 1990 průměrně ročně o 7 %.
Od roku 1981 do roku 1989 znásobila EDF přebytek své obchodní bilance 9x s tím, že dosáhla čistý export 42 TWh, což představuje 10 % celkové výroby.
V roce 1985 již EDF exportovala do ostatních členských zemí 19 TWh.
(106) Ve své výroční zprávě za rok 1997 udává EDF, že se řadí "mezi nejdůležitější mezinárodními operátory elektrotechnického odvětví s více než 13 miliardami FRF investovanými mimo Francii, výrobním parkem, který představuje přibližně 11 % francouzského parku a více než 8 miliony zákazníků".
Zpráva také podtrhuje, že v roce 1997 EDF "znásobila a posílila své investice v Evropě rozšířením své přítomnosti v Rakousku a Polsku" a že "exportovala do Evropy více než 70 TWh".
(107) Podniková smlouva 1997–2000, podepsaná dne 8. dubna 1997 mezi státem a EDF, předpokládá, že EDF bude věnovat asi 14 miliard FRF na své mezinárodní investice, Evropské regiony, figurující mezi prioritami.
Mezi roky 2000 a 2002, získala EDF třetinu kapitálu německého podniku EnBW, zvýšila kapacitu výroby a distribuce své britské pobočky London Electricity, převzala přímou kontrolu nad italským podnikem Fenice a realizovala partnerství s firmou Fiat pro nákup Montedison (ze kterého se stal Edison).
EDF tak zabírá důležité místo v obchodu s elektřinou mezi členskými státy.
V roce 2001 vzrostl vývoz elektřiny EDF na rekordní hodnotu 83,9 TWh, což přispívá k ročnímu prodeji 2300 miliony EUR.
(108) V současné době je francouzský trh elektřiny otevřen do výše 34,5 %, s prahem oprávněnosti zákazníků stanoveným na 7 GWh.
Tento trh otevřený konkurenci se skládá přibližně ze 3100 lokalit, představujících více než 150 TWh.
Podle posledních odhadů, je podíl konkurentů EDF na tomto trhu 18,5 %.
Na francouzském trhu je přítomno 31 evropských dodavatelů a dovozy elektřiny do Francie představovaly v roce 2001 přibližně 26 TWh.
Kromě toho, pokud se týká výroby elektřiny ve Francii, EDF je od nynějška v konkurenci s Compagnie Nationale du Rhône, pobočkou Electrabel, a la Société Nationale d’Electricité et de Thermique, část jejíhož kapitálu drží španělská společnost Endesa.
EDF je nyní na francouzském trhu konkurentem dalších operátorů.
(109) Ještě před tím, než vstoupila v únoru 1999 v platnost směrnice 96/92/ES, přijaly již některé členské státy jednostranně opatření k otevření svého trhu elektřiny.
Obzvláště Spojené království otevřelo svůj trh na 100 % pro velké průmyslové zákazníky v roce 1990.
Švédsko otevřelo svůj trh na 100 % v roce 1996, Finsko jej začalo otevírat v roce 1995, aby dosáhlo 100 % v roce 1997, Německo jej otevřelo na 100 % v roce 1998 a Nizozemí jej úplně otevřelo pro průmyslové zákazníky v roce 1998.
Za těchto podmínek, již před datem stanoveným směrnicí pro otevření konkurenci, státní podpory poskytnuté podnikům disponujícím monopolem v jednom členském státě a které se aktivně zúčastnily obchodu uvnitř společenství, jako tomu bylo v případě EDF, narušovaly soutěž na trhu elektřiny ve smyslu čl. 87 odst.
(110) EDF se účastnilo a nadále se účastní soutěže jak ve Francii, tak v dalších členských státech v jiných oblastech, než je její hlavní aktivita výroby a distribuce elektřiny, neboť diverzifikovala své aktivity na trzích služeb vázaných na energii, které jsou plně liberalizované.
V roce 1997, SDS, pobočka ve 100 % vlastnictví EDF, sdružovala její aktivity vázané na dodávky služeb pro jednotlivé zákazníky, podniky a místní orgány.
SDS vykonávala svou činnost ve zpracování odpadů, osvětlení ulic a jiných službách vázaných na energii s příspěvkem na prodej ekvivalentní 685 milionům EUR v roce 1998 oproti 650 milionům EUR v roce 1997.
V roce 2000 realizovala EDF partnerství s Veolia Environnement přes společnost Dalkia, která je přední evropskou firmou v poskytování energetických služeb podnikům a společenstvím.
Nabízí své služby energetického inženýrství a údržby, spravuje tepelné instalace a technické služby vázané na fungování budov a zajišťuje využívání tepelných sítí, společné výroby elektřiny a tepla, výrobních celků energie a průmyslových kapalin.
(111) EDF též rozvinula své aktivity na poli obnovitelných energií.
V roce 1997 sjednocovala holdingová společnost CHART, pobočka ve 100 % vlastnictví EDF, její aktivity v oblasti obnovitelných energií, jako např. geotermální a eolická.
Její příspěvek ke konsolidovanému obratu byl 70 milionů EUR.
(112) Jako výrobce a distributor elektřiny EDF byla a stále je v konkurenci s výrobci jiných zdrojů náhradní energie, jako je uhlí, nafta a plyn, jak na národním trhu, tak na trzích mezinárodních.
Ve Francii například zahájila EDF s úspěchem kampaň na podporu používání elektřiny pro vytápění.
Zvýšila tak svůj podíl na trhu vůči svým konkurentům, kteří dodávají náhradní zdroje energie, jako např. nafta nebo plyn.
V odvětví oceli jsou elektrické trouby konkurenty plynových nebo naftových trub.
(113) Pokud se týká ovlivnění obchodu mezi členskými státy pro plyn, je nutné poznamenat, že do Francie, vzhledem k malým zásobám plynu, byl plyn vždy ve velké míře dovážen.
Trh plynu se také stal předmětem směrnice pro liberalizaci, směrnice 98/30/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 22. června 1998 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem, přijaté v červnu 1998, která měla být převedena do každého členského státu do srpna 2000.
Členské státy měly definovat oprávněné zákazníky, kteří mají možnost volby svého dodavatele.
Definice těchto oprávněných zákazníků měla vyústit v okamžité otevření trhu plynu minimálně 20 % národní roční spotřeby plynu, pak 28 % v roce 2003.
(114) Zpráva francouzského parlamentu [28] naznačuje, že podle vládních informací spotřeba oprávněných zákazníků, kteří změnili dodavatele, představovala na začátku roku 2002 přibližně 25 % celkové spotřeby oprávněných zákazníků a 5 % celkového trhu a že se na francouzském trhu objevili čtyři noví operátoři.
(115) Jeví se také, že v roce 1997 byla EDF již dobře zavedená na některých trzích jiných členských států a že podpora vyplývající z toho, že EDF nezaplatila v roce 1997 daň z příjmu právnických osob z části rezerv vytvořených osvobozením od daně pro obnovení RAG, nemohla neovlivnit obchod mezi členskými státy.
(116) Neomezená státní záruka také vytvořila výhodu ve prospěch EDF, která posiluje nutně její pozici vůči jejím konkurentům.
Ve světle předchozích poznatků ovlivňuje nutně obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 87 odst.
(117) Reforma důchodového systému v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu snižuje poplatky podporované podniky odvětví a představuje tedy odvětvovou výhodu.
Vzhledem k existenci evropských trhů elektřiny a plynu má poskytnutí výhody podnikům odvětví ve Francii nutně za účinek ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
87 odst. 1 Smlouvy, neomezená státní záruka, kterou využívá EDF, nezaplacení části důchodů v minulosti podniky v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu a nezaplacení daně z příjmu právnických osob za část účetních rezerv vytvořených osvobozením od daně pro obnovení RAG společností EDF představují státní podporu.
Je nutné napříště přezkoumat jejich slučitelnost s ohledem na pravidla Smlouvy.
5. Vyhodnocení slučitelnosti příslušné státní podpory s ohledem na Smlouvu
a) Neomezená státní záruka
(119) Neomezená státní záruka, kterou využívá EDF, představuje státní podporu, která umožňuje skupině, aby si půjčovala za příznivějších podmínek na mezinárodních finančních trzích.
(120) Čl. 87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že podpory odpovídající kritériím, která definuje, jsou v zásadě neslučitelné se společným trhem. Výjimky z této neslučitelnosti uvedené v čl. 87 odst. 2 Smlouvy nejsou v tomto případě použitelné z důvodu charakteru podpory, která není určena k dosažení cílů, vyjmenovaných v uvedeném odstavci.
(121) Dotčené opatření podpory také nesplňuje podmínky, uvedené v čl. 87 odst. 3 písmena a) a c), pro podpory určené na podporu ekonomického rozvoje určitých regionů, tím více, že odpovídá podpoře fungování. Ve skutečnosti nepodléhá investicím nebo vytváření pracovní míst, jak to předpokládá vodítko týkající se státní regionální podpory [29].
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy počítá s výjimkou pro podporu určenou pro usnadnění rozvoje určitých aktivit, pokud nemění podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
V tomto případě nespadá toto opatření podpory do rámce této výjimky.
(123) Pokud se týká výjimek uvedených v čl. 87 odst. 3 písm. b) a d) Smlouvy, dotčené opatření podpory není ve skutečnosti určeno na podporu uskutečnění projektu společného zájmu, ani na nápravu vážné poruchy ve francouzském hospodářství, ani na podporu kultury a zachování kulturního dědictví.
(124) Tak nejsou kritéria vyjmenovaná v čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy splněna.
(125) Francouzské orgány uvažují, že Komise ve svém hodnocení právní formy EDF nebrala v úvahu omezení, která jsou s ním svázána, jako např. princip specializace a zákaz doložek o smírčím jednání.
Jedná se o ustanovení francouzského správního práva, která jsou naprosto nezávislá na otázce státní podpory.
Právě francouzské orgány rozhodly, že tuto právní formu EDF přiřknou.
Vyplývá ze zákona, přijatého parlamentem; může tedy být kdykoliv stejnou cestou změněn.
Komise nicméně konstatuje, že princip specializace nezabránil určité diverzifikaci aktivit EDF.
(126) Podle ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy podléhají podniky, jimž je svěřeno poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, ustanovením této Smlouvy, a zejména pravidlům soutěže, pokud uplatnění těchto ustanovení neznemožňuje právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly přiděleny.
(127) Komise nepopírá, že EDF připadají povinnosti veřejné služby.
Z tohoto titulu a podle článku 86 Smlouvy by EDF mohla přijímat finanční kompenzaci, nebo požívat určitých nadměrných výsad běžného práva.
Tato finanční opatření nebo výsady musí být nicméně přiměřené k tomu, co je potřebné pro kompenzaci dodatečných nákladů, které vznikají EDF plněním úkolů veřejné služby.
Ale státní záruka, kterou požívá EDF a která pokrývá všechny aktivity EDF a je neomezená v čase, se zdá být neúměrná.
Komise tedy uvažuje, že vytváří nepatřičné narušení soutěže.
(128) Francouzské orgány se nedovolávají použití čl. 86 odst.
2 Smlouvy, ale podtrhly fakt, že EDF plní své úkoly veřejné služby. Francouzské orgány nicméně neuvedly podrobně konkrétní povinnosti veřejné služby EDF, ani jejich náklady.
Je tedy nemožné ověřit, zda rozsah závazků státu vůči EDF odpovídá, nebo neodpovídá nákladům na její úkoly veřejné služby.
V tomto ohledu Komise připomíná obtížnost správného ohodnocení všeobecné záruky, která je neurčitá ve své výši a neomezená v čase.
(129) Vzhledem k informacím, které má k dispozici, považuje Komise za nemožné v tomto případě přezkoumat dodržování podmínek, formulovaných v rozhodnutí Altmark [30], a kritérií použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy.
(130) Francouzské orgány uvažují, že akce Komise odebírají účinek článku 295 Smlouvy.
Na podporu svého dokazování citují závěry státního návladního v soudních sporech C-367/98, C-483/99 a C-503/99 o "zvláštních akciích" (zlaté akcie).
Soud však nesledoval ve svých rozhodnutích tuto interpretaci článku 295 Smlouvy [31].
Podle ustanovení tohoto článku je Komise ve vztahu k režimu vlastnictví v členských státech neutrální.
Žádné ustanovení Smlouvy nebrání tomu, aby stát vlastnil podniky úplně nebo částečně.
Ale souběžně se musí uplatňovat pravidla konkurence stejně na soukromé a veřejné podniky.
Ve skutečnosti, podle ustálené soudní praxe, nemá článek 295 za cíl, aby nechal stávající režimy vlastnictví v členských státech uniknout základním pravidlům Smlouvy [32].
(131) Tato soudní praxe byla potvrzena rozhodnutím West LB Soudem první instance Evropských společenství ze dne 6. března 2003 [33].
Podle znění tohoto rozhodnutí by se nemělo uvažovat, že článek 295 Smlouvy omezuje dosah pojmu státní podpory ve smyslu čl. 87 odst.
Používání pravidel konkurence na podniky nezávisle na úpravě vlastnictví, kterému jsou podřízeny, nemá za účinek omezit oblasti ochrany článku 295 Smlouvy a způsobit, že nebudou mít členské státy již žádnou volnost při řízení veřejných podniků, v zachování účasti, kterou v nich vlastní, nebo ještě při vzetí do úvahy jiných ohledů, než čistě výnosných. Ve skutečnosti tvrzení, že by zájmy dané touto argumentací mohly být v rozporu s použitím pravidel konkurence, jsou tato pravidla vzata v úvahu čl.
86 odst. 2 Smlouvy, pokud toto předpokládá, že podniky pověřené řízením služeb obecného hospodářského zájmu mohou uniknout z uplatnění pravidel konkurence, pokud uplatnění těchto ustanovení znemožňuje právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly přiděleny.
(132) V předešlém případě není držení kapitálu EDF státem absolutně zpochybněno: ve skutečnosti není neomezená státní záruka vázána na formu vlastnictví EDF, ale na její právní formu.
Pokud jsou na tuto právní formu vnitřně vázány prvky představující narušení soutěže, musí být tato právní forma jako taková podrobena přezkoumání na pravidla státní podpory.
Členské státy si mohou svobodně vybrat právní formu podniků, ale musí podle svého výběru respektovat pravidla Smlouvy.
V tomto případě je akce Komise v souladu s principem rovnosti zacházení.
(133) Komise nijak nezpochybňuje žádným způsobem veřejný charakter kapitálu EDF, ani nepopírá právní formu EPIC jako takový.
Komise zkoumá pouze účinek odchylek od řízení soudního vyrovnání a likvidace, stejně jako roli státu jako garanta poslední instance všech dluhů EDF, včetně dluhů, pocházejících z činností nevyplývajících z jejích povinností veřejné služby.
(134) Neomezená státní záruka, kterou využívá EDF, představuje tedy státní podporu neslučitelnou s pravidly Smlouvy.
Komise již požádala o její zrušení v rozhodnutí o předloze účelového opatření, přijatém v říjnu 2002.
(135) Ve svém dopise ze dne 11. listopadu 2003 oznámily francouzské orgány Komisi následující předlohu legislativního předpisu: "Národní veřejné zařízení Electricité de France a Gaz de France je transformováno (…) na akciovou společnost řízenou (…) ustanoveními platnými pro obchodní společnosti."
Francouzské orgány udávají, že transformace EDF na akciovou společnost bude mít za účinek, že bude podléhat běžnému právu platnému pro podniky v soudním vyrovnání a likvidaci.
Komise předpokládá, že podřízení EDF běžnému právu úpadku bude mít za důsledek zrušení neomezené státní záruky, kterou měla.
(136) V dopise ze dne 16. prosince 2003 potvrdila francouzská vláda, že "navrhne parlamentu ustanovení o transformaci právní formy EDF, která je nyní veřejné zařízení, do běžné právní formy, aby umožňovala její platnost od 1. ledna 2005".
Na základě této informace předpokládá Komise, že neomezená státní záruka, kterou využívá EDF, musí být zrušena účinným způsobem do 1. ledna 2005.
Taková lhůta je dostatečná a přiměřená s ohledem na potřebné legislativní a předepsané změny.
b) Reforma důchodového systému v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu
(137) Komise konstatuje, že současný důchodový systém v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu představuje ve skutečnosti bariéru pro vstup na francouzský trh elektřiny a plynu.
Ve skutečnosti, podle pravidel systému nyní platného pro kteréhokoliv nového přistupujícího, podniky neplatí právoplatný příspěvek, ale účastní se každý rok na platbách důchodů v celém odvětví ve výši prorata svého mzdového fondu.
Proto úroveň příspěvku nového vstupujícího nezávisí na pevné sazbě definované předem, ale je stanovena každý rok v závislosti na potřebách rovnováhy důchodového systému odvětví.
Tato rovnovážná úroveň tedy odpovídá parametrům, jako např. mzdový fond a demografická struktura, stanoveným před jeho vstupem na trh a je bez jakéhokoliv vztahu k jeho vlastním důchodovým závazkům.
(138) Pak, vzhledem k tomu, že elektrárenský a plynárenský průmysl je silně kapitalistický, je pravděpodobné, že každý nový vstupující na trh je buď zapsán na burze, nebo se dovolává prostředků z veřejného průmyslového fondu.
Tedy, od vstupu v platnost účetních norem IAS, tyto podniky musí hradit ve svých účtech důchodové závazky odvětví, předcházející jejich vstup na trh, ale které jsou jim přiřaditelné prorata jejich skutečného mzdového fondu.
Tyto úhrady důchodových poplatků z minulosti představují dodatečné poplatky oproti poplatkům hrazeným podniky, podléhajícími obvyklému právu sociálního pojištění, které financují důchodový systém prostřednictvím platných příspěvků, a nesmí tedy hradit tyto závazky.
Vstup na vysoce kapitalistický trh s vysokými pevnými náklady představuje takovou investici, že jakýkoliv dodatečný poplatek se může jevit jako velká překážka.
(139) Konečně zrušení neomezené státní záruky, kterou mají EDF a GDF, a tedy jejich podrobení běžnému právu úpadků, bez souběžné reformy důchodového systému odvětví, by zatížila všechny podniky odvětví, včetně nových vstupujících, povinností převzít důchodové závazky obou historických operátorů, pokud udělají úpadek.
Vzhledem k částkám, které jsou ve hře, není toto riziko přijatelné pro ostatní podniky odvětví.
Přenos takového rizika na podniky odvětví tak představuje překážku vstupu konkurentů na francouzský trh.
(140) Současný důchodový systém v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu tak vytváří překážky při vstupu na francouzský trh s elektřinou a plynem.
Reforma oznámená francouzskými orgány umožňuje odstranit tyto překážky.
Na jedné straně nahrazuje vyrovnávací příspěvky, které vyplácely podniky v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu, platnými příspěvky podle režimů obecného práva (základní režim a povinné doplňkové režimy).
Na druhé straně snižuje částku zvláštních důchodových poplatků obdržených před reformou, která převyšuje částku dávek podle obecného práva a která musí být financována všemi podniky z odvětví.
K datu reformy jsou mezi podniky definitivně rozděleny zvláštní důchodové dávky, které zůstávají k tíži podniků, v závislosti na dvou kritériích: mzdový fond a doba zaměstnání personálu, podléhajícímu právní formě elektrárenského a plynárenského průmyslu.
Příspěvek podniků je tak úměrný délce přítomnosti na trhu elektřiny a plynu.
Konečně v případě úpadku historických operátorů převezmou podniky odvětví na svůj účet pouze zvláštní dávky a v mezi určitého stropu, který bere v úvahu pouze jejich vlastní důchodové závazky tak, aby neohrozil jejich životaschopnost.
(141) Vzhledem k tomu, že současný systém se právě ruší, nepovažuje Komise za potřebné přezkoumávat slučitelnost jeho účetnictví s ustanoveními Smlouvy.
Současné rozhodnutí se omezuje výhradně na přezkoumání slučitelnosti účetnictví nového systému s předpisy Společenství pro státní odpory.
(142) Pokud jde o tarifní příspěvek stanovený ve prospěch Caisse nationale des industries électriques et gazières za účelem financování části důchodových dávek, které před reformou obdrželi zaměstnanci pracující na přenosu a distribuci elektřiny a plynu, je nutné poznamenat, že jeho rozhodná skutečnost je podmíněna připojením spotřebitelů na přenosovou a distribuční síť elektřiny a plynu.
Tarifní příspěvek v případě každého konečného spotřebitele vychází z tzv. "fixní" části sazby za používání sítě, která je nezávislá na skutečně spotřebované energii.
Tak tento příspěvek platí i konečný spotřebitel, i když by ve skutečnosti nespotřebovával žádnou energii.
Platba příspěvku tedy nesouvisí se spotřebou elektřiny a plynu.
Z toho vyplývá, že Caisse nationale des industries électriques et gazières není financována tímto příspěvkem za elektřinu a plyn dovezený z jiných členských států.
Mechanismus financování tohoto příspěvku tak neposiluje účinky podpory pro konkurenci a obchod mezi členskými státy, neboť nezatěžuje dovážené produkty.
Tak nevytváří vstupní bariéry na francouzský trh s elektřinou a plynem.
(143) Je nutné mimochodem poznamenat, že zvláštní důchodové dávky obdržené před reformou představují náklady z minulosti spojené se situací monopolu.
Ve skutečnosti platby zvláštních dávek nečinily podnikům v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu potíže, dokud se tyto podniky vyvíjely v monopolistickém prostředí.
Vzhledem k podnikům ostatních odvětví platily vyšší důchodové poplatky, ale byly chráněny před veškerou konkurencí uvnitř odvětví.
Kromě toho jim účetní normy nepřikazovaly nashromáždit na svých účtech částku zvláštních dávek, které měly platit svým zaměstnancům.
Pokud jde o zaměstnance, tak ti měli jistotu, že obdrží platby svých zvláštních důchodových dávek, pokud budou tyto dávky spravovány důchodovými útvary EDF-GDF, které využívají tyto zvláštní dávky vyplácené elektrárenskými a plynárenskými podniky, což ovlivňuje jejich konkurenceschopnost.
Na jedné straně představují tyto zvláštní dávky pro podniky dodatečné sociální náklady, kterými nejsou jejich konkurenti zatíženi.
Na druhé straně od vstupu v platnost norem IAS budou podniky muset nashromáždit na svých účtech částku zvláštních dávek, které obdrží jejich zaměstnanci.
Ke dni 1. ledna 2003 představovaly zvláštní důchodové dávky […].
Platba zvláštních důchodových dávek, které nepředstavovaly nepřekonatelný náklad, dokud byly podniky chráněny před veškerou konkurencí uvnitř odvětví, představuje pro tyto podniky velkou zátěž od té doby, co musejí konkurovat jiným elektrárenským nebo plynárenským podnikům.
(144) Tyto zvláštní důchodové dávky zaměstnanců z odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu vyplývají z článku 24 Statut national du personnel des industries électriques et gazièresa a jeho přílohy č. 3 o plnění v případě invalidity, stáří a smrti, které platí od roku 1946.
Tato ustanovení nebyla změněna od roku 1997.
(145) Ohlášená reforma počítá s tím, že podniky z odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu nebudou platit zvláštní dávky, které mají k datu reformy obdržet zaměstnanci pracující na přenosu a distribuci elektřiny a plynu.
Je přizpůsobena k tomu, co je opravdu nezbytně nutné, neboť podniky jsou osvobozeny pouze od části platby zvláštních důchodových dávek z minulosti.
Pokud výše všech zvláštních dávek z minulosti činí […] pro odvětví, jsou podniky zbaveny pouze plateb zvláštních důchodových dávek, které mají před reformou obdržet zaměstnanci pracující na přenosu a distribuci elektřiny a plynu, což představuje částku […] k 1. lednu 2003. […] tedy zůstávají k tíži podniků odvětví.
Reforma důchodového režimu, jak je ohlášena francouzskými orgány, nezbavuje tedy podniky odvětví plateb za všechny zvláštní důchodové dávky z minulosti, ale pouze části z nich.
(146) Každý trh fungující na principu monopolu je organizován specifickým způsobem a při svém otevření tedy není ihned připraven na konkurenční prostředí.
V důsledku toho vyžaduje liberalizace takového odvětví jeho reorganizaci, která by mu umožnila dosáhnout požadovaného konkurenceschopného chování.
Podpora přidělená státem s cílem této reorganizaci odvětví je nutná a přiměřená.
Ve skutečnosti bude podpora poskytnuta pouze na přenos a distribuci elektřiny a plynu, které tradičně provádí monopol, neboť ostatní aspekty reformy neobsahují prvky státní podpory. Podpora tedy může být považována za slučitelnou se společným trhem podle čl.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, neboť umožňuje rozvoj dotčené činnosti a neovlivňuje obchod směrem proti společnému zájmu.
(147) Komise se domnívá, že situace v konkrétním případě se svým charakterem příliš neliší od situace "ztracených nákladů" v odvětví energie.
Ve skutečnosti se jedná o podpory pro usnadnění přechodu ke konkurenceschopnému odvětví energie.
Metody, které Komise použila pro přezkoumání tohoto typu podpory, neumožňují postihnout tuto reformu důchodového systému.
Nicméně v tomto případě považuje Komise za vhodné považovat tuto podporu za kompenzaci ztracených nákladů a bude tento přístup sledovat ve své analýze podobných případů.
(148) Reforma důchodového systému v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu umožňuje zvýšit konkurenci na francouzských trzích s elektřinou a plynem odstraněním bariér při vstupu na tento trh.
Tato reforma zvláštního režimu kromě toho zapadá do obecného rámce reformy důchodových systémů členských států, kterou si přeje jak Rada, tak Komise [34].
c) Výhoda vyplývající z toho, že EDF v roce 1997 nezaplatila daň z příjmu právnických osob z části rezerv vytvořených na základě osvobození od daně pro obnovení RAG
(149) Čl. 87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že podpory splňující kritéria, která definuje, jsou v zásadě neslučitelná se společným trhem. Výjimky z této neslučitelnosti podle čl. 87 odst. 2 Smlouvy nejsou v tomto případě použitelné z důvodu druhu podpory, která není určena k dosažení cílů vyjmenovaných v uvedeném odstavci.
(150) Dotčená podpora rovněž nesplňuje podmínky podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a c) pro podporu, která má usnadnit hospodářský rozvoj určitých regionů, tím spíše, že představuje podporu na provoz. Ve skutečnosti nepodléhá investicím ani vytváření pracovních míst, jak to předpokládají pokyny pro státní podporu regionům.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy rovněž stanoví výjimku pro podporu, která má usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
V takovém případě nelze tuto přezkoumanou podporu zařadit do rámce této výjimky.
Tato výjimka z platného daňového práva, kterou využívá pouze jeden jediný podnik, nemůže být považována za výjimku usnadňující rozvoj činnosti.
Jejím jediným cílem je pomoci jednomu podniku snížit provozní náklady.
(152) Pokud jde o výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. b) a d) Smlouvy není dotčená státní podpora v tomto případě určena na uskutečnění projektu společného zájmu, ani na nápravu vážného narušení francouzského hospodářství, ani na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(153) Kritéria slučitelnosti uvedená v čl. 87 odst.
2 a 3 Smlouvy nejsou splněna. Pokud jde o kompenzaci nákladů na veřejnou službu, nabízí se stejná poznámka jako pro neomezenou státní záruku, kterou využívá EDF: francouzské orgány se případě daňového zvýhodnění neodvolaly na použití čl.
86 odst. 2 Smlouvy, ale zdůraznily skutečnost, že EDF vykonává úkoly veřejné služby.
Francouzské orgány nicméně nedodaly žádné vyhodnocení nákladů, které EDF vznikly v souvislosti s plněním těchto úkolů. Komise tedy nemůže prokázat, zda uvedené daňové zvýhodnění kompenzuje náklady spojené s těmito úkoly veřejné služby, které jsou jí uloženy [35], či nikoli.
(154) Na základě předchozích úvah se tedy Komise domnívá, že přezkoumaná podpora představuje podporu na provoz, jejímž cílem bylo posílit konkurenční pozice EDF vůči jejím konkurentům.
Je tedy neslučitelná se společným trhem.
(155) Komise se domnívá, že oproti tvrzení francouzských orgánů nelze v tomto případě použít pravidlo promlčení.
EDF ovšem vytvořila účetní rezervy osvobozením od daně v letech 1987 až 1996.
Je však třeba poznamenat, že na jedné straně Conseil national de la comptabilité stanoví, že opravy chyb, které podle své povahy vycházejí ze zaúčtování operací v minulosti, musejí být zaúčtovány ve výsledku účetního roku, během kterého byly zjištěny. Na straně druhé zákon, který stanoví, že poplatky za licenci jsou přeřazeny do kapitálových dotací, aniž by byly podrobeny dani z příjmu právnických osob, je ze dne 10. listopadu 1997.
Daňové zvýhodnění je tedy z roku 1997 a pravidlo promlčení neplatí pro novou podporu vyplacenou k tomuto datu.
VI. ZÁVĚRY
(156) Toto rozhodnutí bylo přijato na základě informací předąných francouzskými orgány.
Je nutné poznamenat, že i přes výslovný příkaz, který byl francouzským orgánům zaslán v říjnu 2002, francouzské orgány nadále odmítají předat Komisi všechny požadované dokumenty.
Předaly pouze výpisy ze zpráv Účetního dvora požadované v příkazu.
(157) Komise nejprve stanoví, že neomezená státní záruka, kterou využívala EDF, musí být zrušena, čímž bude podnik podléhat obecnému právu pro hromadná řízení.
(158) Komise zaznamenává závazek francouzských orgánů, že zajistí přičlenění důchodového režimu v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu k důchodovému režimu obecního práva, přičemž zůstane finančně zcela neutrální pro příjmové režimy a stát.
Komise předpokládá, že příslušné přičlenění neobsahuje prvky státní podpory, pokud bude respektován tento závazek.
(159) Komise dále stanoví, že zvláštní důchodové dávky, které mají k datu reformy obdržet zaměstnanci pracující na přenosu a distribuci elektřiny a plynu, již nebudou vypláceny podniky z odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu, ale tarifním příspěvkem.
Pokud podniky z odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu v minulosti nevyplatily část zvláštních poplatků, jedná se o státní podporu slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst.
(160) Komise dále konstatuje, že daň z příjmu právnických osob z části rezerv vytvořených osvobozením od daně pro obnovení RAG, kterou EDF nezaplatila v roce 1997, představuje státní podporu neslučitelnou se společným trhem.
Tato daňová podpora činí 888,89 milionů EUR,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Neomezená záruka, kterou poskytla Francie společnosti Electricité de France (EDF), představuje státní podporu neslučitelnou se společným trhem a musí být do 1. ledna 2005 zrušena.
Článek 2
Přičlenění francouzského důchodového režimu v odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu k důchodovému režimu obecného práva nepředstavuje podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy, pokud je toto přičlenění finančně neutrální pro podniky, příjmové režimy a stát.
Pokud podniky z odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu nevyplatí zvláštní dávky, které mají k datu reformy obdržet zaměstnanci pracující na přenosu a distribuci elektřiny a plynu, a pokud jsou tyto dávky financovány tarifním příspěvkem, jedná se o podporu slučitelnou se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Záruka, kterou Francie poskytla "Caisse nationale des industries électriques et gazières" na uvedené zvláštní dávky, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
Článek 3
Daň z příjmu právnických osob z části rezerv vytvořených na základě osvobození od daně pro obnovení RAG, kterou EDF nezaplatila v roce 1997, činí 14,119 miliard franků poplatků za licenci přeřazených do kapitálových dotací a představuje státní podporu neslučitelnou se společným trhem.
Prvek státní podpory zahrnutý v nezaplacení daně z příjmu právnických osob činí 888,89 milionů EUR.
Článek 4
Francie přijme veškerá nezbytná opatření, aby od EDF získala zpět podporu podle článku 3, která jí již byla dána nezákonně k dispozici.
Navrácení podpory bude neprodleně provedeno v souladu s postupy vnitrostátního práva, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Podpora, která má být vrácena zpět, zahrnuje úroky od data, kdy byla dána k dispozici EDF, až do data skutečného navrácení.
Úroky se vypočítají na základě referenčních sazeb pro výpočet ekvivalentu dotace v rámci podpor regionům a na základě sestaveném podle sdělení Komise o sazbách úroků platných v případě vrácení zpět nezákonných podpor [36].
Článek 5
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která přijala s cílem dosáhnout souladu s tímto rozhodnutím.
Tato informace bude sdělena Komisi prostřednictvím přiloženého formuláře.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
Rozhodnutí Rady 2005/148/SZBP
ze dne 21. února 2005,
kterým se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na společný postoj 2004/694/SZBP [1], a zejména na článek 2 tohoto společného postoje ve spojení s čl. 23 odst. 2 druhou odrážkou Smlouvy o Evropské unii,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Společným postojem 2004/694/SZBP přijala Rada opatření ke zmrazení veškerých kapitálových a hospodářských zdrojů fyzických osob, které byly obviněny Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY).
(2) Dne 22. prosince 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/900/SZBP, kterým změnila seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP.
(3) Jména Sava Todoviće a Vladimira Lazareviće by měla být vypuštěna ze seznamu v důsledku jejich vzetí do vazby ICTY.
(4) Seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Seznam osob uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP se nahrazuje seznamem uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Článek 3
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Rady
ze dne 18. ledna 2005
o podmínkách a postupech pro předkládání a vyřizování kandidatur ke jmenování soudců Soudu pro veřejnou službu Evropské unie
(2005/150/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
s ohledem na Protokol o statutu Soudního dvora, ve znění rozhodnutí Rady 2004/752/ES, Euratom ze dne 2. listopadu 2004 o zřízení Soudu pro veřejnou službu Evropské unie [1], a zejména na čl. 3 odst. 2 přílohy I tohoto protokolu,
s ohledem na doporučení Soudního dvora ze dne 2. prosince 2004,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím Rady 2004/752/ES, Euratom ze dne 2. listopadu 2004 byl zřízen Soud pro veřejnou službu Evropské unie a změněn Protokol o statutu Soudního dvora.
3 odst. 2 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora stanoví Rada podmínky a postupy pro předkládání a vyřizování kandidatur ke jmenování soudců Soudu pro veřejnou službu Evropské unie.
Je třeba provést toto ustanovení,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Podmínky a postupy pro předkládání a vyřizování kandidatur ke jmenování soudců Soudu pro veřejnou službu Evropské unie jsou stanoveny v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Generální tajemník Rady se pověřuje zveřejnit oznámení o volných místech členů Soudu pro veřejnou službu Evropské unie a zajistit jeho dostatečné rozšíření.
Článek 3
Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění
Rozhodnutí Rady
ze dne 18. ledna 2005
o jmenování členů výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora
(2005/151/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
s ohledem na Protokol o statutu Soudního dvora ve znění rozhodnutí Rady 2004/752/ES, Euratom ze dne 2. listopadu 2004 o zřízení Soudu pro veřejnou službu Evropské unie [1], a zejména na čl. 3 odst. 3 přílohy I tohoto protokolu,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2005/49/ES, Euratom ze dne 18. ledna 2005 [2] o pravidlech fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora, a zejména na bod 3 přílohy uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na doporučení předsedy Soudního dvora ze dne 2. prosince 2004,
vzhledem k těmto důvodům:
3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora upravuje zřízení výboru složeného ze sedmi osob z řad bývalých členů Soudního dvora a Soudu prvního stupně a obecně uznávaných právníků.
Podle uvedeného odstavce rozhoduje Rada na doporučení předsedy Soudního dvora kvalifikovanou většinou o jmenování členů tohoto výboru.
(2) Rozhodnutí 2005/49/ES, Euratom stanoví kromě toho v bodě 3 přílohy, že Rada jmenuje předsedu uvedeného výboru.
(3) Je třeba provést tato ustanovení,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Na dobu čtyř let ode dne 10. listopadu 2004 jsou členy výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora jmenováni:
pan Leif SEVÓN, předseda
Sir Christopher BELLAMY
pan Yves GALMOT
pan Peter GRILC
paní Gabriele KUCSKO-STADLMAYEROVÁ
pan Giuseppe TESAURO
pan Miroslaw WYRZYKOWSKI
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. prosince 1999
podle článku 14 nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ukládající pokuty podnikům za předkládání nesprávných a zavádějících informací v oznámení v řízení o kontrole spojování
(případ č. COMP/M.1608 – KLM/Martinair III)
(oznámeno pod číslem K(1999) 4496)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/152/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o Evropském společenství,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole spojování podniků [1], a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení,
po umožnění dotčeným podnikům vyjádřit názor na námitky vznesené Komisí,
s ohledem na stanovisko Poradního výboru pro kontrolu spojování podniků,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ÚVOD
(1) Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V.
(KLM) jsou hlavní holandské mezinárodní aerolinie se sídlem na amsterodamském letišti Schiphol.
KLM provozují pravidelné osobní i nákladní letecké linky na mnoho míst v Evropě, včetně interkontinentálních linek.
Majetkové zájmy aerolinií KLM zahrnují Transavia Airlines BV, většinově vlastněnou (80 %) dceřinou společnost specializující se na osobní leteckou dopravu (pravidelné a charterové lety) především z Holandska do středomořských letovisek.
(2) KLM dále vlastní 50 % podíl v Martinair Holland NV ("Martinair"), se zbývajícími 50 % v majetku Koninklijke Nedlloyd NV ("Nedlloyd").
Komise se domnívá, že v této situaci mohou KLM a Nedlloyd uplatňovat "rozhodující vliv" ve významu článku 3 odst. 3 nařízení (EHS) č.
4064/89 ("nařízení o spojování") na společnost Martinair.
Proto lze říci, že obě společnosti společně ovládají Martinair za účelem uvedeným v nařízení o spojování. Martinair jsou druhé největší holandské aerolinie, také se sídlem na letišti Schiphol, provozující hlavně charterové lety z Amsterodamu do středomořských letovisek.
Kromě toho realizují také omezený počet letů na dlouhé vzdálenosti, především do Severní Ameriky.
(3) 1. září 1998 KLM podle článku 4 nařízení o spojování oznámily navrhovanou koncentraci, kterou by získaly celou společnost Martinair [2].
Oznámení bylo 22. září 1998 staženo [3] poté, co Komise ústně informovala KLM o svém záměru prohlásit oznámení za neúplné.
Dne 21. prosince 1998 ohlásily KLM tuto operaci znovu [4].
Dne 1. února 1999 rozhodla Komise zahájit řízení podle článku 6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování [5] a dne 19. března 1999 vydala Komise prohlášení o námitkách proti plánované operaci.
Dne 31. května 1999 informovaly KLM Komisi, že operaci zrušily.
II. JAZYK ŘÍZENÍ V TOMTO PŘÍPADĚ
(4) Dne 25. června 1999 zaslala Komise KLM prohlášení o námitkách, ve kterém sdělila svůj předběžný názor, že oznámení ze dne 1. září 1998 obsahovalo nesprávné nebo zavádějící informace (pokud nebude uvedeno jinak, všechny odkazy v tomto rozhodnutí hovořící o "oznámení" se budou týkat tohoto oznámení z 1. září 1998).
Prohlášení o námitkách bylo sepsáno v angličtině.
V reakci na něj KLM vyslovily námitku proti použití anglického jazyka a požadovaly, aby bylo řízení vedeno v holandštině.
KLM se v této věci odvolaly na článek 3 nařízení Rady č. 1 určující jazyky, které mají být používány v Evropském hospodářském společenství [6], který stanoví, že dokumenty, které zašle instituce EU osobě podléhající jurisdikci členského státu, musejí být v jazyce příslušného obeslaného státu.
KLM namítly, že jejich výběr angličtiny jako jazyka řízení se vztahoval pouze na oznámení (které bylo napsáno v angličtině) a že se tím nezřekly práva obdržet prohlášení o námitkách ze dne 25. června 1999 ve vlastním jazyce.
KLM vysvětlily, že se rozhodly předložit oznámení v angličtině, aby uspokojily Komisi s ohledem na přísné termíny, které se vztahují na proces řízení spojování podniků.
Dále uvedly, že tyto termíny se nevztahují již na aktuální řízení.
(5) Článek 2 nařízení č. 1 stanoví, že dokumenty zaslané institucím Společenství mohou být sepsány v kterémkoliv z oficiálních jazyků Společenství podle výběru odesílatele. Odpověď instituce musí být potom v jazyce, který zvolil odesílatel. Čl. 2 odst. 4 nařízení Komise (ES) č. 447/98 ze dne 1. března 1998 o oznámení, časových limitech a slyšeních stanovených v nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 o řízení koncentrací mezi podniky [7] vyjadřuje toto obecné pravidlo. Stanoví, že jazyk zvolený stranami pro oznámení se stává "jazykem řízení". KLM namítají, že zvolily angličtinu jako jazyk řízení následujícího po oznámení, nikoliv jako jazyk tohoto řízení. Komise interpretuje toto ustanovení jako ustanovení vztahující se ke všem řízením podle nařízení o spojování, která se vztahují k oznámené operaci, nikoliv pouze ta řízení, která vedou k zásadnímu rozhodnutí o koncentraci jako takové, jako je rozhodnutí podle článku 6 nebo 8. Ve vztahu k oznámení podle článku 4 nařízení o spojování je možná řada různých řízení, jako je řízení vedoucí k rozhodnutí podle článku 11 odst. 5 a čl. 13 odst. 2, řízení podle článku 14 odst. 1 písm. b), c) nebo d) a čl. 14 odst. 2 písm. a), b), nebo c), řízení vedoucí k rozhodnutím o odvolání rozhodnutí podle čl. 6 odst. 3 nebo čl. 8 odst. 5 nebo řízení o otázkách týkajících se přístupu k dokumentům. Všechna tato řízení se vztahují k oznámení, u kterého měla strana možnost volby jazyka.
(6) V tomto případě bylo oznámení učiněno v angličtině a veškerá komunikace mezi stranami byla vedena v angličtině.
Požadavek KLM by mohl mít za následek to, že prohlášení učinění KLM vůči Komisi v angličtině by musela být projednávána v holandštině.
Postup podle článku 14 odst. 1 písm. b) je neoddělitelně spjat s tímto oznámením.
Z těchto důvodů se Komise domnívá, že angličtina je správným jazykem tohoto řízení.
III. PORUŠENÍ NAŘÍZENÍ O SPOJOVÁNÍ PODNIKŮ: HLAVNÍ SKUTEČNOSTI
(7) Podle oznámení se činnosti skupiny KLM společnosti Martinair překrývají ve třech oblastech: charterové lety do Středomoří, pravidelné lety do Severní Ameriky a letecká přeprava nákladů.
Nesprávné nebo zavádějící informace se týkají činnosti dceřiné společnosti KLM, Transavia, v oblasti osobní dopravy do středomořských destinací: KLM přeložily nesprávné informace o charterových destinacích společnosti Transavia a zamlčely relevantní informace o pravidelných leteckých linkách společnosti Transavia.
1. Informace o charterových destinacích společnosti Transavia
a) Informace uvedené v oznámení
(8) Oznámení obsahuje na straně 40 formuláře CO tabulku se seznamem charterových destinací společností Transavia a Martinair ve Středomoří pro letní sezónu 1998. Tabulka je ve formě synopse porovnávající destinace v každé zemi.
Termín "země Středomoří" je definován v předcházející části oznámení [8] jako termín pokrývající tyto země: Kypr, Egypt, Francie, Izrael, Malta, Španělsko, Itálie, Portugalsko, Řecko, Turecko, Tunisko a Maroko.
Je uvedeno 12 destinací u společnosti Martinair a 46 destinací u společnosti Transavia. Podle tabulky se pouze 6 z těchto destinací překrývá (Ibiza, Korfu, Kos, Antalie, Dalaman a Monastir).
(9) Tabulce předchází na straně 39 prohlášení, že operace společností Transavia a Martinair se do značné míry navzájem doplňují:
"Charterové linky společností Transavia a Martinair se do značné míry navzájem doplňují.
Martinair provozuje velká letadla (B747, MD-11, B767) na několika málo středomořských leteckých linkách.
Transavia provozuje menší letadla (B757) na různých (jiných) linkách, na kterých kvůli velikosti příslušných letišť nemohou létat letadla společnosti Martinair."
Tabulka na straně 40 oznámení vypadá takto:
Země _BAR_ Martinair _BAR_ Transavia _BAR_
Španělsko _BAR_ IbizaLas PalmasTenerifeMalagaPalma de Mallorca _BAR_ IbizaJerez de la Front.AlmeriaMenorcaGeronaReusArrecifeFuerteventura _BAR_
Portugalsko _BAR_ Faro _BAR_ Oporto _BAR_
Řecko _BAR_ KorfuKosHeraklion _BAR_ KorfuKosPrevenzaKefalinaZakynthosKalamataChaniaSantoriniMykonosAthényVolosSkiathosThessalonikiKavalaLimnosMytiliniSkyrosChiosSamosKarpathos _BAR_
Turecko _BAR_ AntalyaDalaman _BAR_ AntalyaDalamanBodrumIstambul _BAR_
Tunisko _BAR_ Monastir _BAR_ Monastir _BAR_
Maroko _BAR_ _BAR_ Agadir _BAR_
Egypt _BAR_ _BAR_ LuxorHurghada _BAR_
Izrael _BAR_ _BAR_ Tel Aviv _BAR_
Kypr _BAR_ _BAR_ PaphosLarnaca _BAR_
Itálie _BAR_ _BAR_ ŘímCataniaRiminiMilánVerona _BAR_
Francie _BAR_ _BAR_ Ajaccio" _BAR_
b) Nesprávnost informací o charterových destinacích společnosti Transavia
(10) Při průzkumu se ukázalo, že v roce 1998 Transavia organizovala charterové lety na nejméně 10 dalších míst ve Středomoří, které nebyly v tabulce uvedeny. Jedná se o tyto destinace: Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma de Mallorca, Faro, Funchal, Rhodes, Heraklion a Djerba.
Tyto informace byly zjištěny z letového řádu společnosti Transavia přeloženého na požádání pro informaci [9].
S výjimkou Alicante, Funchalu, Rhodes a Djerby se jedná o destinace, na které létají rovněž charterové linky společnosti Martinair.
Proto se dá říci, že na všech linkách společnosti Martinair létají rovněž letadla společnosti Transavia, což znamená, že ve skutečnosti existuje úplné překrytí destinací společností Transavia a Martinair.
(11) Navíc neuvedené destinace zahrnují řadu nejdůležitějších prázdninových destinací zákazníků společností Transavia a Martinair a hlavní destinace, které přinášejí oběma společnostem největší zisky.
Například Španělsko je podle marže nejoblíbenější zemí, kam zákazníci obou společností cestují, a chybějící destinace ve Španělsku a jeho ostrovech zahrnují některá nejdůležitější turistická střediska zde.
2. Informace o pravidelných linkách společnosti Transavia do středomořských destinací
a) Informace uvedené v oznámení
(12) Nikde v oznámení se neuvádí, že Transavia provozuje významné pravidelné lety do středomořských prázdninových letovisek a že prodává místa v těchto letadlech provozovatelům organizovaných prázdninových zájezdů.
(13) Část 6 oznámení je nazvána "Definice trhu". Pod hlavičkou "I. Ovlivněné trhy" se opakuje otázka 6.1 z formuláře CO.
Pak KLM pod hlavičkou "A. Evropský charterový trh" [10] uvádí, že díky malému tržnímu podílu neexistuje v této oblasti trh ovlivněný slučovanými společnostmi (tržní podíl […] [11] %) [12].
Ačkoliv KLM následně prohlašuje, že trh charterových letů není ovlivněným trhem, přesto prohlašuje, že tento trh popisuje, jako by ovlivněným trhem byl: "Avšak aby Komise obdržela relevantní informace, popíší tento trh, jako by byl ovlivněným trhem [13]." Tento popis je pak uveden na stranách 26 až 41 oznámení bez dalších hlaviček.
(14) Produktový trh je definován takto:
"KLM (především prostřednictvím společnosti Transavia) [14] a Martinair jsou aktivní na produktovém trhu, který lze definovat jako trh letecké přepravy na žádost pořadatelů zájezdů o zařazení středomořských destinací do organizovaného zájezdu do zahraničí, včetně ubytování. [15]"
(15) Oznámení o tomto trhu hovoří jako o "charterovém trhu", který je oddělitelný od trhu pravidelných leteckých linek.
Rozdíl mezi charterovými a pravidelnými lety je definován takto:
"Tento charterový trh je trh odlišitelný od trhů pravidelné letecké dopravy do těchto destinací. Především zákazníci aerolinií využívající charterových letů nejsou cestující, jako je tomu v případě pravidelných linek.
Na tomto trhu jsou zákazníky aerolinií pořadatelé zájezdů. Tito pořadatelé požadují od aerolinií, aby uspořádaly let na určité místo, který by měl určenou frekvenci a kapacitu.
Zakoupí si určitý (minimální) počet míst v letadle, které bude tuto charterovou linku obsluhovat. tomu se říká příděl.
Tato místa jsou prodána jako součást zájezdu pořadateli těchto zájezdů jejich vlastním zákazníkům.
Tím se tato služba podstatně liší od pravidelných letů [16]."
(16) V této kapitole se vůbec nehovoří o tom, že by Transavia provozovala pravidelné linky do středomořských destinací a prodávala místa v těchto letadlech organizátorům zájezdů, kteří by pravidelně odkupovali od společnosti určitý počet těchto míst zahrnutých v jejich organizovaných zahraničních zájezdech pro jejich zákazníky.
V přeložených dokumentech nebyla obsažena ani mapa destinací společnosti Transavia, ani letový řád zmíněný v odstavci 10.
(17) Jediné prohlášení, že Transavia vůbec provozuje nějaké pravidelné lety, bylo učiněno v následující kapitole o popisu trhu letů do Severní Ameriky: "B. Západní Evropa (přes Amsterodam) – Spojené státy/Kanada".
V poznámce se k oznámení, že Martinair není účastníkem programu "pravidelný cestující letadlem" společnosti KLM, uvádí: "Cestující společnosti Transavia jsou účastníky programu "pravidelný cestující letadlem" společnosti KLM pouze tehdy, pokud cestují pravidelnými linkami společnosti Transavia a společnost KLM na těchto linkách sama letadla neprovozuje [17]." Tato informace nebyla zahrnuta v informacích o pravidelných letech, ale v informacích o účasti v programu "pravidelný cestující letadlem" společnosti KLM [18].
(18) Pod hlavičkou "II. Trhy vztahující se k ovlivněným trhům ve významu podle části III" je otištěn text otázky 6.2 formuláře CO: Popište relevantní produktové a geografické trhy, kterých se oznámená operace dotýká a které jsou úzce spojeny s ovlivněným trhem (trhy) (sousední trhy po směru, proti směru a horizontální sousední trhy) a na kterých jsou aktivní strany koncentrace, ale které nejsou samy o sobě ovlivněnými trhy ve významu části III.
(19) V reakci na to KLM stručně vysvětlily, že KLM a Martinair mají nerozhodující majetkovou účast v cestovní kanceláři a že KLM má podíl na počítačovém systému rezervací.
Oznámení pak pokračuje:
"Navíc Martinair provozuje charterové lety do dalších destinací (např. v Karibském moři).
KLM působí jen na trhu evropských charterových letů, a to prostřednictvím své dceřiné společnosti Transavia.
KLM a Martinair mají pravidelné linky na různé jiné destinace [19]."
(20) V této kapitole se neuvádí, že Transavia provozuje pravidelné linky do středomořských destinací.
Jediná informace v této kapitole týkající se společnosti Transavia je toto: "KLM působí jen na trhu evropských charterových letů, a to prostřednictvím své dceřiné společnosti Transavia [20]."
b) Zavádějící nebo nesprávné informace o pravidelných linkách provozovaných společností Transavia
(21) Další zkoumání případu ukázalo, že Transavia provozuje významné pravidelné linky do Středomoří a že prodává místa v těchto letadlech cestovním kancelářím, které zahrnují tato místa do svých organizovaných zájezdů.
(22) V reakci na požadavek informací [21] KLM v dopise z 9. září 1998 uvedly, že Transavia pořádá pravidelné lety do těchto destinací: Malaga, Alicante, Barcelona, Casablanca, Djerba, Faro, Funchal, Heraklion, Lisabon, Las Palmas, Malta, Nice, Palma de Mallorca, Tenerife (dohromady […] (*) cestujících v jednom směru v roce 1997).
Tato situace se od té doby významně nezměnila; Transavia nadále organizuje významné pravidelné linky do Středomoří.
Do většiny těchto destinací také létají charterové linky společnosti Transavia.
V dopise KLM se neuvádí, že místa v těchto pravidelných letech se prodávají cestovním kancelářím.
(23) Až v dokumentech předložených v prosinci 1998 [22] podaly KLM další informace o svém prodeji míst v pravidelných linkách cestovním kancelářím, kde uvedly: "Ano, rezervovaná místa jsou prodávána cestovním kancelářím pořádajícím organizované zájezdy [23]" a "Cena letenky prodávané cestovní kanceláří na rezervované místo na pravidelné lince naší společnosti je stejná jako cena rezervovaného místa na nepravidelné lince [24]."
Toto prohlášení bylo později potvrzeno dopisem KLM ze dne 4. března 1999, kde se uvádí, že průměrné hrubé ceny rezervovaných míst prodaných cestovním kancelářím jsou téměř shodné pro pravidelné i nepravidelné linky.
V oznámení z prosince 1998 KLM uvádí: "Skutečnost je však málokdy černobílá a hranice mezi pravidelnými a nepravidelnými lety se nachází v šedé oblasti.
Rezervovaná místa v pravidelných linkách prodaná cestovním kancelářím pořádajícím organizované zájezdy na oblíbená prázdninová místa ve Středomoří jsou blízké podobným službám charterových letů [25]." Z předložených informací se dá spočítat, že z […] (*) [26] cestujících přepravených společností Transavia [27] pravidelnými linkami do středomořských destinací [28] v sezoně léto 1997 a zima 1997/98 bylo celkem […] (*) [29] míst prodáno cestovním kancelářím na základě rezervace a […] (*) míst bylo prodáno cestovním kancelářím bez rezervace [30].
U některých destinací se většina míst v letadlech prodává cestovním kancelářím [31].
IV. REAKCE NA PROHLÁŠENÍ A HODNOCENÍ KOMISE
1. Informace o charterových destinacích společnosti Transavia
(24) V reakci na prohlášení Komise o námitkách popisují KLM vynechání destinací uvedených v odstavci 10 jako "administrativní chybu".
KLM vysvětlují, že se při podávání informací spoléhaly na letecký časopis vydávaný společností Transavia.
Tento časopis obsahuje mapu destinací společnosti Transavia.
Destinace pravidelných letů jsou označeny žlutou tečkou a charterové destinace červenou tečkou.
Společné destinace pravidelných a charterových letů jsou však také označeny žlutou tečkou.
Jsou to: Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma de Mallorca, Faro, Funchal, Rhodes, Heraklion a Djerba.
KLM uvádí, že nesprávné označení těchto destinací v časopise společnosti Transavia bylo příčinou jejich neuvedení mezi charterovými lety.
(25) KLM také odkazují na studii SH&E připojenou k oznámení, ze které, jak říkají, je jasné, že Transavia pořádá více charterových letů na další destinace.
KLM uvádí, že by mělo být každému, kdo zkoumá oznámení a jeho přílohy, jasné, že rozdíl mezi tabulkou v oznámení a tabulkami v přílohách za minulé roky vznikl omylem a že bližší zkoumání oznámení správně vedlo Komisi k položení jejích otázek.
(26) Oznámení v příloze X obsahuje seznam destinací společností KLM a Martinair, ale nikoliv už seznam destinací společnosti Transavia.
Mapa destinací společnosti Transavia a letový řád společnosti Transavia zmíněný v odstavci 10 nebyl součástí uvedených dokumentů.
Příloha VIII oznámení obsahuje studii SH&E z června 1998: "Evropský charterový trh – analýza ve vztahu k akvizici 50 % podílu společnosti Nedlloyd ve společnosti Martinair společností KLM". Studie má 60 stran textu.
Příloha 2 studie ("Nepravidelní cestující z Belgie, Německa, Holandska a Anglie podle středomořských destinací a přepravce") obsahuje tabulky pro roky 1993, 1995 a 1997, ve kterých jsou uvedeny všechny středomořské destinace obsluhované nepravidelnými linkami z letiště Schiphol s celkovým počtem cestujících, počtem cestujících přepravených konkurencí a počtem cestujících přepravených společnostmi KLM, Martinair a Transavia.
Z těchto tabulek lze vyvodit, že Transavia létala v období 1993–1997 také na jiná letiště než jsou ta, která jsou zmíněna pro rok 1998 v tabulce na straně 40 formuláře CO oznámení, včetně 10 destinací uvedených v odstavci 10.
(27) Úvod k formuláři CO obsahuje oddíl nazvaný "Potřeba správných a úplných informací", ve kterém se říká:
"Veškeré informace požadované tímto formulářem musejí být správné a úplné.
Požadované informace musejí být vyplněny v příslušné části tohoto formuláře.
Přílohy k tomuto formuláři se používají pouze k doplnění informací uvedených ve formuláři samém."
(28) Informace o charterových destinacích v tabulce na str. 40 formuláře CO jsou jasné a neobsahují žádné nejasnosti.
Není v nich jasná chyba, kterou by bylo možno snadno odhalit.
Tabulka neobsahuje odkaz na studii citovanou stranami ani na žádné další zdroje informací.
Jediný případ, kdy se v této kapitole odkazuje na studii, je na straně 34 v kontextu definice geografického rozsahu relevantního trhu na podporu argumentu, že geografickým trhem je celá Evropa [32].
V tomto kontextu KLM uvádí: "KLM a Martinair pro účely tohoto oznámení přijaly za své závěry studie SH&E [33]."
(29) Studie SH&E odkazuje na roky 1993 až 1997 a neobsahuje žádné informace o letní sezoně roku 1998.
Navíc statistické informace v příloze ke studii nejsou prezentovány tak, aby bylo snadné porovnání s tabulkou v oznámení.
V každém případě, aerolinie své destinace čas od času mění.
Následkem toho nebylo snadno odvoditelné z přítomnosti 10 destinací uvedených v odstavci 10 ve studii SH&E na období do roku 1997, že jejich neuvedení v informacích týkajících se roku 1998 byla administrativní chyba KLM, a nikoliv změna destinací jako takových.
Proto informace uvedené v příloze ke studii SH&E nemohou sloužit jako náprava nesprávných informací uvedených v příslušné části formuláře CO k oznámení.
2. Informace o pravidelných letech společnosti Transavia
(30) KLM argumentují, že prodej míst v pravidelných linkách společností Transavia není součástí relevantního produktového trhu, a proto nemusel být zmíněn.
V reakci na ústní dotaz, zda jsou pravidelné linky společnosti Transavia zahrnuty v podílu na trhu uvedeném v oznámení KLM, přišla tato písemná odpověď:
"Tyto trhy nejsou zahrnuty do analýzy SH&E, a proto ani v oznámení KLM.
Martinair provozuje pouze nepravidelné linky do Středomoří, a proto se činnost společností Martinair a Transavia na trhu nepravidelných letů do Středomoří nepřekrývá.
Evropský trh nepravidelných linek do Středomoří je zásadně odlišný od trhu pravidelných linek, a to z důvodů uvedených níže:
Letenky na nepravidelné (charterové) lety se prodávají v podstatě jen na některém z obou konců linky; cestující charterových letů si kupují letenky od cestovní kanceláře, která organizuje jejich cestu, zatímco cestující na pravidelných linkách si kupují letenky většinou přímo od letecké společnosti, která let pořádá, nebo od agenta, který je pověřen prodáváním letenek pro příslušnou leteckou společnost; zatímco tedy aerolinie prodávají letenky na charterové lety převážně organizátorům organizovaných zájezdů, letenky na pravidelné linky se prodávají cestovním kancelářím jen v omezeném množství; obchodní riziko za nepravidelné (charterové) lety nese jeden nebo více pořadatelů organizovaných zájezdů, zatímco obchodní riziko za pravidelné linky nese jejich zajišťovatel (aerolinie); pokuty za zrušený pravidelný let neexistují, nebo jsou alespoň daleko liberálnější; trh nepravidelných charterových letů má daleko více různých hráčů.
Informace uvedené v reakci na požadavek Komise nelze přidat k podílu KLM na trhu uvedeném na str. 62 oznámení.
Zařazení pravidelných linek společnosti Transavia do tržní základny by nutně vedlo k významnému nárůstu celkové tržní základny, protože pak by musely být také zahrnuty pravidelné linky ostatních společností. … [34]"
(31) Informace požadované formulářem CO ve vztahu k definici trhu jsou popsány v části 6.
V části 6.I je použita tato definice relevantního produktového trhu: "Relevantní produktový trh zahrnuje všechny produkty a služby, které jsou spotřebitelem považovány za zaměnitelné nebo nahraditelné z důvodu jejich charakteristiky, ceny a zamýšleného použití.
Relevantní produktový trh se může v některých případech skládat z určitého počtu jednotlivých produktů anebo služeb, které mají v zásadě stejné fyzické nebo technické charakteristiky a jsou vzájemně zaměnitelné."
(32) S ohledem na skutečnost, že určitá místa v letadlech létajících na pravidelných linkách společnosti Transavia jsou prodávána pořadatelům organizovaných zájezdů za stejnou cenu a za stejných podmínek (zaručených) jako místa v letadlech obsluhujících charterové lety, jsou tyto prodeje Komisí považovány za součást stejného produktového trhu.
Skutečnost, že definice takového trhu by znamenala, že místa prodaná v rámci pravidelných linek jiných aerolinií by také musela být zahrnuta do relevantního produktového trhu, nemůže sloužit jako omluva za neuvedení této informace společností KLM.
(33) Komise bere na vědomí, že se KLM domnívaly, že místa prodaná cestovním kancelářím na pravidelných linkách společnosti Transavia nejsou součástí stejného produktového trhu jako místa prodaná v rámci charterových letů.
Avšak i za tohoto předpokladu měly tyto aktivity být uvedeny v odpovědi na otázku 6.2 formuláře CO jako činnosti na "trhu úzce spojeném s ovlivněným trhem" (tzv. "sousední trhy").
Účelem otázky na sousední trhy je právě získání potřebných informací v případech, kdy strany používají definici trhu, která je užší než definice, podle které se řídí Komise.
(34) KLM podaly podrobné vysvětlení, proč se domnívají, že pravidelné linky netvoří součást relevantního produktového trhu, a proto si byly vědomy toho, že se jedná o úzce spojený "příbuzný" trh.
V odpovědi na otázku 6.2 o sousedních trzích nenechaly KLM příslušnou kapitolu nevyplněnou.
Zmínily se o svém podílu a podílu společnosti Martinair v cestovních kancelářích pořádajících organizované zájezdy a o svém podílu na počítačovém rezervačním systému.
Dále uvedly, že společnost Martinair provozuje charterové lety do jiných destinací (Karibik) a že KLM a Martinair provozují pravidelné linky do řady jiných destinací [35].
Toto prohlášení o charterových a pravidelných linkách ukazuje, že KLM pochopily otázku o sousedních trzích dobře. I přesto se však KLM zde nezmínily o pravidelných linkách společnosti Transavia.
V tomto kontextu podrobný popis dalších příbuzných činností KLM vzbuzuje dojem, že informace jsou kompletní, a činí vynechání výše zmíněných informací zavádějícím.
V. PRÁVNÍ POSOUZENÍ
1. Informace o charterových destinacích společnosti Transavia
(35) Informace uvedené v tabulce na straně 40 formuláře CO o charterových destinacích společnosti Transavia jsou nesprávné v tom, že minimálně 10 destinací, většina z nich velmi důležitých, vůbec není zmíněno.
Nesprávnost informací je posílena prohlášením před tabulkou, že "charterové lety společností Transavia a Martinair se do značné míry navzájem doplňují" [36].
Především vynechání důležitých španělských, portugalských a řeckých destinací v tabulce zanechává nesprávný dojem, že překrývání operací společností Transavia a Martinair má jen velmi omezený rozsah.
Odkaz na vzájemně se doplňující služby na straně 39 nelze chápat jen tak, že se vztahuje pouze na velikost letadel, vezmeme-li v úvahu kontext, v jakém je prohlášení činěno – těsně nad tabulkou.
Navíc prohlášení, že společnost Transavia létá na jiná místa než společnost Martinair, podporuje nesprávný dojem, který čtenář získá z tabulky.
(36) Podání těchto nesprávných informací bylo hrubou nedbalostí.
I když přijmeme vysvětlení o leteckém časopise společnosti Transavia, i tak se jedná o značný podíl nedbalosti.
Časopis letecké společnosti je marketingovým či propagačním materiálem, který nezaručuje přesnost podávaných informací.
Strany by měly používat spolehlivější zdroj informací, jako jsou interní statistiky společnosti Transavia nebo letový řád společnosti Transavia, který byl později zaslán Komisi.
Protože společnost Transavia je plně ovládanou dceřinou společností, byly tyto informace společnosti KLM k dispozici.
(37) Proto neposkytnutí správných informací společností KLM o této věci představuje porušení zákona, za které může být uložena pokuta podle čl. 14 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování.
2. Informace o pravidelných letech společnosti Transavia
(38) Neuvedení informace, že společnost Transavia zajišťuje pravidelné linky do Středomoří a že prodává letenky na tyto lety cestovním kancelářím pro jejich organizované zájezdy, je vzhledem k informacím poskytnutým o společnosti Transavia jednak zavádějící a jednak nesprávné ve významu čl. 14 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování.
(39) Neuvedení pravidelných linek společnosti Transavia do Středomoří je v kontextu ostatních informací uvedených ve formuláři CO nikoliv záležitostí pouhého opomenutí, ale, jak je vysvětleno výše (části III a IV), záležitostí podání významně zavádějících informací, protože podává zkreslený obraz skutečnosti. Proto jsou tyto informace jak nesprávné, tak zavádějící ve smyslu čl.
14 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování.
(40) Komise nemůže vyloučit možnost, že společnost KLM tyto informace o pravidelných letech společnosti Transavia neuvedla záměrně.
Nejméně se jedná o závažný případ nedbalosti, protože tyto informace, jejich relevance a požadavek na jejich uvedení ve formuláři CO byly společnosti KLM dobře známy.
(41) Proto je neposkytnutí těchto informací společností KLM také porušením zákona a je možno je pokutovat.
VI. UDĚLENÍ POKUTY
(42) Podle čl. 14 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování může Komise uložit podniku pokutu ve výši od 1000 do 50000 EUR, pokud tento podnik záměrně nebo v důsledku opomenutí uvede nesprávné nebo zavádějící informace v oznámení podle článku 4 nařízení o spojování. Podle čl. 14 odst. 3 může Komise při stanovení výše pokuty přihlížet k povaze a závažnosti porušení zákona. Komise proto bere v potaz všechny polehčující nebo zmírňující okolnosti.
1. Povaha porušení zákona
(43) Porušení zákona, kterého se dopustila společnost KLM, měla formu předložení nesprávných a zavádějících informací ve významu podle čl. 14 odst.
1 písm. b) nařízení o spojování. Předložení těchto nesprávných a zavádějících informací bylo minimálně hrubou nedbalostí.
2. Závažnost porušení zákona
(44) Porušení nařízení o spojování společností KLM by mělo být považováno za závažné porušení zákona z důvodů, které jsou uvedeny níže.
a) Relevance nesprávných nebo zavádějících informací
(45) Informace týkající se překrývání činností stran ve vztahu k jednotlivým destinacím je jednoznačně relevantní pro vyhodnocení dopadu operace sloučení na hospodářskou soutěž. To je bez ohledu na otázku, zda se relevantní trh skládá z jednotlivých tras nebo ze všech nebo některých destinací ve Středomoří.
Destinace obsluhované společností Transavia, které nebyly zmíněny, jsou důležité španělské, portugalské a řecké destinace prázdninových zahraničních cest, které přitahují velký počet cestujících.
Informace, že společnost Transavia létá do všech významných destinací obsluhovaných společností Martinair, má také význam pro posouzení míry hospodářské soutěže mezi společnostmi Martinair a Transavia, především z pohledu opakovaných prohlášení stran, že činnost společností Martinair a Transavia se navzájem doplňuje [37].
(46) Informace, že Transavia vysílá letadla do téměř všech hlavních cílů letního cestování v rámci jak pravidelných, tak charterových linek, a to paralelně, je také jasně významná pro posouzení tržního postavení společnosti Transavia.
Bez ohledu na to, zda letenky prodané na pravidelné lety tvoří součást produktového trhu, informace o tom, že společnost Transavia provozuje významné pravidelné linky do těchto charterových destinací, je relevantní pro posouzení tržní síly společnosti Transavia na těchto trasách.
b) Polehčující okolnosti uvedené KLM
(47) Společnost KLM zdůrazňuje, že měla několik setkání s Komisí, na kterých diskutovala o několika návrzích oznámení, a že se pak snažila v dobré víře vzít při přípravě konečné verze v úvahu všechny návrhy a připomínky Komise.
Dále uvádí, že oznámení této záležitosti bylo velmi složité kvůli nedostatku dostupných údajů.
KLM dále uvádí, že není prokázáno, že poskytla "nesprávné nebo zavádějící" informace, a že tak jako tak, s ohledem na konkrétní okolnosti případu, nemůže takové ustanovení být vzato za základ uložení pokuty.
Komise se nemůže s tímto názorem ztotožnit, z důvodů uvedených níže.
i) Charterové destinace společnosti Transavia
(48) Ve svých připomínkách k prohlášení o námitkách vysvětluje KLM vynechání informací o charterových destinacích společnosti Transavia jako administrativní chybu [38].
KLM dále argumentuje, že tato chyba měla být evidentní pro každého, kdo oznámení studoval.
(49) KLM také argumentuje, že příslušná tabulka byla zahrnuta do textu formuláře CO pouze na požádání Komise a že pro probíhající letní sezonu 1998 nebyla podrobná data o tržních podílech ještě k dispozici.
Avšak tabulka na straně 40 oznámení není prezentována jako dodatek nebo aktualizace informací obsažených ve studii SH&E uvedené v odstavci 26 tohoto rozhodnutí.
Je to ilustrace prohlášení KLM, že činnost společností Transavia a Martinair se "do značné míry navzájem doplňuje".
Tvrzení KLM, že tabulka by měla být čtena pouze v souvislosti se studií, je neopodstatněné, protože tabulka dokonce neobsahuje ani odkaz na tuto studii.
(50) Tvrzení KLM, že nesprávnost tabulky je zřejmá, je také neopodstatněné.
Pokud si sama společnost KLM, která má lepší povědomí o své činnosti než kdokoliv jiný, tohoto opomenutí charterových destinací nevšimla, jistě to nebyla tak samozřejmá chyba, že by si jí pečlivý čtenář měl automaticky všimnout.
(51) KLM zdůrazňuje, že nebylo jejím záměrem skrýt tyto informace před Komisí a že Komise přeceňuje závažnost této administrativní chyby.
Avšak vysvětlení společnosti KLM, jak získala od společnosti Transavia informace o jejích charterových letech, ukazuje na značnou dávku nedbalosti.
Zakládat informace na reklamním časopise společnosti, a nikoliv na spolehlivějším zdroji, ukazuje na hrubou nedbalost a opomenutí povinnosti volit nezbytné informace pečlivě, především s ohledem na skutečnost, že společnosti Transavia je plně ovládanou dceřinou společností.
ii) Pravidelné lety společnosti Transavia
(52) Společnost KLM argumentuje, že při svém styku s Komisí nikdy nezakrývala skutečnost, že skupina KLM, včetně dceřiné společnosti Transavia, provozuje pravidelné linky po Evropě vůbec a do Středomoří zvlášť.
Dále uvádí, že by poskytla více informací o pravidelných linkách společnosti Transavia, kdyby o ně Komise během předběžných rozhovorů požádala.
KLM odkazuje na studii SH&E, ze které, jak prohlašuje, je jasné, že 47 % všech holandských cestujících jedoucích na dovolenou využívá pravidelných leteckých linek.
KLM uvádí, že by nešlo zakrýt skutečnost, že velká část těchto cestujících je přepravována skupinou KLM.
(53) Diskuse, které proběhly během předběžných setkání, se převážně týkaly vyjasňování definice trhu.
Komise přiznává, že protože KLM nevysvětlila, že Transavia prodává hodně letenek na své pravidelné linky pořadatelům organizovaných zájezdů, Komise na začátku neuvažovala o vzetí těchto činností do úvahy při definici trhu.
To však neznamená, že společnost KLM neměla podat úplné informace o těchto činnostech, alespoň při dopovědi na otázku 6.2 formuláře CO [39].
Navíc informace uvedené ve studii SH&E se týkají všech holandských cestujících, nikoliv jen zákazníků, kteří si zakoupí celý zájezd od cestovní kanceláře.
Proto nebylo možné odečíst z uvedených informací letenky prodané společností Transavia na její pravidelné lety cestovním kancelářím.
Způsob, jakým byly informace o společnosti Transavia prezentovány ve všech návrzích oznámení, nemohl vyvolat tyto otázky na straně Komise.
Transavia byla neustále prezentována jako "provozovatel charterových letů".
Informace, že Transavia také provozuje pravidelné linky, byla uvedena až v konečné verzi oznámení v poznámce 11 na straně 45, která se týká účasti společnosti Transavia v programu "pravidelný cestující letadlem" společnosti KLM.
Tyto informace v předcházejících návrzích vůbec nebyly obsaženy.
Argument, že se Komise mohla nebo měla zeptat na tyto informace, je proto neopodstatněný.
(54) KLM dále prohlašuje, že informace o pravidelných linkách nezměnily tržní podíl KLM, a že proto vynechání těchto informací bylo irelevantní.
Avšak skutečný tržní podíl společnosti je pouze jedním z prvků, na základě kterých se měří její tržní síla.
Provoz pravidelných linek společností Transavia do destinací, na které vysílá také charterové lety, je zcela jasně faktorem, který může přispět k její síle na těchto trasách, a proto má význam pro posouzení hospodářské soutěže Komisí v souvislosti se sloučením těchto společností.
Proto závěr Komise o závažnosti tohoto případu a o povaze a rozsahu náhrad, které by mohly být požadovány, bude pravděpodobně ovlivněn její znalostí (nebo nedostatečnou znalostí) existence těchto operací a jejich povahy a rozsahu.
(55) Tak například kdyby bylo skutečně pravda, že Transavia nemá pravidelné linky na těchto trasách, mohlo by se argumentovat, že by pro jiné aerolinie bylo relativně snadné tento provoz zahájit a prodávat letenky jednotlivcům i cestovním kancelářím, a proto by mělo být sloučení povoleno.
Podobně kdyby byla zjištěna potenciální dominantní pozice na některých dotčených trasách, mohla by náhrada zaměřená výhradně na linky společnosti Martinair nebo na charterové lety společnosti Transavia být nedostatečná, protože by nebrala v úvahu významný podíl prodeje letenek cestovním kancelářím pro jejich organizované zájezdy, který společnost Transavia realizuje u svých pravidelných linek na těchto trasách.
3. Výše pokuty
(56) V řízeních zahájených podle nařízení o spojování je velmi důležité, aby strany, které mají být sloučeny, dodaly při předložení oznámení o sloučení úplné informace.
Tato omezení znamenají, že firmy musejí být zvlášť pečlivé při uvádění podrobností o svém spojování.
(57) V tomto případě dodala společnost KLM informace, které byly nesprávné a zavádějící, a tím se dopustila minimálně hrubé nedbalosti.
Navíc informace, které společnost zamlčela, byly jasně relevantní pro posouzení hospodářské soutěže ve vztahu k oznamované slučovací operaci.
(58) KLM uvedla správné informace nikoliv z vlastní iniciativy, ale pouze jako výsledek zkoumání Komise.
Úplné informace o dalších destinacích charterových letů společnosti Transavia bylo pouze možno odvodit z informací poskytnutých v reakci na požadavek na informace, a ty byly také nakonec ústně potvrzeny.
Informace, že Transavia provozuje pravidelné linky do Středomoří, byly uvedeny jako výsledek požadavku na předložení dalších informací.
Skutečnost, že KLM prodává letenky na své pravidelné linky cestovním kancelářím pro účely jejich organizovaných zájezdů za stejných ekonomických podmínek jako na své charterové lety, a význam této činnosti byly plně potvrzeny teprve oznámením ze dne 21. prosince 1998 a dalším šetřením Komise ve vztahu k informacím obsaženým v tomto oznámení.
(59) Při posuzování chování KLM je dále třeba mít na paměti, že KLM je velká evropská společnost s významným obchodním podílem v Evropě.
KLM má také již z minulosti zkušenosti s oznamováním sloučení podniků podle nařízení o spojování.
(60) Na zmírnění situace je třeba dodat, že společnost KLM prohlásila, souhrnně a podrobněji v odstavcích 47 až 55, že domnělé porušení zákona nebylo záměrné, že Komise měla být schopna odhalit chybějící informace a vyžádat si je během období diskusí o oznámení před jeho podáním (které v tomto případě byly velice rozsáhlé) a že chybějící informace nejsou rozhodující pro výsledek případu.
(61) Podle názoru Komise lze těmto tvrzením přikládat jen omezenou váhu, zejména pokud jde o dopad závažnosti porušení zákona a o výši pokuty, která by měla být udělena.
Neexistují důkazy o tom, že porušení zákona bylo záměrné, a účast KLM v diskusích před podáním oznámení ukazuje minimálně na přání společnosti zajistit přijatelnost oznámení.
Nicméně odpovědnost za poskytnutí všech relevantních informací nese KLM, která nevyvinula dostatečné úsilí, aby tento úkol řádně splnila.
Míra nedbalosti spojená s porušením zákona je velmi zásadní v obou případech.
KLM se neměla spoléhat na reklamní časopis a čerpat z něj důležité informace, jako jsou například destinace charterových letů společnosti Transavia.
Měla být schopna poskytnout informace o pravidelných linkách společnosti Transavia a měla si být vědoma důležitosti poskytnutí těchto informací i v případě absence speciálního požadavku nebo připomínky Komise v tomto smyslu.
Navíc je jistě možné, že kdyby Komise nezjistila, že některé z těchto informací chybí, nebyly by doplněny a jejich další absence by byla významně ovlivnila konečné rozhodnutí o sloučení, a to způsobem, ze kterého by měla prospěch společnosti KLM.
(62) Na základě výše uvedeného a s ohledem na okolnosti případu považuje Komise za správné udělit pokutu ve výši 40000 EUR společnosti KLM podle čl. 14 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Společnosti Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. (KLM) se ukládá pokuta ve výši 40000 EUR podle čl. 14 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 4064/89 za předložení nesprávných a zavádějících informací v oznámení spojení podniků předloženém Komisi podle výše uvedeného nařízení dne 1. září 1998.
Článek 2
Pokuta uvedená v článku 1 bude zaplacena do tří měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí na bankovní účet číslo 310-0933000-43 Evropské Komise, Banque Bruxelles Lambert, Agence Européenne, Rond Point Schuman 5, B-1040 Brusel.
Po uplynutí této lhůty bude automaticky splatný úrok podle sazby Evropské centrální banky používané na její repo operace k prvnímu pracovnímu dni měsíce, ve kterém je toto rozhodnutí přijato, tj. 3 %, zvýšený o 3,5 procentních bodů, což činí celkem 6,5 %.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno:
Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V.
Amsterdamseweg 55
NL-1182 GP Amstelveen
Rozhodnutí Rady
ze dne 17. února 2005,
kterým se v souladu s článkem 19 směrnice 2003/96/ES povoluje Spojenému království použít osvobození nízkohodnotného pevného paliva od dávky za změnu klimatu
(2005/153/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny [1], a zejména na čl. 19 odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dopisem ze dne 18. června 2004 požádaly orgány Spojeného království Komisi o výjimku, která by jim umožnila pokračovat v používání osvobození nízkohodnotného pevného paliva od dávky za změnu klimatu (CCL) v souladu s článkem 19 směrnice 2003/96/ES.
(2) Dávka za změnu klimatu Spojeného království je určena na podporu energetické účinnosti a nízkouhlíkových technologií mimo sektor domácností.
Vztahuje se na plyn, uhlí, elektrickou energii a zkapalněný ropný plyn používaný k vytápění v podnikatelském a veřejném sektoru.
(3) Osvobození od dávky za změnu klimatu byla zavedena v roce 2001, aby podpořila správnou environmentální praxi.
Pevná paliva o hodnotě nižší než 15 GBP na tunu, jako jsou smíšené smetky a odpady z těžby uhlí a výroby koksu, jsou od dávky osvobozena.
(4) Od vstupu směrnice 2003/96/ES v platnost jsou členské státy, které neukládají daň na tato paliva, povinny takovéto zdanění zavést.
(5) Osvobození od daně by podpořilo využívání nízkohodnotného pevného paliva k výrobě energie namísto jeho ukládání na skládku.
Ačkoli z hlediska politiky životního prostředí je skutečně lepší energii využívat než ukládat na skládku, zásada "znečišťovatel platí" by vedla k použití nižší sazby daně na toto nízkohodnotné pevné palivo v souvislosti s jeho energetickým obsahem.
Vzhledem k rozdílné jakosti a energetickému obsahu surovin a následným obtížím při stanovení přesné sazby daně a vzhledem k tomu, že jsou dotčeny malé částky, by se mohlo úplné osvobození od daně připustit jako dočasné opatření.
Toto osvobození by proto mělo být časově omezeno.
(6) Roční náklady stávající úlevy v rámci celého odvětví představují pro státní pokladnu Spojeného království asi 100000 GBP.
Je-li osvobození od daně státní podporou, použijí se obvyklá pravidla.
Zdá se, že se na úlevu vztahuje nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis [2].
Pokud však výhoda pro jednotlivý podnik přesahuje strop stanovený v uvedeném nařízení, musí být oznámena Komisi v souladu s nařízení (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [3].
(7) Komise pravidelně přezkoumává snížení a osvobození od daně, aby ověřila, že nenarušují hospodářskou soutěž nebo řádné fungování vnitřního trhu a jsou slučitelné s politikou Společenství v oblasti ochrany životního prostředí, energie a dopravy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Spojenému království se povoluje použít osvobození od spotřební daně ve prospěch nízkohodnotného pevného paliva o hodnotě nižší než 15 GBP na tunu.
Článek 2
Použitelnost tohoto rozhodnutí končí dnem 31. prosince 2009.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Rozhodnutí Komise
ze dne 18. února 2005,
kterým se mění rozhodnutí 97/102/ES, kterým se stanoví zvláštní podmínky dovozu produktů rybolovu a akvakultury pocházejících z Ruska, pokud jde o stanovení příslušného úřadu a vzoru osvědčení o zdravotní nezávadnosti
(oznámeno pod číslem K(2005) 357)
(Text s významem pro EHP)
(2005/155/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh [1] a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V rozhodnutí Komise 97/102/ES [2] je Výbor pro rybolov Ruské federace příslušným úřadem, který ověřuje a potvrzuje, že produkty rybolovu a akvakultury splňují požadavky směrnice 91/493/EHS.
(2) V důsledku restrukturalizace ruské administrativy se příslušným úřadem stalo "Ministerstvo zemědělství Ruské federace".
Tento nový úřad je schopen účinně ověřovat používání platných pravidel.
(3) Ministerstvo zemědělství poskytlo úřední záruky o dodržování norem pro hygienickou kontrolu a sledování produktů rybolovu a akvakultury v souladu se směrnicí 91/493/EHS a o plnění hygienických požadavků, které jsou rovnocenné požadavkům uvedeným v této směrnici.
(4) Rozhodnutí 97/102/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 97/102/ES se mění takto:
1. Článek 1 se nahrazuje tímto:
"Článek 1
"Ministerstvo zemědělství Ruské federace", jemuž je nápomocen "Státní výbor pro zdravotní a epidemiologický dohled (Goskomsanepidnadzor)" je příslušným úřadem
Rozhodnutí Komise
ze dne 18. února 2005,
kterým se mění rozhodnutí 1999/710/ES, pokud jde o zahrnutí zařízení v Bulharsku do prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, z nichž jsou členské státy oprávněny dovážet mleté maso a polotovary z mletého masa
(oznámeno pod číslem K(2005) 364)
(Text s významem pro EHP)
(2005/156/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 95/408/ES ze dne 22. června 1995 o podmínkách pro sestavování prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, pro přechodné období, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet určité produkty živočišného původu, produkty rybolovu nebo živé mlže [1], a zejména na čl. 2 odst. 4 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Prozatímní seznamy zařízení ve třetích zemí, z nichž členské státy povolují dovoz mletého masa a polotovarů z mletého masa, byly stanoveny rozhodnutím Komise 1999/710/ES [2].
(2) Bulharsko zaslalo seznam zařízení produkujících mleté maso a masné výrobky, u kterých příslušný orgán poskytl uspokojivé záruky, že zařízení jsou v souladu s pravidly Společenství.
(3) Tato zařízení by měla být zahrnuta do seznamů stanovených rozhodnutím 1999/710/ES.
(4) Jelikož ještě nebyly provedeny kontroly na místě, není dovoz z těchto zařízení způsobilý pro sníženou četnost fyzických kontrol na základě článku 10 směrnice Rady 97/78/ES [3].
(5) Rozhodnutí 1999/710/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(6) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 1999/710/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 3. března 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 17. února 2005
o jmenování španělské náhradnice Výboru regionů
(2005/158/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh španělské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Rady 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1].
(2) Po odstoupení Pereho ESTEVEHO i ABADA, které bylo Radě oznámeno dne 19. ledna 2005, se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Anna TERRÓNOVÁ i CUSÍOVÁ, Secretaria General del Patronat Catalá Pro Europa – Delegada del Gobierno de la Generalidad de Cataluña en Bruselas, je jmenována náhradnicí Výboru regionů jako nástupkyně Pereho ESTEVEHO i ABADA na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Komise
ze dne 24. února 2005
pokud jde o finanční podporu Společenství na rok 2005 některým referenčním laboratořím Společenství v oblasti veterinární medicíny a zdraví spotřebitele (rezidua)
(oznámeno pod číslem K(2005) 392)
(Pouze německé, francouzské, italské a nizozemské znění je závazné)
(2005/161/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti [1], a zejména na čl. 28 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí 90/424/EHS stanoví, že Společenství má přispívat k zlepšování účinnosti veterinárních kontrol poskytováním finanční podpory referenčním laboratořím.
Podporu Společenství může v souladu s veterinárními předpisy Společenství za určitých podmínek obdržet jakákoli referenční laboratoř takto určená.
(2) Nařízení Komise (ES) č. 156/2004 ze dne 29. ledna 2004 o finanční podpoře Společenství referenčním laboratořím Společenství podle článku 28 rozhodnutí 90/424/EHS [2] stanoví, že finanční příspěvek Společenství je udělen, jsou-li schválené pracovní programy řádně prováděny a příjemci předávají všechny potřebné informace ve stanovených lhůtách.
(3) Komise zhodnotila pracovní programy a odpovídající odhady rozpočtu, které předložily dotčené referenční laboratoře Společenství pro rok 2005.
(4) Finanční podpora by proto měla být udělena určeným referenčním laboratořím Společenství na plnění úkolů a povinností stanovených směrnicí Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS [3].
(5) Dále by měla být poskytnuta podpora na organizování seminářů v oblasti působnosti referenčních laboratoří Společenství.
(6) V rámci řádného hospodaření s finančními prostředky je při poskytování finanční podpory referenční laboratoři Společenství v Římě třeba zohlednit problémy, které se při její činnosti opakovaně vyskytly.
V prosinci 2004 byl v uvedené laboratoři proveden audit s cílem dále prověřit plnění úkolů, povinností a podmínek způsobilosti stanovených právními předpisy Společenství.
(7) Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky [4] jsou veterinární a rostlinolékařská opatření prováděná podle předpisů Společenství financována v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Pro účely finanční kontroly se k tomuto rozhodnutí použijí články 8 a 9 nařízení (ES) č. 1258/1999.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Společenství poskytuje finanční podporu Německu na úkoly a povinnosti stanovené v příloze V kapitole 2 směrnice 96/23/ES, prováděné subjektem Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (dříve Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin – BGVV) v Berlíně v Německu, na zjišťování reziduí některých látek.
V období ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005 představuje tato finanční podpora nejvýše 420000 EUR.
2. K maximální částce uvedené v odstavci 1 poskytuje Společenství Německu navíc finanční podporu na organizaci semináře, který uspořádá referenční laboratoř uvedená v odstavci 1.
Tato podpora je nejvýše 30000 EUR.
Článek 2
1. Společenství poskytuje finanční podporu Francii na úkoly a povinnosti stanovené v příloze V kapitole 2 směrnice 96/23/ES, prováděné laboratoří Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence Française de Sécurité Sanitaire des aliments (dříve Laboratoire des médicaments vétérinaries – CNEVA-LMV) ve Fougères ve Francii, na zjišťování reziduí některých látek.
V období ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005 představuje tato finanční podpora nejvýše 420000 EUR.
2. K maximální částce uvedené v odstavci 1 poskytuje Společenství Francii navíc finanční podporu na organizaci semináře, který uspořádá referenční laboratoř uvedená v odstavci 1.
Tato podpora je nejvýše 30000 EUR.
Článek 3
1. Společenství poskytuje finanční podporu Itálii na úkoly a povinnosti stanovené v příloze V kapitole 2 směrnice 96/23/ES, prováděné subjektem Istituto Superiore di Sanità v Římě v Itálii, na zjišťování reziduí některých látek.
V období ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005 představuje tato finanční podpora nejvýše 420000 EUR.
2. K maximální částce uvedené v odstavci 1 poskytuje Společenství Itálii navíc finanční podporu na organizaci dvou seminářů, které uspořádá referenční laboratoř uvedená v odstavci 1.
Tato podpora je nejvýše 30000 EUR.
Článek 4
1. Společenství poskytuje finanční podporu Nizozemsku na úkoly a povinnosti uvedené v příloze V kapitole 2 směrnice 96/23/ES, prováděné subjektem Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM) v Bilthoven v Nizozemsku, na zjišťování reziduí některých látek.
V období ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005 představuje tato finanční podpora nejvýše 420000 EUR.
2. K maximální částce uvedené v odstavci 1 poskytuje Společenství Nizozemsku navíc finanční podporu na organizaci semináře, který uspořádá referenční laboratoř uvedená v odstavci 1.
Tato podpora je nejvýše 30000 EUR.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo, Francouzské republice, Italské republice a Nizozemskému království.
Rozhodnutí Komise
ze dne 16. března 2004
o státní podpoře poskytované Itálií námořním společnostem Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar a Toremar (skupina Tirrenia)
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 470)
(Pouze italské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/163/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a),
poté, co byly zúčastněné subjekty vyzvány, aby předložily své připomínky v souladu s výše uvedenými články [1],
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1) V důsledku četných stížností se Komise rozhodla zahájit postup podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy, pokud se týká podpor poskytovaných šesti podnikům skupiny Tirrenia, přesněji Tirrenia di Navigazione, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar a Toremar. Tyto podpory mají formu dotace přímo poskytované každému podniku skupiny za účelem udržení služeb námořní přepravy poskytovaných těmito společnostmi na základě šesti dohod uzavřených v roce 1991 s Italskou republikou.
Účelem těchto dohod je zajistit poskytování služeb námořní přepravy, z nichž většina spočívá v zajištění spojení mezi pevninskou Itálií, Sicílií, Sardinií a ostatními italskými ostrovy o menší velikosti.
(2) Dopisem ze dne 6. srpna 1999 Komise informovala Itálii o svém rozhodnutí zahájit řízení.
Dopisem ze dne 28. září 1999 italské orgány zaslaly své připomínky týkající se tohoto rozhodnutí.
(3) V návaznosti na zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku [2] mnoho soukromých provozovatelů, kteří poskytují služby námořní přepravy v konkurenčním postavení se společnostmi skupiny Tirrenia, zaslalo Komisi své připomínky.
Tyto připomínky byly dále zaslány italským orgánům, aby se mohly k připomínkám vyjádřit.
(4) Dne 18. října 1999 Itálie předložila Soudnímu dvoru návrh na zrušení rozhodnutí o zahájení řízení v části, ve které nařizuje zrušit čerpání podpory [3].
Obdobným způsobem společnosti Tirrenia di Navigazione, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar a Toremar podaly návrh na zrušení rozhodnutí k soudu prvního stupně v souladu s čl. 230 odst.
(5) Během fáze vyšetřování italské orgány požádaly, aby přezkoumávání spisu skupiny Tirrenia bylo rozčleněno tak, aby bylo prvořadě rozhodnuto s konečnou platností o společnosti Tirrenia di Navigazione.
Tento požadavek byl odůvodněn záměrem italských orgánů přistoupit k privatizaci této skupiny počínaje právě společností Tirrenia di Navigazione a snahou urychlit tento postup u této společnosti.
(6) Ohledně této žádosti Komise zjistila, že společnost Tirrenia di Navigazione sice zaujímá uvnitř skupiny vůdčí postavení na poli finančních a obchodních strategií, avšak těchto šest společností skupiny, právně samostatných, působí na zeměpisně oddělených segmentech trhu, na něž působí různě silný konkurenční tlak, jak ze strany soukromých italských provozovatelů tak ze strany provozovatelů ostatních členských zemí.
Komise dále zjistila, že dotace poskytované italskými orgány v souladu s dohodami uvedenými v bodu 1 byly vypočítávány tak, aby vyrovnávaly čistou provozní ztrátu vykazovanou při obsluhování těchto námořních tras každou z uvedených společností a byly přímo čerpány těmito společnostmi, aniž by přecházely přes společnost Tirrenia di Navigazione.
Konečně, další složky tvořící podporu, která je předmětem zahájeného řízení – investiční podpora a podpora daňového charakteru – vyžadují samostatnou analýzu u každé společnosti skupiny.
Z tohoto důvodu Komise měla za to, že může přijmout požadavek italských orgánů a rozhodnutím č. 2001/851/ES [5] uzavřela řízení zahájené v části podpory poskytované společnosti Tirrenia di Navigazione.
(7) Toto rozhodnutí se týká podpor poskytovaných Itálií ostatním pěti společnostem skupiny Tirrenia (dále jen "regionální společnosti").
U příležitosti různých bilaterálních schůzek, ke kterým docházelo v letech 2001 až 2003 italské orgány poskytly pro každou z padesáti námořních tras obsluhovaných pěti regionálními společnostmi informace týkající se specifičností dotčených trhů, časového vývoje přepravy zajišťované veřejnými společnostmi, případné přítomnosti soukromých společností, které svou činnost vyvíjejí v konkurenčním postavení s veřejnými společnostmi, vývoje rozsahu veřejné podpory poskytované každé z těchto společností (dokumentace byly zaprotokolovány pod čísly A/13408/04, A/13409/04, A/12951/04, A/13326/04, A/13330/04, A/13350/04, A/13346/04 a A/13356/04).
(8) Dále, někteří podavatelé stížností, zvláště někteří soukromí provozovatelé působící v Neapolském zálivu v konkurenčním postavení s regionální společností Caremar zaslali Komisi v měsících lednu, únoru a září 2003 doplňující informace obsahující nové skutečnosti, které je třeba zohlednit v rámci dotčeného řízení.
Italské orgány byly vyzvány, aby se za tímto účelem vyjádřily.
K bilaterální schůzce došlo dne 20. října 2003 a v jejím důsledku na sebe italské orgány převzaly závazek týkající se některých rychlých námořních spojů v Neapolském zálivu.
Tyto závazky byly písemně vyhotoveny sdělením č. 501 ze dne 29. října 2003 přijatým Komisí dne 31. října 2003 (A/33506) a potvrzeny sdělením ze dne 17. února 2004 (A/13405/04).
Pokud se týká společnosti Adriatica, italské orgány zaslaly Komisi doplňující informace faxem ze dne 23. února 2004 (zaprotokolováno pod číslem A/13970/04).
II. PODROBNÝ POPIS PODPŮRNÝCH OPATŘENÍ
Relevantní trhy
(9) Společnost Adriatica tradičně zajišťuje následující mezinárodní spoje:
i) ve středním a dolním Jadranu:
- Ancona-Dráč (Albánie),
- Bari-Dráč,
- Ancona-Split (Chorvatsko),
- Ancona-Bar (Jugoslávie),
ii) na horním Jadranu (Istrijské pobřeží) na jedné straně mezi italskými přístavy Terst, Grado, Lignano a na druhé straně mezi chorvatskými přístavy Pirano, Parenzo, Rovigno, Brioni.
Společnost Adriatica do roku 2000 zabezpečovala i další mezinárodní trasy, např.:
- Terst-Dráč (Albánie),
- Brindisi-Korfu-Igumenitsa-Patra (Řecko).
(10) Souběžně společnost Adriatica zabezpečuje čistě místní kabotážní spoje s ostrovy Tremiti ve spojení s italskými pevninskými přístavy Ortona, Vasto, Termoli, Vieste a Manfredonia.
(11) Dále společnost Adriatica nabízí služby přepravy zboží z/na Sicílii na následujících kabotážních trasách:
- Ravenna-Katánie,
- Benátky-Katánie,
- Livorno-Katánie [6],
- Janov-Termini Imerese [7].
(12) Větší část přepravy cestujících společnosti Adriatica se soustřeďuje na mezinárodních spojích na středním a dolním Jadranu, zvláště na spojích s Albánií (49 % z celkové přepravy společnosti), a na kabotážních spojích s ostrovy souostroví Tremiti [8].
Pokud se týká přepravy zboží, více než 90 % z celkového objemu společnosti Adriatica představují kabotážní spoje se Sicílií a mezinárodní spoje na středním a dolním Jadranu (67 % z celkové přepravy zboží společnosti) [9].
(13) Společnost Adriatica podléhá proměnlivě silnému konkurenčnímu tlaku na jednotlivých trasách, které zajišťuje.
Například na středním a dolním Jadranu jsou pouze dvě mezinárodní linky zajišťovány i jinými námořními provozovateli, jsou to:
- Bari-Dráč (Albánie), zajišťují po celý rok další dva provozovatelé ze Společenství.
- Ancona-Split (Chorvatsko), zajišťují další tři provozovatelé, z nichž ji provozuje jeden provozovatel ze Společenství pouze v sezoně.
Pravidelné služby na trasách mezi Řeckem a přístavy Brindisi a Bari zajišťované společností Adriatica do roku 2000 byly naopak poskytovány jinými četnými provozovateli, mezi kterými byli provozovatelé z Společenství.
(14) Pokud se týká kabotážního obchodu s italskými ostrovy, společnost Adriatica musí čelit konkurenčnímu tlaku ostatních italských provozovatelů na spojích s některými ostrovy souostroví Tremiti.
Tato přítomnost však není v průběhu roku trvalá, neboť konkurenční služby jsou přerušeny po většinu období mimo sezonu.
Na trhu kabotážní přepravy zboží se Sicílií se konkurence ostatních italských provozovatelů soustřeďuje na dvou trasách, přesněji Janov-Termini Imerese [10] a Ravenna-Katánie.
Saremar
(15) Společnost Saremar zajišťuje výlučně spoje mezi ostrovy nacházejícími se na severovýchodě a jihozápadě Sardinie a dále na trase Santa Teresa di Gallura-Bonifacio, která spojuje Sardinii s Korsikou.
(16) Na těchto trasách, z nichž na některých je zaznamenávána přítomnost jiných konkurenčních subjektů ze Společenství, společnost Saremar drží celkový podíl ve výši 64 % na trhu přepravy cestujících a 70 % podíl na trhu přepravy zboží.
(17) Kromě spoje Korsika-Sardinie se ostatní provozované trasy vyznačují poměrně krátkou vzdáleností (v průměru 5 námořních mil), která ve spojení s četností denních jízd poskytuje těmto námořním spojům poměrně podobné vlastnosti, jaké má příměstský přepravní systém zajišťující dodávky a pohyb obyvatel sousedních ostrovů [11].
Specifičnost tohoto trhu závisí také na zeměpisných charakteristikách a místních povětrnostních a námořních podmínkách, jež vedou k používání konkrétních typů lodí, které se nedají používat jinde pro jiný typ plavby.
(18) Společnost Saremar je vystavena konkurenčnímu tlaku dalších italských provozovatelů na 3 ze 4 tras, které zajišťuje, včetně spoje mezi Sardinií a Korsikou.
Toremar
(19) Společnost Toremar působí výhradně na kabotážních námořních trasách mezi pevninou a toskánskými ostrovy (Elba, Gorgona, Capraia, Pianosa a Giglio).
Společnost v zásadě řídí síť místních služeb, jejichž frekvence a provozní doba odpovídají potřebám zásobování a pohybu obyvatel ostrovů.
Vlastnosti sítě služeb nabízené společností Toremar ji umožňují srovnávat se sítí služeb, kterou nabízí příměstská místní přeprava [12].
(20) Na dvou ze šesti tras, které zajišťuje společnost Toremar, se vyskytují i další italští provozovatelé s celoroční přítomností.
Siremar
(21) Společnost Siremar provozuje místní spoje mezi přístavy Sicílie a menšími ostrovy, které ji obklopují (Liparské ostrovy, Pelagské ostrovy, Egadské ostrovy, ostrov Ustica a Pantelleria).
Pouze spoje se souostrovím Liparských ostrovů, které se nacházejí na sever od Sicílie, se prodlužují až k neapolské části poloostrova.
Tato síť linek má čistě místní charakter; trasy jsou obvykle krátké, frekvence a jízdní řád uspokojují především nároky na pohyb obyvatel ostrovů.
(22) Na spojích se souostrovím Liparských ostrovů a Egadských ostrovů se společnost Siremar vyskytuje v konkurenčním postavení se soukromými italskými provozovateli.
(23) Liparské ostrovy, které mají 12000 trvale žijících obyvatel, z nichž 9000 žije na hlavním Liparském ostrově, jsou obsluhovány pěti spoji, které zajišťuje společnost Siremar, ze sicilského přístavu Milazzo.
Služby jsou poskytovány po celý rok prostřednictvím smíšených přepravních prostředků (cestující/vozidla) a rychlých přepravních prostředků určených pro přepravu cestujících.
Jeden italský provozovatel konkuruje službám poskytovaným společností Siremar na čtyřech z pěti tras smíšenými přepravními prostředky o malé kapacitě a další provozovatel konkuruje službám rychlých spojů na třech trasách mimo sezonu a na čtyřech v sezoně.
(24) Pokud se týká Egadských ostrovů nacházejících se na severozápadě Sicílie, spoje společnosti Siremar se Sicílií a mezi třemi ostrovy souostroví jsou zabezpečovány ze Sicilského přístavu Trapani v průběhu celého roku, a to jedním smíšeným dopravním prostředkem (cestující / vozidla) a dvěma rychlými dopravními prostředky.
Dva soukromí italští provozovatelé se nacházejí na tomto trhu: jeden nabízí službu vyhrazenou přepravě zboží a druhý nabízí služby rychlého spojení.
(25) Ostatní trasy obsluhované společností Siremar z přístavu Palermo nebo Agrigento nepodléhají žádnému konkurenčnímu tlaku ze strany soukromých provozovatelů.
Společnost Siremar proto představuje jediného přepravce, který zajišťuje pohyb obyvatel dotyčných ostrovů.
Caremar
(26) Společnost Caremar pokrývá síť místních námořních spojů, mezi kterými jsou na jedné straně pevninské přístavy v Neapolském zálivu – Neapol, Sorrento a Pozzuoli – a Partenopejské ostrovy (Capri, Ischia, Procida) a na druhé straně pevninské přístavy Formia a Anzio (Latium) a menší ostrovy Ponza a Ventotene.
Nabízené služby odpovídají v zásadě potřebám pohybu místních obyvatel.
(27) V Neapolském zálivu společnost Caremar působí v konkurenčním postavení s ostatními italskými soukromými provozovateli na trasách "Capri-Neapol", "Capri-Sorrento", "Ischia-Neapol" a "Procida-Neapol".
(28) Společnost Caremar zajišťuje – bez jakékoliv jiné konkurence – spojení s ostrovy Ponza a Ventotene, obsluhované po celý rok smíšenými dopravními prostředky, které provádějí přepravu cestujících a vozidel.
Společnost Caremar svou činnost naopak vyvíjí v konkurenčním postavení se soukromým provozovatelem v oblasti služeb rychlého spojení na trasách "Ponza-Formia" a "Ventotene-Formia".
(29) I tato síť tras, které zajišťuje společnost Caremar, může být srovnávána se sítí příměstské přepravy z pohledu frekvencí a jízdního řádu, zvláště pokud se týká Neapolského zálivu.
Dotace na povinně poskytované veřejné služby
Právní rámec
684 ze dne 20. prosince 1974 o restrukturalizaci námořních služeb v prvořadém zájmu státu (zákon č. 684/1974) v článku 8 stanoví, že námořní spoje mezi většími a menšími ostrovy musí uspokojovat potřeby související s hospodářským a sociálním rozvojem dotčených regionů, zvláště jižní Itálie.
Zákon stanoví, že za tímto účelem lze provozovatelům pověřeným poskytováním těchto služeb poskytovat dotace na základě dohody o veřejné službě na dvacetileté období.
(31) Zákon č. 160 ze dne 5. května 1989, kterým se mění a převádí na zákon zákonné nařízení č. 77 ze dne 4. března 1989 o naléhavých opatřeních v oblasti přepravy a námořních koncesí (zákon č. 160/1989), v článku 9 stanoví, že obsluhované trasy a frekvence, které je třeba zajistit, budou stanovovány veřejnými orgány na základě technického návrhu předkládaného koncesionářskými společnostmi, které musí za tímto účelem předkládat každých pět let plán poskytovaných služeb.
(32) Zákon č. 169 ze dne 19. května 1975 o restrukturalizaci námořních poštovních a obchodních služeb místního charakteru (zákon č. 169/1975) nařizuje, aby koncesionářské společnosti současně zajišťovaly jakožto doplňkovou službu přepravu pošty a poštovních balíků a dále obchodní služby čistě místního charakteru.
(33) Prováděcí vyhláška prezidenta republiky č. 501 ze dne 1. června 1979 zákona č.
373 ze dne 23. června 1977 o restrukturalizaci námořních služeb prvořadého státního významu (vyhláška č. 501/1979) upřesňuje různé složky (příjmy a náklady), které vstupují do výpočtu dotací poskytovaných koncesionářským společnostem, a dále stanoví, že hodiny odjezdu a příjezdu na každé z těchto tras obsluhovaných výše uvedenými společnostmi jsou schvalovány ministerským nařízením.
Pokud se týká lodí, prezidentská vyhláška nařizuje koncesionářským společnostem, aby používaly dopravní prostředky s datem výroby ne starším než 18 let a aby byly jejich vlastníky, pokud nemají udělenou výjimku ministerstvem.
Toto omezení, které zavazuje koncesionářské společnosti svou flotilu pravidelně obnovovat, vytváří specifickou povinnost pro uvedené plavební společnosti.
Používané lodě musí být dále individuálně přiděleny každé z těchto tras veřejné služby. Článek 40 povoluje ministru obchodního námořnictví nařídit společně s běžnými službami poskytování dalších doplňkových služeb určených pro uspokojení mimořádných potřeb souvisejících s veřejným zájmem nebo s požadavky na dopravu.
856 ze dne 5. prosince 1986 obsahující pravidla pro restrukturalizaci veřejné flotily (skupina Finmare) a opatření týkající se soukromé lodní dopravy (zákon č. 856/1986) stanovuje, že tarify jsou určovány ministerskou vyhláškou na návrh koncesionářských společností.
Tyto tarify odlišují běžné cestující od trvale žijících obyvatel a cestujících za prací, kteří využívají zvýhodněných sociálních tarifů.
Dohody o veřejné službě
(35) V červenci 1991 Italský stát na jedné straně a každá z regionálních společností skupiny Tirrenia na druhé straně uzavřely pět totožných dohod.
Podle článku 2 vstoupily tyto dohody v platnost se zpětným účinkem od 1. ledna 1989, jejich období platnosti je dvacetileté a končí k 31. prosinci 2008.
Nicméně dohody stanoví, že ekonomické vztahy týkající se let 1989, 1990 a 1991 budou určovány opatřeními ad hoc a že nebudou předmětem tohoto rozhodnutí.
(36) Podle článku 3 těchto dohod se výše ročních dotací stanovuje na základě žádosti, kterou podnik předkládá v měsíci únoru každého finančního roku.
Žádost je poté podrobena meziresortní analýze a je schválena v květnu následujícího roku, a to ministerskou vyhláškou.
Účelem roční dotace je umožnit podniku pokrýt ztráty vyplývající z negativního poměru mezi náklady a příjmy z činnosti.
Článek 5 podrobně vyjmenovává hospodářské ukazatele, kterými se vypočítávají různé nákladové položky, jež se dále zohledňují, podle nařízení prezidenta republiky č. 501/1979 o stanovení výše dotací.
Pětileté plány
(37) Článek 1 uvedených dohod o veřejné službě stanovuje, že pětileté plány určí obsluhované trasy a přístavy, typy a kapacitu lodí určených pro dotčené námořní spoje, frekvenci a povinné tarify včetně zvýhodněných tarifů, zvláště tarifů pro trvale žijící obyvatele ostrovních regionů.
(38) První pětiletý plán (období 1990–1994) byl schválen ministerským nařízením ze dne 29. května 1990 a vstoupil v platnost se zpětným účinkem od 1. ledna 1990.
Druhý plán, který zahrnuje roky 1995–1999, který byl schválen nařízením ze dne 14. května 1996, ponechával v hrubých rysech nezměněné trasy a frekvence.
(39) Třetí plán (roky 2000–2004) předložený italskými orgány v září 1999 nebyl doposud schválen.
V očekávání přijetí tohoto plánu nařízení ze dne 8. března 2000 stanovilo společnostem skupiny Tirrenia zachování poskytovaných služeb podle článku 9 zákona č. 160/1989 prostřednictvím dopravních prostředků, které mají společnosti k dispozici ke dni 31. prosince 1999.
Roční vyrovnávací dotace
(40) Dohoda stanoví, že roční vyrovnávací dotace bude poskytována následujícím způsobem: první platba zálohy v březnu každého roku ve výši 70 % z dotace poskytnuté v předchozím roce; druhá platba provedená v červnu ve výši 20 % dotace.
Příslušné vyrovnání poskytnuté na konci roku odpovídá rozdílu mezi přijatými částkami a negativním poměrem mezi provozními náklady a příjmy v běžném roce.
V případě přijetí vyšší částky, než je čistá výše nákladů na poskytované služby (příjmy – ztráty), je společnost povinna vrátit rozdíl do 15 dnů po schválení závěrky.
(41) Roční dotace odpovídá kumulované ztrátě v čisté výši za služby prováděné v pětiletém plánu, ke které je třeba přičíst proměnlivou položku odpovídající výši investovaného kapitálu.
Výše čisté provozní ztráty je dána rozdílem mezi kumulovanou ztrátou, vzniklou obvykle během zimního období, a evidovanými příjmy, z větší části vzniklými během letního období.
(42) Pokud se týká částek investovaného kapitálu, z informací poskytnutých italskými orgány vyplývá, že tato částka představuje částku v procentuální výši kapitálu, která kolísá podle jednotlivých let od 12,5 % roku 1992 do 5,1 % roku 2000 – v souladu s tržními sazbami v průběhu těchto let.
(43) Výše dotace vyplácené regionálním společnostem skupiny Tirrenia v souladu s dohodou o veřejné službě z roku 1991 zaznamenala následující vývoj [13]:
(v miliónech ITL) _BAR_
ROK _BAR_ A. PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ B. PROVOZNÍ PŘÍJMY _BAR_ C. ČISTÁ ZTRÁTA (kumulovaná ztráta mínus kumulovaný příjem) (A – B) _BAR_ ČÁSTKA INVESTOVANÉHO KAPITÁLU _BAR_ VÝŠE ROČNÍ DOTACE _BAR_
1992 _BAR_ – 127018 _BAR_ 64772 _BAR_ – 62772 _BAR_ 8258 _BAR_ 70504 _BAR_
1993 _BAR_ – 124191 _BAR_ 79716 _BAR_ – 44475 _BAR_ 10615 _BAR_ 55090 _BAR_
1994 _BAR_ – 158533 _BAR_ 80324 _BAR_ – 78209 _BAR_ 7819 _BAR_ 86028 _BAR_
1995 _BAR_ – 166334 _BAR_ 95114 _BAR_ – 71220 _BAR_ 9304 _BAR_ 80524 _BAR_
1996 _BAR_ – 170095 _BAR_ 95422 _BAR_ – 74673 _BAR_ 7935 _BAR_ 82608 _BAR_
1997 _BAR_ – 174331 _BAR_ 94995 _BAR_ – 79336 _BAR_ 5788 _BAR_ 85124 _BAR_
1998 _BAR_ – 175809 _BAR_ 114210 _BAR_ – 61599 _BAR_ 5271 _BAR_ 66870 _BAR_
1999 _BAR_ – 151109 _BAR_ 126403 _BAR_ – 24706 _BAR_ 3646 _BAR_ 28352 _BAR_
2000 _BAR_ – 137255 _BAR_ 109786 _BAR_ – 27469 _BAR_ 4377 _BAR_ 31846 _BAR_
2001 _BAR_ – 183820 _BAR_ 155616 _BAR_ – 28204 _BAR_ 6147 _BAR_ 34351 _BAR_
Citelné změny částek ročních dotací (poslední sloupec) se vysvětlují kolísáním čistých provozních nákladů (sloupec c) mezinárodních spojů s Albánií, Jugoslávií a Chorvatskem, které byly zavedeny v činnost a zrušeny kvůli politické situaci na Balkáně.
Čisté provozní náklady a potřeby ročních dotací pro kabotážní spoje na horním Jadranu a se souostrovím Tremiti jsou naopak celkově stabilní od roku 1992 do roku 2001.
Dále, zrušení spojů s Řeckem počínaje koncem roku 1999 znamenalo citelné snížení provozních nákladů a tedy i částky vyrovnávací dotace.
(v miliónech ITL) _BAR_
ROK _BAR_ A. PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ B. PROVOZNÍ PŘÍJMY _BAR_ C. ČISTÁ ZTRÁTA (kumulovaná ztráta mínus kumulovaný příjem) (A – B) _BAR_ ČÁSTKA INVESTOVANÉHO KAPITÁLU _BAR_ VÝŠE ROČNÍ DOTACE _BAR_
1992 _BAR_ – 33519,0 _BAR_ 7464,0 _BAR_ – 26055,0 _BAR_ 1342,0 _BAR_ 27397,0 _BAR_
1993 _BAR_ – 35938,0 _BAR_ 8365,0 _BAR_ – 27573,0 _BAR_ 2641,0 _BAR_ 30214,0 _BAR_
1994 _BAR_ – 35295,2 _BAR_ 9383,8 _BAR_ – 25911,4 _BAR_ 1606,2 _BAR_ 27517,6 _BAR_
1995 _BAR_ – 34605,7 _BAR_ 11396,6 _BAR_ – 23209,1 _BAR_ 1781,6 _BAR_ 24990,7 _BAR_
1996 _BAR_ – 34972,8 _BAR_ 11533,5 _BAR_ – 23439,3 _BAR_ 1560,4 _BAR_ 24999,7 _BAR_
1997 _BAR_ – 36653,4 _BAR_ 11746,7 _BAR_ – 24906,7 _BAR_ 1172,8 _BAR_ 26079,5 _BAR_
1998 _BAR_ – 39602,0 _BAR_ 11744,0 _BAR_ – 27858,0 _BAR_ 973,0 _BAR_ 28831,0 _BAR_
1999 _BAR_ – 40218,8 _BAR_ 12425,6 _BAR_ – 27793,2 _BAR_ 738,8 _BAR_ 28532,0 _BAR_
2000 _BAR_ – 36300,0 _BAR_ 12652,0 _BAR_ – 23648,0 _BAR_ 828,0 _BAR_ 24476,0 _BAR_
2001 _BAR_ – 31105,6 _BAR_ 12487,0 _BAR_ – 17649,5 _BAR_ 1094,9 _BAR_ 18725,1 _BAR_
Poměrně stabilní výše roční dotace (poslední sloupec) odráží charakteristiky trhu, na kterém působí společnost Saremar, tzn. místní trh zaměřený na potřeby pohybu ostrovních obyvatel.
Ve skutečnosti služby, které společnost nabízí, nedoznaly podstatných změn, pokud se týká frekvencí a jízdních řádů, od vstupu v platnost dohody o veřejné službě [14] a zůstávají prakticky nezměněny v průběhu všech ročních období příslušného roku.
(v miliónech ITL) _BAR_
ROK _BAR_ A. PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ B. PROVOZNÍ PŘÍJMY _BAR_ C. ČISTÁ ZTRÁTA (kumulovaná ztráta mínus kumulovaný příjem) (A – B) _BAR_ ČÁSTKA INVESTOVANÉHO KAPITÁLU _BAR_ VÝŠE ROČNÍ DOTACE _BAR_
1992 _BAR_ – 43511,0 _BAR_ 27406,0 _BAR_ – 16105,0 _BAR_ 1367,0 _BAR_ 17472,0 _BAR_
1993 _BAR_ – 44907,0 _BAR_ 30750,0 _BAR_ – 14157,0 _BAR_ 2145,0 _BAR_ 16302,0 _BAR_
1994 _BAR_ – 47696,6 _BAR_ 32759,0 _BAR_ – 14937,0 _BAR_ 1312,1 _BAR_ 16249,1 _BAR_
1995 _BAR_ – 47900,0 _BAR_ 32000,0 _BAR_ – 15900,0 _BAR_ 1400,0 _BAR_ 17300,0 _BAR_
1996 _BAR_ – 50516,1 _BAR_ 32483,3 _BAR_ – 18032,8 _BAR_ 1285,0 _BAR_ 19317,8 _BAR_
1997 _BAR_ – 48900,0 _BAR_ 31200,0 _BAR_ – 17700,0 _BAR_ 900,0 _BAR_ 18600,0 _BAR_
1998 _BAR_ – 50801,0 _BAR_ 29996,0 _BAR_ – 20805,0 _BAR_ 718,0 _BAR_ 21523,0 _BAR_
1999 _BAR_ – 47840,1 _BAR_ 32362,0 _BAR_ – 15478,1 _BAR_ 588,1 _BAR_ 16066,2 _BAR_
2000 _BAR_ – 45675,0 _BAR_ 34577,0 _BAR_ – 11098,0 _BAR_ 1993,0 _BAR_ 13091,0 _BAR_
2001 _BAR_ – 44903,1 _BAR_ 35573,5 _BAR_ – 9329,6 _BAR_ 3033,5 _BAR_ 12363,2 _BAR_
Převážně místní trh, na kterém působí společnost Toremar, vysvětluje v čase poměrně stabilní výši roční dotace (poslední sloupec).
Nabízené služby veřejnou společností v roce 2000 zůstaly stejné, pokud se týká frekvencí a jízdního řádu, jako byly v roce 1992 [15] a představují stálý charakter v průběhu roku nezávisle na sezonních změnách poptávky.
(v miliónech ITL) _BAR_
ROK _BAR_ A. PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ B. PROVOZNÍ PŘÍJMY _BAR_ C. ČISTÁ ZTRÁTA (kumulovaná ztráta mínus kumulovaný příjem) (A – B) _BAR_ ČÁSTKA INVESTOVANÉHO KAPITÁLU _BAR_ VÝŠE ROČNÍ DOTACE _BAR_
1992 _BAR_ – 79543,0 _BAR_ 26903,0 _BAR_ – 52640,0 _BAR_ 2874,0 _BAR_ 55514,0 _BAR_
1993 _BAR_ – 75845,0 _BAR_ 30444,0 _BAR_ – 45401,0 _BAR_ 5334,0 _BAR_ 50735,0 _BAR_
1994 _BAR_ – 78549,7 _BAR_ 32845,7 _BAR_ – 45704,0 _BAR_ 3336,0 _BAR_ 49040,0 _BAR_
1995 _BAR_ – 80947,5 _BAR_ 33847,0 _BAR_ – 47100,5 _BAR_ 4363,7 _BAR_ 51464,2 _BAR_
1996 _BAR_ – 85934,6 _BAR_ 32724,0 _BAR_ – 53210,6 _BAR_ 3888,4 _BAR_ 57099,0 _BAR_
1997 _BAR_ – 97536,9 _BAR_ 35203,2 _BAR_ – 62333,4 _BAR_ 3155,1 _BAR_ 65488,5 _BAR_
1998 _BAR_ – 106563,1 _BAR_ 37244,8 _BAR_ – 69318,3 _BAR_ 2599,3 _BAR_ 71917,6 _BAR_
1999 _BAR_ – 110611,1 _BAR_ 40274,2 _BAR_ – 70336,9 _BAR_ 2211,2 _BAR_ 72548,1 _BAR_
2000 _BAR_ – 102881,0 _BAR_ 43335,0 _BAR_ – 59546,0 _BAR_ 3940,0 _BAR_ 63486,0 _BAR_
2001 _BAR_ – 106490,0 _BAR_ 47314,4 _BAR_ – 59175,6 _BAR_ 4249,9 _BAR_ 63425,5 _BAR_
Vlastnosti nabídky služeb společnosti Siremar lze přirovnat k již uvedeným službám společností Saremar a Toremar: jedná se o stabilní nabídku po vstupu v platnost dohody o veřejné službě [16] a málo citlivou na sezonní změny.
Zvýšená hladina provozních nákladů společnosti, která vede ke značné roční dotaci, je vysvětlena především počtem obsluhovaných tras (18 pravidelných tras) určených především k uspokojení potřeb pohybu obyvatel 14 ostrovů rozmístěných kolem Sicílie.
Tento zvýšený počet pravidelných služeb lodních tras znamená vyšší provozní náklady (personál, palivo, údržba, atd.) pro zajištění vyššího počtu ročních jízd, které společnost provádí [17].
(v miliónech ITL) _BAR_
ROK _BAR_ A. PROVOZNÍ NÁKLADY _BAR_ B. PROVOZNÍ PŘÍJMY _BAR_ C. ČISTÁ ZTRÁTA (kumulovaná ztráta mínus kumulovaný příjem) (A – B) _BAR_ ČÁSTKA INVESTOVANÉHO KAPITÁLU _BAR_ VÝŠE ROČNÍ DOTACE _BAR_
1992 _BAR_ – 59987,0 _BAR_ 20543,0 _BAR_ – 39444,0 _BAR_ 26,0 _BAR_ 39470,0 _BAR_
1993 _BAR_ – 63737,0 _BAR_ 22810,0 _BAR_ – 40927,0 _BAR_ 1538,0 _BAR_ 42465,0 _BAR_
1994 _BAR_ – 69365,7 _BAR_ 25470,0 _BAR_ – 43894,8 _BAR_ 1690,0 _BAR_ 45584,8 _BAR_
1995 _BAR_ – 71389,6 _BAR_ 24519,9 _BAR_ – 46869,7 _BAR_ 2173,2 _BAR_ 49042,9 _BAR_
1996 _BAR_ – 71404,3 _BAR_ 26613,7 _BAR_ – 44790,6 _BAR_ 1867,4 _BAR_ 46658,0 _BAR_
1997 _BAR_ – 73752,0 _BAR_ 30420,0 _BAR_ – 43332,0 _BAR_ 1516,9 _BAR_ 44848,9 _BAR_
1998 _BAR_ – 77143,0 _BAR_ 31920,0 _BAR_ – 45223,0 _BAR_ 1287,0 _BAR_ 46510,0 _BAR_
1999 _BAR_ – 74172,0 _BAR_ 30896,5 _BAR_ – 43275,5 _BAR_ 986,6 _BAR_ 44262,3 _BAR_
2000 _BAR_ – 70114,0 _BAR_ 32594,0 _BAR_ – 37520,0 _BAR_ 2291,0 _BAR_ 39818,0 _BAR_
2001 _BAR_ – 68316,8 _BAR_ 33377,9 _BAR_ – 34938,9 _BAR_ 3366,5 _BAR_ 38305,4 _BAR_
Stabilita výše ročních dotací je dána typem sítě poskytovaných služeb společností Caremar, které zůstaly ve své podstatě nezměněny počínaje vstupem v platnost dohody se státem [18].
Vysoké provozní náklady společnosti, které se odrážejí na výši roční kompenzace, vyplývají z počtu obsluhovaných linek (11) a z frekvence spojů.
Investice stanovené pětiletými plány a průmyslový plán
(44) Kromě tras, na kterých musí být zajišťováno spojení a příslušné frekvence, pětileté plány upravují i investice, které koncesionářské společnosti hodlají provést v příslušném období, aby zajistily službu na dotčených trasách.
Ve fázi vyšetřování se Komise především snažila prověřit, jakým způsobem byly zaúčtovány náklady na nákup a odpisy lodí pro účely výpočtu ročních dotací.
(45) Současně se Komise snažila prověřit, zda navyšované investice stanovené ve prospěch společností skupiny průmyslovým plánem přijatým v březnu 1999 skupinou Tirrenia na období let 1999–2002 již neobsahují samy v sobě určitý prvek podpory.
Plán má následující hlavní cíle:
- umožnit společnostem skupiny čelit změněným podmínkám italského trhu kabotáže v důsledku její liberalizace ( 1. ledna 1999); připravit se na ukončení v roce 2008 režimu dohod uzavřených se státem,
- snížit náklady na služby poskytované podle výše uvedených dohod,
- podporovat rozvoj skupiny a zhodnotit disponibilní rezervy,
- zavést podmínky pro privatizaci společností skupiny.
(46) Průmyslový plán zvláště předpokládá rozvoj investic nezbytných pro služby, které jsou předmětem dohod o veřejné službě, jež by se měly projevit v likvidaci zastaralých dopravních prostředků, v pořízení jiných dopravních prostředků skupinou a v nových investicích v celkové výši 700 miliard ITL.
Preferenční daňový režim
(47) Zákonný výnos č. 504 ze dne 26. října 1995 zavádí preferenční daňový režim pro minerální oleje používané jako paliva pro plavbu. Ve smyslu čl. 63 odst. 3 tohoto nařízení se snížená daň uplatňuje u maziv používaných na palubách lodí.
(48) V rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila svůj podiv nad způsobem zavedení takovéhoto daňového zvýhodnění v případě lodí kotvících v italských přístavech, které jsou zde podrobovány zákrokům údržby.
Komise se chtěla ujistit, že toto opatření nemá diskriminační dopady vůči jiným námořním provozovatelům, jejichž lodě se nacházejí ve stejných podmínkách.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH SUBJEKTŮ
Připomínky společností skupiny Tirrenia
(49) Dopisem ze dne 22. listopadu 1999 společnosti skupiny Tirrenia podaly námitku ohledně rozhodnutí o zahájení řízení.
V zásadě společnosti rozporují termín "nové podpory", kterým jsou označovány kompenzace poskytované dle dohod uzavřených se státem a poté oprávněnost rozhodnutí o zahájení příslušného formálního řízení.
Zainteresované subjekty se především domnívají, že Komise byla s předstihem informována o existenci systému kompenzací veřejné služby a že nikdy nevznesla proti takovémuto systému žádné námitky.
Dále, stále podle zúčastněných společností, částka odpovídající ročním kompenzacím poskytovaným veřejným společnostem je zcela nezbytná a úměrná potřebám krytí čistých nákladů na povinnosti veřejné služby.
Společnost Tirrenia v závěru uvádí, že oproti ostatním provozovatelům, kteří se nacházejí na trhu, tyto kompenzace nevytvářejí překážky hospodářské soutěži.
(50) Ve stejné době společnost Tirrenia di Navigazione a regionální společnosti skupiny Tirrenia vznesly námitku podle čl. 230 odst. 4 Smlouvy [19] proti rozhodnutí, kterým Komise zahájila řízení; tato věc je doposud v řízení u Soudu prvního stupně.
Připomínky soukromých provozovatelů
(51) Komisi byly zaslány připomínky některých soukromých provozovatelů, kteří konkurují na některých trasách provozovaných společnostmi Caremar, Saremar a Toremar.
Tyto připomínky lze shrnout takto:
- podniky skupiny Tirrenia na trasách, kde se soustřeďuje konkurence soukromých provozovatelů, praktikují agresivní obchodní politiku charakterizovanou dumpingovými tarify, systémy slev, rozdělenými tarify, které nemohou mít jiné vysvětlení, než veřejné dotace,
- povinnosti veřejné služby nejsou transparentní a právo poskytnuté podnikům skupiny Tirrenia změnit rozsah daných povinností, zejména pokud jde o obsluhované trasy, jízdní řády a frekvence, které musí dodržovat, je v rozporu s vlastní podstatou povinné veřejné služby,
- vzhledem ke službám nabízeným soukromými provozovateli na některých linkách obsluhovaných společnostmi skupiny Tirrenia se nutnost poskytovat veřejnou službu zdá být velmi rozporuplná,
- způsoby financování investic provedených od roku 1995 nebo stanovených průmyslovým plánem zahrnují prvky podpory, zejména pokud jde o dva dopravní prostředky nakoupené v roce 1996 společností Viamare a obecněji pokud jde o příznivější podmínky přístupu k bankovním úvěrům dohodnutým pro podniky skupiny Tirrenia,
- společnosti skupiny Tirrenia využívají preferenčního daňového režimu u minerálních olejů spotřebovaných jejich loděmi, které se nacházejí v italských přístavech.
IV. PŘIPOMÍNKY ITALSKÝCH ORGÁNŮ
Dotace poskytované na plnění veřejné služby
(52) Dopisem ze dne 29. září 1999 italské orgány zaslaly své vlastní připomínky ohledně rozhodnutí o zahájení řízení.
Dle jejich soudu nařízení Rady (ES) č. 3577/92 ze dne 7. prosince 1992 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě v členských státech (námořní kabotáž) [20] v článku 4 povoluje na základě dohod uzavřených s každou jednotlivou společností skupiny Tirrenia plně realizovat účinky těchto dohod až do doby ukončení jejich platnosti, tj. do konce roku 2008.
Z tohoto důvodu systém povinné veřejné služby vyplývající z dohod nemůže být zpochybněn rozhodnutím o zahájení řízení.
(53) Italské orgány dále rozporují skutečnost, že podpory, které jsou předmětem rozhodnutí Komise, jsou "novými podporami" ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy a že mohly ještě před liberalizací italského trhu kabotáže ( 1. leden 1999) významně ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(54) Nad rámec těchto obecných připomínek italské orgány zdůrazňují, že přítomnost soukromých provozovatelů na trasách obsluhovaných společnostmi skupiny Tirrenia je jevem často zcela novým a nekompletním, jelikož je omezen a zúžen na určitý počet tras a soustředěn na letní sezonu.
Dále, metoda výpočtu roční kompenzace, která spočívá v odečtu příjmů realizovaných v průběhu léta z kumulované ztráty vzniklé během zimy, přispívá k omezení výše minimálně nevyhnutelné kompenzace.
V důsledku toho je dle soudu italských orgánů tato kompenzace nutná a zcela úměrná povinnosti veřejné služby, jejíž podstatné rysy je členská země povinna stanovit.
S odkazem na porušení pravidel v oblasti hospodářské soutěže, kterých se dopustila společnosti Adriatica na trasách mezi Itálií a Řeckem, italské orgány zdůrazňují, že rozhodnutí Komise, pokud se týká tohoto porušení, nemá konečnou platnost, že obě dvě řízení jsou na sobě nezávislá, že podpory nebyly využívány pro financování činností směřujících proti hospodářské soutěži, že rozhodnutí o neslučitelnosti by znamenalo novou sankci a že její případné zaplacení by negativně ovlivnilo rovnováhu ve společnosti Adriatica a dále proces její privatizace.
Investice stanovené průmyslovým plánem
(55) Italské orgány zdůrazňují, že účelem investic uvedených v průmyslovém plánu je snížit náklady na služby se současným zachováním vysoké úrovně kvality.
Dále, podle těchto orgánů způsoby, jakými se financují plánované investice, neobsahují žádný prvek podpory, neboť tyto investice pocházejí zčásti z vlastních fondů zainteresovaných společností a zčásti z bankovních půjček sjednaných za běžných tržních podmínek.
Preferenční daňový režim
(56) Italské orgány upřesnily normativní rámec, který upravuje daňový režim minerálních olejů používaných jako palivo pro plavbu.
Z informací zaslaných Komisi vyplývá, že všeobecně aplikovaným rozhodnutím ze dne 2. března 1996 vydaným v souladu se zákonným nařízením č. 504/1995 byl preferenční daňový režim předpokládaný tímto opatřením rozšířen na paliva a maziva používaná veškerými loděmi ukotvenými v přístavech pro zákroky údržby.
(57) Současně Itálie podala žalobu na neplatnost k Soudnímu dvoru, ve kterém nebylo doposud rozhodnuto, proti rozhodnutí o zahájení řízení v té části, ve které se nařizuje zrušení čerpání podpor [21].
V. HODNOCENÍ PODPOR
Dotace poskytované na plnění veřejné služby
Existence podpůrných opatření
(58) V souladu s čl. 87 odst. 1 Smlouvy jsou neslučitelné se společným trhem podpory, které ovlivňují obchodování mezi členskými státy, tj. podpory poskytované státem nebo ze státních zdrojů v jakékoliv formě, které narušují nebo by mohly narušit hospodářskou soutěž podporou určitých podniků nebo výrob.
(59) Je zřejmé, že zmíněné dotace jsou poskytovány státem, a to ze státních rezerv. Pokud se týká připomínky o výhodě, tato je předmětem výkladu Soudního dvora, v rozhodnutí ze dne 24. července 2003, Altmark Trans [22].
Podle této judikatury státní opatření spočívající v přímé kompenzaci poskytnuté podnikům příjemcům za plnění určitých veřejných služeb nespadá do oblasti působnosti čl.
87 odst. 1 Smlouvy za podmínky, že tyto podniky nejsou finančně zvýhodněny a že tento zásah nevede k tomu, že se tyto podniky ocitnou v konkurenčně výhodnějším postavení oproti jiným konkurenčním podnikům.
Podle soudu, aby v určitém konkrétním případě nebyla takováto kompenzace považována za státní podporu, musí být splněny tyto čtyři podmínky:
- podnik příjemce musí být skutečně pověřen plněním povinností veřejné služby a tyto povinnosti musí být jasným způsobem definovány.
V tomto konkrétním případě kompenzací poskytovaných podnikům skupiny Tirrenia Komise konstatuje, že povinnosti veřejné služby uložené těmto společnostem vyplývají zároveň z dohod uzavřených v červenci 1991 s Italským státem, z platného normativního rámce (viz body 30 až 34) a z pětiletých plánů (viz body 37, 38 a 39).
Otázka existence skutečné potřeby veřejné služby [23] je zkoumána v bodech 84 až 122,
- ukazatele, na základě kterých se vypočítává kompenzace, musí být předem objektivně a transparentně stanoveny tak, aby nemohlo dojít k hospodářské výhodě, která by zvýhodňovala podnik příjemce oproti jiným konkurenčním podnikům.
V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že článek 5 dohod podrobně uvádí hospodářské ukazatele, které jsou podkladem pro výpočet různých nákladových položek, jež se zohledňují při určování kompenzace v souladu s nařízením prezidenta republiky č. 501/79,
- kompenzace nesmí překračovat nutné částky pro pokrytí všech nebo částečných nákladů způsobených plněním povinné veřejné služby se zohledněním příslušných příjmů a dále rozumně stanovených marží pro tato plnění.
Tato otázka je podrobněji uvedena v bodech 123 až 148,
- v případě, kdy výběr podniku, který bude pověřen výkonem povinné veřejné služby v určitém konkrétním případě, nebude proveden v rámci veřejné soutěže, která by umožnila vybrat kandidáta, jenž je schopen poskytovat tyto služby za nejnižší cenu pro veřejnost, částka nezbytné kompenzace musí být stanovena na základě rozboru nákladů, které by průměrný podnik řízen efektivním způsobem a vhodně vybaven dopravními prostředky musel vynakládat, aby mohl uspokojovat požadované nároky veřejné služby s přihlédnutím k příjmům, které se těchto služeb týkají, a dále k rozumně předpokládané marži pro plnění těchto povinností.
Za tímto účelem je namístě připomenout, že společnosti skupiny Tirrenia nebyly vybrány na základě veřejného výběrového řízení.
Komise dále konstatuje, že ani použitelná ustanovení, ani dohody nenařizují podmínky, které by zajistily, že kompenzace nepřekročí náklady průměrného podniku řízeného účinným způsobem a vybaveného vhodnými dopravního prostředky.
Ani informace a údaje zaslané italskými orgány a společnostmi příjemců neumožňují stanovit, zdali je takováto podmínka dodržována.
(60) Na základě výše uvedených úvah a těch, které budou uvedeny dále, pokud se týká existence skutečné potřeby veřejné služby, Komise je názoru, že roční vyvážená dotace dohodnutá pro regionální společnosti v rámci dohod z roku 1991 vytváří výhodu pro tyto společnosti oproti konkurenčním společnostem, které nabízejí nebo by mohly nabízet srovnatelné služby na relevantním trhu.
(61) Pokud se týká dopadů na obchod uvnitř Společenství a narušování podmínek hospodářské soutěže, dochází k nim zřejmě v případě přepravy mezi členskými státy nebo členskými státy a třetími zeměmi, která byla liberalizována na základě nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 ze dne 22. prosince 1986 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi [24].
(62) Ačkoliv se jedná o kabotážní služby, Soudní dvůr uvedl [25], že není vůbec vyloučeno, že veřejně poskytnutá podpora společnosti, která vyvíjí svou činnost pouze v rámci poskytování místní nebo regionální přepravy a nikoliv služby mezinárodní přepravy, by jakkoliv nemohla ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(63) Ve skutečnosti v případě, kdy určitý členský stát poskytuje veřejnou podporu určité společnosti, poskytování přepravních služeb touto společností může být zachováno nebo posíleno s takovým důsledkem, že společnosti se sídlem v jiných členských státech mají menší možnosti nabídnout své přepravní služby na trhu této členské země [26].
(64) Podle judikatury soudu v případě protiprávně poskytnutých podpor Komise není povinna prokazovat skutečné dopady těchto podpor na konkurenci a na obchod mezi členskými státy.
Takováto povinnost by znamenala, že členské státy, které poskytují podpory v rozporu s oznamovací povinností podle čl 88 odst. 3 Smlouvy o ES, by byly zvýhodněny oproti těm zemím, které oznamují návrh podpory [27].
(65) Skutečnost, že až do 1. ledna 1999 byl tento trh kabotážních tras se středomořskými ostrovy dočasně vyňat z působnosti nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě v členských státech (námořní kabotáž), neumožňuje předem vyloučit, že podpory poskytované regionálním společnostem, které vyvíjejí svou činnost na kabotážních trasách se středomořskými ostrovy podle uzavřených dohod, neměly dopad na obchodování mezi členskými státy a že nenarušily podmínky hospodářské soutěže.
(66) V každém případě, i kdybychom přijali tvrzení, že podpory poskytnuté společnostem, které vykonávaly pouze kabotážní přepravu, nemohly ovlivnit obchod a neznamenaly narušení podmínek hospodářské soutěže před 1. lednem 1999, situace se po tomto datu změnila, neboť v souladu s nařízením č. 3577/92 jsou činnosti kabotáže nyní otevřené všem provozovatelům Společenství.
(67) Na základě výše uvedených kritérií v bodech 58 až 66 je nyní vhodné zkoumat situaci regionálních společností z hlediska trhů, na kterých působí.
- Pokud se týká společnosti Adriatica, Komise připomněla, že tato společnost působí v rámci dohody nejen na trhu kabotáže, ale i na mezinárodních trasách, na kterých má nebo by měla čelit konkurenci ostatních provozovatelů Společenství počínaje vstupem v platnost dohody.
Komise v této souvislosti dále uvádí, že existuje riziko křížových podpor mezi službami poskytovanými společností Adriatica na trhu kabotáže a službami poskytovanými na mezinárodním trhu, zvláště v případě, kdy není společností vedeno oddělené účetnictví pro tyto různé kategorie služeb.
Za těchto okolností mohly podpory poskytované společnosti Adriatica na základě dohody ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit podmínky hospodářské soutěže.
- Pokud se týká ostatních čtyř regionálních společností, Komise uvedla, že pouze společnost Saremar působí na jedné mezinárodní trase mezi Sardinií a Korsikou a svou činnost provádí v konkurenčním postavení s jedním soukromým italským provozovatelem.
Skutečnost, že je tato trasa otevřena potenciální konkurenci provozovatelů z jiných členských zemí od vstupu v platnost dohody, vede k závěru, že roční podpora poskytovaná společnosti Saremar na krytí čisté provozní ztráty za síť spravovaných tras mohla zvláště z důvodu nevedení odděleného účetnictví na jednotlivé kategorie poskytovaných služeb ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit podmínky hospodářské soutěže.
- Pokud se týká zvláště společností Siremar, Toremar a Caremar, Komise zjistila toto:
- Tyto společnosti vyvíjejí svou činnost výlučně na přesně vymezeném segmentu trhu kabotáže kolem středomořských ostrovů.
- Do 1. ledna 1999 byly služby kabotáže kolem středomořských ostrovů dočasně vyňaty z uplatňování zásady volného pohybu služeb podle čl. 6 odst. 2 nařízení (EHS) č. 3577/92 [28].
- Na těchto jednotlivých segmentech trhu kabotáže jsou regionální společnosti na některých trasách vystavovány konkurenci soukromých italských provozovatelů, kteří zde byli přítomni již před vstupem dohody v platnost. Žádný z uvedených provozovatelů však nepůsobí na jiných trzích, něž je italská středozemní kabotáž.
- Žádný provozovatel z jiného členského státu nebyl přítomen v těchto různých segmentech trhu kabotáže před 1. lednem 1999 a nikdo se zde nezačlenil po otevření trhu.
(68) Skutečnost, že určitý sektor není liberalizovaný – tak jak je tomu v případě kabotáže ve Středomoří před 1. lednem 1999 – nevytváří vždy dostačující podmínky pro vyloučení jakéhokoliv negativního dopadu na obchod mezi členskými státy [29].
(69) Na jedné straně skutečnost, že tři společnosti skupiny Tirrenia (Tirrenia, Adriatica a Saremar) působily na trhu přepravy mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi a nevedení odděleného účetnictví těchto společností pro různé kategorie služeb vede k poznatku, že všechny podpory, ze kterých těžily, mohly ovlivnit obchod mezi členskými státy a mohly narušit podmínky hospodářské soutěže.
Dále se ani nedá vyloučit, že tyto dopady mohly být způsobeny všemi podporami přiznanými společnostem skupiny.
(70) Na druhé straně, již před liberalizací trhu kabotáže provozovatelé ostatních členských států mohli svobodně uplatňovat svá práva usadit se a zabezpečovat služby kabotáže za použití lodí pod italskou vlajkou.
(71) V každém případě možnost pro provozovatele jiných členských zemí poskytovat konkurenční služby na trhu kabotáže v Itálii počínaje 1. lednem 1999 vede ke konstatování, že došlo k alespoň potenciálnímu dopadu na obchody v průběhu posledních pěti letech, zvláště kdy chybí exkluzivní práva udělená regionálním společnostem v rámci dohod o veřejné službě.
(72) S přihlédnutím k předchozím bodům a zvláště ke skutečnosti, že, aby určitá kompenzace znamenala výhodu ve smyslu "podpory", je postačující, aby jen jedna ze čtyř uvedených podmínek nebyla splněna [30], Komise se domnívá, že všechny roční kompenzace poskytnuté regionálním společnostem italskými orgány tvoří podpory státu ve smyslu článku 87 Smlouvy. V rozporu s tím, co tvrdí společnosti příjemců, čl. 4 odst. 3 nařízení č. 3577/92 nezakazuje prověřovat dotčené podpory. Čl. 4 odst. 3 povoluje ve výjimečných případech pokračování platnosti stávajících smluv uzavřených před vstupem v platnost nařízení, i když nebyly dodrženy podmínky postupu stanovené pro přidělování veřejných služeb uvedené v předchozích odstavcích téhož článku. Příslušné ustanovení se týká společné dopravní politiky.
Nová podpůrná opatření
(73) Komise nesdílí názor regionálních společností, podle kterého dotčené pomoci tvořily existující podpory. Za prvé: Komise zjistila, že tyto podpory nepředcházely vstupu v platnost dohody.
Ve skutečnosti to byly právě zákony č. 684/74 a č.
169/75, které stanovily současnou formou režim roční vyrovnávací podpory. Dále výnos č.
501/79, zákon č. 856/86 a dohody z roku 1991 podrobně upravily různé povinnosti veřejné služby a dále nákladové položky, podle kterých se vypočítává vyrovnávací podpora, z níž mají prospěch regionální společnosti.
(74) Komise dále konstatuje, že dotčené podpory nebyly schváleny Komisí.
Rozhodnutí Komise ze dne 6. července 1990 uzavřít řízení C 12/89 (dříve N 444/88) týkající se podpor, které se Itálie rozhodla poskytnout pro kompenzaci ztrát podniku Fincantieri v roce 1987 a 1988, a týkající se zákona č. 234/89 o úpravě podpor lodního stavitelství v Itálii [31], na který se odkazují společnosti příjemců, se týkalo výhradně podpor ve prospěch loďařských závodů a nikoliv podpor, které tvoří předmět tohoto rozhodnutí.
V každém případě po tomto rozhodnutí byl normativní rámec těchto podpor podstatným způsobem změněn, což vedlo k uzavření dohod, které nebyly nikdy oznámeny.
(75) Zvláště okolnost, že se Komise mohla dozvědět o různých zákonných opatřeních, která zavedla režim ročních podpor tak jako dohoda z roku 1991, neopravňuje konstatovat (bez předchozího oznámení podle čl. 88 odst. 3), že režim ročních podpor byl automaticky schválen na základě rozhodnutí vydaného ve věci Lorenz [32]. Soud nedávno uvedl, že pouhé sdělení textu Komisi neznamená oznámení ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES [33].
(76) Komise je proto toho názoru, že podpory regionálním společnostem tvoří nové podpory ve smyslu článku 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [34].
(77) I kdybychom připustili, že podpory společnostem Siremar, Toremar a Caremar, které prováděly pouze kabotážní přepravu, nebyly podporami státu v okamžiku jejich čerpání, staly se v každém případě novými podporami od 1. ledna 1999 v důsledku liberalizace přepravy podle nařízení (EHS) č. 3577/92. Ve skutečnosti podle čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení (ES) č. 659/99 v případě, že se některá opatření stanou podporami v důsledku liberalizace určité činnosti podle práva Společenství, tato opatření se nepovažují za podpory existující po datu stanoveném pro liberalizaci.
Hodnocení slučitelnosti podpory
(78) Zákaz podpor stanovený v čl. 87 odst. 1 Smlouvy neplatí absolutně. Lze uplatnit výjimky podle čl. 87 odst. 2 a 3 a čl. 86 odst. 2 Smlouvy.
(79) Na podpory čerpané regionálními společnostmi jakožto dotace nelze použít žádnou z výjimek stanovených v čl. 87 odst.
2, neboť se nejedná o podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům ani o podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani o podpory poskytované hospodářství určitých oblastí. Zvláště pokud se jedná o podpory sociální povahy čl.
2 stanoví, že opatření, kterých využívají jednotlivé subjekty, nesmí přímo ani nepřímo zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví. Komise v této souvislosti konstatuje, že nižší příjmy regionálních společností ze zavedených snížených tarifů pro trvale žijící obyvatele ostrovů a pro cestující za prací jsou součástí výpočtu roční kompenzace.
Italské orgány na sebe přebírají tyto snížené tarify, ze kterých těží prospěch jednotliví spotřebitelé, pouze pokud tito spotřebitelé cestují s veřejným provozovatelem, což ve svém důsledku je okolnost, jež přináší výhodu tomuto provozovateli vůči jeho konkurenčním soukromým provozovatelům.
(80) Na tyto podpory nemohou být ani vztaženy výjimky podle čl. 87 odst.
3. Nejedná se totiž o podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu ve smyslu bodu b), ani o podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví ve smyslu bodu písmena d).
Dále nemohou být ani kvalifikovány jako podpory pro regionální účely ve smyslu písmen a) nebo c), jelikož nejsou součástí víceodvětvového režimu podpory určeného pro konkrétní region, a to všem podnikům v dotčených odvětvích [35].
Dále, z důvodu jejich předmětu a jejich forem by předmětné podpory tvořily provozní podpory, které mohou být povoleny ve výjimečných případech pouze v regionech, na které se vztahuje výjimka podle čl. 87 odst.
3 písm. a), a zvláště za podmínky, že členská země prokáže existenci a důležitost handicapu, který mají tyto podpory zmírnit [36].
Jelikož italské orgány nedodaly dostačující podklady v tomto smyslu, podpory nemohou být zařazeny ani do této kategorie. Dotčené podpory nemohou být ani považovány za podpory určené pro prospěch rozvoje některých činností ve smyslu písmena c), jelikož jsou určeny pro krytí provozních nákladů určitého a konkrétního námořního provozovatele a netvoří součást celkového plánu zaměřeného na umožnění podniku příjemce znovu dosáhnout hospodářské a finanční efektivity, aniž by využíval dalších podpor.
86 odst. 2 Smlouvy stanoví, že na podniky pověřené zabezpečováním služeb obecného hospodářského zájmu se vztahují ustanovení Smlouvy a zvláště pravidla hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny.
Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.
(82) Podle judikatury Společenství, jelikož se jedná o ustanovení typu výjimky, je třeba jej vykládat restriktivně [37].
Není tedy z tohoto pohledu postačující, aby dotčenému podniku veřejné orgány svěřily poskytování určité služby obecného hospodářského zájmu, neboť je nezbytné, aby také použití takovýchto pravidel Smlouvy, zvláště článku 87, bránilo plnění specifického poslání, kterým byl pověřen, a aby zájem Společenství nebyl tímto použitím negativně ovlivněn [38].
(83) Pro účely hodnocení, zda-li na dotace poskytované regionálním společnostem na základě dohod z roku 1991 lze uplatnit výjimku podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy, Komise musí v prvé řadě prověřit, zda existuje a jaký je rozsah povinností poskytovat veřejnou službu zadaných podniku za účelem zhodnocení, zdali je veřejná služba nutná a zda je dotace, která je určená pro kompenzaci nákladů, nezbytná.
Existence povinnosti veřejné služby, která odpovídá skutečné potřebě
Kabotážní spoje s menšími italskými ostrovy
(84) (Kabotážní spoje spadají do oblasti použití článku 4 uvedeného nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 z hlediska prověřování státních podpor, obecných zásad Společenství v oblasti státních podpor námořní dopravě [39].
V jejich současném znění zásady stanovují v oddílu 9, že "(…) mohou být nařízeny povinnosti veřejné služby nebo uzavřeny dohody o veřejné službě na služby, podle článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 3577/92", tj. pravidelné služby jízd od, mezi a směrem k ostrovům, dále mezi ostrovy a poskytování kabotážních služeb.
Kompenzace podléhají pro tyto služby uvedeným pravidlům ve zmíněném opatření, dále pravidlům v oblasti státních podpor, jak je stanoveno touto dohodou a na základě výkladu soudu.
Předchozí verze zmíněných směrů Společenství stanovovala v bodě 9, "že povinnost veřejné služby může být nařízena pro zajištění pravidelných služeb jízd směrem k přístavům, které spojují okrajové regiony Společenství, nebo málo obsluhovaných tras, a těch, které se považují za životně důležité pro hospodářský rozvoj zainteresovaných regionů, v případě, kdy volné působení tržních sil by nezaručilo dostačující úroveň služby".
Dále se z judikatury vyvozuje, že povinnosti veřejné služby mohou být nařízeny, pouze pokud odpovídají skutečné potřebě, která nemůže být uspokojena pouhým působením tržních sil [40].
(85) Z předem uvedených zákonných pravidel a smluvních ustanovení vyplývá, že regionální společnosti, které obsluhují menší ostrovy, podléhají na všech svých trasách řadu povinností týkajících se přístavů, které spojují, frekvencí, jízdních řádů odjezdů a příjezdů, typů dopravních prostředků, zavedených tarifů, tj. všem povinnostem, které by tyto společnosti na sebe nepřevzaly (nebo by je na sebe nepřevzaly stejnou měrou nebo nikoli za stejných podmínek), pokud by jednaly pouze na základě vlastního ekonomického zájmu.
(86) Prostřednictvím zadání těchto povinností se sleduje dosažení dodržení principu územní kontinuity a uspokojující úrovně pravidelných služeb námořní přepravy cestujících a zboží z a směrem k menším italským ostrovům pro uspokojení potřeb pohybu místní populace a ekonomického a sociálního rozvoje těchto ostrovních regionů.
Dodržování těchto povinností v průběhu platnosti dohod je zaručeno poskytováním garancí (rukojemských).
Možnost provizorních úprav jízdních řádů a frekvencí spojů v průběhu roku pod kontrolou veřejných orgánů není tak významná, že by zpochybnila zadané povinnosti zajišťovat výše uvedené spoje.
Dotčená pravidla tedy nařizují podnikům příjemců provádět služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 86 odst.
Mezinárodní spoje
(87) Mezinárodní námořní spoje spadají do oblasti použití nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 ze dne 22. prosince 1986 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi [41].
Toto nařízení nestanoví výslovně možnost stanovovat povinnou minimální veřejnou službu pro zajištění námořních spojů mezi členskými státy a mezi členskou zemí a třetí zemí.
(88) Nicméně, obecné zásady Společenství v oblasti státních podpor námořní přepravě roku 2004 [42] umožňují svým výkladem stanovit povinnou veřejnou službu nebo uzavřít dohody o veřejné službě, pokud by byla určitá služba mezinárodní přepravy nutná pro zajištění naléhavé potřeby veřejné přepravy (bod 9).
Dále jsou povoleny kompenzace pro rozvoj těchto služeb za podmínky, že odpovídají hmotným a procesním pravidlům uvedeným ve Smlouvě.
I citovaný bod 9 obecných zásad z roku 1997 povoloval podpory pro účely kompenzace povinné veřejné služby.
(89) V důsledku toho Komise konstatuje, že platná pravidla Společenství umožňují zavádět povinnou veřejnou službu na námořních spojích, které jsou jiné než vnitřní spoje určité členské země.
Přesto, jelikož se jedná o trh mezinárodní námořní přepravy podléhající skutečné nebo potenciální konkurenci ostatních provozovatelů Společenství, kompenzace poskytované koncesionářským společnostem se považují za provozní podpory, které mohou být povoleny pouze na základě čl. 86 odst.
2. Tyto podpory musí být jednak nutné ve smyslu, že odpovídají skutečné potřebě, kterou působení tržních sil neumožňuje uspokojit, a dále musí být zcela úměrné sledovanému cíli.
(90) Z 5 regionálních společností skupiny Tirrenia pouze společnosti Adriatica a Saremar působí na mezinárodních linkách v rámci dohod o veřejné službě.
Je třeba prověřit u každé z těchto společností a pro každý dotčený mezinárodní spoj důvody, které ospravedlňují přidělení povinné veřejné služby společnostem příjemců, a zda se na poskytované kompenzace vztahuje výjimka podle čl. 86 odst.
(91) Pokud se týká společnosti Saremar, Komise zjistila, že tato společnost provádí na trase Sardinie-Korsika (Santa Teresa-Bonifacio) během celého roku dvě denní jízdy tam a zpět smíšeným dopravním prostředkem s celkovou kapacitou 560 cestujících a 51 vozidel.
Z informací poskytnutých italskými orgány vyplývá, že se jedná o velmi krátký hraniční spoj (10 námořních mil) s hlavně místním zájmem jak pro sardské obyvatele tak pro blízké korsické obyvatele.
Trasa mezi Santa Teresa a Bonifacio zajišťuje mobilitu příhraničních pracujících a pravidelný pohyb zboží mezi jižní Korsikou a severní Sardinií.
Informace poskytnuté italskými orgány uvádějí, že tento spoj byl výslovně požadován sardskými a korsickými územními orgány.
(92) Během turistické sezony a na jejím začátku společnost Saremar svou činnost provádí v konkurenčním postavením s jiným italským provozovatelem, který je schopen měnit nabídku služeb, pokud se týká kapacity a frekvence v návaznosti na situaci na trhu [43].
Jinak tento zmíněný provozovatel není přítomen během celého období mimo sezonu.
(93) Z výše uvedeného vyplývá, že cíl, který je výlučně oprávněným veřejným zájmem, zajistit po celý rok pravidelný linkový spoj mezi oběma ostrovními regiony Společenství, s přihlédnutím k potřebám vysloveným zainteresovanými územními orgány, by nemohl být dosažen prostým působením tržních sil.
(94) Pokud se týká mezinárodních spojů zajišťovaných společností Adriatica, Komise zjistila toto:
a) Námořní spoj "Brindisi-Korfu-Igumenitsa-Patra", který spojuje centrální regiony Společenství s jedním z jeho periferních regionů, vytváří životně důležitou trasu pro obchodní a turistickou přepravu, zvláště pokud se přihlédne k nestabilitě, jež znesnadnila alternativní pozemní spoje.
Dále, od roku 1977 na základě společné žádosti italských a řeckých orgánů byl tento námořní spoj zahrnut do seznamu železničních, automobilových a plavebních tras, na které se vztahuje mezinárodní úmluva týkající se přepravy cestujících a zavazadel po železnici ze dne 7. února 1970.
Pro účely poskytnutí nabízených námořních služeb na této lince se společnost Adriatica stala členem Společenství EURAIL.
Dále, na základě informací poskytnutých Komisi na zasedání ze dne 26. října 2001 (zaprotokolováno pod čísly A/13408/04 a A/13409/04) vyplývá, že v období mezi roky 1992 a 1999 společnost Adriatica na této trase provedla v průměru 265 jízd ročně a přepravila v průměru 161440 cestujících, 24376 vozidel a 104437 běžných metrů zboží.
Dále je třeba konstatovat, že tak, jak je uvedeno italskými orgány v dopise ze dne 17. února 2004 (zaprotokolován pod číslem A/13405/04) mezi roky 1996 a 1999, konkurenční provozovatelé vůči společnosti Adriatica nezabezpečovali službu, která by zajišťovala tytéž podmínky, pokud se týká kvality používaných dopravních prostředků a, mimo jiné, pravidelnosti a frekvence poskytovaných služeb.
Na tomto místě je třeba připomenout, že v období mezi 30. říjnem 1990 a červencem 1994, které odpovídá zčásti prověřovanému období pro účely tohoto rozhodnutí, se společnost Adriatica účastnila dohody o cenách používaných u obchodních prostředků na trasách z Patry do Bari a Brindisi [44].
V tomto období bylo dále zjištěno, že konkurence na dotčeném trhu byla dostatečně živá a specifická, když přiměla skupinu Tirrenia k účasti na nezákonné dohodě, tudíž se nelze domnívat, že podpora byla nezbytná pro zajištění veřejné služby.
Navzdory upřesněním poskytnutým v tomto ohledu italskými orgány faxem ze dne 24. února 2004 (dokument zaprotokolován pod číslem A/13970/04) nelze připustit nutnost podpory určené pro kompenzaci povinností poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, pokud se podnik příjemce proviní svým chováním proti hospodářské soutěži, jak je zakázáno článkem 81 Smlouvy o ES.
Ve skutečnosti, ačkoliv rozhodnutí Komise není ještě konečné, toto rozhodnutí bylo veskrze potvrzeno soudem prvního stupně a v každém případě již obsahuje presumpci platnosti.
Je pravdou, že obě dvě řízení týkající se pravidel v oblasti hospodářské soutěže a pravidel upravujících státních podpory jsou na sobě nezávislá, ale judikatura nařizuje Komisi přihlédnout k případnému porušování pravidel hospodářské soutěže při hodnocení slučitelnosti určité státní podpory, především zda je příjemce odpovědný za porušování těchto pravidel [45].
Vazba mezi porušováním pravidel hospodářské soutěže a podporami je zřejmá, neboť kompenzace byly právě poskytnuty na služby, které tvořily předmět dohody, tj. nezávisle na otázce, zda byly podpory využívány pro účely činností směřujících k porušování hospodářské soutěže.
Dále, prohlášení o neslučitelnosti a vrácení podpor by nemělo charakter nové sankce, ale znamenalo by pouze potvrzení účasti příjemce podpory na zakázané dohodě.
S přihlédnutím k typu poskytovaných služeb, které se týkají jak obchodních dopravních prostředků, tak cestujících a zboží, je třeba učinit závěrem, že účast na dohodě, jejímž cílem je stanovovat ceny zaváděné u obchodních dopravních prostředků, umožňuje vyvodit všeobecně platný závěr pro celý spoj.
Toto je ještě více zřejmé, pokud se dohoda týkala přesněji přepravy obchodních vozidel, kterou italské orgány hodlaly zajisti právě díky dotacím.
Na závěr je třeba připomenout, že v roce 2000 byl tento spoj zrušen.
b) Námořní spoj mezi Itálií a Albánií "Terst-Dráč" byl založen protokolem podepsaným dne 22. října 1983 italskými a albánskými orgány za účelem rozvoje obchodních vztahů mezi Albánií a zeměmi západní Evropy.
Článek 5 protokolu pověřuje společnost Adriatica di Navigazione a albánskou společnost Transship organizací způsobů fungování služby spoje.
Od roku 1991 přeprava na této trase bez ohledu na změny vyplývající z politických okolností značným způsobem vzrostla [46].
Tato trasa ostatně nepodléhá žádné konkurenci.
c) Zbývající dva námořní spoje mezi Itálií a Albánií "Bari-Dráč" a "Ancona-Dráč" nebyly zřízeny na základě žádné mezinárodní dohody.
d) Námořní spoje mezi Itálií a Jugoslávií (černohorský přístav Bar) s odjezdem z italského přístavu Ancona a Bari vznikly v roce 1997.
Tyto spoje uspokojují požadavky vyjádřené černohorskými orgány, které chtěly mít k dispozici trvalý námořní spoj mezi jediným obchodním přístavem země a severními a jižními přístavy Itálie.
Od roku 1998 další dva provozovatelé, jeden černohorský a druhý slovinský, provozují svou činnost po boku společnosti Adriatica, a to pouze na trase "Bari-Bar".
e) Provozování námořních spojů mezi Itálií a Chorvatskem "Ancona-Split" a "Bari-Dubrovník", povolených v roce 1960 soukromým provozovatelům bylo převedeno na společnost Adriatica zákonem č. 42 ze dne 27. února 1978.
Z informací poskytnutých italskými orgány vyplývá, že tyto služby, které byly přerušeny v roce 1991, byly znovu uvedeny v činnost v průběhu roku 1994 na základě výslovné žádosti vlády Chorvatské republiky.
Navzdory kolísáním způsobovaným krizí v Kosovu se tato přeprava významným způsobem rozvinula počínaje rokem 1994 [47].
Na tomto trhu vedle společnosti Adriatica existují dvě konkurenční námořní společnosti: chorvatská a liberijská.
(95) Z uvedených tvrzení vyplývá, že společnost Adriatica byla při poskytování služeb na základě dohody nebo mezinárodní úmluvy pověřena posláním obecného zájmu, který znamenal náklady, které by podnik nemohl hradit, pokud by jednal pouze ve svém obchodním zájmu.
Takto však nelze uvažovat v případě spoje "Brindisi-Korfu-Igumenitsa-Patra" v období mezi lednem 1992 a červencem 1994, které odpovídá době trvání účasti společnosti Adriatica na dohodě zakázané článkem 81 Smlouvy o ES.
Tyto závěry se také nevztahují na služby mezinárodních spojů, které podnik rozšířil a které nenacházejí podklad v takové dohodě nebo úmluvě.
Totéž platí zvláště u spojů "Bari-Dráč" a "Ancona-Dráč".
Hospodářské výsledky těchto dvou tras jsou přesto pozitivní, což vedlo ke skutečnosti, že společnosti Adriatica nebyla poskytnuta žádná kompenzace za poskytované služby.
Naproti tomu, jak vyplývá z analytického účetnictví zaslaného Komisi, realizované hospodářské zisky přispívají ke snížení částky roční vyrovnávací dotace poskytované na služby zabezpečované na ztrátových trasách.
(96) Aby povinnosti nařízené regionálním společnostem vedly ke kompenzaci a aby Komise mohla prověřit, zdali výše kompenzace zůstává v rozmezí nezbytně nutném, tyto povinnosti musí být předem upřesněny příslušnými veřejnými orgány.
(97) V této souvislosti Komise zjistila, že služby poskytované každou regionální společností jsou určovány výše uvedenými pětiletými plány.
Tyto plány přesně stanovují přístavy spojené námořními trasami a frekvence, které musí být zabezpečovány v sezoně a mimo sezonu a dále typ lodí individuálně používaných na obsluhovaných trasách.
Síť takto vytvořených služeb může být přesto přizpůsobována podle vývoje poptávky přepravy na dotčených trasách v průběhu každého pětiletého období.
Z informací zaslaných italskými orgány vyplývá, že k takovéto úpravě dochází pouze na základě žádosti zainteresovaných územních orgánů, které se obracejí na Ministerstvo dopravy, tj. na orgán pověřený dozorem nad regionálními společnostmi, s žádostí o změnu frekvence nebo jízdních řádů.
Tyto žádosti jsou poté individuálně vyhodnocovány na meziresortní úrovni, mimo jiné, s přihlédnutím k jejich finančnímu dopadu a provozním nákladům příslušné společnosti.
Každá změna sítě služeb v průběhu každého pětiletého období je tedy předmětem předběžného správního rozhodnutí adresovaného koncesionářské společnosti.
Srovnatelná konkurence
(98) Při prověřování existence skutečné potřeby veřejné služby [48] a rozsahu povinností skutečně nařízených koncesionářským regionálním společnostem, a dále potřeby kompenzovat náklady spojené s plněním těchto povinností, musí Komise zjistit, zda existují nebo neexistují konkurenční provozovatelé, kteří nabízejí podobné nebo srovnatelné služby ke službám nabízeným veřejným provozovatelem a které odpovídají požadavkům stanoveným italskými orgány.
Toto prověření se provádí u každé trasy zvlášť prostřednictvím porovnávací analýzy kumulované nabídky a globální poptávky služeb.
Za tímto účelem je vhodné rozlišit tuto situaci u každé jednotlivé regionální společnosti.
Adriatica
(99) Společnost Adriatica podléhá konkurenci jiných námořních společností na jedné straně na dvou následujících mezinárodních trasách, na kterých byla pověřena výkonem poslání obecného zájmu ("Ancona-Split" a "Brindisi-Korfu-Igumenitsa-Patra"), a na druhé straně na některých kabotážních trasách souostroví Tremiti a na dvou trasách přepravy zboží mezi pevninou a Sicílií.
Mezinárodní spoje
(100) Na trase "Ancona-Split" společnost Adriatica provádí po celý rok dvě jízdy týdně smíšeným dopravním prostředkem v konkurenčním postavení s jednou chorvatskou veřejnou společností a se soukromými loděmi pod vlajkou Barbadosu a Panamy, které jsou zde přítomny hlavně pouze v letním období a které neuspokojují celou poptávku po službách ze strany italských orgánů v rámci dohody.
(101) Na trase "Brindisi-Korfu-Igumenitsa-Patra" společnost Adriatica působila v konkurenčním postavení s řeckými plavebními společnostmi, jejichž lodě plují pod kyperskou nebo maltskou vlajkou, a s italským provozovatelem pod italskou vlajkou.
Z informací zaslaných italskými orgány vyplývá (zvláště dopisem ze dne 17. února 2004 zaprotokolovaným pod číslem A/13405/04), že počínaje rokem 1997 někteří řečtí provozovatelé nabízejí srovnatelné služby jako nabízí společnost Adriatica, co se týká pravidelnosti, kapacity, frekvence a typologie lodí.
Jak bylo uvedeno výše (bod 94 písmeno a)), tento spoj byl v minulosti životně důležitý pro přepravy mezi zeměmi Společenství a pro mezinárodní přepravy, neboť spojuje Společenství s jedním z jeho periferních regionů.
Komise se domnívá, že podle obecných zásad Společenství z roku 1997 lze povolit dotace určené ke krytí provozní ztráty na poskytované služby námořních tras směrem do přístavů, které obsluhují okrajové regiony Společenství, a pro trasy životně důležité pro rozvoj těchto regionů v případě, že volné tržní síly nezajišťují dostačující úroveň služby (oddíl 9).
Na tomto místě s přihlédnutím ke službám nabízeným společností Adriatica, pokud se týká pravidelnosti, kapacity, frekvence a typu lodí, má Komise za to, že poskytování veřejných dotací může být zdůvodněno ve světle práva Společenství.
Tento závěr se nemůže rozšiřovat na období mezi lednem 1992 a červencem 1994, během kterého se společnost Adriatica účastnila na této trase dohody zakázané článkem 81 Smlouvy o ES, což prokazuje, že podpora neodpovídala skutečné potřebě veřejné služby.
Na závěr je třeba zmínit skutečnost, že v roce 2000 byl tento spoj zrušen.
Kabotážní spoje
(102) Na některých spojích směrem k souostroví Tremiti je společnost Adriatica vystavena konkurenci soukromých italských provozovatelů, kteří jsou přítomni v sezoně a v přechodném období.
Žádný z nich tedy neuspokojuje požadavky italských orgánů na pravidelnost a trvalé poskytování služby během roku.
(103) Pokud se týká přepravy zboží mezi pevninou a Sicílií, společnost Adriatica je vystavena konkurenci italských soukromých provozovatelů na trasách "Ravenna-Katánie" a "Janov-Termini Imerese".
Nabídka těchto provozovatelů však nemůže být považována za srovnatelnou s nabídkou poskytovanou společností Adriatica ve smyslu pravidelnosti, frekvence, typu lodí v závislosti na požadavcích italských orgánů v rámci dohody o veřejné službě.
Siremar
(104) Společnost Siremar provozuje svou činnost v konkurenčním postavení s italskými soukromými provozovateli na místních trzích souostroví Liparských ostrovů a Egadských ostrovů a na spoji mezi Sicílií a ostrovem Pantellerie.
(105) Síť spojů s a mezi Liparskými ostrovy je tvořena pěti trasami, na kterých společnost Siremar poskytuje denní služby po celý rok prostřednictvím smíšených dopravních prostředků (cestující/zboží) a rychlých dopravních prostředků vyhrazených pouze pro přepravu cestujících.
Nachází se zde dále jeden italský soukromý provozovatel jako smíšený přepravce s dopravním prostředkem staršího data výroby a s omezenou kapacitou.
Nabídka tohoto konkurenta však neuspokojuje všechny požadavky stanovené dohodou, zvláště trvalé poskytování služby během celého roku na všech trasách a typech lodí.
Totéž může být řečeno, i pokud se týká trhu rychlých spojů, kde se nachází taktéž další italský provozovatel, který konkuruje společnosti Siremar, aniž by však na celé síti tras poskytoval služby, které by uspokojily všechny potřeby dohody, zvláště pokud se týká zajišťovaných tras a frekvence služeb.
Pokud se týká sítě rychlých spojů mezi Liparskými ostrovy-Milazzo, soukromý provozovatel skutečně neposkytuje tytéž služby jako Siremar, co do frekvencí jízd a počtu obsluhovaných ostrovů.
Zvláště se zdá, že spoje Lipari-Salina a Milazzo-Alicudi nejsou tímto provozovatelem zabezpečovány během období mimo sezonu.
(106) Síť spojů s a mezi ostrovy Egadského souostroví se skládá ze dvou tras obsluhovaných dvěma smíšenými dopravními prostředky (cestující/zboží) a ze čtyř tras obsluhovaných rychlými dopravními prostředky, vyhrazenými přepravě cestujících.
Vyskytují se zde dva soukromí italští provozovatelé: jeden v sektoru přepravy zboží, a druhý v sektoru rychlých spojů (cestující), aniž by některý z nich poskytoval služby, které by odpovídaly všem požadavkům dohody, co se týká tras a typů lodí.
(107) Na trase Trapani (Sicílie)-Pantellerie, podle informací zaslaných Komisi, společnost Siremar poskytuje denní služby po celý rok v konkurenci se soukromým italským provozovatelem, jehož činnost je však omezena na přepravu s "gumovými plavidly", a i z tohoto důvodu nesplňuje požadavky na služby stanovené dohodou.
(108) Dále, podle skutečností uvedených v námitce zaslané Komisi dne 13. srpna 1999 (zaprotokolované Generálním ředitelstvím pro dopravu dne 18. srpna 1999 pod číslem D 02.308 64296), se zdá, že od roku 1990 do roku 1999 soukromí provozovatelé, kteří spojují menší sicilské ostrovy se Sicílií a pevninou, obdrželi dotace od kraje Sicílie pro provozování těchto služeb.
Tyto údaje svým způsobem potvrzují nutnost veřejných podpor pro zajištění uspokojující úrovně spojů s těmito ostrovy.
(109) Dále je na tomto místě vhodné připomenout, že kraj Sicílie svým krajským zákonem č. 12 ze dne 9. srpna 2002 (zaslaným Komisi dopisem ze dne 12. září 2002 a zaprotokolovaným pod číslem A/68547 ze dne 22. října 2002) stanovil, že pro posílení námořních spojů s menšími ostrovy Sicílie a pro dodržení potřeb pohybu obyvatel musí být služby námořních spojů s těmito ostrovy přidělovány na základě výběrového řízení na období pěti let.
Dále krajský odbor pro dopravu a komunikace kraje Sicílie vypsal otevřené zadávací řízení, jež bylo zahájeno dne 21. října 2002, pro přidělení služby námořního spojení veřejného zájmu prostřednictvím rychlých dopravních prostředků pro cestující mezi ostrovy a směrem k menším ostrovům Sicílie.
(110) Komise proto konstatuje, že v současné době jsou některé námořní linkové služby mezi menšími sicilskými ostrovy a směrem k nim přidělovány podle objektivních a transparentních kritérií odpovídajících pravidlům hospodářské soutěže stanoveným směrnicemi Společenství v oblasti veřejných zakázek.
Dále se Komise domnívá, že konkurenceschopnost trhu námořní kabotáže bude tímto posílena a dále že volné poskytování služeb bude zajištěno v souladu s nařízením (EHS) č. 3577/92.
Saremar
(111) Společnost Saremar působí v konkurenčním postavení s italskými soukromými provozovateli na třech ze čtyř tras obsluhovaných společností.
(112) Na trase mezi Korsikou a Sardinií "Santa Teresa-Bonifacio" společnost Saremar zajišťuje denní spoje po celý rok prostřednictvím jednoho rychlého dopravního prostředku s průměrnou kapacitou.
Soukromý provozovatel poskytuje srovnatelné služby, omezené však na sezonu a na přechodnou sezonu, a neuspokojuje proto nároky na pravidelnost frekvence uvedené v dohodě.
(113) Na dvou ze tří tras, které spojují Sardinii s ostatními menšími ostrovy, tj. na trasách "Palau-Maddalena" na severu a "Carloforte-Calasetta" na jihu soukromí italští provozovatelé nabízejí po celý rok doplňkové služby ke službám nabízeným společností Saremar.
Doplňkovost jízdního řádu odjezdů ukazuje, že služby soukromých provozovatelů se doplňují společně se službami veřejného provozovatele, čímž se zajišťuje vyšší pohyb obyvatel menších ostrovů.
Přesto lze z informací zaslaných italskými orgány vyvodit (zaprotokolovaných pod číslem A/13350/04, A/13346/04 a A/13356/04), že lodě konkurenčních soukromých provozovatelů, kteří podle italských orgánů získávají na druhé straně finanční podpory od místních organizací, byly vyrobeny před více než dvaceti lety a z tohoto důvodu nesplňují povinnosti služby stanovené v rámci dohody.
Zvláště pokud se týká trasy "Carloforte-Calasetta", se zdá, že od roku 1998 soukromý provozovatel získával krajskou podporu, aby mohl provozovat výše uvedenou trasu během nočních hodin a za časných ranních hodin.
Tyto údaje vedou k potvrzení nutnosti podpor pro zajištění uspokojivé veřejné služby.
Toremar
(114) Společnost Toremar svou činnost vyvíjí v konkurenčním postavení s různými italskými soukromými provozovateli na dvou trasách, které spojují ostrovy z Toskánského souostroví s pobřežím, tj. "Portoferraio-Piombino" pro ostrov Elba a "Giglio-Porto S. Stefano" pro ostrov Giglio.
(115) Na trase "Portoferraio-Piombino" společnost Toremar provádí podle ročního období 8 – 15 denních jízd smíšenými dopravními prostředky, které zabezpečují přepravu cestujících a vozidel.
Počet a jízdní řád tras je stanoven s přihlédnutím k nezbytným návaznostem na síť ostrovních autobusů na jedné straně a na železniční a autobusovou síť na pevnině na druhé straně.
Jeden soukromý provozovatel nabízí denní služby po celý rok s frekvencí srovnatelnou se službami společnosti Toremar.
Dále z informací poskytnutých italskými orgány vyplývá (zaprotokolovány pod číslem A/12951/04), že lodě soukromého provozovatele jsou více než dvacet let staré a že veřejný provozovatel je jediný, který zajišťuje první a poslední jízdu dne a že počínaje rokem 2000 bylo hospodaření tohoto spoje ukončeno se ziskem, který byl odečten od částky roční vyrovnávací dotace.
(116) Ve spojení s ostrovem Giglio společnost Toremar zajišťuje podle ročního období tři až pět linek denně prostřednictvím speciální přepravní jednotky, která zajišťuje kromě přepravy cestujících a vozidel i přepravu energetických produktů.
Jelikož na tomto místě neexistuje žádné nemocniční zařízení, loď společnosti Toremar musí kotvit u ostrovního mola po celou noc pro případ naléhavé potřeby lékaře.
Na trase je taktéž přítomen po celou dobu roku soukromý provozovatel.
Z informací předaných italskými orgány však vyplývá, že tento provozovatel omezuje nebo ruší svou činnost v průběhu období mimo sezonu.
Caremar
(117) Společnost Caremar musí čelit konkurenci soukromých italských provozovatelů na následujících spojích mezi pevninou a ostrovy Neapolského zálivu (Capri, Ischia a Procida), jinak řečeno na trasách "Capri-Sorrento", "Capri-Neapol", "Ischia-Neapol", "Procida-Neapol" a na dvou linkách, které spojují malé ostrovy Ponza a Ventotene s pevninou: "Ponza-Formia" a "Ventotene-Formia".
(118) Na trase "Capri-Sorrento" společnost Caremar zajišťuje po celé období roku denní spoje prostřednictvím smíšeného dopravního prostředku určeného i pro službu sousední trasy "Capri-Neapol".
Z informací poskytnutých italskými orgány v průběhu zasedání ze dne 26. října 2001 a 16. dubna 2002 (dokumenty byly zaprotokolovány pod čísly A/13326/04 a A/13330/04) vyplývá, že soukromí provozovatelé, kteří se nacházejí na této trase, omezují svou nabídku služeb smíšené přepravy na sezonní období, a neuspokojují proto soubor povinností stanovených italskými orgány, co se týká pravidelnosti služby.
(119) Na trase "Capri-Neapol" je společnost Caremar v konkurenčním postavení se soukromými italskými provozovateli pouze v sektoru rychlých spojů.
Z informací poskytnutých italskými orgány vyplývá, že soukromí provozovatelé v tomto sektoru trhu služeb nabízejí celkově srovnatelné služby s tím, co nabízí společnost Caremar.
Komise dále konstatuje, že loď společnosti Caremar musí být ukotvena na Capri během noci za účelem případné potřeby lékaře a provádí tudíž první denní spoj odjezdu z ostrova, který umožňuje ostrovním obyvatelům přejezd na pevninu z pracovních nebo studijních důvodu.
Z výše uvedených informací vyplývá, že výsledky hospodaření těchto služeb byly analyzovány pro účely výpočtů roční vyrovnávací podpory poskytované společnosti Caremar.
(120) Ostrovy Ischia a Procida jsou spojeny s pevninskými přístavy Neapol a Pozzuoli několika linkovými spoji pro smíšenou a rychlou přepravu.
Spoj "Ischia, Procida a pevnina (Neapol nebo Pozzuoli)" je prováděn výhradně společností Caremar.
Na druhé straně, přímé spoje "Ischia-Neapol" a "Procida-Neapol" jsou obsluhovány prostřednictvím rychlých dopravních prostředků společnosti Caremar a dalšími soukromými italskými provozovateli.
Z informací poskytnutých italskými orgány vyplývá, že soukromí provozovatelé nabízejí pro tyto dva přímé spoje – "Ischia-Neapol" a "Procida-Neapol" – veskrze srovnatelné služby jaké nabízí společnost Caremar.
Přesto Komise konstatuje, že na spoji "Procida-Neapol" společnost Caremar zajišťuje po celý rok první denní trasu odjezdu z ostrova Procida a poslední trasu odjezdu z pevniny v období mimo sezonu, čímž umožňuje přemísťování ostrovních obyvatel z pracovních a studijních důvodů.
Komise také uvádí, že ztráta z činnosti při poskytování těchto služeb byla podrobena analýze při výpočtu roční vyrovnávací podpory poskytované společnosti Caremar.
(121) Dále, na základě tvrzení obsaženém v námitce zaslané dne 13. srpna 1999 (zaprotokolované Generálním ředitelstvím pro dopravu dne 18. srpna 1999 pod číslem D 02.308 64296) se Komise domnívá, že alespoň po období roku 1990 obdrželi soukromí provozovatelé, kteří poskytují služby rychlých spojení na několika trasách Neapolského zálivu, mezi nimiž Neapol-Capri, Neapol-Ischia, Neapol-Sorrento-Capri a Neapol-Procida-Ischia, dotace kraje Kampánie.
Tyto údaje potvrzují nutnost poskytování dotací pro zajištění uspokojujivé úrovně veřejné služby.
(122) Na přímých trasách "Ponza-Formia" a "Ventotene-Formia" je společnost Caremar v konkurenčním postavením s jedním soukromým provozovatelem v sektoru rychlých spojů.
Z informací poskytnutých italskými orgány vyplývá, že pouze společnost Caremar pokrývá všechny dny týdne na trase "Ventotene-Formia" podle nároků na pravidelnost služby stanovených v rámci dohody.
Dále na trase "Ponza-Formia" služba rychlého spoje nabízená společností Caremar pouze v pondělí doplňuje službu poskytovanou v ostatních dnech týdne soukromým provozovatelem.
Nezbytnost kompenzace
(123) Pokud se týká služeb poskytovaných regionálními společnostmi na trasách, kde se nevyskytuje konkurence, zaznamenává Komise, že se tyto trasy týkají jak přepravy cestujících, tak přepravy zboží, a uvádí, že nepřítomnost takovéto konkurence se týká různých pětiletých plánů, na které se vztahují dohody o veřejné službě.
Zjištěná nepřítomnost konkurence v posledních deseti letech na těchto trasách ukazuje, že společnosti, které působí podle tržních pravidel, by nemohly zabezpečovat přepravní služby, jež poskytují regionální společnosti v rámci režimu zřízeného dohodami.
Z tohoto důvodu je tedy kompenzace pro tyto společnosti nutná ke krytí zvýšených nákladů vyvolaných těmito službami.
(124) Pokud se týká služeb poskytovaných regionálními společnostmi na analyzovaných trasách, na kterých se vyskytuje konkurence, Komise uvádí, že ve většině případů volného spolupůsobení tržních sil by nebylo možné zaručit přepravní služby, které regionální společnosti poskytují v rámci dohod.
I v tomto případě je kompenzace pro tyto společnosti nutná ke krytí zvýšených nákladů vyvolaných těmito službami.
(125) V některých ojedinělých případech srovnatelná konkurence potvrzuje schopnost trhu uspokojit potřeby služeb stanovené v rámci dohod o veřejné službě.
Případná přítomnost soukromých provozovatelů, která je schopná uspokojit bez finančních kompenzací povinnosti stanovené veřejnému provozovateli, pokud se týká pravidelnosti služby, frekvence a typu lodí, by mohla vést k pochybnostem o nutnosti a úměrnosti kompenzací poskytovaných veřejnému provozovateli při provozování předmětných tras.
K tomuto problému dochází zvláště u rychlých spojů "Neapol-Capri" a "Neapol-Ischia" provozovaných společností Caremar v Neapolském zálivu.
(126) Z informací zaslaných Komisi některými odvolateli vyplývá, že v březnu roku 2002 na základě iniciativy kraje Kampánie se soukromí provozovatelé, kteří jsou již dlouhou dobu na trhu v Neapolském zálivu, zavázali vůči krajským orgánům poskytovat po celé období roku obdobnou službu jakou nabízí společnost Caremar, zejména na dvou výše uvedených linkách, a vzdali se od počátku žádosti o finanční příspěvek.
Komise však zjistila, že tyto služby se nevyrovnají službám poskytovaným veřejným provozovatelem, pokud se týká pravidelnosti, frekvence spojů a typů lodí, a že soukromí provozovatelé mají právo nedostát svým závazkům po předchozím upozornění čtyřicet pět dní předem.
Je třeba dále uvést, že některé povinnosti jsou dány výlučně veřejnému provozovateli (např. kotvit u ostrovního mola jednu loď během noci, nebo zabezpečovat první a poslední denní jízdu) a znamenají navýšené náklady, které musí být zohledněny v kompenzaci.
Navíc dochází ke vzájemnému doplňování mezi službami poskytovanými společností Caremar a službami zajišťovanými soukromými operátory. Ve světle těchto úvah nemůže být zpochybněna nutnost a úměrnost kompenzací.
(127) Pro potvrzení, zda roční kompenzace poskytovaná regionálním společnostem odpovídá minimálně nezbytné částce pro poskytování veřejných služeb předem stanovených italskými orgány, musí Komise přihlédnout ke všem parametrům, které vyvolávají k tíži veřejného provozovatele zvýšené náklady za poskytované služby.
Komise zjistila, že mechanismus výpočtu kompenzace předpokládá, že příjmy vytvořené během sezony přispívají ke snížení kumulované ztráty vytvořené během období mimo sezonu tak, aby výše roční kompenzace, která z ní vyplývá, byla ve svém celku nižší než výše, které by bylo dosaženo pouhým součtem kumulovaných ztrát u každé trasy.
Komise konstatuje dále, že příjmy společnosti podléhají dvojímu sazebnímu omezení, které na jedné straně představují zvýhodněné sazby pro určité sociální skupiny, a na druhé straně povinnosti získat si předběžné schválení veřejnými orgány každé změny sazeb.
Z informací zaslaných italskými orgány vyplývá, že regionální společnosti nejsou svobodné při úpravách svých tarifů, zvláště pokud se týká vývoje provozních nákladů.
Toto dvojí omezení, které způsobuje citelné snížení výnosů koncesionářských společností a dále ovlivňuje výši roční kompenzace, nemůže být kvalifikováno za těchto podmínek jako agresivní obchodní praxe charakterizovaná tarify stanovenými z pozice síly.
(128) Dále Komise za druhé uvádí, že nákladové položky, které se zohledňují při výpočtu kompenzace, byly stanoveny veřejnými orgány tak, aby neponechávaly společnostem žádnou volnost.
Tyto položky představují všechny fixní a proměnlivé náklady přímo související s poskytováním služeb stanovených veřejnými orgány jako služby obecného zájmu a jako takové jsou uvedeny v dohodách.
Následující tabulky, které berou rok 2000 jako referenční rok, uvádějí u každé regionální společnosti položky nákladů, které se zohledňují při výpočtu roční kompenzace.
Nákladové položky definované veřejnými orgány a uvedené v přílohách dohod o veřejné službě, jsou stejné pro všechny regionální společnosti a nebyly od roku 1991 změněny.
(v miliónech ITL) _BAR_
NÁKLADOVÉ POLOŽKYrozvahové účty 2000 _BAR_ ADRIATICA _BAR_ SAREMAR _BAR_ TOREMAR _BAR_ SIREMAR _BAR_ CAREMAR _BAR_
i)provize agentur/náklady na nákup _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
ii)přístavní poplatky/poplatky za průjezd přístavy a jiné tarifní náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iii)provozní náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iv)odpisy _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
v)čisté finanční náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vi)admin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vii)jiné náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Náklady celkem _BAR_ 139893 _BAR_ 36299,6 _BAR_ – 45675,0 _BAR_ – 102881,1 _BAR_ 70113,8 _BAR_
Provozní příjmy _BAR_ 112424 _BAR_ 12651,4 _BAR_ 34576,9 _BAR_ 43335,1 _BAR_ 32594,3 _BAR_
Výsledek (náklady – výnosy) _BAR_ – 27469 _BAR_ – 23648,2 _BAR_ – 11098,1 _BAR_ – 59546,0 _BAR_ – 37519,5 _BAR_
Náklady na investovaný kapitál _BAR_ 3571 _BAR_ 828,2 _BAR_ 1993,0 _BAR_ 3940,4 _BAR_ 2290,5 _BAR_
Kompenzace podle čl.
7 _BAR_ 806 _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Roční dotace _BAR_ 31846 _BAR_ 24476,4 _BAR_ 13091,1 _BAR_ 63486,4 _BAR_ 39810,0 _BAR_
Provozní náklady zahrnují náklady na personál, údržbu, pojištění, palivo a minerální oleje.
Položka "Admin. náklady" zahrnuje především náklady na pozemní personál a administrativní prostory.
Komise zaznamenala, že nákladové položky, které vstupují do výpočtu roční kompenzace, jsou všechny nezbytné a souvisejí s provozováním obsluhovaných tras regionálními společnostmi v rámci dohod.
Pokud se týká amortizace lodí, Komise je názoru, že tou měrou, kterou lodě, o něž se jedná, jsou určeny výlučně pro služby uvedené v dohodě, lze tuto nákladovou položku považovat za nezbytnou pro poskytování těchto služeb, pročež může být oprávněně zahrnuta do výpočtu roční kompenzace.
Pokud se týká nákladů na palivo a minerální olej používaný loděmi, Komise nezjistila žádnou diskriminační složku, která by znamenala ve prospěch regionálních společností snížení nákladů na výše uvedené palivo a mazivo oproti ostatním provozovatelům námořní přepravy.
(129) Pro účely ověření, zda je kompenzace úměrná, italské orgány poskytly Komisi analýzu provozních účtů u každé trasy, kterou regionální společnosti obsluhovaly za posledních deset let.
(130) V tomto smyslu Komise v prvé řadě zjistila, že roční částka je vypočítávána s přihlédnutím k provozním příjmům uváděným každou regionální společností na trasách, které jsou předmětem dohod o veřejné službě; příjmy, které jsou odečítány od kumulovaných ztrát vzniklých na trasách.
Tento mechanismus výpočtu umožňuje omezit částku poskytovaných podpor veřejným společnostem.
(131) Obecně se Komise domnívá, že pro účely výpočtu roční kompenzace mohou být vzaty v úvahu pouze náklady, které přímo souvisejí s výdaji vyplývajícími z povinností veřejné služby, které byly předtím určeny italskými orgány.
V této souvislosti Komise uvádí, že regionální společnosti poskytují pouze služby, které jsou v souladu se službami předpokládanými v různých pětiletých plánech, ať již se týkají pravidelnosti a frekvence, nebo kapacity.
(132) Pokud se týká služeb poskytovaných regionálními společnostmi, u kterých byla a priori zjištěna existence srovnatelné konkurence, je třeba prověřit, zda tyto společnosti nezaznamenaly záporný čistý provozní výsledek, který se zohledňuje pro účely výpočtu roční kompenzace poskytované dotčenému podniku.
(133) Pokud se týká společnosti Adriatica, může být zaznamenána jedna srovnatelná konkurence, kterou provádí jiný provozovatel Společenství na trase Bari-Dráč (Albánie).
Nicméně, z analýzy vyplynulo, že provozní výsledky podniku na této trase jsou pozitivní s tím důsledkem, že společnost Adriatica nevyužila na této trase žádné dotace na poskytované služby.
(134) Na trase Brindisi-Korfu-Igumenitsa-Patra společnost Adriatica podléhala do roku 2000, v roce, kdy byl tento spoj zrušen, celkově srovnatelné konkurenci ze strany ostatních provozovatelů Společenství.
Z analýzy výsledků hospodaření vyplývá, že čistá ztráta uváděná u této trasy byla zohledněna při výpočtu roční kompenzace.
Pokud jde o nutnost kompenzace, Komise zaznamenala (bod 101), že tato trasa představuje životně důležitý spoj pro rozvoj okrajových regionů Společenství podle obecných zásad Společenství z roku 1997.
Nicméně, Komise zjistila, že tato kompenzace nebyla nutná v období mezi lednem 1992 a červencem 1994, během kterého se společnost Adriatica účastnila zakázané dohody.
(135) Pokud se týká společnosti Siremar, jak již bylo Komisí uvedeno (bod 105), žádný ze soukromých italských provozovatelů nacházejících se na místním trhu obsluhovaném veřejným provozovatelem nenabízí v průběhu celého roku srovnatelné služby, které by byly schopny celkově uspokojit potřeby veřejné služby stanovené pětiletými plány.
(136) Pokud se týká společnosti Saremar, Komise konstatuje (bod 112), že na trase "Santa Teresa-Bonifacio" konkurenční soukromý provozovatel neuspokojuje nároky pravidelnosti a nepřerušenosti služby v průběhu celého doku, jak předepisují italské orgány.
Dále na obou kabotážních spojích, na kterých se vyskytuje konkurence soukromých italských provozovatelů, Komise zjistila (bod 113), že lodě soukromých provozovatelů konkurujících společnosti Saremar neuspokojují nároky předepsané italskými orgány, pokud se týká jejich maximálního stáří.
(137) Pokud se týká společnosti Toremar, Komise konstatuje (body 114–116), že soukromý provozovatel konkurující této společnosti na trase mezi Toskánskem a ostrovem Elba neuspokojuje nároky předepsané italskými orgány pro maximální stáří plavidel.
(138) Pokud se týká společnosti Caremar, srovnatelná konkurence italských soukromých provozovatelů se soustřeďuje na spoje "Capri-Neapol", "Procida-Neapol", "Ischia-Neapol", kde se omezuje na sektor služeb rychlé přepravy cestujících.
Z informací poskytnutých italskými orgány vyplývá, že tyto trasy, jejichž hospodářské výsledky jsou celkově ve ztrátě, byly vzaty v úvahu při výpočtu roční kompenzace.
(139) Komise dále konstatuje, že v případě regionálních společností náklady na veřejnou službu nebyly určeny na základě veřejného výběrového řízení, které by umožnilo zhodnotit zvýšené náklady odpovídající veřejné službě.
V důsledku toho musí Komise určit náklady, které je třeba zohlednit při výpočtu kompenzace, neboli náklady koncesionářských společností, které přímo, úzce a nutně souvisejí s poskytováním veřejné služby.
Za tímto účelem Komise konstatuje, jak bylo uvedeno ve výše uvedených tabulkách, že různě zohledňované nákladové položky regionálními společnostmi jsou týmiž položkami zohledňovanými společností Tirrenia di Navigazione [50].
Struktura nákladových položek těchto společností stanovená dohodami o veřejné službě je tedy identická.
V rozhodnutí týkajícím se společnosti Tirrenia di Navigazione Komise uznala, že tyto nákladové položky byly přímo související a nutné pro poskytování veřejné služby.
(140) Tabulky, které následují, uvádějí časový vývoj nákladových položek regionálních společností [51]:
Nákladové položky _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_
i)provize agentur, atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
ii)přístavní popl., atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iii)provozní náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iv)odpisy _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
v)čisté fin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vi)admin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vii)jiné náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Náklady celkem _BAR_ 127018 _BAR_ 124191 _BAR_ 158533 _BAR_ 166334 _BAR_ 170095 _BAR_ 174331 _BAR_ 179809 _BAR_ 151109 _BAR_ 137255 _BAR_
Nákladové položky _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_
i)provize agentur, atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
ii)přístavní popl., atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iii)provozní náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iv)odpisy _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
v)čisté fin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vi)admin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vii)jiné náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Náklady celkem _BAR_ 33519 _BAR_ 35938 _BAR_ 35295,2 _BAR_ 34605,7 _BAR_ 34972,8 _BAR_ 36653,4 _BAR_ 39602,0 _BAR_ 40218,8 _BAR_ 36300,0 _BAR_
Nákladové položky _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_
i)provize agentur, atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
ii)přístavní popl., atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iii)provozní náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iv)odpisy _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
v)čisté fin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vi)admin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vii)jiné náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Náklady celkem _BAR_ 43511 _BAR_ 44907 _BAR_ 47696,6 _BAR_ 47900 _BAR_ 50516,1 _BAR_ 48900 _BAR_ 50801 _BAR_ 47840,1 _BAR_ 45675 _BAR_
Nákladové položky _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_
i)provize agentur, atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
ii)přístavní popl., atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iii)provozní náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iv)odpisy _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
v)čisté fin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vi)admin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vii)jiné náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Náklady celkem _BAR_ 79543 _BAR_ 75845 _BAR_ 78549,7 _BAR_ 80947,5 _BAR_ 85934,6 _BAR_ 97536,9 _BAR_ 106563,1 _BAR_ 110611,1 _BAR_ 102881 _BAR_
Nákladové položky _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_
i)provize agentur, atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
ii)přístavní popl., atd. _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iii)provozní náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
iv)odpisy _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
v)čisté fin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vi)admin. náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
vii)jiné náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Náklady celkem _BAR_ 59987 _BAR_ 63737 _BAR_ 69365,7 _BAR_ 71389,6 _BAR_ 71404,1 _BAR_ 73752,0 _BAR_ 77143,0 _BAR_ 74172,0 _BAR_ 70114 _BAR_
(141) Z informací poskytnutých italskými orgány vyplývá, že časový vývoj jednotlivých nákladových položek regionálních společností je způsobován zejména vnějšími činiteli stojícími mimo společnosti, jakými jsou míra inflace a vývoj úrokových sazeb, jak uvádějí údaje v následující tabulce:
Rok _BAR_ 1992 _BAR_ 1993 _BAR_ 1994 _BAR_ 1995 _BAR_ 1996 _BAR_ 1997 _BAR_ 1998 _BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_
změna míry inflace _BAR_ _BAR_ 4,2 _BAR_ 3,9 _BAR_ 5,4 _BAR_ 3,9 _BAR_ 1,7 _BAR_ 1,8 _BAR_ 1,6 _BAR_ _BAR_
krátkodobé úroky _BAR_ 14,901 _BAR_ 14,240 _BAR_ 10,940 _BAR_ 11,162 _BAR_ 9,301 _BAR_ 7,836 _BAR_ 6,180 _BAR_ 3,398 _BAR_ _BAR_
středně a dlouhodobé úroky _BAR_ 11,377 _BAR_ 10,926 _BAR_ 11,146 _BAR_ 11,992 _BAR_ 11,324 _BAR_ 8,860 _BAR_ 6,390 _BAR_ 4,259 _BAR_ _BAR_
Časový vývoj kompenzací poskytovaných regionálním společnostem je přímo vázaný na vývoj nákladů každé společnosti, jak je uvedeno výše, a příjmů (viz tabulky uvedené v bodě 43), které jsou ovlivňovány vnějšími činiteli (např. mírou inflace).
Na základě předcházejících tabulek lze tudíž konstatovat, že vývoj nákladů regionálních společností se celkově drží pod kumulovanou změnou inflace od roku 1992 do roku 2000.
(142) U každé společnosti ostatní položky vysvětlují vývoj nákladů a v jejich důsledku kompenzaci.
(143) U společnosti Adriatica mezinárodní spoje s Jugoslávií, Chorvatskem a Albánií zaznamenaly významné změny přepravy v průběhu let v důsledku politické situace tohoto regionu.
Dále zrušení spojů v roce 1999 s Řeckem vedlo k citelnému snížení provozních nákladů [53].
(144) U společnosti Saremar relativní stabilita provozních nákladů uváděná mezi roky 1992–2000 závisí na typu poskytovaných služeb společností, které se výhradně týkají kabotáže mezi Sardinií a blízkými ostrovy, jež dále především splňují potřeby místních obyvatel a nepodléhají tedy silným změnám nabídky a poptávky.
(145) Obdobně lze toto říci i o společnosti Toremar, které svou činnost provádí na místních spojích s ostrovy Toskánského souostroví, jež málo podléhají změnám nabídky a poptávky.
(146) Pokud se týká společností Siremar a Caremar, zvýšené provozní náklady paralelně vyrovnávají příjmy z hospodaření na trasách, které spravují obě společnosti.
Výše příjmů, která je citelně vyšší u společnosti Caremar, umožnila udržet částku roční podpory na poměrně stabilní úrovni (viz tabulky uvedené v bodě 43).
(147) Pokud se týká náhrad investovaného kapitálu, Komise konstatuje, že obecné zásady Společenství v otázce státních podpor námořním přepravcům [54] předpokládají, aby částka podpory čerpaná z titulu kompenzace povinností veřejné služby zohledňovala " rozumnou marži na použitý kapitál", jak k tomu dochází v tomto případě.
Judikatura dále povoluje, aby správa služby v obecném hospodářském zájmu využívala ekonomicky přijatelných podmínek [55] a aby kompenzace pro plnění povinností veřejné služby zahrnovala rozumně užitečnou marži [56].
V tomto konkrétním případě Komise připomíná, že náhrady investovaného kapitálu kolísají podle roků od 12,5 % v roce 1992 do 5,1 % v roce 2000.
Jednotlivé položky investovaného kapitálu byly určeny zcela přesně v dohodách a sazby náhrad byly určeny v závislosti na tržních sazbách tak, aby zobrazovaly adekvátní náklady u každé položky.
Na základě výše uvedeného lze závěrem konstatovat, že náhrady byly stanoveny v rozumné výši.
(148) Časový vývoj nákladů a příjmů regionálních společností vysvětluje paralelní vývoj částky kompenzací poskytovaných v rámci dohod uzavřených s Italským státem.
Na základě této skutečnosti a s přihlédnutím k připomínkám vyjádřeným výše se Komise domnívá, že výše čisté ztráty regionálních společností odpovídá částce, kterou je třeba kompenzovat.
Z toho vyplývá, že kompenzace poskytované těmto společnostem, které odpovídají čisté provozní ztrátě navýšené o rozumné náklady na investovaný kapitál, jsou zcela úměrné zvýšení nákladů, které je spojeno s posláním veřejné služby, kterým jsou společnosti pověřeny.
Dopad na rozvoj obchodu
Kabotážní spoje
(149) Aby určitá státní podpora mohla být prohlášena za slučitelnou podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy, je třeba také prověřit, zda negativně neovlivňuje obchod v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství. Komise uvádí, že čl. 4 odst. 3 nařízení (EHS) č. 3577/92 (nařízení pro "námořní kabotáž") opravňuje zachování v platnosti dohod o veřejné službě až do data ukončení jejich platnosti, tj. do 31. prosince 2008.
(150) Komise dále konstatuje, že kabotážní trasy obsluhované regionálními společnostmi ve většině případů spojují některé ostrovy s nejbližším pevninským přístavem a vytvářejí jedinou záruku územní kontinuity dotčených ostrovních regionů.
Předmětné trhy mají charakter místních trhů úzce závislých na pevninském přístavu: vylodění a nalodění.
Na druhé straně krátká vzdálenost tras a frekvence jízd v průběhu dne umožňují často přirovnat přepravu na těchto námořních spojích k síti pozemní příměstské přepravy.
(151) Komise dále zjistila že navzdory liberalizaci italského trhu kabotáže od 1. ledna 1999 konkurují regionálním společnostem na těchto trzích ve většině případů pouze další italští provozovatelé, převážně již přítomní na těchto trzích před tímto datem.
(152) Na základě výše uvedeného má Komise za to, že poskytování vyrovnávacích dotací na kabotážním trhu regionálním společnostem doposud negativně neovlivnilo vývoj obchodu, takovou měrou, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.
Přesto může mít tato podpora v budoucnu dopad na posílení pozice dotyčných společností a může jim umožnit odstranit současnou a potenciální konkurenci z trhu, na kterém působí.
K tomuto jevu by mohlo dojít v případě, kdyby použití dohod vedlo v budoucnosti na trasách, na kterých se koncentruje konkurence soukromých provozovatelů, ke zvýšené schopnosti nabídky regionálních společností v rámci režimu dohod o veřejné službě.
(153) V tomto kontextu, pokud se týká kabotážních spojů, ve kterých regionální společnosti čelí konkurenčnímu tlaku soukromých provozovatelů, vyplývá z informací zaslaných italskými orgány, že v okamžiku liberalizace kabotážního trhu:
- společnost Adriatica zaujímala svými spoji s ostrovy souostroví Tremiti a mezi nimi 44 % podíl na trhu v sektoru přepravy cestujících.
Na trasách pro přepravu zboží mezi pevninou a Sicílií nabídka společnosti Adriatica představovala přibližně 33 % z celkové nabídky na trase "Janov-Termini Imerese" [57] a 60 % na trase "Ravenna-Katánie".
Komise konstatuje, že na této poslední trase vůdčí postavení společnosti Adriatica nezabránilo vstupu na trh novému soukromému provozovateli v roce 2001,
- společnost Siremar zaujímala přibližně 58 % podíl na trhu přepravy cestujících v souostroví Liparských ostrovů a 52 % podíl na témže trhu (rychlé spoje) v souostroví Egadských ostrovů,
- nabídka společnosti Saremar představuje 59 % podíl z celkové nabídky přepravy cestujících na trase "La Maddalena-Palau" a 53 % podíl na trase "Carloforte-Calasetta",
- nabídka přepravy cestujících společnosti Toremar představuje 60 % podíl z celkové nabídky na trase "Piombino-Portoferraio" a 27 % podíl na trase "ostrov Giglio-přístav Santo Stefano".
- v sektoru služeb rychlé přepravy společnost Caremar přepravila 17 % cestujících v Neapolském zálivu a 31 % na spojích s Pontinskými ostrovy.
Ze stejných informací dále vyplývá, že celkově podíly na trhu regionálních společností zůstaly v posledních deseti letech poměrně stabilní.
Závazky přijaté italskými orgány
(154) Dopisem ze dne 29. října 2003 (zaprotokolovaným dne 31. října 2003 pod číslem A/33506) se italské orgány zavázaly neposkytovat v období let 2005–2008 žádnou kompenzaci na veřejnou službu společnosti Caremar pro vyrovnání čisté provozní ztráty na rychlém spoji "Neapol-Capri".
V důsledku toho bude tento rychlý spoj vypuštěn z nabídky společnosti Caremar.
(155) Týmž dopisem se italské orgány dále taktéž zavázaly snížit na období 2005–2008 celkovou nabídku služeb pro přepravu cestujících prováděných rychlými plavidly (vznášedla a katamarány) na trase "Neapol-Procida-Ischia".
Podle těchto závazků přijatých italskými orgány snížení kapacity spočívá v omezení počtu nabízených míst na jednotlivých plavidlech společností Caremar určených pro poskytování služeb na této trase, které klesnou z 1142260 míst na 633200 míst v zimním období a z 683200 na 520400 míst v letním období se současným zachováním stávající úrovně tras, aby byl zajištěn pohyb obyvatel ostrovů.
Podle odhadu italských orgánů celkové snížení kapacity odpovídá přibližně 45 % v zimním období a přibližně 24 % v letním období.
Dopisem ze dne 17. února 2004 (zaprotokolovaným pod číslem A/13405/04) státní orgány dále upřesnily, že se toto snížení týká nabízených služeb především turistického charakteru, u kterých jsou soukromí provozovatelé schopni poskytnout srovnatelné služby.
V témže dopise se italské orgány rovněž zavázaly vést oddělené účetnictví podle jednotlivých spojů majících charakter veřejné služby.
(156) Pokud se týká závazku zcela zrušit služby poskytované společností Caremar na rychlém spoji "Neapol-Capri", snížení kapacity na spojích s Partenopejskými ostrovy se odhaduje na 65 % v zimním období a na 49 % v letním období.
(157) Jak již bylo upřesněno (body 117–122), na těchto dvou spojích společnost Caremar nabízí služby zcela srovnatelné s těmi, které nabízejí italské soukromé společnosti, jež se nacházejí již dlouhou dobu na trhu Neapolského zálivu a kde svou činnost vyvíjejí bez využívání odpovídajících kompenzací, jež přijímá společnost Caremar.
(158) Komise konstatuje, že na základě přijatých závazků italské orgány zajistí na jedné straně zavedení systému transparentního účetnictví, a na druhé straně citelné snížení podílu na trhu společnosti Caremar na kabotážních spojích v Neapolském zálivu.
S ohledem na tyto připomínky a se zohledněním skutečnosti, že závazky soukromých provozovatelů vůči orgánům kraje Kampánie nepředstavují formu dohody o veřejné službě v pravém slova smyslu znamenající formální povinnost zajišťovat předmětné spoje, Komise se domnívá, že není nepoměrné, aby italské orgány nezachovaly minimální úroveň poskytované služby na těchto trasách, o kterých se jedná, a aby byla v každém případě zaručena územní kontinuita v zainteresovaných ostrovních regionech.
Mezinárodní spoje
(159) Mezinárodní námořní spoje jsou plně otevřeny konkurenci v souladu s nařízením Rady (ES) č. 4055/86 a vztahuje se na ně princip volného poskytování služeb.
V důsledku toho kompenzace poskytované společnostem Adriatica a Saremar pro zajištění výše popsaných mezinárodních spojů (body 90–95) v rámci dohod o veřejné službě jsou takového charakteru, že mají dopad na současnou nebo potenciální hospodářskou soutěž ostatních provozovatelů Společenství.
V důsledku toho musí Komise prověřit, zda tyto kompenzace ovlivnily nebo neovlivnily obchod takovou měrou, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.
(160) V tomto ohledu Komise na základě informací poskytnutých italskými orgány zjistila následující:
- počet cestujících přepravených společností Saremar na trase mezi Korsikou a Sardinií představuje 4,4 % z celkového počtu přepravených cestujících společnosti na celé síti tras, které spravuje, a 43 % cestujících přepravených na této trase (zbývajících 57 % je přepraveno konkurenčním soukromým provozovatelem).
Podíl na trhu zůstal proto prakticky nezměněn od vstupu v platnost dohody,
s přihlédnutím k charakteru dotčeného spoje (viz body 91–93) a zvláště k čistě místnímu významu a k nízkému potenciálnímu rozvoji se Komise domnívá, že kompenzace poskytnuté společnosti Saremar pro provoz této trasy neovlivnily obchod měrou, která by byla v rozporu se zájmu Společenství,
- na trase Brindisi-Korfu-Igumenitsa/Patra společnost Adriatica provedla v roce 1999, v posledním roce činnosti tohoto spojení, 144 jízd ročně a přepravila 10 % cestujících využívajících tuto trasu.
V roce 1998 společnost Adriatica na této trase zaujímala 12 % podíl na trhu smíšené přepravy,
s přihlédnutím k vlastnostem tohoto spoje (viz bod 94) se Komise domnívá, že kompenzace poskytované společnosti Adriatica pro provoz této trasy neovlivnily obchod takovou měrou, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.
Toto však nelze říci pro období mezi lednem 1992 a červencem 1994, během kterého se společnost Adriatica účastnila společně se svými konkurenty dohody pro stanovení cen používaných u obchodních plavidel.
V tomto období se narušení podmínek hospodářské soutěže vyplývající z podpory přičetlo k narušení způsobenému touto dohodou.
S přihlédnutím k typu dotčených spojů měla dohoda ohledně cen dopad na všechny nabízené služby.
Ve světle těchto skutečností a navzdory vysvětlení italskými orgány, která byla výše vyvrácena (viz bod 94 písm. a), Komise má za to, že podpora negativně ovlivnila rozvoj obchodu takovou měrou, která je v rozporu se zájmem Společenství, a že i z tohoto důvodu musí být prohlášena za neslučitelnou s trhem Společenství.
Investice plánované pětiletými plány a průmyslovým plánem
(161) Pokud se týká investic uvedených v pětiletých plánech, Komise ve svém rozhodnutí týkajícím se zahájení řízení vyjádřila určité pochybnosti o způsobech financování investic nezbytných pro poskytování dotovaných služeb v rámci dohody z roku 1991.
Komise požádala především o prověření, jakou měrou se náklady na nákup a odpisy lodí zohledňují pro účely výpočtu roční kompenzace.
Dále, skutečnost, že regionální společnosti jsou do roku 2008 pojištěny tak, že mohou čerpat pojistné zahrnující amortizační náklady flotily je okolností, která by mohla být podle Komise považována za implicitní záruku Italského státu, tj. záruku, která umožňovala veřejnému provozovateli na sebe nepřebírat ekonomické riziko týkající se jakékoliv investice.
(162) V první řadě je třeba připomenout, že dohody regionálním společnostem nařizují, aby na dotovaných trasách používali lodě se stářím do dvaceti let, jejichž musí být vlastníky, vyjma výjimek výslovně udělených veřejnými orgány.
Tato povinnost, která tvoří povinnost veřejné služby, přinutila regionální společnosti obnovit z větší části jejich flotilu v průběhu posledních deseti let podle věku, kterého používané lodě dosáhly na trasách uvedených v prvním pětiletém plánu (1990–1994).
Dále je předepsán ministerským nařízením, kterým se schvaluje a mění každý pětiletý plán, typ lodí, které se budou používat na jednotlivých trasách obsluhovaných těmito společnostmi.
Nákup každého nového dopravního prostředku tak jako převod a vyřazení starších prostředků musí být schválen ministerským předpisem, kterým se dále přesně určuje, pro jakou službu bude dotčený dopravní prostředek určen.
Investice prováděné regionálními společnostmi musí být v souladu se strategií rozvoje služeb poskytovaných těmito společnostmi během referenčního pětiletého období; tato strategie je uvedena v pětiletém plánu schváleném veřejným orgánem.
(163) S přihlédnutím k tomuto specifickému režimu Komise prověřovala, zda v obou dvou uplynulých pětiletých obdobích (1990–1994 a 1995–1999) náklady na nákup nových dopravních prostředků a náklady na odpisy používaných dopravních prostředků regionálními společnostmi na linkách veřejné služby odpovídaly na jedné straně předpisům stanoveným italskými orgány, a na druhé straně, zda byly poměrně zohledňovány ve výpočtu roční kompenzace.
Z informací zaslaných italskými orgány vyplývá, že poskytnutí do užívání nových lodí je vždy doprovázeno současným vyřazením starých dopravních prostředků, což vede ke skutečnosti, že celkově nedochází ke zvýšení kapacity z důvodu obnovy flotily regionálních společností.
(164) Pokud se týká nákladů na nákup nových dopravních prostředků, z týchž informací vyplývá, že nákupy byly provedeny zčásti z vlastních fondů každé jednotlivé společnosti a zčásti prostřednictvím využití bankovních půjček.
Dále vyplývá, že úrokové sazby uplatňované finančními společnostmi, které se účastnily těchto transakcí, odpovídají sazbám, které využívaly ve stejném období společnosti z jiných ekonomických odvětví, jejichž rozsah a obrat je porovnatelný [58].
Dále z těchto informací vyplývá, že regionální společnosti nevyužily žádné přímé záruky poskytnuté italskými orgány, pokud se týká splacení půjček.
Komise uznává, že existence dohody uzavřené se státem dává investorům určitou jistotu, že jejich závazky budou naplněny, a regionálním společnostem možnost zmodernizovat svou flotilu bez nutnosti přebírat na sebe ekonomická rizika, která by naopak na sebe musel převzít tržní provozovatel. Tato výhoda, která může být považována za implicitní záruku [59] a tvořit proto podporu státu ve smyslu čl.
1 Smlouvy, je však v souladu s režimem zřízeným dohodami uzavřenými na období dvaceti let před vstupem v platnost nařízení (ES) č. 3577/92 a s obecnými zásadami o státních podporách v námořní přepravě z roku 1997 [60], následně nahrazenými obecnými zásadami Společenství z roku 2004 [61].
Jak již bylo řečeno, nové lodě nakoupené regionálními společnostmi v rámci dohod o veřejné službě jsou výlučně určeny pro služby na trasách uvedených v pětiletých plánech.
V důsledku toho se na tuto výhodu, která je nedílnou součástí dohody o veřejné službě, může vztahovat výjimka podle čl. 86 odst.
(165) Pokud se týká nákladů na odpisy lodí používaných regionálními společnostmi na trasách uvedených v pětiletých plánech, Komise zjistila, že tyto tvoří jednu z nákladových položek, která ve smyslu článku 5 dohody se zařazuje do výpočtu roční dotace.
Odpis se vypočítává lineárním způsobem z období dvaceti let vyjma velmi rychlých plavidel, u kterých je období odpisování sníženo na patnáct let.
Vzhledem k tomu, že amortizace lodí používaných pro zajišťování spojů uznaných italskými orgány za spoje obecného zájmu se vypočítává podle kritérií předepsaných dohodou, a jelikož rozbor analytických účtů těchto tras nevedl pro obě dvě pětiletá období ke zjištění položek nadměrné kompenzace z tohoto titulu, Komise se domnívá, že mechanismus zavedený dohodou, který by zohledňoval odpisy lodí ve výpočtu roční kompenzace, může být povolen ve smyslu čl. 86 odst.
2 Smlouvy. Předpokladem pro poskytování služeb, které se považují za veřejný zájem, je totiž používání lodí s předem stanoveným typem a kapacitou veřejnými orgány, jejichž odpisování může být tedy součástí roční dotace za podmínky, že tyto lodě byly odkoupeny společností za normálních tržních podmínek pro účely plnění svěřeného úkolu touto společností a jsou výlučně používány pro služby přepravy na trasách uvedených v dohodě.
V případě regionálních společností Komise konstatuje, že všechny lodě, o které se jedná, jsou výlučně používány pro služby na trasách považovaných za veřejný zájem, a proto jejich odpisy mohou být v celé výši zohledněny při výpočtu roční dotace.
Obdobné úvahy platí i u investic nezbytných pro poskytování služeb nařízených italskými orgány na pětileté období 2000–2004, které odpovídají typologiím a kapacitám podle závazků potvrzených těmito orgány týkajících se úrovně těchto služeb.
(166) Co se týká dalších investic stanovených průmyslovým plánem na období let 1999–2002, je třeba připomenout, že uskutečňování tohoto plánu bylo přerušeno v důsledku zahájení řízení.
Slučitelnost s dalšími ustanoveními práva Společenství
(167) Podle stálé judikatury vyplývá z obecné ekonomie Smlouvy, že postup podle článku 88, nesmí nikdy vést k výsledku, který by byl v rozporu se zvláštními ustanoveními dohody.
Komise proto nemůže prohlásit za slučitelnou s trhem Společenství státní podporu, jejíž některé aspekty jsou v rozporu s ostatními ustanoveními dohody [62].
Povinnost Komise respektovat soulad mezi články 87 a 88 a jinými ustanoveními dohody je stanoven zvláště pro případy, kdy i tato jiná pravidla mají za cíl, tak jako je tomu v tomto konkrétním případě, nenarušenost podmínek hospodářské soutěže na trhu Společenství.
Ve skutečnosti přijetím rozhodnutí o souladu určité podpory s trhem Společenství Komise nemůže přehlédnout nebezpečí negativního ovlivnění hospodářské soutěže na trhu Společenství ze strany jednotlivých ekonomických subjektů [63].
(168) Jak již bylo připomenuto, společnost Adriatica se mezi lednem 1992 a červencem 1994 zúčastnila cenové dohody týkající se obchodních plavidel na trase Brindisi-Korfu-Igumenitsa-Patra v rozporu s článkem 81 [64], a to právě v období, kdy využívala podpory pro zajištění tohoto spoje.
Tato dohoda, jak již bylo výše uvedeno, vedla k narušení podmínek hospodářské soutěže pro všechny nabízené služby.
S přihlédnutí ke vztahu mezi uvedeným porušením a přijatými podporami a dále ke kumulovanému narušení podmínek hospodářské soutěže vyplývající z těchto dvou skutečností, i navzdory vysvětlením poskytnutým italskými orgány, která byla vyvrácena, viz výše (viz bod 94 písmeno a), se Komise domnívá, že se dotčené podpory rovněž z tohoto důvodu musí prohlásit za neslučitelné.
Budoucí používání režimu kompenzací
(169) Komise uvádí, že systém kompenzací, který je v současné době v platnosti, bude používán až do roku 2008.
Po tomto datu bude poskytování dotací podřízeno dodržování povinností vyplývajících z nařízení (ES) č. 3577/92 [65] a pravidel práva Společenství v oblasti zadávání veřejných zakázek a poskytování služeb.
(170) Po zbývající období používání stávajícího režimu Komise považuje za nutné stanovit dvě podmínky s cílem zajistit slučitelnost podpor a usnadnit kontroly.
Na jedné straně Komise považuje za nezbytné, aby regionální společnosti vedly po období 2004–2008 oddělené účetnictví pro činnosti veřejné služby týkající se každé dotčené trasy.
Pokud se týká společnosti Caremar, Komise konstatuje, že dopisem ze dne 17. února 2004 (zaprotokolovaným pod číslem A/13405/04) italské orgány převzaly závazek v tomto smyslu.
Na druhé straně jakákoliv částečná nebo celková změna období trvání platnosti, úrovně poskytovaných služeb společností Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar a Caremar, které by vedly ke zvýšení dotací, bude muset být předem oznámena Komisi.
VI. ZÁVĚR
(171) Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že neexistují pochybnosti, pokud se týká slučitelnosti poskytovaných podpor regionálním společnostem počínaje lednem 1992 v rámci dohod z roku 1991 vyjma podpor čerpaných společností Adriatica v období leden 1992 – červenec 1994 u spojení Brindisi-Korfu-Igumenitsa-Patra, které nejsou slučitelné se společným trhem, a to ze tří důvodů, z nichž každý je sám o sobě postačující k odůvodnění tohoto závěru: za prvé nepředstavují skutečnou potřebu veřejné služby; za druhé ovlivňují obchod takovou měrou, která je v rozporu s obecným zájmem Společenství a za třetí jsou úzce spjaty s dohodou zakázanou podle článku 81 Smlouvy o ES.
Podle zavedené praxe a podle článku 14 nařízení (ES) č. 659/99 musí být tyto podpory získány zpět, pokud toto není v rozporu s obecným principem práva Společenství.
V tomto konkrétním případě se Komise domnívá, že žádný princip nebrání vrácení těchto podpor, zvláště z toho důvodu, že společnost Adriatica nemohla odůvodněně předpokládat využívání dotčených podpor právě v okamžiku, kdy se podílela na dohodě se svými konkurenty.
Případné problémy vyplývající z vrácení těchto podpor nemají žádný výjimečný charakter. Z tohoto důvodu musí Itálie přijmout veškerá opatření nutná pro vymožení těchto podpor od příjemce.
(172) Toto rozhodnutí se týká pouze aspektů státních podpor a v žádném případě se nedotýká použití jiných ustanovení Smlouvy, zvláště v oblasti práva veřejných zakázek a poskytování služeb.
KOMISE PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. S výhradou odst. 2 jsou podpory poskytované Itálií společnosti Adriatica od 1. ledna 1992 z titulu kompenzací na poskytování veřejné služby slučitelné se společným trhem podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy.
2. Se společným trhem nejsou slučitelné podpory poskytované společnosti Adriatica v období leden 1992 – červenec 1994, pokud se týká spoje Brindisi-Korfu-Igumenitsa-Patra.
3. Itálie přijme veškerá opatření nezbytná pro vymožení od společnosti Adriatica podpor uvedených v odst. 2, které jí byly protiprávně poskytnuty.
Vymožení těchto podpor bude provedeno bezodkladně podle postupů vnitrostátního práva za podmínky, že tyto postupy umožní okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Na vymáhané podpory se vztahují úroky počínaje dnem, kdy tyto podpory byly dány k dispozici příjemci, až do dne vrácení.
Úroky budou vypočítány na základě referenční úrokové sazby používané pro výpočet ekvivalentu dotací v rámci podpor poskytovaných pro regionální účely a na smíšené bázi podle ustanovení sdělení Komise o úrokových sazbách používaných pro případy vymáhání protiprávně poskytnutých podpor.
4. Počínaje 1. lednem 2004 budou muset být veškeré činnosti veřejné služby nařízené Itálií společnosti Adriatica účtovány odděleně podle jednotlivých dotčených tras.
Článek 2
1. Podpory poskytované Itálií společnostem Siremar, Saremar a Toremar od 1. ledna 1992 z titulu kompenzací za poskytování veřejné služby jsou slučitelné se společným trhem podle ustanovení čl. 86 odst. 2 Smlouvy.
2. Počínaje 1. lednem 2004 budou muset být veškeré činnosti veřejné služby nařízené Itálií společnostem Siremar, Saremar a Toremar účtovány odděleně podle jednotlivých dotčených tras.
Článek 3
1. Podpory poskytované Itálií společnosti Caremar od 1. ledna 1992 jako kompenzace za poskytování veřejné služby jsou slučitelné s trhem Společenství v souladu s čl. 86 odst. 2 Smlouvy.
2. Nejpozději do 1. září 2004 se Itálie zavazuje:
a) zrušit podpory poskytované společnosti Caremar pro poskytování pravidelných služeb rychlé přepravy cestujících na trase "Neapol-Capri";
b) snížit ve smyslu nabídky míst kapacitu pravidelných služeb rychlé přepravy cestujících na trase "Neapol-Procida-Ischia" z 1142260 na 633200 míst během zimního období a z 683200 na 520400 během letního období;
c) omezit podpory poskytované společnosti Caremar na poskytování pravidelné služby rychlé přepravy cestujících na trase "Neapol-Procida-Ischia" sloužící ke krytí čisté provozní ztráty při poskytovaných službách;
d) zavést oddělené účetnictví na každou dotčenou trasu zvlášť u všech činností veřejné služby, které Itálie nařídila společnosti Caremar.
Článek 4
Závazky týkající se snížení kapacity podle článku 3 jsou přijaty meziresortním nařízením obsahujícím úpravu pětiletého plánu regionálních společností na období 2005–2008.
Článek 5
Komisi bude muset být předem oznámena jakákoli trvalá, částečná nebo úplná změna úrovně služeb poskytovaných společnostmi Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar a Caremar, která by mohla vést k navýšení podpory.
Článek 6
Itálie sdělí Komisi do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí opatření přijatá za účelem provádění tohoto rozhodnutí.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 8. září 2004
o státní podpoře, kterou Belgie zamýšlí poskytnout ve prospěch Stora Enso Langerbrugge
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 3351)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/164/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články [1], a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
88 odst. 3 Smlouvy a bodu 76 Obecných pokynů Společenství ke státním podporám na ochranu životního prostředí [2] (dále jen "obecné pokyny k podporám na životní prostředí") oznámila Belgie dopisem ze dne 4. dubna 2003 státní podpory ve prospěch N.V. Stora Enso Langerbrugge (dále jen "SEL").
Věc byla zaregistrována pod číslem N 167/03.
Komise si vyžádala od Belgie dodatečné informace dopisy ze dne 20. května 2003, 17. července 2003 a 20. října 2003.
Belgie poskytla dodatečné informace dopisy ze dne 19. června 2003 a 15. září 2003.
Schůzky mezi zástupci Komise, belgických orgánů a SEL se konaly ve dnech 9. července a 8. října 2003.
(2) Dopisem ze dne 27. listopadu 2003 informovala Komise Belgii o svém rozhodnutí zahájit proti oznámeným podporám řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 21. ledna 2004 [3]. Komise dostala připomínky od obou stran, z nichž jedna byla SEL. Předala je Belgii dopisem ze dne 1. října 2003. Tento dopis obsahoval také další otázky Komise.
(3) Dopisem ze dne 18. prosince 2003 požádala Belgie spolu s připomínkami ke znění rozhodnutí o to, aby byly určité údaje uvedené v rozhodnutí považovány za důvěrné.
Poté, co požádala dopisem ze dne 19. prosince 2003 o prodloužení lhůty, které jí bylo poskytnuto dopisem ze dne 12. ledna 2004, vyjádřila Belgie své připomínky k rozhodnutí Komise dopisem ze dne 29. ledna 2004. Komise položila dodatečné otázky dopisy ze dne 5. února a 5. dubna 2004.
Belgie odpověděla na tyto otázky a připojila poznámky k připomínkám, které podaly třetí strany dopisy ze dne 8. března 2004, 2. dubna 2004, 10. června 2004 a 4. srpna 2004.
Schůzky se konaly 28. dubna 2004 a 18. května 2004 a zástupce Komise navštívil zařízení 7. července 2004.
2. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1. Příjemce
(4) Příjemcem je N.V. Stora Enso Langerbrugge, dceřiná společnost Stora Enso Oyj, významného výrobce papíru pro tisk časopisů, novinového papíru, jemných papírů, balicí lepenky a výrobků ze dřeva.
V roce 2001 dosáhla obratu 13,5 miliardy EUR a její výrobní kapacita byla přibližně 15 milionů tun papíru a lepenky.
Společnost zaměstnává přibližně 43000 osob.
Podpory jsou určeny pro závod v Langerbrugge poblíž Gentu. V roce 2000 dosáhla společnost v Belgii obratu 55 milionů EUR [4].
2.2. Projekt
(5) Projekt se skládá z pěti částí:
a) nový papírenský stroj ("PM4") a odbarvovací jednotka ("DIP2") pro výrobu novinového papíru ze 100 % recyklovaných vláken ("novinový papír ze 100 %recyklovaných vláken");
b) úpravy papírenského stroje ("PM3"), který vyráběl dříve novinový papír z 80 % recyklovaných vláken a má nyní vyrábět papír pro tisk časopisů z 80 % recyklovaných vláken ("papír pro tisk časopisů z 80 % recyklovaných vláken");
c) systém spalování kalů pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny ("systém spalování kalů KVTE");
d) zařízení na úpravu vody;
e) železniční infrastruktura pro propojení areálu s veřejnou železniční sítí a doplňkové investice na skladování papírového odpadu.
(6) Nyní jsou již investice z velké části uskutečněny.
Projekt umožnil zvýšit počet pracovníků o 40 a zaručuje udržení 410 pracovních míst.
Počet nepřímých pracovních míst by byl 1350.
Aby se vyloučilo zvýšení celkové kapacity nad úroveň růstu trhu, byl v závodu v Langerbrugge zavřen jeden starý papírenský stroj ("PM2" s kapacitou 120000 tun ročně) a v některých zařízeních ve Finsku a Švédsku byla reorganizována výroba.
2.3. Papírenský stroj 4 a odbarvovací jednotka 2: výroba novinového papíru ze 100 % recyklovaných vláken
(7) Jednotka PM4 má roční kapacitu 400000 tun.
Celkové investiční náklady na projekt PM4 dosahují 259622000 EUR.
Vzhledem k tomu, že byl v Evropě v okamžiku žádosti o podporu průměrný obsah novinového papíru v recyklovaných vláknech pouze 49,8 %, předpokládala Belgie, že by investiční náklady na tento projekt mohly být považovány až do výše 50,2 % za "dodatečné náklady". Projekt DIP2 představuje celkovou investici 90111000 EUR, která by byla způsobilá na 100 %.
S ohledem na úspory dosažené za prvních pět let to představuje celkové způsobilé náklady 127388000 EUR.
(8) Belgie také vysvětlila, že několik prvků investic uskutečněných na jednotkách PM4 a DIP2 by šlo nad rámec norem platných pro SEL.
Jedná se zejména o systém oběhu chladicí vody, maximálního uzavření okruhu bílé vody, systémy rekuperace tepla, zvláštních lisů určených pro získání suššího papíru po sekci lisů, pokrokové technologie podepírání papíru v sušičce, inovativní technologie pro navíjení a manipulaci s hotovým papírem a zařízení pro dodatečné čištění.
Podle Belgie představovaly tyto investice způsobilé dodatečné náklady na životní prostředí ve výši 19106000 EUR.
(9) Jednotka PM4 je výrobek inovativní koncepce, který snižuje spotřebu energie, příměsí, chemikálií a provozní vody.
Podstatnou vlastností této jednotky je větší šířka stroje oproti běžným strojům na výrobu papíru.
Ta vyžaduje úpravy na celém stroji, zejména uzavřený a neotevřený přechod mezi lisem a sušárnou a poněkud nižší rychlost výroby.
Na základě dvou podrobných studií nákladů bylo odhadnuto, že investiční náklady pro totožnou obvyklejší kapacitu by byly nižší o 14,1 milionů EUR.
Nový stroj přinese úspory, ale vzhledem ke skutečnosti, že náklady na zprovoznění a optimalizaci stroje budou vyšší, nelze počítat v prvních pěti letech se žádným provozním ziskem.
2.4. Papírenský stroj 3: přechod z novinového papíru na papír pro tisk časopisů z 80 % recyklovaných vláken
(10) Jednotka PM3 byla postavena v roce 1957 pro výrobu novinového papíru; byla renovována v roce 1989 a v letech 2000 a 2001 byla zvýšena její rychlost.
Byla nyní přestavěna na výrobu papíru pro tisk časopisů z 80 % recyklovaných vláken (kvalita SC, […] [5] g/m2, nehlazený).
Její kapacita bude 165000 tun ročně.
Investice mají za cíl přizpůsobit zásobování surovinami a jejich zpracování (zejména stávající jednotku DIP1), jakož i samotný papírenský stroj a jeho systémy dodávky plynu, topení a kontroly kvality atd. Celkové investiční náklady dosáhnou 39555000 EUR.
(11) Jinou možností by pro SEL bylo pokračovat s výrobou na své jednotce pro papír pro tisk časopisů PM2, která byla postavena v roce 1937 a modernizována v roce 1985 a která má roční kapacitu 115000 tun.
V porovnání s touto jednotkou přináší upravená jednotka PM3 snížení nákladů na elektřinu, ale zvýšení nákladů na výrobu páry, ztráty produktů kondenzace a nákladů na zpracování popela.
Čistá úspora za prvních pět let by byla 4342000 EUR, což by vedlo ke způsobilým nákladům 35213000 EUR.
2.5. Systém spalování kalů KVTE
(12) SEL zkonstruovala systém KVTE používající jako palivo biomasu pocházející ze dvou odbarvovacích jednotek a z úpravny vody spoluzásobované zemním plynem.
Zařízení spočívá na systému fluidního lože.
Maximální instalovaný výkon je následující: 1. elektřina: hrubý Pe = 10,4 MWe a čistý 8 MWe; 2. vysokotlaká přehřátá pára 480° C, 80 bar, Pth = 53 MWth; 3. teplá voda, získaná při praní kouřových plynů, o teplotě přibližně 60° C, Pth = 5,6 MWth.
Protitlakový kotel převádí vysokotlakou páru na nízkotlakou páru o tlaku přibližně 4 bar; tato pára se používá pro proces výroby papíru.
Účinnost energetického převodu kotle bude přibližně 87,5 % v podmínkách částečného zatížení a přibližně 90 % v podmínkách plného zatížení.
Předpokládaná kapacita zařízení je přibližně 250000 tun kalů ročně s tím, že je v praxi maximální kapacita nižší.
Při použití papírenských strojů na jejich maximální kapacitu by roční množství kalů mělo být 200000 tun.
(13) Celkové investiční náklady činí 55147000 EUR.
Vzhledem k tomu, že systém spalování kalů KVTE vyžaduje více údržbářských prací a je méně spolehlivý než běžné zařízení KVTE, zahrnuje investice dva dodatečné parogenerátory.
Náklady na projekt a náklady na technické řízení projektu jsou zapsány v rozvaze a pak amortizovány a jsou tedy také zahrnuty.
2.6. Zařízení na úpravu vody
(14) SEL bude používat povrchovou vodu pocházející z místního vodního toku "Kale".
Tato voda musí být před použitím v procesu výroby upravena a dezinfikována.
Způsobilé investice by podle belgických orgánů dosáhly 7429000 EUR.
(15) SEL předpokládá vypouštění velkého množství odpadních vod do mořského kanálu Gent-Terneuzen.
Odpad je zpracováván v biologickém procesu ve dvou etapách.
Podle Belgie by způsobilé náklady dosáhly 4431000 EUR.
(16) Environmentální povolení vyžaduje provedení technicko-ekonomické studie určené pro vyhodnocení zátěže a koncentrace vyjádřené v chemické spotřebě kyslíku (CHSK) odpadních vod, které jsou vypouštěny do mořského kanálu.
Analýza by mohla vést k dodatečným investicím ve výši přibližně 1 milion EUR ve stanici terciárního čištění vody.
Tato případná investice je zahrnuta v oznámení, ale aby mohla obdržet podporu, musí podnik podat samostatnou žádost o podporu na ochranu životního prostředí.
O této investici nebylo zatím přijato žádné rozhodnutí, vlámské orgány se zatím nevyjádřily k žádosti o výjimku z obecně platné normy CHSK, která byla zavedena.
2.7. Skladování papírového odpadu a železniční infrastruktura
(17) Investiční projekt obsahuje velká zařízení pro skladování papírového odpadu a připojení na stávající železniční síť pro dopravu starého papíru a hotových výrobků.
Veškerý tok přicházejících a odcházejících produktů by mohl být zvládnut silniční dopravou.
Belgie se domnívá, že jsou způsobilé pouze dodatečné investice spojené se železniční dopravou, tj. železniční infrastrukturou, dodatečné investice do zařízení skladování papírového odpadu a dodatečné náklady na nakládací rampu a sklad hotového papíru.
Na rozdíl od silniční dopravy je použitý papír dopravovaný po železnici zabalený v balících.
V důsledku toho jsou také zahrnuty investiční náklady na přemístění, vyrovnání a odstranění drátu.
Investice do kontejnerů a speciálních vozidel pro kombinovanou dopravu nejsou zahrnuty, pokud mohou být určeny pro více použití.
Náklady na kanceláře, sociální zařízení a zařízení pro automatické hašení požáru, jakož i nepřímé náklady rovněž nejsou zahrnuty.
Způsobilé náklady by takto dosáhly 8864000 EUR.
Pokud by se následně ukázalo, že jsou skutečné investiční náklady nižší, přepočítaly by belgické orgány podporu na základě skutečných investičních nákladů.
Investice do železniční infrastruktury nezpůsobí snížení provozních nákladů oproti silniční dopravě.
2.8. Podpora
(18) Podpora spočívá v:
- subvenci 25892425 EUR,
- osvobození od pozemkové daně po dobu pěti let.
Belgie vyčíslila maximální teoretickou výhodu na 2035162 EUR ročně, neboli čistou aktualizovanou hodnotu přibližně 9 milionů EUR za dobu pěti let.
Vlámské orgány nicméně zmrazily hodnotu majetku, na základě které je daň počítána na úrovni roku 1998; v důsledku toho by investice nezpůsobily zvýšení pozemkové daně a osvobození by tak nepřineslo skutečnou výhodu.
Situace by se však mohla změnit, pokud by se změnila metoda výpočtu režimu.
(19) Obě opatření jsou založena na vyhlášce ze dne 15. prosince 1993 o hospodářském rozvoji vlámského regionu, která byla schválena Komisí v roce 1993.
Úpravy režimu podpor na ochranu životního prostředí založené na této vyhlášce byly schváleny Komisí v roce 2000 [6].
Režim předpokládá velikost podpory od 8 do 12 % pro různé typy opatření. Režim byl nastaven podle obecných pokynů k podporám na životní prostředí v souladu s bodem 77 těchto obecných pokynů.
2.9. Důvody, které vedly k zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy
88 odst. 2 Smlouvy vyjádřila Komise své pochyby ohledně možnosti udělení podpor na základě obecných pokynů k podporám na životní prostředí na pokrytí investičních nákladů na projekt.
Domnívala se zejména, že investice do výrobní jednotky novinového papíru ze 100 % recyklovaných vláken má být pro toto odvětví považováno za obvyklou vzhledem k současnému stavu techniky.
Papír pro tisk časopisů z 80 % recyklovaných vláken je bezpochyby méně běžný, ale není jisté, zda by taková investice nebyla potřebná pro každého (velkého) výrobce, který si přeje dodržovat neustále se zpřísňující environmentální standardy a současně být dlouhodobě konkurenceschopný díky neustálým inovacím.
Pokud se týká ostatních investic, není jisté, zda by byly způsobilé náklady omezeny na to, co je nezbytně nutné, aby se vyhovělo cílům ochrany životního prostředí.
3. PŘIPOMÍNKY PŘEDANÉ TŘETÍMI STRANAMI
(21) Jeden z konkurentů SEL předal připomínky. Domnívá se, že podpory narušují hospodářskou soutěž na trhu s novinovým papírem, papírem pro tisk časopisů a sběrovým papírem.
Na tomto posledním trhu existuje velká nouze v oblasti, kde SEL předpokládá nákup vláken.
Pokud by ostatní výrobci, kteří jsou konkurenty SEL, nakupovali recyklovaná vlákna, nepředstavují investice do jednotek PM3 a PM4 jasnou výhodu v ochraně životního prostředí.
(22) Modernizace závodu v Langerbrugge není nic víc než dosažení úrovně současného stavu techniky, odůvodněné cíli vázanými na trh a na hospodářskou soutěž, a investice určená na udržení nebo dokonce na zvýšení dlouhodobé konkurenceschopnosti.
Všechny investice do jednotek PM4 a PM3 představují uvedení technické úrovně do současného stavu technologie v papírenské oblasti, jak o tom svědčí nejnovější modernizace provedené v posledních letech různými výrobci papíru.
Pokud se týká papíru pro tisk časopisů, je nutné rozlišovat mezi superkalandrem, papírem pro tisk časopisů a hlazeným papírem.
Pouze v případě, že by SEL byla schopná vyrábět hlazený papír pro tisk časopisů s vysokým podílem recyklovaných vláken, mohla by být modernizace považována za jdoucí nad rámec současných průmyslových norem.
(23) Jedná se o investici, kterou by potřeboval provést každý výrobce tiskařského papíru.
Byla oznámena od roku 2001 a nezdá se, že by podpora měla váhu na rozhodnutí o investici.
Toto rozhodnutí je v souladu s cílem SEL, kterým je získání výnosu z investovaného kapitálu ve výši 13 % a investování na úrovni stejné nebo nižší, než je úroveň amortizace.
Kromě toho byl celý projekt financován z pohotových prostředků SEL.
Potvrzuje to několik tiskových sdělení SEL.
Investice do jednotky PM4, modernizace jednotky PM3 a uzavření jednotky PM2 představují kromě toho výhodu v tom, že stojí méně než stavba nového papírenského stroje na "zelené louce", jak pokud jde o novinový papír, tak o papír pro tisk časopisů, a umožní SEL získat nové kapacity při postupném rušení starých kapacit, což je nezbytné z toho důvodu, aby nedocházelo ke ztrátám zaváděním nových kapacit bez odpovídající poptávky.
Poptávka po papíru vysoké kvality roste a jak zákazníci, tak orgány vyžadují čím dál tím vyšší obsah recyklovaných vláken.
(24) Stavba nových kapacit spalování kalů a investice do jednotky na úpravu vody a odpadních vod by mohly být potenciálně schválené na základě obecných pokynů k podporám na životní prostředí.
Nicméně vzhledem k tomu, že je tato investice přímo vázána na výrobní kapacitu a není absolutně nutná pro plnění cílů ochrany životního prostředí, neměla by být způsobilá pro jakoukoliv podporu.
Stavba železniční infrastruktury se zdá být nadbytečná, pokud by kamionová doprava představovala zřejmou možnost náhrady, která by nevyžadovala žádné dodatečné investice.
Vlivy na životní prostředí by byly minimální.
4. PŘIPOMÍNKY BELGIE A SEL
4.1. Obecné připomínky
(25) Belgie a SEL se domnívají, že by podpora neovlivnila negativně obchod mezi členskými státy a neposkytla by SEL výhodu, která by měla charakter narušení hospodářské soutěže.
Pro všechny části projektu existuje dostatečný podíl způsobilých nákladů, které opravňují podporu.
Byly poskytnuty informace a podrobná zdůvodnění způsobilých nákladů.
Vzhledem k tomu, že jsou již představeny v oddílech 2 a 5, nebudou opakovány v tomto oddílu.
4.2. Jednotky PM4 a DIP2: výroba novinového papíru ze 100 % recyklovaných vláken
(26) Podíly recyklovaných materiálů jsou ve skutečnosti normy uložené členským státům, ale v situaci, jaká je v Belgii, existuje přímá vazba mezi těmito normami a činnostmi SEL.
(27) Novinový papír ze 100 % recyklovaných vláken vůbec neodpovídá současnému stavu techniky.
V západní Evropě nyní existuje pouze pět nebo šest jednotek na výrobu novinového papíru o stejné velikosti.
Naprostá většina instalovaných výrobních zařízení vyrábí papír s podílem recyklovaných vláken mezi 40 a 80 %.
Tato zařízení nejsou sériové výrobky a každé z nich bylo inovativní.
Aby byla dosažena optimální produktivita, jsou obvykle potřeba dva roky, tj. mnohem déle než pro zařízení odpovídající současnému stavu techniky.
Jednotky PM4 a DIP2 patří k tomu nejlepšímu, co se ve světě vyrábí.
4.3. Jednotka PM3: papír pro tisk časopisů z 80 % recyklovaných vláken
(28) Kromě argumentů, které již byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, podtrhují Belgie a SEL inovativní a svého druhu jedinečné prvky PM3, jakož i výši nákladů týkajících se spuštění zařízení a křivku zaučení.
To rovněž dokazuje, že investice nemůže být považována za odpovídající současnému stavu techniky.
Má se za to, že trh se papírem pro tisk časopisů se vyvíjí k vyššímu obsahu recyklovaných vláken a nižší spotřebě energie, ale investice SEL nemůže být považována za odpovídající současnému stavu techniky.
(29) Rekonstrukce jednotky PM3 byla podniknuta dříve, než to bylo technicky nebo ekonomicky potřebné.
Tato jednotka musí být považována za prototyp pro skupinu Stora Enso.
Investice plně odpovídá dlouhodobé strategii skupiny, což je neustálé zlepšování procesů, využití zdrojů a schopností personálu za účelem zajištění udržitelné výroby papíru.
(30) Belgie ani SEL nesdělily připomínky ohledně investic LEIPA, kde se papír pro tisk časopisů také vyrábí hlavně na základě recyklovaných vláken [7].
4.4. Zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny spalováním kalů
(31) Pokud se vezmou v úvahu celkové náklady na zařízení na spalování kalů KVTE, včetně amortizace, nevznikl by za prvních pět let existence zařízení žádný čistý zisk.
Pokud by SEL neinvestovala do tohoto zařízení, mohla by nakupovat potřebnou páru a elektřinu od blízkého výrobce. V tomto případě by musela SEL investovat do dodatečného parního kotle o ceně 1189000 EUR.
Proto by měly odpovídat náklady způsobilé pro podporu celkovým investičním nákladům minus 1189000 EUR.
(32) V každém případě by běžné zařízení KVTE představovalo vhodnější náhradní řešení pro výrobu stejného množství páry a elektřiny než oddělené jednotky pro výrobu páry a elektřiny.
4.5. Úprava sladké vody
(33) Pokud by měla SEL povolení pro odběr omezeného množství podzemní vody, bylo by realistické v tom pokračovat.
Celková cena za m3 by byla v obou případech prakticky podobná, ale nebyly by nutné žádné investice.
V praxi by nicméně nebylo realistické odebírat taková množství podzemní vody.
4.6. Úprava odpadních vod
(34) Belgie vysvětlila, že nebylo nutné zvyšovat kapacity stávajících zařízení na úpravu vody vzhledem k optimalizaci úpravy odpadních vod a výrobnímu procesu.
Investice byla vložena především do zásobníkové cisterny určené k zajištění stabilní funkce úpravy a na technická zařízení potřebná pro zajištění spojení se zařízením stávající úpravy odpadních vod.
Zařízení na úpravu odpadních vod má několik inovativních vlastností.
(35) Úprava přesahuje rámec toho, co požadují normy VLAREM, ale také normy stanovené v povolení (pro téměř všechny látky).
Tyto poslední jsou přísné a při jednání s orgány byly přizpůsobeny v závislosti na nejlepších možných výsledcích zařízení na úpravu odpadních vod.
Šly by nad rámec úrovní založených na "nejlepší dostupné technice".
Zpráva odborníků soudí, že mez 260 mg/l určená na základě chemické potřeby kyslíku (CHSK) musí být považována za krajně ambiciózní.
Environmentální povolení požaduje dodatečné snížení na 180 mg/l, což je v odvětví výroby papíru nebývalý případ.
(36) S výjimkou CHSK jsou všechny koncentrace látek v odpadních vodách nižší než ve vodě pocházející z Kale.
4.7. Terciární úprava vody
(37) Belgie se domnívá, že podpora určená na případnou terciární úpravu vody by byla slučitelná ze stejných důvodů jako podpory pro úpravu odpadních vod.
Vzhledem ke zprávě odborníků, kterou má k dispozici, a v očekávání rozhodnutí vlámských orgánů o žádosti o výjimku z normy 180 mg/l pro CHSK, SEL zatím o této investici nerozhodla. Ani zatím nepožádala o subvenci.
4.8. Skladování papírových odpadů a železniční infrastruktura
(38) Belgie a SEL podtrhují, že přechod ze silniční dopravy na dopravu železniční plně odpovídá Bílé knize Komise "Evropská dopravní politika do roku 2010: čas rozhodnout se" [8].
Investice do železniční infrastruktury nejsou potřebné pro fungování papírny, pokud by mohly být silniční infrastruktury přizpůsobeny nové situaci díky odchýlení hlavní silnice.
Toto poslední řešení by představovalo některé nevýhody, ale ty by měly být považovány za minimální. Tuto analýzu potvrzuje studie provedená v rámci vyhodnocení dopadu na životní prostředí.
Náklady na dopravu by se nezvýšily, kdyby se neuskutečnily investice do železniční infrastruktury.
(39) Podpora by byla rovněž v souladu s pravidly o státních podporách v odvětví dopravy.
Investice by mohly být způsobilé v rámci evropského programu Marco Polo, ale žádná žádost o podporu nebyla plánována.
Podpora je nutná k vyrovnání dodatečných nákladů.
Kromě toho je silniční doprava také subvencovaná, neboť nejsou stanoveny všechny náklady v souvislosti s dopravními zácpami a znečištěním životního prostředí.
5. POSOUZENÍ PODPORY
5.1. Státní podpora ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy
87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že podpory, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
Zamýšlená subvence a osvobození od daní, pokud toto osvobození snižuje výši skutečně zaplacených daní, představují podpory ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy, neboť prostřednictvím státních prostředků zbavují SEL části investičních nákladů, kterém by musela normálně nést sama.
Podpora posiluje postavení SEL vůči jejím konkurentům ve Společenství a musí se proto považovat za podporu, která narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k sílícímu obchodu mezi členskými státy v odvětví novinového papíru a papíru pro tisk časopisů, jakož i odpadního papíru a papírenské buničiny má Komise za to, že podpora pro SEL ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(41) Belgie splnila povinnost o oznámení podpory podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy a bodu 76 obecných pokynů k podporám na životní prostředí.
5.2. Obecné poznámky o slučitelnosti
(42) Komise zkoumala, zda platí výjimky podle čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy. Výjimky podle čl. 87 odst. 2 Smlouvy by mohly být použity jako základ pro zdůvodnění slučitelnosti podpory se společným trhem. Podpora nicméně a) není sociální povahy a není poskytována individuálním spotřebitelům, b) není určena k náhradě škod způsobených přírodními katastrofami nebo jinými mimořádnými událostmi a c) není nutná pro vyrovnání hospodářských znevýhodnění způsobených rozdělením Německa.
87 odst. 3 písm. a), b) a d) Smlouvy týkající se podpor, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností, podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, jakož i podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, nejsou použitelné.
Belgie se nepokusila odůvodnit podpory na základě těchto ustanovení.
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jmenovitě podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, Komise poznamenává, že podpora nemá za cíl výzkum ani vývoj, investice prováděné malými nebo středními podniky či záchranu nebo restrukturalizaci SEL.
Podpora může být významná na podporu investic ve zvolené lokalitě.
Langerbrugge nicméně neleží v regionu, kde se mohou na počáteční investice vztahovat regionální podpory.
Proto nemůže být podpora považována za slučitelnou se společným trhem z důvodu, že by usnadní rozvoj určitých regionů.
(45) Komise zkoumala, zda se na podporu mohla vztahovat výjimka podle čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy z jiných důvodů, a zejména, zda je v tomto případě možné použít obecné pokyny k podporám na životní prostředí.
Podpora byla poskytnuta na základě režimu podpor, který byl schválen Komisí v roce 2000.
K tomuto schválení nicméně došlo před uplatňováním nových obecných pokynů. Když Komise přijala tyto nové obecné pokyny, navrhla členským státům, jako odpovídající opatření, aby přijaly stávající režimy podpor tak, aby byly slučitelné s novým obecnými pokyny do 1. ledna 2002.
Belgie přijala tento návrh odpovídajících opatření bezpodmínečně a musela tedy upravit režim schválený v roce 2000 [9].
Proto Komise hodnotila slučitelnost podpory podle nových obecných pokynů.
Část projektu týkající se železniční infrastruktury je nicméně hodnocena ve světle článku 73 Smlouvy, který se týká státních podpor, které odpovídají potřebě koordinovat dopravu.
5.3. Slučitelnost na základě obecných pokynů k podporám na životní prostředí
(46) Podle bodu 29 obecných pokynů k podporám na životní prostředí mohou být investiční podpory, umožňující podnikům zvýšit platné standardy Společenství, povoleny do maximální výše 30 % způsobilých hrubých investičních nákladů.
Tyto podmínky se rovněž vztahují na podpory poskytnuté podnikům, které uskutečňují investice, na něž se nevztahují omezující standardy Společenství, nebo které musejí investovat, aby dodržovaly vnitrostátní standardy, které jsou přísnější než platné standardy Společenství.
Jak je řečeno v bodě 6 obecných pokynů k podporám na životní prostředí, jsou za standardy Společenství považovány standardy stanovené vnitrostátními orgány podle směrnice Rady 96/61/EHS ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a snížení znečišťování životního prostředí [10].
Podle této směrnice musejí členské státy definovat standardy, které ukládají v environmentálních povoleních na základě výsledků, které mohou být dosaženy, pokud jsou používány nejlepší dostupné techniky.
(47) Podle bodů 36 a 37 obecných pokynů k podporám na životní prostředí se za způsobilé náklady považují investice do pozemků, pokud jsou nezbytně nutné pro splnění cílů ochrany životního prostředí, do budov, zařízení a vybavení, které mají snížit nebo odstranit znečištění nebo škodlivé vlivy a přizpůsobit výrobní metody s cílem chránit životní prostředí.
Způsobilé náklady musejí být přísně omezeny na dodatečné investiční náklady nutné ke splnění cílů ochrany životního prostředí.
5.3.1. Jednotky DIP2, PM4 a PM3: zvýšení podílu recyklace
(48) Komise nezpochybňuje výhody, které představuje recyklace papírových odpadů pro životní prostředí.
Má však za to, že není možné odůvodnit poskytnutou podporu pro jednotky DIP2, PM4 a PM3 na základě bodu 29 obecných pokynů k podporám na životní prostředí, protože zvýší podíl recyklace.
(49) Komise nejprve připomíná, že podle obecných principů práva musí být každá výjimka vykládána restriktivně. Obecné pokyny k podporám na životní prostředí definují podmínky, za kterých může Komise považovat podporu za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a tvoří tedy výjimku z obecného zákazu uvedeného v čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Je také nutné připomenout, že obecné pokyny k podporám na životní prostředí vycházejí z obecné zásady, že znečišťovatel platí a že jakýkoliv výklad těchto pokynů musí povinně tuto zásadu dodržovat.
(50) Investice do jednotek PM3, PM4 a DIP2 budou použity na výrobu novinového papíru a papíru pro tisk časopisů, které skončí jako papírový odpad.
Zvýšení výrobní kapacity tedy způsobí zvýšení množství papírového odpadu, která budou recyklována pouze částečně.
Z tohoto hlediska nelze brát v úvahu uzavření linky PM2 a snížení výroby ve Finsku a ve Švédsku, která vyrovnávají (částečně) zvýšení výrobní kapacity v jednotkách PM3 a PM4.
Uzavřené kapacity jsou starší než nové kapacity, mají různé technické vlastnosti a nemají stejné postavení na trhu. Přímé srovnání není tedy možné.
(51) Investice mohou způsobit zvýšení poptávky po papírovém odpadu.
Není nicméně zaručeno, že vyústí skutečně ve zvýšení sběru papírového odpadu ani obecně, ani pokud se týká papírového odpadu pocházejícího z prodejů SEL.
V důsledku toho investice nesníží znečištění, které způsobí sama SEL.
Výhody pro životní prostředí budou vyplývat z nepřímých účinků na nabídku papírového odpadu a jeho poptávku, které ovlivňují všechny uživatele a dodavatele těchto výrobků a nejen SEL.
(52) Kromě toho Komise poznamenává, že normy o poměru recyklovaného odpadu nejsou zákonné normy přímo použitelné na různé podniky, i když v případě Belgie by měly důležitý dopad na činnosti SEL.
Jedná se spíše o normy uložené členským státům evropskými právními předpisy, zejména směrnicí o skládkách odpadů [11] a směrnicí o obalech a obalových odpadech [12].
Podpora není poskytnuta na to, aby umožnila podniku zvýšit standardy, které jsou na něj přímo použitelné.
První situace uvedená v bodě 29 obecných pokynů k podporám na životní prostředí, která povoluje poskytnutí podpor s cílem umožnit podnikům zvýšit platné standardy Společenství, se tedy v uvedeném případě nepoužije.
(53) Belgie se oproti tomu domnívá, že druhá situace uvedená v bodě 29 obecných pokynů k podporám na životní prostředí, jmenovitě případ podpor poskytovaných podnikům, které investují při absenci standardů Společenství, by se použila.
Komise nicméně došla k závěru, že tomu tak není.
Podpory ve prospěch investic v jednotkách PM3, PM4 a DIP2 mají za celkový cíl podporovat recyklaci s cílem ulehčit skutečným znečišťovatelům od poplatků, které by museli obvykle platit.
Podpora nemá za cíl snížit množství papírového odpadu vyplývající z prodejů SEL.
Povzbuzuje spíše SEL, aby odebírala papírový odpad, který může pocházet z výrobků prodávaných kterýmkoliv výrobcem papíru.
Komise se domnívá, že bod 29 obecných pokynů k podporám na životní prostředí se použije na případy, kdy podnik investuje do zlepšení své vlastní výkonnosti z hlediska ochrany životního prostředí a do snížení svého vlastního znečišťování.
V takových případech mohou být podpory poskytnuty, aby povzbudily podnik zlepšit svou vlastní situaci z hlediska ochrany životního prostředí.
Jinak by mohla být pravidla snadno obcházena poskytnutím podpor ne znečišťovatelům, ale společnostem, které se o znečišťování starají.
(54) Tento výklad potvrzuje bod 18 b) obecných pokynů k podporám na životní prostředí, podle jehož znění "mohou podpory působit rovněž jako pobídka, aby podniky zvýšily standardy nebo aby dále investovaly do snižování znečištění ze svých závodů".
(55) Kromě toho by výklad navrhovaný Belgií umožnil členským státům, aby subvencovaly investice ve všech odvětvích, kde je možné využívání druhotných surovin.
Tyto podpory by byly poskytnuty, aniž by podniky musely dodržovat pravidla o státních podporách, zejména o regionálních podporách a podporách investic MSP. Takové podpory by mohly vyvolat vážná narušení dotyčných trhů.
(56) Proto se Komise domnívá, že bod 29 obecných pokynů k podporám na životní prostředí není použitelný na celkové investice do jednotek PM3, PM4 a DIP2.
Komise nicméně zkoumala, zda by mohly být body 29 nebo 30 obecných pokynů životního podporám na životní prostředí použitelné na některé části investic.
5.3.2. Různé prvky environmentálních investic v jednotkách PM3, PM4 a DIP2, snížení spotřeby energie jednotky PM4
(57) Jak již bylo řečeno v bodu 9, Belgie se domnívá, že různé prvky investic v jednotkách PM4 a DIP2, které představují dodatečné náklady nejméně 19,1 milionů EUR, by mohly využít podporu na základě bodu 29 obecných pokynů k podporám na životní prostředí.
Nicméně popis těchto prvků zdůrazňuje určité množství úspor nákladů.
Dodatečné investice např. v chladicích věžích by snížily spotřebu energie v zimní sezóně o 10 MW.
Uzavření okruhu bílé vody je určeno na snížení spotřeby vody.
Použití patkových lisů místo běžných lisů umožňuje SEL, aby získala sušší papír, optimalizovala proces sušení a umožnila úsporu energie.
Přes opakované žádosti Komise Belgie ani neprokázala, že by mohly být tyto náklady plně způsobilé jakožto dodatečné náklady, ani nenaznačila, jaké výhody SEL získá z těchto konkrétních prvků investic, jak to vyžadují body 36 a 37 obecných pokynů k podporám na životní prostředí.
Není tedy možné vypočítat, jaká je částka podpory, která by mohla být povolena.
(58) Jak bylo řečeno v bodu 10, Belgie zdůraznila, že na jednotku PM4 se budou moci vztahovat podpory na základě bodu 30 obecných pokynů k podporám na životní prostředí, pokud jednotka umožní snížit spotřebu energie.
Místo investování do papírenského stroje o klasické šířce, se SEL rozhodla pro inovativní stroj, který používá méně energie.
Investice tedy odpovídá definici úspor energie.
(59) Podle bodů 36 a 37 obecných pokynů k podporám na životní prostředí jsou způsobilé pouze investice, které jsou nezbytně nutné pro splnění environmentálních cílů.
Není to jen část jednotky PM4, která umožňuje snížit spotřebu energie.
Rozhodujícím faktorem je větší šířka všech otočných prvků, jež ovlivňuje celou koncepci a konstrukci stroje a vyžaduje jak nižší rychlost, tak přizpůsobení sekce lisů.
Nezávislý odborník provedl podrobné vyhodnocení nákladů konvečního stroje na výrobu novinového papíru.
Poté bylo provedeno podrobné vyhodnocení skutečných investičních nákladů.
Rozdíly vycházejí nejen z technických specifikací, ale také z přesnějších znalostí, odhadů potenciálních snížení cen atd. Způsobilé náklady odhadované na 14,1 milionů EUR se nicméně týkají pouze rozdílů nákladů týkajících se investic do zařízení [13].
Toto hodnocení bylo provedeno na základě obezřetných hypotéz s vyloučením všech přehnaných odhadů.
(60) Podle bodu 37 třetího pododstavce obecných pokynů k podporám na životní prostředí musí být způsobilé náklady vypočítány nehledě na výhody získané z případného zvýšení kapacity a nákladů vzniklých za prvních pět let životnosti investice.
Nicméně vyšší náklady na spuštění v průběhu prvních pěti let životnosti investice přesahují výhody, jichž bylo dosaženo na základě úspor v oblasti energie, surovin a produktivity.
(61) Na závěr se Komise u jednotky PM4 domnívá, že lze za přijatelné považovat podpory ve výši 40 % × 14,1 milionů EUR = 5,64 milionů EUR.
(62) Neexistuje srovnání, na jehož základě by mohla být podpory pro jednotky PM3 a DIP2 považovány za slučitelné.
5.3.3. Zařízení na spalování kalů KVTE
(63) Podle bodu 31 obecných pokynů k podporám na životní prostředí mohou se podpory vztahovat na investice ve prospěch kombinované výroby elektřiny a tepla, pokud je účinnost konverze obzvláště vysoká.
V tomto ohledu vezme Komise v úvahu zejména typ primární energie použité v procesu výroby.
Tyto investice mohou v základní sazbě získat podporu ve výši 40 % způsobilých nákladů podle bodů 36 a 37 obecných pokynů k podporám na životní prostředí.
(64) Zařízení bude používat biomasu [14] pocházející přímo ze závodu, jakož i zemní plyn a bude mít účinnost konverze 87,5–90 %.
Vzhledem k ustanovením směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií a o změně směrnice 92/42/EHS [15] se Komise domnívá, že tato investice spadá do oblasti působnosti bodu 31 obecných pokynů k podporám na životní prostředí.
(65) Celkové dotyčné náklady se týkají budov, zařízení a vybavení potřebných pro výrobu a použití elektřiny a páry, které jsou vyráběny z biomasy pomocí zařízení na kombinovanou výrobu elektřiny a tepla.
Jsou tedy způsobilé podle bodu 36 obecných pokynů k podporám na životní prostředí.
(66) Podle bodu 37 prvního pododstavce obecných pokynů k podporám na životní prostředí jsou způsobilé pouze dodatečné náklady.
V tomto případě by nejhospodárnější řešení spočívalo v investování do běžného zařízení na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny.
Jednalo by se o vysokotlaký parogenerátor 55000 kW a dodatečnou parní turbínu 9400 kW, což by představovalo celkovou investici ve výši 5180000 EUR.
(67) Podle bodu 37 třetího pododstavce obecných pokynů k podporám na životní prostředí musí být způsobilé náklady vypočteny bez ohledu na úspory nákladů vzniklých za prvních pět let životnosti investice a přídavné podružné výroby za stejné období pěti let.
Dotyčné úspory jsou tyto:
- ušetřené provozní náklady na běžné kombinované výrobní zařízení na teplo a elektřinu: jedná se o náklady na zásobování zařízení KVTE palivem na výrobu stejného množství páry a tepla, náklady na personál, náklady na údržbu a náklady na demineralizovanou vodu potřebnou k provozu běžného zařízení,
- ušetřené náklady na úpravu kalů.
Pokud by kaly nebyly spalovány v zařízení KVTE, SEL by měla výběr mezi následujícími řešeními: 1. vypouštění, zejména pokud se týká kalů pocházejících z úpravy vody, ale ne pro kaly pocházející z odbarvování; 2. využití ve výrobě tvárnic; 3. využití jako paliva pro výrobu elektřiny, zejména pokud jsou kaly považovány za biomasu; 4. využití ve výrobě cementu,
- podpory provozu: SEL bude moci získat zelená osvědčení na elektřinu, kterou vyrobí.
Belgické orgány zaručují minimální cenu 80 EUR na osvědčení.
Skutečná cena dosažená v roce 2003 byla mírně vyšší.
(68) Dodatečné náklady jsou následující provozní náklady na zařízení KVTE na zpracování kalů: plyn na společné spalování, doprava a odstraňování popela, spotřeba demineralizované vody, mnohem vyšší náklady na personál, náklady na environmentální osvědčení, kontrola a čištění spalin.
Náklady na vysoušení kalů před spalováním odečteny nebyly, pokud je sušení v každém případě nezbytné.
(69) Po dobu pěti let od května 2003 do dubna 2008 by celkové čisté úspory dosáhly 16343000 EUR, což je čistá aktualizovaná hodnota k 1. lednu 2003.
(70) Vzhledem k výše uvedenému dosahují způsobilé náklady 40 % x [55147000 EUR – 5180000 EUR – 16343000 EUR] = 13449600 EUR.
(71) V některých případech může spalování kalů v zařízení KVTE podléhat bodu 29 obecných pokynů k podporám na životní prostředí, pokud si např. společnost zvolí technologii vyklízení kalu, která je příznivější pro životní prostředí, než je jiná technologie schválená na základě pravidel Společenství.
SEL však takovou možnost k dispozici nemá.
Kaly by byly v každém případě spalovány, ať již s rekuperací tepla nebo bez ní.
Proto výhody zvolené možnosti spočívají z hlediska životního prostředí v rekuperaci energie díky kombinované výrobě elektřiny a tepla a podpora by tedy mohla být nakonec schválena pouze na základě bodu 31 obecných pokynů k podporám na životní prostředí.
5.3.4. Úprava sladké vody
(72) Investice jsou nutné, aby bylo možné používat povrchové vody pocházející z potoka Kale.
Belgie nicméně nepotvrdila, že by SEL mohla mít jinou levnější volbu, která by odpovídala právním předpisům Společenství.
Belgie uznává, že "v praxi není realistické odebírat taková množství podzemních vod.
Pokud by SEL měla povolení k odběrům (omezeným) podzemních vod, mohlo by být pokračování v těchto odběrech považováno za realistické".
SEL však v současné době nemá žádné povolení, které by jí umožňovalo odebírat podzemní vody, a na toto téma nebyla poskytnuta žádná podrobnost.
S ohledem na problémy, které jsou v současné době ve Flandrech v oblasti podzemních vod a které narůstají, se zdá, že orgány nařizují omezení na vydávání nových povolení.
Kromě toho, jak vysvětluje Belgie, skutečnost, že nebudou použity spodní vody, byla rozhodnuta s ohledem na ustanovení o udržitelném hospodaření s vodou směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky [16] (dále jen "rámcová směrnice o vodě"). Pokud se týká podzemních vod, ustanovení čl.
4 odst. 1 písm. b) bod ii) uvedené směrnice ukládají členským státům, aby zajistily ochranu, zlepšení stavu a obnovu všech útvarů podzemních vod a zajistily vyvážený stav mezi odběrem podzemních vod a jejich doplňováním s cílem dosáhnout dobrého stavu podzemních vod.
Tento cíl má být dosažen do roku 2015 a byly stanoveny různé dílčí lhůty.
Masa podzemní vody, kterou by musela Stora Enso používat je v současnosti přetěžována.
Proto má konečné datum 2015 již nyní politické důsledky.
Komise tudíž nemůže brát pro výpočet způsobilých nákladů v úvahu tuto druhou možnost a v souladu s bodem 40 obecných pokynů k podporám na životní prostředí nemůže být žádná podpora považována za slučitelnou, pokud jde o tento zvláštní prvek.
5.3.5. Úprava odpadních vod
(73) Belgie vysvětlila, že kvalita odpadních vod odpovídá vyšším normám, než je většina norem uvedených v příslušném povolení a norem VLAREM II, které podle ní vycházejí z lepších dostupných technologií, než vyžaduje směrnice 96/61/EHS.
Kritickým bodem je nicméně koncentrace vyjádřená chemickou spotřebou kyslíku (CHSK) vody.
V krátkodobě perspektivě nebude SEL schopná snížit CHSK pod 260 mg/l.
(74) Referenční dokument "Nejlepší dostupné technologie" pro papírenské odvětví počítá s CHSK 1700–2700 mg/l, ale vychází z mnohem vyšší spotřeby vody na tunu papíru, která byla uvažována jako nejlepší dostupná technologie v okamžiku sepsání tohoto referenčního dokumentu.
Belgie zmiňuje studii odborníků, která uvádí, že norma 260 mg/l je krajně ambiciózní, a že v odvětví papírenského průmyslu neexistuje žádný obdobný případ.
Vyhodnocení dopadů na životní prostředí se však odvolává, s poznámkou, že odpady budou činit 260 mg/l, na výsledky závodu Stora Enso v Sasku v Německu.
(75) Environmentální povolení poskytnuté pro investici Stora Enso je ještě přísnější a ukládá maximální hodnotu CHSK 180 mg/l na základě platných vlámských právních předpisů. SEL požádala o výjimku, aby mohla vypouštět odpadní vody mající CHSK 260 mg/l.
Povolení bylo uděleno s odkazem na tuto žádost a s ohledem na studii o budoucích zlepšeních, která by měla umožnit dosažení normy 180 mg/l.
(76) Podle článku 10 směrnice 96/61/EHS, "Pokud určitá norma kvality životního prostředí vyžaduje dodržení přísnějších podmínek, než jakých lze dosáhnout použitím nejlepší dostupné techniky, je především nutno tato mimořádná opatření v povolení uvést, a to bez dotčení ostatních opatření, která mohou být v zájmu dosažení souladu s normami kvality životního prostředí učiněna".
Papírenský stroj ze Stora Enso bude vypouštět odpadní vody do kanálu Gent-Terneuzen, který je silně znečištěn.
Podle vyhodnocení dopadů na životní prostředí celkové výpusti SEL s hodnotou CHSK 260 mg/l budou představovat 10 až 15 % celkové CHSK vypouštěné do kanálu, což bude mít významný dopad a překročí úrovně kvality stanovené pro kanál.
Rámcová směrnice o vodě zavazuje členské státy, aby definovaly jakostní cíle pro veřejné toky v členských státech.
I když by povinnosti, vyplývající z této směrnice, nemusely být zatím úplně omezující, zdá se, že cíle stanovené pro kanál Gent-Terneuzen nejsou vyšší, než požadavky uložené směrnicí.
(77) Následkem toho, pokud bylo povoleno vypouštění odpadních vod majících CHSK 260 mg/l, by měla být tato norma považována za standard Společenství stanovený zejména podle článku 10 směrnice 96/61/EHS a podle obecných cílů rámcové směrnice o vodě.
Belgie neprokázala, že by norma 260 mg/l šla nad rámec toho, co požadují právní předpisy Společenství.
Závěr je, že investice je nutná pro splnění standardů Společenství podle bodu 6 obecných pokynů k podporám na životní prostředí, a proto nemůže obdržet podporu.
I když investice převyšuje environmentální standardy, jiné než CHSK, zdá se, že neexistují žádné dodatečné způsobilé investiční náklady a že Komise nemůže považovat žádnou podporu za slučitelnou, pokud jde o tyto investice.
5.3.6. Terciární úprava vody
(78) Doplňkové investice do zařízení na terciární úpravu vody se provedou, aby byly splněny normy o CHSK.
Belgie nevysvětlila, zda tyto normy jdou za standardy Společenství.
Belgie v každém případě neoznámila žádnou podporu ve prospěch těchto investic, pokud není situace zatím jasná a závisí na výsledku studie, kterou má SEL provést, aby bylo dosaženo souladu s environmentálním povolením.
Komise tedy není povinná dojít v tomto bodu k závěru.
5.4. Železniční infrastruktura a skladování papírového odpadu
(79) Tato část projektu se týká dopravní činnosti, a ne výroby papíru jako takové.
Investice tedy ovlivní na prvním místě hospodářskou soutěž na trhu dopravy.
Článek 73 Smlouvy stanoví, že se Smlouvou jsou slučitelné podpory, které odpovídají potřebě koordinovat dopravu. Nařízení Rady (EHS) č.
1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách [17] provádí článek 73 Smlouvy. Ustanovení čl.
3 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení přesněji stanoví, že do vstupu v platnost společné právní úpravy o rozdělení nákladů infrastruktury, mohou členské státy poskytovat podporu podnikům, které musí nést náklady infrastruktury, kterou využívají, zatímco jiné podniky tyto náklady nenesou.
Komise má za to, že podle její předchozí praxe [18], náklady na manipulační koleje spadají do oblasti působnosti uvedeného článku vzhledem k tomu, že podniky nabízející konkurenční druhy dopravy, zejména dopravu silniční, nemusí nést stejné náklady na infrastrukturu.
Provedení změny z jednoho druhu dopravy na jiný, jako v daném případě, je považováno za koordinační činnost ve smyslu článku 73 Smlouvy.
V souladu s praxí Komise může být na tomto základě podpora až do výše 50 % považována za slučitelnou se společným trhem.
SEL navíc prokázala, že železniční doprava nebyla pro pokračování operací nutná.
Lze tedy předpokládat, že podpora může povzbudit podnik k uskutečnění investice.
V důsledku toho může být podpora pro tuto část projektu odůvodněna na základě článku 73 Smlouvy až do výše 4432000 EUR.
5.5. Slučitelnost založená přímo na čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy
(80) Vzhledem k tomu, že obecné pokyny k podporám na životní prostředí nejsou použitelné na investice v jednotkách PM4 a DIP2 a na investice v jednotce PM3, Komise zkoumala, zda mohla být podpora poskytnutá na tyto investice považována za slučitelnou na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
5.5.1. Jednotky PM4 a DIP2: výroba novinového papíru ze 100 % recyklovaných vláken
(81) Investice SEL do výrobní kapacity novinového papíru ze 100 % recyklovaných vláken musí být považována za investici odpovídající aktuálnímu stavu techniky, kterou mnozí výrobci novinového papíru uskutečnili nebo uskuteční ve více méně blízké budoucnosti.
Zdá se, že dostupnost dostatečných množství papírového odpadu představuje v tomto ohledu určující faktor, jak to potvrzují příklady výrobních jednotek novinového papíru ze 100 % recyklovaných vláken uvedené Belgií, z nichž se jedna nachází v jiném závodě Stora Enso.
Technika "odpovídající současnému stavu techniky" nesmí být směšována s neběžnější používanou technikou.
Skutečnost, že výroba tohoto typu papírenských strojů není (zatím) sériová a že je nutné dvouleté optimalizační období, nemění nic na hodnocení ze strany Komise.
Komise nemůže tudíž považovat podporu za slučitelnou z tohoto důvodu.
Nedávno rozhodla obdobně ve věci podpory poskytnuté investici stejného typu pro společnost Shotton ve Spojeném království [19].
5.5.2. Jednotka PM3: přechod na papír pro tisk časopisů z 80 % recyklovaných vláken
(82) Výroba papíru pro tisk časopisů SC s obsahem 80 % recyklovaných vláken není bezpochyby běžná a je pravděpodobné, že je SEL Langerbrugge první výrobní jednotkou, v níž se používá kalandr o šířce 6 m na výrobu kvalitního papíru SC s obsahem recyklovaných vláken vyšším než 60 %.
Je také bezpochyby pravda, že vysoce kvalitní výrobek, jako je např. papír pro tisk časopisů, má obvykle obsah recyklovaných vláken nižší.
Nicméně z důvodů uvedených dále došla Komise k závěru, že na investice v jednotce PM3 nelze poskytnout podpory přímo na základě čl. 87 odst.
(83) Za prvé zvýšení podílu recyklovaných vláken dnes představuje určitý směr v papírenském odvětví, nejen pokud jde o novinový papír, ale také pokud jde o papír pro tisk časopisů, zejména kvality SC.
Je možné, že z čistě technického hlediska přesahuje investice rámec toho, co lze považovat za současný stav techniky, i když není zatím stanoveno, že by mohl být dosažen cíl, kterým je 80 % obsah recyklovaných vláken.
V každém případě se tyto cíle nezdají podstatně odlišné od cílů, které by si mohli stanovit jiní výrobci papíru, a to buď již dnes nebo v blízké budoucnosti. Potvrzují to údaje poskytnuté třetími zúčastněnými stranami, ale též z jiných věcí zkoumaných Komisí dříve [20].
(84) Za druhé je investice plně ve shodě s programem investic SEL, který je zaměřen na zlepšení aktiv bez vytváření nových kapacit, které by mohly narušovat trhy, a uzavření jednotky PM2 zapadá, podle vlastních slov SEL, "dokonale do programu neustálého vylepšování Stora Enso zaměřeného na uzavírání výrobních jednotek, které nejsou dlouhodobě rentabilní": ("dit past volledig in Stora Enso’s continue verbeteringsprogramma date er op gericht is productie-eenheden die op lange termijn niet rendabel zijn te laten uitlopen").
Jednotka PM4 je dokonalejší než stará jednotka PM3 a nová jednotka PM3 je dokonalejší než stará jednotka PM2 s tím, že uzavření jednotky PM2 a některých aktiv ve Švédsku a Finsku umožní vyloučit jakékoliv nadměrné kapacity.
Tato řada investic přináší SEL významné výhody, pokud nebude muset nést náklady na investici do úplně nového a nákladného stroje na výrobu papíru pro tisk časopisů nebo pokud nedojde k nadměrnému rozšíření kapacit a nebo pokud bude moci rozvinout svou technologii, aniž by podstoupila příliš velká finanční nebo ekonomická rizika.
Nebylo žádné jiné řešení než tato investice, které by umožnilo výrobu papíru o obsahu recyklovaných vláken ve výši 80 % s nižšími náklady.
Úprava jednotky PM2 by např. umožnila maximální obsah recyklovaných vláken ve výši 55 %.
Každý výrobce papíru, který si přeje zůstat dlouhodobě konkurenceschopný z hlediska technologie i životního prostředí, musí pravidelně souhlasit s takovými investicemi do inovativních výrobků.
Povzbudivý účinek podpory zůstává tedy pochybný, i když se lze domnívat, že se investice týká techniky, která přesahují rámec současného stavu techniky.
(85) Za třetí existuje na evropské úrovni závazek zaměřený na dosažení průměrného 56 % použití recyklovaných vláken do roku 2005.
Současný průměr v Belgii je 49,8 %.
I když má papír pro tisk časopisů obecně nižší obsah recyklovaného papíru, zdá se obtížné dosáhnout tyto cíle pouze zvýšením obsahu recyklovaných vláken v papírech jiných, než je papír pro tisk časopisů.
Sama SEL podtrhuje, že vzhledem ke svému postavení na belgickém trhu s papírem mají normy přímý vliv na její činnosti.
Novinový papír představuje pouze omezenou část veškerého vyrobeného papíru.
Kromě toho nejsou všechny jednotky na výrobu novinového papíru umístěny dostatečně blízko u zdrojů recyklovaného papíru a může se ukázat, že není hospodářsky výhodné upravit některé z nich na vyšší použití recyklovaných vláken od roku 2005.
Proto není překvapující, že zvýšení podílu recyklovaného papíru představuje rovněž směr v případě papíru pro tisk časopisů.
(86) Za čtvrté Belgie ani SEL nevysvětlily, jaké by byly náklady na obdobnou investici do výrobní jednotky na papír pro tisk časopisů s "obvyklým" (obvyklejším) obsahem recyklovaných vláken a jaké úspory by z této investice vznikly ve srovnání s touto volbou.
Naproti tomu trvají na skutečnosti, že dodatečné náklady jsou nutné nejen na dosažení obsahu recyklovaných vláken ve výši 80 %, ale také na získání vysoké kvality papíru pro tisk časopisů na stroji vyrobeném původně pro výrobu novinového papíru.
Investiční náklady tak obsahují položky, jako jsou např. zařízení na vysoušení (papír SC se obtížněji suší), třetí sušárna (neboť papír SC je těžší), kalandry v řadě se 2x4 měkkými uchopeními na získání dobrého lesku papíru a válce upravené na kvalitu SC, nové nástroje na vaření buničiny na získání drti v kvalitě SC.
Přinejlepším pouze část investice by mohla být považována za výhradně určenou pro zvýšení podílu recyklace [21].
(87) Za páté, jak bylo řečeno v pododdílu 5.3.1, nic nezaručuje, že by investice umožnila zvýšení využití recyklovaných vláken nebo zvýšení využití recyklovaných vláken pocházejících z prodejů SEL.
Podpora není např. podmíněna převzetím dodatečného množství papírového odpadu pocházejícího z městského sběru, jak tomu bylo v případě podpory poskytnuté společnosti Shotton.
Pokud neexistuje přímá výhoda pro životní prostředí, zdá se být cílem podpory na prvním místě inovace.
Komise může nicméně pro schválení podpor určených výhradně pro fáze základního a průmyslového výzkumu a předkonkurenčního vývoje vycházet z rámce Společenství pro státní podpory na výzkum a vývoj [22].
Čím je výzkum a vývoj blíže trhu, tím může podpora více narušit hospodářskou soutěž.
Proto bod 2.3 tohoto rámce vylučuje podpory činností, které by mohly být považovány za inovativní, které však nespadají do rámce výše uvedených fází.
Připomínky předané třetími zúčastněnými stranami potvrzují nebezpečí narušení hospodářské soutěže v této věci.
6. ZÁVĚR
(88) Belgie dodržela svou povinnost oznámit podporu v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy a bodem 76 obecných pokynů k podporám na životní prostředí.
(89) Investice SEL v jednotce PM4 umožňují snížit spotřebu elektřiny, přísad a vody ve srovnání s běžným strojem na výrobu novinového papíru.
Způsobilé investiční náklady dosahují 14100000 EUR a podpora ve výši 5640000 EUR tedy může být považována za slučitelnou se společným trhem.
Pokud jde o investici do zařízení na spalování kalů KVTE, domnívá se Komise, že podpora ve výši 13449600 EUR je slučitelná se společným trhem.
Pokud jde o investice do železniční infrastruktury a skladování papírového odpadu, domnívá se Komise, že maximální výše podpory slučitelné se společným trhem dosahuje 4432000 EUR.
Celkem se jedná o částku 23521600 EUR, která je považována za slučitelnou.
(90) Investice SEL do jednotek PM3 a DIP2, jakož i do zařízení na úpravu sladké vody a odpadních vod nejsou způsobilé,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Belgie zamýšlí poskytnout ve prospěch N.V. Stora Enso Langerbrugge, jež spočívá v subvenci ve výši 25900000 EUR a v osvobození od pozemkové daně v hodnotě odhadované na 9 milionů EUR, je slučitelná se společným trhem až do výše 23521600 EUR.
Poskytnutí této podpory ve výši 23521600 EUR je tudíž schváleno.
Zbylá část podpory je neslučitelná se společným trhem a z tohoto důvodu nemůže být poskytnuta.
Článek 2
Belgie uvědomí Komisi do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních přijatých k jeho splnění.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
Rozhodnutí Komise
ze dne 10. února 2005,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 247)
(2005/166/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a pro provádění Kjótského protokolu [1], a zejména na čl. 3 odst. 3, čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 6 a čl. 8 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Informace nahlašované každoročně Komisi jsou nutné pro umožnění vyhodnocení aktuálního pokroku v splnění závazků Společenství a jeho členských států týkajících se snížení veškerých emisí skleníkových plynů dle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) a dle Kjótského protokolu a umožnění přípravy výročních zpráv Společenství v souladu s UNFCCC a s Kjótským protokolem.
(2) Komise by měla přehodnotit položky uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto rozhodnutí, jsou-li vyžadovány další položky vyplývající z posouzení analýz Společenství ze strany UNFCCC a měla by přijmout nezbytné změny postupem podle čl. 9 odst. 2 rozhodnutí č. 280/2004/ES, aby se po členských státech vyžadovalo ohlašovat tyto položky v jejich následných zprávách dle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES.
(3) Informace nahlašované Komisi každé dva roky jsou nutné pro umožnění vyhodnocení naplánovaného pokroku Společenství a jeho členských států v plnění jejich závazků dle UNFCCC a Kjótského protokolu.
(4) Komise by měla přehodnotit přílohu II a přílohu III a do 1. ledna 2007 provést nezbytné změny postupem podle čl. 9 odst. 2 rozhodnutí 280/2004/ES.
(5) Komise, po konzultacích s příslušnými členskými státy, připraví odhady chybějících dat v inventurách členských států a v souladu se zásadami stanovenými tímto rozhodnutím pro zajištění úplnosti inventur těchto členských států a Společenství, v souladu s pokyny UNFCCC o výročním ohlašování inventur a s pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů revidovanou v roce 1996.
(6) Členské státy a Komise musí připravit své zprávy ukazující pokrok dosažený v roce 2005 v souladu s pokyny UNFCCC pro komunikaci se státy a pokyny dle článku 7 Kjótského protokolu.
(7) Členské státy a Komise musí připravit své zprávy o dodatečném období stanoveném v Marakešských dohodách pro splnění závazků po vypršení tohoto období v souladu s pokyny UNFCCC pro komunikaci se státy a pokyny dle článku 7 Kjótského protokolu.
(8) Postupy a časové plány pro spolupráci a koordinaci mezi členskými státy a Společenstvím, vydané v tomto rozhodnutí ve vztahu k povinnostem dle rozhodnutí č. 280/2004/ES, zajistí včasné a účinné splnění těchto povinností.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v článku 9 rozhodnutí č. 280/2004/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
Předmět
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví prováděcí pravidla k rozhodnutí 280/2004/ES vzhledem k:
a) podávání informací uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí č. 280/2004/ES v souladu s čl. 3 odst. 3 tohoto rozhodnutí;
b) zavedení systému inventur skleníkových plynů ve Společenství v souladu s čl. 4 odst. 2 rozhodnutí č. 280/2004/ES;
c) požadavkům na podávání zpráv o pokroku, jak je vyžadováno v čl. 3 odst. 2 Kjótského protokolu a pro podávání zpráv ohledně dodatečného období stanoveného v Marakéšských smlouvách pro splnění závazků v souladu s čl. 5 odst. 6 rozhodnutí č. 280/2004/ES;
d) postupům a časovým lhůtám pro spolupráci a koordinaci povinností uvedených v čl. 8 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES v souladu s čl. 8 odst. 3 tohoto rozhodnutí.
KAPITOLA II
Podávání zpráv členskými státy
Část 1
Výroční zprávy
Článek 2
Pokyny pro určování a pokyny o podávání zpráv
1. Členské státy stanoví informace poskytované dle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES v souladu s:
a) pokyny Mezivládního panelu o změnách klimatu (IPCC) pro národní inventury skleníkových plynů revidovanou v roce 1996, dále nazývanými "Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů revidované v roce 1996";
b) pokyny IPCC pro správnou praxi a řízení nejistot v národních inventářích skleníkových plynů, dále nazývanými "Pokyny pro správnou praxi IPCC";
c) pokyny IPCC pro správnou praxi při využití půdy, změny využití půdy a lesnictví (LULUCF), dále nazývanými "Pokyny pro správnou praxi IPCC pro LULUCF".
2. Členské státy sdělí informace podané dle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES Komisi spolu s kopií pro Evropskou agenturu pro životní prostředí v souladu s:
a) pokyny pro přípravu národních hlášení stranami uvedenými v příloze I úmluvy, část 1: pokyny UNFCCC o každoroční ohlašování inventur, dále označovanými jako "Pokyny UNFCCC pro každoroční ohlašování inventur";
b) pokyny pro přípravu informací dle článku 7 Kjótského protokolu, dále označovanými jako "Pokyny dle článku 7 Kjótského protokolu".
3. Úplná národní zpráva o inventuře uvedená v čl. 3 odst. 1 druhém pododstavci rozhodnutí č. 280/2004/ES bude navržena s pomocí soustavy zpráv o národní inventuře stanovené v příručce UNFCCC o ohlašování národních inventur.
Článek 3
Podávání informací dle čl. 3 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 280/2004/ES
1. Členské státy ohlásí, v souladu s čl. 3 odst. 3 Kjótského protokolu a příslušných rozhodnutí přijatých později, pro účel dle čl. 3 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 280/2004/ES své antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů a snížení emisí způsobené změnou využití půdy a lesnických činností dle čl. 3 odst. 3 Kjótského protokolu, za roky mezi rokem 1990 a rokem předposledním.
Členské státy, které si dle čl. 3 odst. 4 Kjótského protokolu zvolí úpravu lesů, úpravu orné půdy, úpravu pastvin či obnovení rostlinného krytu, budou kromě toho ohlašovat své antropogenní emise skleníkových plynů ze zdrojů a snížení emisí pro každou zvolenou činnost, pro roky mezi rokem 1990 a rokem předposledním.
Členské státy tyto informace jasně odliší od odhadů antropogenních emisí ze zdrojů uvedených v příloze A Kjótského protokolu.
2. Členské státy poskytnou tyto informace v odstavci 1 ve svých zprávách podaných od 15. ledna 2010.
Článek 4
Podávání informací dle čl. 3 odst. 1 písm. f) rozhodnutí č. 280/2004/ES
1. Členské státy budou ohlašovat za účelem čl. 3 odst. 1 písm. f) rozhodnutí č. 280/2004/ES:
a) popis institucionálních opatření členského státu pro přípravu inventur a postup přípravy inventur;
b) popis použitých metodik a zdrojů dat, včetně informací o použitých metodách a typech dat o činnostech a emisních faktorech použitých pro klíčové zdroje Společenství, které určuje Komise každoročně do 31. října v souladu s kapitolou 7 pokynů příručky dobrých praxí IPCC a kapitolou 5 pokynů pro správnou praxi IPCC pro LULUCF.
Členské státy budou tyto informace poskytovat pomocí odkazů na příslušné kapitoly národní zprávy o inventuře či ve formátu tabulky uvedené v příloze I tohoto rozhodnutí;
c) informace o zajištění jakosti a o programu řízení jakosti členského státu, včetně jeho cílů jakosti, zajištění jakosti inventur a plánu řízení jakosti;
d) obecné posouzení nejistoty;
e) obecné posouzení úplnosti pomocí popsání geografického pokrytí v příslušném členském státu a veškerých mezer v poskytování informací o inventuře;
f) porovnání sektorového přístupu s referenčním přístupem;
g) všechny odezvy na analýzu UNFCCC předchozích národních inventur obdrženým od podání předchozí zprávy národní inventury a informace o všech provedených přepočtech;
h) popis a vysvětlení všech minulých trendů emisí.
2. U informací předkládaných dle písmen a) až e) v odstavci 1 mohou členské státy uvést, že se neobjevily žádné změny v těchto kapitolách národní zprávy o inventuře.
Článek 5
Podávání informací dle čl. 3 odst. 1 písm. g) rozhodnutí č. 280/2004/ES
Informace z národního registru uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. g) rozhodnutí č. 280/2004/ES obsahují informace vyžadované ve shodě s pokyny dle článku 7 Kjótského protokolu.
Článek 6
Podávání informací dle čl. 3 odst. 1 písm. h) rozhodnutí č. 280/2004/ES
Informace o právních subjektech ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) rozhodnutí č. 280/2004/ES musejí zahrnovat seznam právních subjektů, které mají od členského státu povolení držet jednotky přiděleného množství (AAU), jednotky odstranění (RMU), jednotky snížení emisí (ERU) a certifikovaná snížení emisí (CER), včetně dočasných CER (tCER) a dlouhodobých CER (lCER).
Článek 7
Podávání informací dle čl. 3 odst. 1 písm. j) rozhodnutí č. 280/2004/ES
Informace o ukazatelích uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. j) rozhodnutí č. 280/2004/ES:
a) zahrnou do 15. ledna 2005, a poté každý další rok hodnoty prioritních ukazatelů uvedených v tabulce II-1 v příloze II;
b) měly by zahrnout do 15. ledna 2005, a zahrnou do 15. ledna 2006, a poté každý další rok hodnoty dodatečných prioritních ukazatelů uvedených v tabulce II-2 v příloze II;
c) měly by zahrnout do 15. ledna 2005, a poté každý rok doplňkové ukazatele uvedené v tabulce II-3 v příloze II.
Část 2
Zprávy podávané každé dva roky
Článek 8
Pokyny pro podávání zpráv
Členské státy ohlásí informace uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí č. 280/2004/ES v souladu s pokyny pro přípravu národních hlášení pomocí stran uvedených v příloze I úmluvy, část II: pokyny UNFCCC pro podávání národních hlášení, dále nazývanými "Pokyny UNFCCC pro podávání národních hlášení", a pokynů dle článku 7 Kjótského protokolu.
Článek 9
Podávání informací dle čl. 3 odst. 2 písm. a) rozhodnutí č. 280/2004/ES
Informace o národních politikách a opatřeních dle čl. 3 odst. 2 písm. a) rozhodnutí č. 280/2004/ES zahrnují:
a) seznam těchto politik a opatření, která vyprší či byla zrušena během referenčního období;
b) popis aktuálních a očekávaných vazeb na další relevantní politiky a opatření a s příslušnými politikami a legislativou Společenství;
c) ukazatele pro odhady pro roky 2005, 2010, 2015 a 2020, jak je uvedeno v příloze III tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání informací dle čl. 3 odst. 2 písm. b) rozhodnutí č. 280/2004/ES
1. Pro účel čl. 3 odst. 2 písm. b) rozhodnutí č. 280/2004/ES členské státy jasně uvedou své předpovědi "s opatřeními" a "s dodatečnými opatřeními" a politiky a opatření v nich zahrnuté.
Předpovědi "s opatřeními" zahrnou zavedené a přijaté politiky a opatření.
Předpovědi "s dodatečnými opatřeními" zahrnou plánované politiky a opatření.
Členské státy mohou zahrnout informace o předpovědích "bez opatření" jako součást jejich předpovědí "s opatřeními" a "s dodatečnými opatřeními".
Z předpovědi "bez opatření" budou vyřazeny veškeré politiky a opatření zavedené, přijaté či plánované po roce, který byl zvolen jako počáteční rok této předpovědi.
2. Popisy metodik, modelů, podpůrných předpokladů a klíčových vstupních a výstupních parametrů dle čl. 3 odst. 2 písm. b) bod iv) rozhodnutí č. 280/2004/ES zahrne všechny použité povinné parametry stanovené v bodě 1 přílohy IV tohoto rozhodnutí.
Vyzýváme členské státy, aby ohlašovaly parametry předpovědí obsažených v seznamu doporučených parametrů stanoveném v bodě 2 přílohy IV tohoto rozhodnutí.
Členské státy provedou citlivostní analýzy jejich předpovědí, které budou zaměřeny na klíčové vstupní proměnné v jejich předpovědních modelech.
Vyzýváme členské státy, aby definovaly vysoký, střední a nízký scénář pro klíčové vstupní proměnné a aby kvantifikovaly předpokládané emise pro tyto scénáře.
Dále členské státy vyzýváme, aby zahrnuly měření odolnosti jejich předpovědních modelů a způsoby použité pro jejich vyhodnocení.
Členské státy mohou zvážit využití více-variantních scénářů za pomoci kombinace vstupních proměnných.
Článek 11
Podávání informací dle čl. 3 odst. 2 písm. a) bod vi) a čl. 3 odst. 2 písm. d) rozhodnutí č. 280/2004/ES
Členské státy poskytnou informace o jimi využité společné realizaci, mechanizmu čistého rozvoje a mezinárodního obchodování s emisemi dle článků 6, 12 a 17 Kjótského protokolu za účelem splnění jejich kvantifikovaných emisních limitů či závazků snížení emisí dle článku 2 rozhodnutí Rady 2002/358/ES [2] a Kjótského protokolu na základě dotazníku uvedeného v příloze V tohoto rozhodnutí. Vyzýváme členské státy, aby poskytovaly tyto informace každoročně jako součást svých zpráv dle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES.
Členské státy mohou omezit tyto informace na změny či dodatky k informacím poskytnutým v dotazníku z předchozího roku.
KAPITOLA III
Systém inventury Společenství
Část 1
Systém inventur ve Společenství
Článek 12
Kvalita a výměna informací a údajů v systému inventur ve Společenství
1. Členské státy zajistí kvalitu údajů o činnostech, emisních faktorech a dalších parametrech používaných v národní inventuře skleníkových plynů v souladu s pokyny pro správnou praxi IPCC a s pokyny pro správnou praxi IPCC pro LULUCF.
2. Členské státy předloží jejich každoroční inventář Komisi v elektronickém formátu a zašlou kopii Evropské agentuře pro životní prostředí.
Část 2
Odhady pro údaje chybějící v národním inventáři dle čl. 4 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES
Článek 13
Odhady pro údaje chybějící v národní inventuře dle čl. 4 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES
Jestliže členský stát nedodá všechny údaje dle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES do 15. března příslušného roku, připraví Komise odhady údajů chybějících pro příslušný členský stát tak, aby je mohla zahrnout do inventury skleníkových plynů Společenství pro tento příslušný rok a kategorii zdroje v souladu s pokyny UNFCCC pro ohlašování výročních inventur a pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů revidovanou v roce 1996.
Článek 14
1. Odhady chybějících dat provedené Komisí budou založeny na zásadách stanovených v odstavcích 2, 3 a 4.
2. Jsou-li k dispozici z členského státu souvislé časové řady ohlašovaných odhadů pro příslušnou kategorii zdrojů pro předchozí roky, které nebyly upraveny dle čl. 5 odst. 2 Kjótského protokolu, bude pro získání emisních odhadů použita extrapolace těchto časových řad.
U emisí oxidu uhličitého z energetického sektoru musí být extrapolace emisí založena na procentní změně odhadů emisí oxidu uhličitého úřadu Eurostat.
3. Byl-li odhad pro příslušnou kategorii zdroje upraven dle čl. 5 odst. 2 Kjótského protokolu v předchozích letech a členský stát nepředložil revidovaný odhad, bude využit základní způsob úpravy použitý expertním posuzovacím týmem, jak je uvedeno v technických pokynech pro metodiky úprav dle čl. 5 odst. 2 Kjótského protokolu, v dalším nazývaných "technické pokyny pro úpravy", bez použití konzervativních faktorů v této příručce definovaných.
4. Nejsou-li dostupné souvislé časové řady ohlašovaných odhadů pro příslušnou kategorii zdrojů a nebyly-li odhady pro kategorie zdroje upraveny dle čl. 5 odst. 2 Kjótského protokolu, odhad bude proveden dle technických pokynů pro úpravy bez použití konzervativních faktorů v této příručce definovaných.
Článek 15
Komise připraví odhady uvedené v článku 14 do 31. března příslušného roku po konzultacích s příslušným členským státem a oznámí tyto odhady ostatním členským státům.
Článek 16
Příslušný členský stát bude používat odhady uvedené v článku 14 pro své poskytování národních údajů konferenci UNFCCC za účelem zajištění konzistence mezi inventurou Společenství a inventurami členských států.
KAPITOLA IV
Zprávy o prokázání pokroku do roku 2005 a dodatečné období pro splnění závazků
Část 1
Zprávy o vývoji k roku 2005
Článek 17
Členský stát podávající zprávu o prokázání pokroku dosaženého do roku 2005 dle čl. 5 odst. 4 rozhodnutí č. 280/2004/ES
1. Členské státy připraví zprávu ukazující pokrok dosažený v roce 2005 v souladu s pokyny UNFCCC pro komunikaci se státy a pokyny dle článku 7 Kjótského protokolu.
Zpráva zahrne:
a) popis vnitrostátních opatření, včetně všech legislativních a institucionálních kroků přijatých za účelem splnění závazků tohoto členského státu dle článku 2 rozhodnutí 2002/358/ES a Kjótského protokolu, a všechny programy pro splnění a vynucení splnění na svém území;
b) informace o trendech a odhadech emisí skleníkových plynů na národní úrovni; trendy musí být založeny na datech inventury předložených členským státem konferenci UNFCCC k 15. dubnu 2005;
c) vyhodnocení, jak přispějí vnitrostátní opatření uvedená v písmenu a) ve světle trendů a předpovědí uvedených v písmenu b) ke splnění závazků příslušného členského státu dle článku 2 rozhodnutí 2002/358/ES a Kjótského protokolu;
d) popis činností, akcí a programů realizovaných tímto členským státem za účelem splnění jeho závazků dle článků 10 a 11 Kjótského protokolu.
2. Členský stát předloží zprávu jako jeden dokument, včetně čtyř kapitol obsahujících informace uvedené v odstavci 1 v písmenech a) až d).
Informace o předpovědích dle odst. 1 písm. b budou konzistentní s informacemi předanými Komisi k 15. červnu 2005 dle čl. 5 odst. 3 rozhodnutí č. 280/2004/ES.
Část 2
Zprávy po uplynutí dodatečného období pro splnění závazků
Článek 18
Členské státy podávající zprávy po uplynutí dodatečného období pro splnění závazků dle čl. 5 odst. 5 rozhodnutí č. 280/2004/ES
Zpráva každého členského státu obsáhne, v souladu se změnami pro započítávání přiřazených množství dle čl. 7 odst. 4 Kjótského protokolu, následující informace:
a) pro aktuální kalendářní rok do konce dodatečného období pro splnění závazků (definováno dle greenwichského středního času) celkové množství:
i) ERU, CER (včetně lCER a tCER), AAU a RMU v každém členském státu držícím, rušícím, nahrazujícím a vyřazujícím účet a ve všech provozovatelích a osobách držících účty každoročně k 1. lednu,
ii) AAU vydaná na základě přiřazených množství dle čl. 3 odst. 7 a čl. 3 odst. 8 Kjótského protokolu,
iii) ERU vydaná na základě projektů realizovaných dle článku 6 Kjótského protokolu,
iv) ERU, CER (včetně lCER a tCER), AAU a RMU získaná z jiných registrů a zvláštní seznam s uvedením identity převádějících účtů a registrů,
v) RMU vydaná na základě každé aktivity dle čl. 3 odstavců 3 a 4 Kjótského protokolu,
vi) ERU, CER (včetně lCER a tCER), AAU a RMU převedená na jiné registry a zvláštní seznam s uvedením identity účtů a registrů, na něž byla množství převedena,
vii) ERU, CER, AAU a RMU zrušená na základě aktivit dle čl. 3 odstavců 3 a 4 Kjótského protokolu,
viii) ERU, CER, AAU a RMU zrušená Výboru pro kontrolu plnění po rozhodnutí, že členský stát neplní své závazky dle čl. 3 odst. 1 Kjótského protokolu,
ix) ostatní zrušené ERU, CER (včetně lCER a tCER), AAU a RMU,
x) vyřazené ERU, CER (včetně lCER a tCER), AAU a RMU,
(xi) AAU, CER, ERU, RMU a tCER převedená na náhradní účet tCER pro závazné období,
xii) AAU, CER, ERU, RMU a lCER převedená na náhradní účet lCER pro první závazné období Kjótského protokolu;
b) celkové množství a pořadová čísla ERU, AAU, RMU, CER (včetně lCER a tCER) ve vyřazovacím účtu členského státu na konci referenčního období;
c) celkové množství a pořadová čísla ERU, CER a AAU, které členský stát vyžaduje převést pro následné závazné období.
Tyto informace zahrnou pouze ERU, AAU, RMU, CER (včetně lCER a tCER) platné pro příslušné závazné období.
Musí být určeny na základě informací zpřístupněných dle článku 9 nařízení Komise (ES) č. 2216/2004 [3] a budou dodány v elektronické formě.
Článek 19
Společenství podávající zprávy po uplynutí dodatečného období pro splnění závazků dle čl. 5 odst. 5 rozhodnutí č. 280/2004/ES
Zpráva Společenství bude obsahovat následující informace:
a) celková množství jednotek uvedených v čl. 18 odst. a) ohlášená členskými státy a celková množství těchto jednotek v registru Společenství;
b) celková množství a pořadová čísla ERU, AAU, RMU, CER (včetně lCER a tCER) ve vyřazovacích účtech členského státu a Společenství na konci referenčního období;
c) celková množství a pořadová čísla ERU, CER a AAU, která požaduje každý členský stát a Společenství převést do následujícího závazného období v souladu s variantami pro započítávání přiřazených množství dle čl. 7 odst. 4 Kjótského protokolu.
KAPITOLA V
Postupy a časové lhůty pro spolupráci a koordinaci
Článek 20
Kompilace inventur skleníkových plynů ve Společenství a zpráva o inventuře dle čl. 8 odst. 1 písm. a) rozhodnutí č. 280/2004/ES
1. Členské státy budou pro podávání každoročních informací dle čl. 3 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES využívat nástroj Evropské agentury pro životní prostředí ReportNet, který byl vyvinut dle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1641/2003 [4].
2. Všechny aktualizované údaje poskytované členským státem v souladu s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES budou omezeny na dodávání chybějících údajů a na odstraňování nesrovnalostí.
3. Postupy a časové lhůty pro kompilaci inventury Společenství a zprávy o inventuře jsou stanoveny v příloze VI.
Článek 21
Postupy posouzení, úpravy kontroly plnění dle UNFCCC a Kjótského protokolu v souladu s čl. 8 odst. 1 písm. b) a c) rozhodnutí č. 280/2004/ES
1. Jestliže členský stát do 1. června nepředloží svou každoroční zprávu o inventuře, bude to okamžitě oznámeno Komisi.
2. Členský stát oznámí během jednoho týdne Komisi obdržení jakýchkoliv informací od UNFCCC:
a) upozornění ze strany expertního posuzovacího týmu na problémy související s inventurou tohoto členského státu, kterou bude nutno upravit;
b) opravy odhadů inventury realizované po dohodě mezi členským státem a expertním posuzovacím týmem vzhledem k příslušné nahlášené inventuře;
c) upravené odhady obsažené v návrhu kontrolní zprávy o jednotlivých inventurách učiněné v případě, že členský stát nenapravil problém ke spokojenosti expertního posuzovacího týmu;
d) otázky přezkoumání provádění, které byly předloženy Výboru pro kontrolu plnění závazků dle Kjótského protokolu, oznámení ze strany Výboru pro kontrolu plnění závazků za účelem pokračování zkoumání provádění, a veškeré předběžné nálezy a rozhodnutí Výboru pro kontrolu plnění závazků a jeho poboček týkajících se členského státu.
Vzhledem k písm. a) oznámí členský stát Komisi, jak hodlá řešit problémy nalezené expertním posuzovacím týmem.
Vzhledem k písm. c) oznámí členský stát Komisi, zda navržené úpravy přijímá či odmítá.
Komise bude ostatní členské státy informovat během jednoho týdne po obdržení informací v písmenech a) až d) z příslušného členského státu.
3. Komise bude informovat během jednoho týdne všechny členské státy o obdržení jakýchkoliv informací od UNFCCC:
a) upozornění ze strany expertního posuzovacího týmu na problémy související s inventurou Společenství, která by měla být upravena;
b) opravy odhadů inventury realizované po dohodě mezi Společenstvím a expertním posuzovacím týmem vzhledem k příslušné nahlášené inventuře;
c) upravené odhady obsažené v návrhu kontrolní zprávy o jednotlivých inventurách učiněné v případě, že Společenství nenapravilo problém ke spokojenosti expertního posuzovacího týmu;
d) přezkoumání provádění, které byly předloženy Výboru pro kontrolu plnění závazků dle Kjótského protokolu, oznámení ze strany Výboru pro kontrolu plnění závazků o pokračování zkoumání provádění a veškeré předběžné nálezy a rozhodnutí Výboru pro kontrolu plnění závazků a jeho poboček týkajících se Společenství.
4. Členské státy koordinují s Komisí své odezvy na postup analýz v souvislosti s povinnostmi dle rozhodnutí č. 280/2004/ES:
a) v časovém rámci stanovením v Kjótském protokolu, mají-li upravené odhady v jediném roku nebo kumulativní úpravy v po sobě jdoucích letech závazného období pro jeden či více členských států za následek úpravy inventury Společenství na hodnotu vedoucí k nesplnění metodologických či ohlašovacích požadavků dle čl. 7 odst. 1 Kjótského protokolu pro účely požadavků způsobilosti stanovené v pokynech dle článku 7 Kjótského protokolu;
b) během dvou týdnů před předáním příslušným orgánům dle Kjótského protokolu následující:
i) žádost o revizi úpravy,
ii) žádost o opětné nabytí způsobilosti,
iii) reakci na rozhodnutí pokračovat ve zkoumání implementace či na předběžné nálezy Výboru pro kontrolu plnění závazků.
5. Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy o úpravách vypočtených pro jejich odhady inventury během dobrovolného opravného postupu realizovaného dle technických pokynů pro úpravy.
Článek 22
Příprava zpráv o pokroku dle čl. 8 odst. 1 písm. d) rozhodnutí č. 280/2004/ES
1. Návrh zprávy Komise o pokroku dosaženého Společenstvím do roku 2005 bude rozeslán členským státům do 30. července 2005.
Členské státy předloží veškeré připomínky nejpozději do 31. srpna 2005.
2. Členské státy předloží své zprávy o pokroku dosaženém do roku 2005 sekretariátu UNFCCC do 1. ledna 2006 a ve stejném termínu zašlou Komisi elektronickou kopii této zprávy.
Článek 23
Podání zprávy o rozhodnutí o přiřazených množstvích dle čl. 8 odst. 1 písm. e) rozhodnutí č. 280/2004/ES
1. Každý členský stát předloží do 15. ledna 2006 Komisi následující informace:
a) kompletní časové sady inventur antropogenních emisí ze zdrojů a snížení emisí skleníkových plynů neupravených Montrealským protokolem, jak bylo oznámeno UNFCCC;
b) uvedení jím zvoleného základního roku pro fluorované uhlovodíky, perfluorované uhlovodíky, fluorid sírový, jak bylo oznámeno UNFCCC;
c) jeho návrh na emisní úroveň v tunách ekvivalentu oxidu uhličitého dle článku 3 rozhodnutí č. 2002/358/ES a čl. 3 odst. 7 a 8 Kjótského protokolu po stanovení konečných emisních hodnot referenčního roku a na základě kvantifikovaných závazků k omezení či snížení emisí uvedených v příloze II rozhodnutí č. 2002/358/ES a Kjótského protokolu při zohlednění metodik pro odhad antropogenních emisí ze zdrojů a snížení emisí spotřebiči dle čl. 5 odst. 2 Kjótského protokolu a variant pro výpočet přiřazeného množství dle čl. 3 odst. 7 a 8 Kjótského protokolu;
d) výpočet jeho rezervy v závazném období jako nižší hodnoty z 90 % jeho navrženého množství nebo 100 % pětinásobku jeho posledního kontrolované inventury, podle toho, co je nižší;
e) uvedení jeho výběru jednotných minimálních hodnot pro pokrytí korunami stromů, plochu půdy a výšky stromů pro použití v záznamu jeho činností dle čl. 3 odst. 3 a 4 Kjótského protokolu spolu s odůvodněním konzistentnosti těchto hodnot s informacemi, které byly v minulosti ohlašovány Organizaci pro výživu a zemědělství Organizace spojených národů nebo jinému mezinárodnímu orgánu a v případě rozdílu s vysvětlením, proč a jak byly tyto hodnoty zvoleny v souladu s definicemi, variantami, pravidly a pokyny souvisejícími s využitím půdy, změnami využití půdy a lesnickými činnostmi dle Kjótského protokolu;
f) uvedení jeho výběru činností dle čl. 3 odst. 4 pro jeho zařazení do záznamu pro první závazné období, spolu s informacemi o tom, jak jeho národní systém dle čl. 5 odst. 1 Kjótského protokolu určí půdní plochy související s těmito činnostmi v souladu s definicemi, variantami, pravidly a pokyny souvisejícími s využitím půdy, změnami využití půdy a lesnickými činnostmi dle Kjótského protokolu;
g) uvedení, zda hodlá pro každou činnost dle čl. 3 odst. 3 a 4 provádět záznamy za každý rok či za celé závazné období;
h) popis jeho národního systému v souladu s čl. 5 odst. 1 Kjótského protokolu, v souladu s pokyny dle článku 7 Kjótského protokolu;
i) popis jeho národního registru v souladu s pokyny dle článku 7 Kjótského protokolu.
Členské státy neuvedené v příloze II rozhodnutí 2002/358/ES předloží tyto informace do 15. června 2006.
2. Harmonogram pro přípravu a předání zpráv uvedených v čl. 7 odst. 1 rozhodnutí č. 280/2004/ES a předložené v souladu s variantami pro záznam přiřazených množství dle čl. 7 odst. 4 Kjótského protokolu je uveden v příloze VII.
Článek 24
Podávání zpráv v souvislosti s dodatečným obdobím pro splnění závazků dle čl. 8 odst. 1 písm. f) rozhodnutí č. 280/2004/ES
1. Zprávy členských států po vypršení dodatečného období pro splnění závazků budou podány na sekretariát UNFCCC a Komisi během jednoho měsíce po uplynutí dodatečného období pro splnění závazků.
2. Zpráva Společenství po uplynutí dodatečného období pro splnění závazků budou podána na sekretariát UNFCCC během jednoho měsíce po obdržení zpráv od členských států dle odstavce 1.
KAPITOLA VI
Závěrečná ustanovení
Článek 25
Platnost
Toto rozhodnutí vstoupí v platnost dnem následujícím po jeho zveřejnění
Rozhodnutí Komise
ze dne 28. února 2005
o finančním příspěvku Společenství na zveřejnění, formou CD-ROMu, materiálů ze Světové konference OIE o dobrých životních podmínkách zvířat, která se konala v únoru 2004
(2005/167/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti [1], a zejména na článek 20 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle rozhodnutí 90/424/EHS provádí Společenství technická a vědecká opatření nutná pro další rozvoj veterinárního práva Společenství, jakož i pro další rozvoj veterinárního vzdělávání nebo odborné přípravy.
(2) Vypracováváním a distribucí technických a vědeckých materiálů ze světové konference OIE Společenství přispívá k dalšímu rozvoji veterinárního práva Společenství a veterinárního vzdělávání nebo odborné přípravy.
(3) Opatření na zveřejnění a distribuci technických a vědeckých materiálů z konference OIE o dobrých životních podmínkách zvířat v roce 2004, které má být financováno z rozpočtové položky B1-331 rozpočtu Evropské unie na rok 2003 v maximální výši 40000 EUR, bylo schváleno rozhodnutím Komise 2004/72/ES ze dne 5. prosince 2003 o finančním příspěvku Společenství na Světovou konferenci OIE o dobrých životních podmínkách zvířat [2].
(4) Pokud bude tištěná verze materiálů z konference vyhotovena a distribuována od května 2004, očekává se, že k vydání a distribuci CD-ROM verze dojde nejdříve v únoru 2005.
(5) Doba platnosti přidělených nerozdělených úvěrových plateb uplynula dne 31. prosince 2004.
(6) Proto je vhodné financovat opatření na vydání CD-ROM verze materiálů z konference z rozpočtové položky 17.04.02 rozpočtu Evropské unie na rok 2005 do maximální výše 25000 EUR.
(7) Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Prostředky z rozpočtové položky 17.04.02 rozpočtu Evropské unie na rok 2005 mohou být využity maximálně do výše 25000 EUR, a to za účelem konečných plateb v rámci opatření s názvem "zveřejnění a distribuce, formou CD-ROMu, technických a vědeckých materiálů o světové konferenci OIE o dobrých životních podmínkách zvířat, která se konala v únoru 2004", které schválila Komise dne 5. prosince 2003.
Rozhodnutí Rady
ze dne 24. února 2005,
kterým se mění rozhodnutí ze dne 27. března 2000, kterým se zmocňuje ředitel Europolu k zahájení jednání o dohodách s třetími státy a subjekty mimo rámec EU
(2005/169/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na čl. 42 odst. 2, čl. 10 odst. 4 a článek 18 Úmluvy o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) [1],
s ohledem na akt Rady ze dne 3. listopadu 1998, kterým se stanoví pravidla pro vnější vztahy Europolu s třetími státy a subjekty mimo rámec EU [2], a zejména na článek 2 uvedeného aktu,
s ohledem na akt Rady ze dne 3. listopadu 1998, kterým se stanoví pravidla pro přijímání informací Europolem od třetích stran [3], a zejména na článek 2 uvedeného aktu,
s ohledem na akt Rady ze dne 12. března 1999, kterým se přijímají pravidla pro předávání osobních údajů Europolem třetím státům a třetím subjektům [4], a zejména na články 2 a 3 uvedeného aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Operativní požadavky a potřeba účinně bojovat proti organizovaným formám trestné činnosti prostřednictvím Europolu vyžadují, aby do seznamu třetích států, s nimiž je ředitel Europolu zmocněn zahájit jednání, byl doplněn Izrael.
(2) Rozhodnutí Rady ze dne 27. března 2000 [5] je proto třeba změnit,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Rozhodnutí Rady ze dne 27. března 2000 se mění takto:
V čl. 2 odst. 1 se pod nadpis "Třetí státy" doplňuje do abecedního seznamu tento stát:
- "— Izrael".
Článek 2
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Komise
ze dne 16. června 2004
o podporách pro výstavbu potrubí na přepravu propylenu mezi Rotterdamem, Antverpami a Porúřím, které oznámily Belgie, Německo a Nizozemsko
C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 2031)
(Pouze nizozemské, francouzské a německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/170/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě všech zúčastněných stran k podání připomínek podle uvedených článků [1] a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1) Od podzimu 2002 byla Komise v neformálním kontaktu s německými a nizozemskými orgány ve věci státních podpor pro německou a nizozemskou část projektu na výstavbu potrubí na přepravu propylenu.
Dne 13. února 2002 Komise napsala Německu, které odpovědělo dne 27. března 2003.
Komise poté byla v neformálním kontaktu s belgickými orgány.
Sdružení evropských petrochemických výrobců (APPE) zaslalo ve svém dopise ze dne 15. května 2003 zprávu na podporu tohoto projektu.
Svými dopisy ze dne 24. července 2003, 4. září 2003 a 16. října 2003 německé, nizozemské a belgické orgány oficiálně oznámily svou podporu pro vlastní části projektu.
Tyto dokumenty byly jednotlivě zaregistrovány pod čísla N 355/03, N 400/03 a N 473/03.
(2) Dopisem ze dne 27. srpna 2003 Komise požádala Německo o doplňující informace; Německo tak učinilo dopisy ze dne 6., 15. a 28. října 2003.
(3) Rozhodnutím K(2003) 4080 ze dne 11. listopadu 2003 Komise zahájila řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy, a to s ohledem na oznámená opatření. Tentýž den zaslala toto rozhodnutí Německu, Nizozemsku a Belgii: řízení byla jednotlivě zaregistrována pod čísla C 67/03, C 68/03 a C 69/03.
Německo, Nizozemsko a Belgie podaly své připomínky k uvedenému rozhodnutí v dopisech ze dne 12., 18. a 22. prosince 2003.
Dopisy ze dne 23. ledna 2004 Komise požádala o doplnění informací, na něž dotyčné členské státy odpověděly dopisy ze dne 20. února, 27. února a 2. března 2004.
(4) Rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie [2].
Tři zúčastněné strany podaly své připomínky, které Komise předala Německu, Nizozemsku a Belgii.
V dopisech ze dne 5., 29. a 11. března 2004 tyto země uvedly své připomínky.
Doplňující informace poslaly v dopisech ze dne 25. května a 4. června 2004.
2. PODROBNÝ POPIS PŘÍSLUŠNÝCH OPATŘENÍ
2.1. Obecné informace a příjemci podpory
2.1.1. Propylen a přeprava propylenu
(5) Propylen, naftový derivát, se používá k výrobě polymerů, z nichž se pak vyrábějí plasty.
Ve východní Evropě představují vedlejší produkty z výroby ethylenu asi 70 % celkového objemu propylenu. Umístění výrobních jednotek se proto často řídí podle odbytišť ethylenu.
Celková velikost trhu ve východní Evropě v roce 2001 byla odhadována asi na 14,7 milionů tun, z nichž se půlka používá v oblasti, která by byla propojena potrubím.
Odhady budoucího růstu trhu s propylenem se pro následující roky pohybují od 3,7 do 4,0 %.
V případě ethylenu se počítá s nepatrně menším růstem kolem 2 %.
(6) V současné době asi 550 nákladních lodí (1500 tun každá z nich) a 4800 cisteren (50 tun každá) přepravujících propylen přijíždí každoročně do trojúhelníku Rotterdam-Antverpy-Kolín.
Očekává se, že v roce 2010 bude v této oblasti chybět přibližně 1,7 milionu tun propylenu.
Vlivem strukturálního vývoje v chemickém odvětví by tedy potrubí mělo přepravit 2,5 milionů tun.
(7) Pokud jde pouze o přepravu z Rotterdamu na jih Limburku a do Porúří, čísla se lehce liší.
V roce 1997 představovalo množství přepraveného propylenu 93,4 milionů tun/kilometr, z nichž byly asi 4 miliony přepraveny po železnici a asi 89,4 milionů nákladními loděmi.
V roce 2010 by mělo být přepraveno do Porúří celkem 1,5 milionů tun ročně, což by představovalo 750 lodí za rok.
Celkové přepravené množství z Rotterdamu na jih Limburku by tak činilo asi 180000 tun ročně, tedy 900 cisteren a 70 lodí za rok.
2.1.2. Příjemce
(8) Příjemcem bude European Pipeline Company BV (EPC), konsorcium chemických podniků.
Jeho předchůdcem je European Pipeline Development Company (EPDC).
Akcionáři jsou BASF AG, Celanese Chemical Europe GmbH, Shell Nederland Chemie BV, DSM NV, Rütgers Chemicals AG, Sasol Germany GmbH, Veba Oil Refining & Petrochemicals GmbH, Westgas GmbH a SABIC Europe.
Toto konsorcium spravuje nizozemská aktiva, 100 % belgické společnosti pro správu aktiv, EPDC Flanders NV a 49,9 % německé společnosti pro správu aktiv, Propylenpipeline Ruhr GmbH (PRG) [3].
Společnost Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) [4] vlastní zbylých 50,1 %, ale nemá žádný finanční závazek kromě svého podílu na kapitálu společnosti.
EPC a belgické a německé společnosti pro správu aktiv založily společný podnik "European Pipeline Administration Company" (EPAC), který bude pověřen správou celého potrubí.
2.1.3. Projekt potrubí
(9) Předmětem oznámení bylo potrubí, které má zajistit přepravu propylenu z Rotterdamu do Oberhausenu, do Porúří, přes Antverpy, Tessenderloo, Geleen a Kolín.
Délka sítě bude asi 520 km.
Její trasa, která se skládá z devíti úseků, v nejvyšší míře kopíruje stávající potrubí na přepravu ethylenu.
Německé oznámení se týká pouze úseku mezi Oberhausenem, přes Kolín a nizozemskou hranici ("Pilot 2"), kde se napojuje na další úsek v oblasti severně od Porúří ("Pilot 1").
Kromě investice do potrubí se budou stavět nové skladovací prostory v nizozemských a belgických přístavech a v Duisburgu v Německu.
Podle směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí [5] příjemce provede hodnocení vlivů celého potrubí na životní prostředí.
(10) Jak ukazuje tabulka 1 [6], celkové investiční náklady činí až 148,5 milionů EUR.
Tabulka 1
Celkové investiční náklady
(v milionech EUR) _BAR_
Úsek _BAR_ Investiční náklady _BAR_
Německo "Pilot 2" _BAR_ 67,134 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 26,0 _BAR_
Belgie _BAR_ 55,4 _BAR_
Celkem _BAR_ 148,5 _BAR_
(11) Potrubí je spravováno podle zásad "otevřeného přístupu třetí strany do sítě" ("open access/common carrier") a "malého zisku".
Každý výrobce nebo uživatel může v případě zájmu používat potrubí bez jakékoli diskriminace.
Kapacita potrubí by měla být dostačující k tomu, aby zvládla očekávaný nárůst během dalších 20 let.
Poplatky za přepravu budou pro všechny uživatele stejné, ať už se jedná o akcionáře či nikoli. Jejich výše bude stanovena podle počtu použitých úseků.
(12) Poplatky budou stanoveny transparentním způsobem a na úrovni srovnatelné s poplatky za železniční nebo říční přepravu. V letech 2006 až 2008 […] [7].
Nebudou se poskytovat množstevní slevy.
Ve snaze udržet poplatky na odpovídající úrovni, se jednou za dva roky bude provádět studie o těchto typech přepravy.
(13) Pokud jde o sjednávání prací a služeb, EPAC a PRG musejí respektovat postupy stanovené v právních předpisech o veřejných zakázkách na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství.
2.1.4. Podpory
(14) Německo zamýšlí poskytnout přímé podpory ve výši 80 % schodku vypočítaného v porovnání s běžnou výnosností ("unrentierlichen investiven Kosten") německého úseku potrubí ("Pilot 2"), přičemž jejich horní hranice je stanovena na 50 % celkové výše investice. Způsobilými náklady jsou investiční náklady zahrnující plánování, výstavbu a první plnění po odečtení zisků po dobu prvních patnácti let na základě analýzy toku ze státní pokladny.
Podpora by měla představovat 18682000 EUR.
Tato podpora podle výpočtu, který předložily německé orgány, zajistí dosažení míry vnitřního výnosu 5,6 % do 25 let.
(15) Nizozemsko zamýšlí poskytnout podporu ve výši 4000000 EUR.
Tato částka bude zřejmě nutná k tomu, aby se návratnost nizozemské části projektu dostala na úroveň přijatelnou pro průmyslové partnery.
Německá a nizozemská podpora představují opatření ad hoc, na která se nevztahuje žádný konkrétní režim.
(16) Belgie zamýšlí poskytnout přímou podporu ve výši 2919480 EUR a osvobození od srážky daně z nemovitosti po dobu pěti let, což by mělo přinést zisk 766000 EUR.
Celkové investiční náklady v Belgii představují 55,4 milionů EUR, z nichž uznaly belgické orgány 40885000 EUR jako způsobilé náklady.
Po odečtení provozních příjmů ve výši 16556000 EUR [8] zbývá způsobilá částka ve výši 24329000 EUR.
Belgické orgány se domnívají, že na podporu se vztahuje režim státních podpor schválený Komisí [9].
Režim stanoví pro tento typ investic podporu ve výši 12 %, což odpovídá částce 2919480 EUR.
Náklady, na něž se podpora v rámci uvedeného režimu nevztahuje, jsou náklady na obecný výzkum, nákup pozemků a provize.
(17) Belgická podpora byla oznámena s cílem získat právní jistotu a poskytnout Komisi celkový přehled investičního projektu včetně celkové částky poskytnuté podpory.
(18) Všechny tři členské státy podřídily své podpory zásadám "volného přístupu" a "nediskriminace" po dobu 25 let, což je hospodářská životnost potrubí.
Dodržování těchto zásad je zakotveno ve stanovách EPMC; po uplynutí tohoto 25 letého období může být tento bod v uvedených dokumentech upraven pouze se souhlasem všech zúčastněných stran.
(19) Předmětem přezkumu je možnost půjčky EIB až do výše 30 % celkových nákladů projektu.
Akcionáři by vložili 8 milionů EUR čistého kapitálu, zbytek finančních prostředků by zajistily banky.
Akcionáři by zároveň museli nést ztráty z prvních let, tedy asi 38 milionů EUR až do roku 2008, což by po odečtení úroků a daní ve skutečnosti představovalo asi 18 milionů EUR.
2.1.5. Rozsáhlejší síť ropovodů pro evropské olefiny
(20) APPE předala Komisi zprávu o rozsáhlejší síti ropovodů pro olefiny, jejichž součástí je projekt dotčeného potrubí [10].
V Evropě existuje v současné době pět různých systémů pro přepravu ethylenu, které nejsou vzájemně propojeny do jednotné sítě a které propojují pouze asi 50 % celkové kapacity.
Pro propylen existuje několik samostatných systémů v oblasti Beneluxu.
Celková síť pro olefiny by měla jednotlivé systémy propojit a rozvinout.
Zpráva předkládá různé mapy, kde jsou uvedeny jednotlivé projekty na výstavbu potrubí, ať už ve fázi výstavby nebo ve fázi projektu, které by měly umožnit vytvoření celé sítě jako takové.
2.2. Odůvodnění podpory předložená německými, nizozemskými a belgickými orgány
(21) Odůvodněním pro podporu projektu byly ohledy vůči životnímu prostředí, bezpečnosti přepravy a průmyslové politice.
2.2.1. Výhody pro životní prostředí
(22) Přeprava propylenu by se měla značně rozvinout a tento jev by posílil tlak na přepravní kapacitu lodí a kamionů.
Potrubí by tak tento tlak zmírnilo a předešlo by tak zátěžím v přístavech.
Lehce by snížilo i zácpy na silnicích.
(23) Tabulka 2 ukazuje předpokládané rozdíly v emisích mezi tradičním způsobem přepravy a přepravou potrubím.
Tabulka 2
Emise
_BAR_ Jednotka _BAR_ Železnice _BAR_ Nákladní loď _BAR_ Celkem _BAR_ Potrubí _BAR_ Delta _BAR_
Zátěž _BAR_ Tekm _BAR_ 7100000 _BAR_ 158200000 _BAR_ 165300000 _BAR_ 165300000 _BAR_ _BAR_
CO2 _BAR_ kg/tekm _BAR_ 312 _BAR_ 6960 _BAR_ 7237 _BAR_ 4496 _BAR_ 2741 _BAR_
NOx _BAR_ kg/tekm _BAR_ 1,99 _BAR_ 124 _BAR_ 126 _BAR_ 5,12 _BAR_ 121 _BAR_
CO _BAR_ kg/tekm _BAR_ 0,14 _BAR_ 6,33 _BAR_ 6,47 _BAR_ 0,5 _BAR_ 5,97 _BAR_
VOC _BAR_ kg/tekm _BAR_ 0,07 _BAR_ 6,33 _BAR_ 6,4 _BAR_ 0,17 _BAR_ 6,23 _BAR_
SO2 _BAR_ kg/tekm _BAR_ 0,14 _BAR_ 9,49 _BAR_ 9,63 _BAR_ 2,15 _BAR_ 7,48 _BAR_
(24) Další snížení emisí by vyplynulo ze skutečnosti, že potrubí umožní nové investice v místech, kde přepravní operace olefinů nejsou tak časté.
2.2.2. Bezpečnost přepravy a dopravní zácpy
(25) Potrubí by alespoň částečně zvýšilo bezpečnosti přepravy.
Propylen patří do nejvyšší rizikové skupiny.
Bez potrubí by růst trhu přinesl značné navýšení jiných typů přepravy propylenu, a tím i problémů s bezpečností a dopravními zácpami, které jsou s nimi spojené.
(26) V Nizozemsku jsou obavy spojené zejména s přepravou na nákladních lodích a po železnici.
Rozvoj železniční přepravy by posílil problémy s bezpečností po celé délce trasy a při překládce propylenu.
Potrubí by tak znamenalo snížení tohoto rizika, především díky snížení nutných manipulací na nádražích a při překládce propylenu.
Jedním z nejrizikovějších míst na železniční trase mezi Rotterdamem a Geleenem je nádraží ve Venlo.
Řešení tohoto problému by znamenalo přestěhování, což by si vyžádalo náklady přibližně ve výši 134 milionů EUR.
V případě existence potrubí by toto přestěhování nebylo nutné.
(27) Nizozemsko odhadlo okamžitý sociální výnos (bezpečnost přepravy, snížení emisí a hluku) podpory na 12 %.
2.2.3. Průmyslová politika a důvody související se zaměstnaností
(28) Potrubí by mělo strategický význam pro životaschopnost chemického průmyslu v dotyčné oblasti.
Studie z roku 1998 odhalila nedostatek vhodné infrastruktury jako na hlavní faktor narušující konkurenceschopnost.
Situace je odlišná ve Spojených státech, kde existuje velmi rozvinutá síť.
Potrubí by značně ulehčilo přepravní operace, neboť slouží jako skladovací prostor s přístupem, který je přímý a dostupný pro všechny uživatele.
Snížilo by tak i nejistotu v zásobování klientů propylenem, což je problém spojený s narušením výroby v zařízeních na parní krakování.
(29) V roce 1999 zajišťoval průmysl chemických surovin v oblasti Emscher-Lippe v Německu 5233 míst.
Přibližně 1906 míst značnou měrou záviselo na výrobcích na bázi propylenu: 1506 v průmyslu surovin a 400 v odvětví zpracování plastů.
Bez potrubí na přepravu propylenu by byl potenciál této oblasti využit nejvýše na 50 %.
Na základě odborného posudku byl odhadnut počet pracovních míst v oblasti Emscher-Lippe s potrubím a bez něj.
Pro průmysl surovin by projekt bez násobícího účinku vytvořil do roku 2010 658 míst.
V případě integrovaného chemického průmyslu by se jednalo o 2697 pracovních míst.
Celkem vyčísleno, zaměstnanost bude v každém případě klesat, ale díky potrubí daleko pomalejším tempem.
(30) V roce 2002 bylo v chemickém průmyslu na jihu Limburku zaměstnáno na 9740 osob.
500 až 550 z nich pracovalo ve výrobě propylenu, jakož i ve výrobě a úpravě polypropylenových derivátů na jihu Limburku.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ POSTUPU PODLE ČL. 88 ODST. 2 SMLOUVY
88 odst. 2 Smlouvy Komise vysvětlila, z jakých důvodů mají být dotyčná opatření považována za státní podporu podle čl.
1 Smlouvy, a vyjádřila některé obavy o jejich slučitelnosti s uvedenou Smlouvou. Na podporu se totiž nevztahují předpisy Společenství pro státní podpory na ochranu životního prostředí [11] (dále jen "předpisy o podporách na životní prostředí"), obecné zásady pro státních podpory na regionální rozvoj [12] ani jiné zásady nebo předpisy Komise.
Dotyčná záležitost se také odlišuje od ostatních podpor na projekty přepravní infrastruktury, které Komise schválila.
Pokud jde o obecné zásady pro hodnocení státních podpor, Komise zjistila, že potřebnost celkové částky a úměrnost podpor nejsou jasné.
Některá stávající potrubí byla kompletně financována ze soukromých zdrojů.
Navíc výše podpor pro jednotlivé úseky projektu se mění; podpora je tak vyšší zejména pro jeho německou část.
Nabízejí se některé otázky týkající se hypotéz vypracovaných na základě výpočtu výnosnosti.
Dále se Komise ptá, jestli tak nedojde k neoprávněnému narušení hospodářské soutěže, zejména mezi chemickými podniky, které se přímo účastní projektu, a jinými podniky z chemického odvětví a přidružených oblastí průmyslu, a mezi chemickým průmyslem v dotyčné oblasti a v jiných oblastech Společenství.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(32) Komise obdržela připomínky od Deutsche Bahn a dvou konkurentů z chemického průmyslu.
(33) Deutsche Bahn potvrdila analýzu Komise a domnívá se, že podpora poškozuje její zájmy, protože přeprava potrubím nahradí přepravu železniční, což by znamenalo roční snížení obratu přibližně 13 milionů EUR.
K dalšímu snížení obratu by došlo, kdyby výrobci propylenu na jihu Německa vypověděli smlouvy o dodávkách s uživateli v Porúří.
Deutsche Bahn předložila několik příkladů ztrát, jejichž příčinou byla výstavba potrubí.
(34) První konkurent prohlásil, že je nakloněn rozvoji infrastruktury potrubí na přepravu olefinů v Evropě, ale není přesvědčen, že podpora, která byla dotyčnému projektu přiznána, je oprávněná.
Za prvé bude potrubí přepravovat pouze polypropylen kvality "polymeru", ale ne kvality chemikálie nebo produktu z "rafinerie", jejichž obsah propylenu je nižší.
Výrobky kvality polymeru pokrývají pouze 60 % trhu.
Chtějí-li mít výrobci polypropylenů kvality chemikálie přístup k novému potrubí, budou muset investovat značné finanční prostředky, aby jejich výrobky dosáhly úrovně kvality polymeru.
Za druhé, skutečností, že v Evropě neexistuje síť potrubí na přepravu propylenu, nelze omluvit nízkou konkurenceschopnost chemického průmyslu, protože poplatky za užívání budou srovnatelné jako pro ostatní způsoby přepravy.
Potrubí bude konkurovat uvedeným stranám a podpora naruší hospodářskou soutěž s těmi podniky, které již nyní značně investují do výběru nalezišť, přístavních mol apod.
Za třetí, přeprava nákladními čluny a po železnici prokázala své výhody pro životní prostředí.
Za čtvrté, potrubí může způsobit přesun investic z pobřežních oblastí, například z Beneluxu do Německa.
(35) Druhý konkurent připouští zásadu, podle níž je přeprava lehkých uhlovodíků potrubím zajímavá z hlediska účinnosti a bezpečnosti a že dobrá infrastruktura podpoří investice a zaměstnanost v oblastech, které jsou tímto potrubím propojeny.
Nicméně upozorňuje na to, že současný objem propylenu přepravovaný ze západu na východ není dostatečným důvodem pro investice do uvedeného projektu výstavby potrubí.
Pro odůvodnění podpory by bylo nutný větší objem na obou koncích potrubí, tj. spotřeba propylenu v nizozemském Limburku a na německé straně potrubí, a výroba propylenu v pobřežní oblasti.
Naproti tomu SABIC ohlásil rozvoj zařízení na krakování v nizozemském Limburku, což by snížilo objem propylenu přepravovaného z oblasti Antverpy-Rotterdam-Amsterdam (ARA) směrem na východní konec potrubí.
Bez investic do výroby propylenu v oblasti ARA by potrubí nebylo využito naplno.
5. PŘIPOMÍNKY NĚMECKA, NIZOZEMSKA A BELGIE
5.1. Společné připomínky všech třech členských států
(36) Všechny tři členské státy potvrzují význam projektu pro životní prostředí, bezpečnost přepravy a průmysl.
Zdůrazňují, že potrubí bude používáno podle zásad "volného přístupu", "nediskriminace" a "společné přepravy".
(37) Při výběru příjemců nebylo možno postupovat formou veřejných nabídek, protože některé petrochemické společnosti se přímo podílejí na projektu jako majitelé některých úseků stávajících potrubí.
Tento postup by ale nebyl hospodárný.
Narušení hospodářské soutěže je vyloučeno, protože každá společnost se může připojit ke konsorciu.
5.2. Připomínky Německa
(38) Německo trvá na tom, že veřejná podpora nepředstavuje státní pomoc, neboť nezaručuje výhodu při výběru.
Potrubí musí být považováno za přepravní infrastrukturu, jako jsou jiné projekty tohoto druhu, což by bylo v souladu s předešlými rozhodnutími Komise [13].
Projekt byl zahájen z důvodů průmyslové a ekologické politiky a podpora není obyčejnou reakcí na soukromou iniciativu.
Dále skutečnost, že ostatní způsoby přepravy, jako je přeprava na vodních tocích a po železnici, jsou financovány z veřejných prostředků, byla zohledněna při rozhodnutí podpořit projekt.
(39) Německo se dále domnívá, že snahou projektu je organizovat přepravu propylenu podle jiných pravidel.
V takovém případě by dotyčné opatření spadalo do oblasti působnosti článku 73 Smlouvy.
(40) Podpora by Německu přinesla vnitřní výnos z projektu ve výši 5,6 %.
Vyšší výnos by nebyl možný: pokud by příjmy během prvních 15 let přesáhly odhady, odpovídající částka by byla příjemci odebrána.
Německo zdůrazňuje, že skutečnosti, které se na projektu přímo podílejí, nemají nepřiměřené výhody, protože každý potenciální uživatel bude mít k zařízení přístup za nediskriminačních podmínek.
Dokonce podniky, které působí v jiných hospodářských odvětvích, mohou vstupovat do konsorcia.
Potrubí zůstává majetkem společnosti po 15 letech, ale pro společnost z toho neplyne žádná výhoda.
(41) Vzhledem k tomu, že potrubí je součástí evropské sítě, nebude docházet k narušení hospodářské soutěže v chemickém průmyslu v jiných oblastech Společenství.
5.3. Připomínky Nizozemska
(42) Nizozemsko uvedlo, že v devadesátých letech minulého století se průmysl vyrábějící ethylen a propylen v severozápadní části Evropy, která byla přímým vývozcem, vlivem silné konkurence se stala přímým dovozcem, a to zejména do asijských zemí.
Trh s ethylenem a propylenem ze severozápadní části Evropy je v současné době uzavřen pro nedostatek samostatných přepravních, skladovacích a překladních zařízení.
Projekt, na který by byla poskytnuta podpora, by mohl přinutit toto odvětví k otevření svého trhu.
Nizozemsko předložilo mapu, na níž jsou zakresleny příklady pobřežních oblastí po celé Evropě, které mají možnost zajistit strukturovanou a dočasnou dodávku propylenu do potrubí.
(43) Nizozemsko připomíná svůj výpočet výnosu z podpory pro společnost ve výši 12 %.
Kromě výpočtu vnitřního výnosu z projektu (6,19 %) upozorňuje na to, že míra výnosu konkurenčních způsobů přepravy je rovněž nízká, neboť se pohybuje mezi 1 a 8 % v závislosti na daném typu přepravy. Nizozemsko se domnívá, že podporu lze považovat za slučitelnou s čl.
87 odst. 3 písm. b) Smlouvy, protože se jedná o důležitý projekt s celoevropským významem.
5.4. Připomínky Belgie
(44) Belgie k obecným připomínkám dodává, že na podporu, kterou oznámila, se vztahují předpisy schválené Komisí, a že postoj Komise, podle něhož by se na ni nevztahovaly předpisy pro podpory na životní prostředí, není v souladu s předchozím hodnocením používání belgického režimu podpor.
5.5. Komentář k připomínkám zúčastněných stran
(45) Pokud jde o připomínky Deutsche Bahn, všechny tři členské státy zdůrazňují, že podpora bude použita pouze na infrastrukturu potrubí a ne na přepravu ve vlastním slova smyslu a že poplatky budou stanoveny s ohledem na poplatky platné pro konkurenční způsoby přepravy.
Tyto poplatky budou transparentní a nediskriminující.
Uživatelé propylenu, kteří již do přepravní infrastruktury na vodních tocích nebo po železnici investovali, nebudou znevýhodněni, protože odpovědnost za připojení k potrubí nesou uživatelé potrubí sami.
Kromě toho, většina nezbytných investic pro přepravu na vodních tocích nebo po železnicích není určena pouze pro propylen, ale mohou sloužit rovněž k přepravě jiných zkapalněných plynů.
Deutsche Bahn má dále možnost získat podíl v EPDC.
Úspěch projektu potrubí může být důležitý pro Deutsche Bahn, protože poskytuje možnosti pro přepravu propylenu do vnitrozemí.
(46) Pokud jde o připomínky prvního konkurenta, všechny tři členské státy uvádějí, že propylen kvality polymeru je jediný, který se používá pro všechny účely.
Kvalita "produktu z rafinérie" se v chemii používá jen velmi málo vzhledem ke zvýšenému procentu propanu, který se při procesech uvolňuje a musí být zpracováván; dále existuje velmi málo výrobců kvality chemikálie a kvality "produktu z rafinérie".
Při nových postupech v chemické výrobě lze zaznamenat vzestupnou tendenci v používání propylenu kvality polymeru.
Otázka kvality byla předmětem podrobné debaty díky task force, která byla zřízena ministerstvem hospodářství země Severního Porýní a Vestfálska.
Potrubí ve skutečnosti otevře jediný evropský trh s propylenem.
(47) Pokud jde o připomínky druhého konkurenta, všechny tři členské státy zdůrazňují, že všechny očekávané hodnoty, jak od účastníků, tak od nezávislých odborníků, ukazují na nepřiměřený nárůst poptávky po propylenu v příštích desetiletích.
Problematika tak spíše spočívá ve snaze zabránit problémům s kapacitou stávajících způsobů přepravy.
Propylen vyrobený v zařízeních na krakování, do nichž chce SABIC investovat, byl zahrnut do výpočtů výnosnosti potrubí.
Tato investice je v současné době plánovaná, ale nijak to neovlivní rozpočet určený na potrubí.
Pokud SABIC zrealizuje svůj projekt, závod v Geleen bude potřebovat o to více potrubí, aby mohl zajistit operační pružnost pro případ neplánovaného selhání ve výrobním nebo spotřebním procesu.
V současné době dochází k rozšiřování zařízení na krakování v Terneuzen; jejich činnost byla zahájena v roce 2002 a dodávají 300 kte spotřebitelům od Antverp až po Rotterdam.
Potrubí tak otevře investiční perspektivy, které budou naprosto nové pro uživatele propylenu s jakýmkoli místem usazení.
Stávající potrubí navíc patří pouze malému počtu velkých podniků.
6. HODNOCENÍ
6.1. Možnost státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy
(48) Veřejné financování výstavby nebo správy přepravních infrastruktur nemusí být pokaždé považováno za podporu podle čl. 87 odst.
1 Smlouvy. Nicméně provádí-li správní organizace infrastruktury hospodářskou činnost, podpora by mohla přinést konkurenční výhodu jejímu příjemci.
Avšak EPC, jakož i její akcionáři vykonávají hospodářskou činnost.
Z tohoto důvodu je tato věc velice blízká věci týkající se potrubí pro letecká paliva v Athénách [14].
Veřejná podpory umožní konsorciu postavit a provozovat zařízení po dobu 25 let, aniž by neslo všechny náklady.
Je vhodné zvážit tyto skutečnosti:
a) dotyčné státy nevolily pro výstavbu a provozování potrubí cestu nabídkových řízení. Dotyčné orgány se rozhodly pouze odpovědět na soukromou iniciativu;
b) amortizace potrubí je 25 let a podmínky stanovené pro poskytnutí podpory jsou použitelné 15 nebo 25 let, avšak potrubí zůstane nakonec majetkem společností pro správu aktiv;
c) účast společností na potrubí je v zásadě otevřena každé společnosti, ale ve skutečnosti se na něm přímo podílejí jen výrobci propylenu a ethylenu;
d) společnost musí fungovat podle "zásady malého zisku".
Podpora ve skutečnosti zajistí pro německou část míry vnitřního výnosu ve výši 5,6 %.
Struktura tarifů ale musí respektovat vývoj poplatků u konkurenčních způsobů přepravy.
Následně tak nemůže být vyloučeno vyšší procento výnosu.
(49) Z těchto důvodů má EPC výhodu oproti jiným podnikům, které se mohly zapojit do tohoto projektu, a oproti jiné konkurenci, která nabízí náhradní přepravní služby.
Proto se jedná ve své podstatě o soukromou iniciativu podporovanou státem.
Je nezpochybnitelné, že podpora ovlivní obchod mezi členskými státy.
Jejími příjemci jsou velké chemické podniky působící na světovém trhu.
Projekt se navíc týká přepravní činnosti mezi třemi zúčastněnými členskými státy.
(50) Německo, Nizozemsko a Belgie splnily povinnosti a oznámily podporu podle čl. 88 odst.
3 Smlouvy. Komise uvádí, že celkové investiční náklady jsou vyšší než 25 milionů EUR a že celková podpora přesahuje ekvivalentní hrubou částku 5 milionů EUR.
Proto i když se na podporu Belgie vztahuje schválený režim podpor, uplatní se povinnost oznámit podporu podle bodu 76 o předpisech pro podpory na životní prostředí.
6.2. Slučitelnost dotyčné podpory
(51) Podpora se poskytuje ve snaze podpořit přepravu.
Přeprava propylenu potrubím nemůže být považována za úpravu výrobního procesu tohoto výrobku; představuje totiž odlišnou službu.
Uvádí se, že potrubí postaví nové právní subjekty vytvořené s jediným cílem, a to zajišťovat přepravní služby propylenu.
Přestože akcionáři EPC vyrábějí a zpracovávají propylen, nová činnost přináší především konkurenci na přepravní trh.
(52) Pravidla, kterými se řídí účetnictví státních podpor podle smlouvy o přepravě, se nepoužijí.
Podle článku 73 smlouvy jsou se smlouvou slučitelné ty podpory, které odpovídají potřebám koordinace přepravy.
Článek 80 smlouvy nicméně uvádí omezení pro ustanovení uvedeného článku tímto zněním "ustanovení tohoto článku se použie (použijí) na přepravu železniční, pozemní a vodní cestou".
Článek 73 se proto pro dotyčné investice nepoužije.
(53) I přes několik příznivých vlivů podpory se nepoužije žádné z pravidel, kterými se upravuje slučitelnost státních podpor, které Komise vyvinula na základě čl. 87 odst.
2 a 3. Pouze omezená část investic putuje do podporovaných oblastech a dotyčné orgány nepožádaly o povolení na základě obecných pokynů pro poskytování státních podpor na regionální rozvoj.
Předpisy pro podpory na životní prostředí rovněž nejsou pro daný případ použitelné.
Přeprava potrubím znečišťuje méně než jiné způsoby přepravy, které používá konkurence, i když se jedná o přepravu po železnici nebo vodní cestou.
Došlo by tedy k výraznému snížení znečištění.
Komise však v zásadě nepovoluje podpory na investice, díky nimž dochází ke snížení znečištění prostřednictvím konkurence pro příjemce podpor.
Státní podpory považuje proto za slučitelné spíše za některých podmínek, když příjemce omezí své vlastní znečišťování.
(54) Proto Komise hodnotila opatření přímo na základě čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy. Ve smyslu tohoto ustanovení se za slučitelné se společným trhem považují podpory, jejichž cílem je usnadnit rozvoj některých činností nebo některých hospodářských oblastí, pokud neovlivňují podmínky obchodu tak, že by to bylo v rozporu s obecným zájmem.
Používání potrubí, čímž se částečně nahradí přeprava po železnici, silnici nebo vodní cestou, představuje hospodářskou činnost.
(55) V odvětví přepravních infrastruktur již Komise připustila, že podpory mohou být poskytovány, pokud trh společnosti neposkytuje veřejnou přepravní infrastrukturu potřebnou k realizaci trvalé mobility [15].
Pro zařízení, která jsou za nediskriminačních podmínek dostupná všem stávajícím a potenciálním uživatelům, Komise povolila podporu až do výše 50 % celkových nákladů projektu.
Přeprava potrubím, vedle projektů přepravní infrastruktury uvedených v článku 38, snižuje emise a navíc je spolehlivější než ostatní způsoby přepravy.
Přispěje rovněž ke snížení dopravních zácp.
Komise navíc souhlasí s nizozemskými, belgickými a německými orgány, že vedle výhod pro životní a průmyslové prostředí má projekt rovněž strategický význam pro chemický průmysl v dané oblasti.
Projekt by byl rovněž výnosný pro výrobce propylenu v jiných oblastech Společenství, kde nabídka propylenu převyšuje poptávku, protože by projekt usnadnil prodej jejich výrobku.
Žádný z konkurentů z jiných oblastí společného trhu nepopřel možnost příznivých vlivů v rámci tohoto postupu.
(56) Díky volnému přístupu všech konkurentů k potrubí je omezeno narušení hospodářské soutěže na trhu s propylenem.
Dodržení této zásady je zaručeno na 25 let, což je období amortizace potrubí, jehož kapacita by měla být za normálních okolností dostačující k tomu, aby mohla zabránit problémům po dobu příštích 20 let.
(57) Oznámené podpory lze považovat za nezbytně nutné a přiměřené cílům.
Bez nich by byl výnos z investic velice nízký a projekt by se neuskutečnil.
Je třeba zdůraznit, že podpora je omezena na výši, která umožňuje dotyčným podnikům jen běžná vnitřní míra výnosu z investic (TRI).
V daném případě by měl být TRI vypočítán pro celý projekt (včetně "Pilotu 1") a ne pro jednotlivé úseky, protože jsou velice spletitě vázány jeden na druhý a nebylo by logické investovat pouze do některého z daných úseků.
Pokud by se potrubí realizovalo pouze částečně, plánovaný odbyt propylenu by byl menší, což by vedlo k nižšímu TRI a snížily by se tak i výhody pro životní prostředí, bezpečnost a průmysl.
Podle výpočtu pro celý projekt vychází TRI 6,19 % na 25 let, ale byl by jen 2,75 %, pokud by se výpočet vztahoval pouze na 15 let.
Bez podpor by činil 3,80 % a – 0,24 %.
Hypotézy vypracované na základě takových výpočtů jsou realistické a přiměřené, a to i s ohledem na dotyčné připomínky zúčastněných stran.
I 6,19 % může být pro takový typ projektu považováno za stejný nebo nižší výnos než je běžné.
TRI bez daně jiných systémů chemických a naftařských potrubí v Evropě se pohybuje mezi 9 a 13 % na dobu 25 let.
Obdobné systémy ve Spojených státech mají TRI lehce vyšší, tedy od 11 do 15 %.
Výnos z jaderných elektráren a podobných zařízení se pohybuje v rozmezí od 10 do 13 % pro kratší období, například na 15 let.
Očekávání chemického průmyslu ve věci nových chemických zařízení je vyšší než 15 %, zatímco výnos z takových zařízení je spíše menší (9 až 15 %) podle typu zařízení a daňové třídy.
Navíc vypočítaná TRI převyšuje průměrný výnos z železniční přepravy (1 až 3 %) a volné silniční přepravy (3 až 4 %), ale je srovnatelné s výnosy z chemické přepravy vodní cestou (7 až 8 %).
(58) Narušení hospodářské soutěže mezi podniky, které se na projektu přímo podílejí, a jinými chemickými podniky a jinými přidruženými odvětvími, je omezené.
Potrubí bude v první řadě používáno velkým počtem podniků a ne pouze těmi, kteří jsou součástí konsorcia.
Velké množství propylenu bude používáno v chemických integrovaných závodech, kde jsou deriváty okamžitě využívány v dalších výrobních procesech jiných podniků, mezi nimi i MSP.
Za druhé, každá společnost se může za nediskriminačních podmínek svobodně přidat ke konsorciu.
Skutečnost, že zúčastněné podniky podléhají stejným podmínkám, dokazuje i to, že neexistuje žádná podstatná výhoda pro jeden nebo více podniků z daného odvětví.
Vzhledem k zásadě malého zisku a zásadě, podle níž jsou poplatky stanoveny na úroveň, která umožňuje pouze podpořit konkurenci jiných způsobů přepravy, spočívá výhoda pro průmysl spíše než ve finanční výhodě ve zvýšené pružnosti a okamžité dostupnosti propylenu.
(59) Je pravda, že výrobci propylenu, jehož stupeň čistoty je nižší než kvalita polymeru, nemohou mít z potrubí velký užitek.
Nicméně každá norma do jisté míry omezuje používání potrubí a vybraná norma zajišťuje jeho nejširší použití.
Potrubí může do jisté míry zmírnit hospodářskou soutěž mezi výrobci propylenu kvality polymeru, ale tento účinek by se měl omezit, protože většina chemických podniků bude z technických důvodů potřebovat propylen kvality polymeru, a ne kvality nižší.
Potrubí v žádném případě nenaruší přepravu propylenu jiné kvality po železnici a vodní cestou.
Kladný vliv na hospodářskou soutěž, který se zdá být největší, bude vyplývat ze zajištění vyšší pružnosti zásobování a normalizování kvality polymeru, což usnadní práci uživatelům, kteří by chtěli změnit dodavatele.
(60) Podle bodu 29 předpisů Společenství pro podpory na životní prostředí může Komise povolit podpory na investice, které pomohou podnikům překročit normy Společenství použitelné v hospodářské soutěži o maximální úroveň 30 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
Přestože se uvedené předpisy nevztahují na dotyčné investice, Komise uvádí, že nejsou žádné normy Společenství, které by nutily zúčastněné podniky k takovým investicím.
Celková výše podpory s ohledem na podporu poskytnutou pro "Pilot 1" je nižší než 30 %.
Naopak jistý počet prvků odlišuje dotyčný projekt od přepravních infrastruktur uvedených v bodě 38 a vysvětluje, proč by vyšší investice nebyly pro daný případ způsobilé.
Tato dřívější rozhodnutí byla zaměřena například na projekty týkající se přepravních infrastruktur po železnici a vodní cestou, které by měly nahradit přepravu těžkých nákladních vozidel, a ne na přepravu potrubím, která by měla nahradit přepravu po železnici a vodní cestou.
Potrubí kromě toho představuje přepravní infrastrukturu na velkou vzdálenost a nejedná se pouze o zařízení na daném místě nebo na omezeném úseku celé trati.
Je vhodné připomenout, že infrastruktura může být použita pouze pro propylen a ne pro přepravu jiných výrobků.
Navíc, provozovatelé budou zároveň důležitými uživateli potrubí.
A pokud výhoda nespočívá v první řadě ve snížení ceny za přepravu, ale v pružnějším zásobování, budou také v každém případě důležitými příjemci.
Z uvedených důvodů se celková výše podpory jeví jako odpovídající.
(61) Jak potvrzuje Deutsche Bahn, potrubí naruší hospodářskou soutěž v rámci vodních cest a železnic.
Komise uvádí, že toto narušení souvisí s povahou dotyčného projektu, ale připouští narušení tohoto typu i v jiných případech týkajících se přepravní infrastruktury, neboť se domnívá, že výhody tohoto projektu převáží uvedená narušení.
Vzhledem ke všem uvedeným důvodům se Komise domnívá, že stupeň narušení hospodářské soutěže je vzhledem k výhodám projektu přijatelný, a proto uzavírá, že narušení vyplývající z oznámené podpory rovněž není protiprávní.
7. ZÁVĚR
(62) Podpora ve výši 3685480 EUR ohlášená Belgií, podpora ve výši 18682000 EUR ohlášená Německem a podpora ve výši 4000000 EUR ohlášená Nizozemskem na výstavbu potrubí na přepravu propylenu z Rotterdamu do Porúří přes Antverpy představují státní podporu podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
(63) Uvedené podpory jsou slučitelné se společným trhem vzhledem k těmto důvodům: snížení emisí a dopravních zácep, zvýšení bezpečnosti díky projektu; význam projektu pro chemický průmysl v dotyčných oblastech; omezení narušení hospodářské soutěže dodržováním zásad malého zisku, otevřeného přístupu třetí strany do sítě a nediskriminace a dále skutečnost, že podpora je omezena na úroveň, která neumožňuje vyšší výnos než je běžné,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Podpora ve výši 3685480 EUR ohlášená Belgií, podpora ve výši 18682000 EUR ohlášená Německem a podpora ve výši 4000000 EUR ohlášená Nizozemskem na výstavbu potrubí na přepravu propylenu mezi Rotterdamem, Antverpy a Porúří jsou slučitelné se společným trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Spolkové republice Německo a Nizozemskému království.
Rozhodnutí Rady
ze dne 28. února 2005
o jmenování nizozemského člena Výboru regionů
(2005/172/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh nizozemské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada přijala rozhodnutí 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů [1].
(2) Po odstoupení G.A.A. VERKERKA, které bylo Radě oznámeno dne 6. října 2004, se uvolnilo místo člena Výboru regionů,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Pieter Theodoor VAN WOENSEL, Wethouder van Den Haag, je jmenován členem Výboru regionů jako nástupce G.A.A. VERKERKA na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.
Rozhodnutí Komise
ze dne 12. května 2004
o státní podpoře prováděné Španělskem pro další podporu na restrukturalizaci ve prospěch španělských státních loděnic
Věc státní podpora C 40/00 (ex NN 61/00)
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 1620)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/173/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na první pododstavec čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1540/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví nová pravidla pro podporu lodního stavitelství [1],
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1013/97 ze dne 2. června 1997 o podpoře některým loděnicím při restrukturalizaci [2],
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými ustanoveními [3], a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Na základě nařízení (ES) č. 1013/97 schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 6. srpna 1997 [4] podporu na restrukturalizaci ve prospěch španělských státních loděnic ve výši přibližně 1,9 miliard EUR.
V souladu se zmíněným nařízením bylo podmínkou pro schválení podpory neposkytnutí žádné další podpory pro restrukturalizační účely.
(2) Prostřednictvím tisku se Komise dozvěděla o tom, že v letech 1999 až 2000 došlo k různým transakcím, které se týkaly španělských civilních státních loděnic.
Dopisy ze dne 27. ledna a 29. března 2000 si Komise vyžádala informace k této záležitosti.
Španělsko neodpovědělo na žádný z dopisů.
88 odst. 2 Smlouvy o ES (dále jen "zahájení") ohledně transakce, na jejímž základu státní holdingová společnost "Sociedad Estatal de Participaciones Industriales" (SEPI) odkoupila jako samostatné podniky obě dvě loděnice Juliana a Cádiz a továrnu na motory Manises od akciové společnosti "Astilleros Españoles S.A.".
Španělské orgány byly o tomto rozhodnutí informovány dopisem Komise ze dne 1. srpna 2000.
(4) Španělsko předložilo své připomínky k zahájení řízení prostřednictvím dopisů ze dne 18. května a 24. září 2001.
Také informovalo Komisi o tom, že se společnost SEPI v červenci 2000 rozhodla sloučit všechny státní španělské loděnice do jedné skupiny.
88 odst. 2 Smlouvy o ES (dále jen "první rozšíření") o doplňkové transakce mezi společností SEPI a Bazán na straně jedné a společností AESA a Bazán na straně druhé uskutečněné za účelem vzniku nové skupiny IZAR.
Dopisem ze dne 28. listopadu 2001 informovala Komise Španělsko o rozšíření řízení a vyžádala si příslušné informace, aby mohla posoudit charakter podpory obsažený v daných transakcích.
Dopisem ze dne 29. listopadu 2002 Komise vysvětlila, že pro účely správného posouzení potřebuje výroční závěrky předmětných loděnic a společnosti AESA, jakož i jakoukoliv další dokumentaci, která by doložila, jak byl v okamžiku změny vlastníků proveden odhad ceny podniků.
(6) Dopisem ze dne 31. ledna 2002 předložilo Španělsko své připomínky ohledně prvního rozšíření řízení.
Komise připomněla Španělsku dopisem ze dne 28. února 2002, že dosud neposlalo výroční zprávy podniků.
Španělsko poskytlo více informací prostřednictvím dopisů ze dne 29. července 2002, nicméně tyto informace nezahrnovaly požadované výroční zprávy.
(7) Protože Španělsko neposkytlo výroční zprávy, Komise se dne 12. srpna 2002 rozhodla zaslat výzvu k poskytnutí informací podle čl. 10 odst.
3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [5] a vyzvala Španělsko, aby zaslalo požadované informace.
Španělsko bylo informováno dopisem ze dne 12. srpna 2002. Komise zdůraznila, že pokud neobdrží požadované informace, přijme konečné rozhodnutí, které bude vycházet z dostupných informací, jež v danou chvíli má k dispozici.
Dopisem ze dne 16. října 2002 Španělsko odpovědělo na výzvu, ale neposkytlo požadované výroční zprávy.
88 odst. 2 Smlouvy o ES (dále jen "druhé rozšíření") za účelem zahrnout do něj státní podporu, kterou právě odhalila a která se jevila jako nezákonná, vzhledem k transakcím mezi společností SEPI a společností AESA a jejími loděnicemi.
Dopisem ze dne 27. května 2003 Komise informovala Španělsko o rozšíření řízení a požádala o veškeré informace k dané věci, aby mohla posoudit podezřelou podporu.
Dopisem ze dne 10. července 2003 Španělsko odpovědělo na druhé rozšíření.
Prostřednictvím dopisů ze dne 16. října a 11. listopadu 2003 si Komise vyžádala další vysvětlení.
Španělsko odpovědělo dopisem ze dne 25. listopadu 2003 a poslalo další informace prostřednictvím dopisu ze dne 14. dubna 2004.
(9) Po zahájení řízení obdržela Komise připomínky Dánska prostřednictvím dopisu ze dne 18. prosince 2000 a po prvním rozšíření také připomínky Spojeného království prostřednictvím dopisu ze dne 22. února 2002.
Po druhém rozšíření zaslala dopisem ze dne 24. září 2003 své připomínky loděnice Royal Van Lent Shipyard, stejného dne byly obdrženy připomínky strany, která požádala o anonymitu, a připomínky skupiny IZAR byly obdrženy prostřednictvím dopisu ze dne 6. října 2003.
Tyto připomínky byly odeslány Španělsku prostřednictvím dopisů ze dne 14. února 2001, 6. března 2002 a 13. října 2003.
Španělsko sdělilo své připomínky prostřednictvím dopisů ze dne 14. března 2001, 4. dubna 2002 a 10. listopadu 2003.
Dne 14. listopadu 2003 podala skupina IZAR odvolání [6] proti Komisi před Soudem prvního stupně a požádala o zrušení druhého rozšíření řízení.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
Příjemci podpory
(10) Dotyčnými podniky jsou: Astilleros Españoles S.A.
(AESA), E.N. Bazán de Construcciones Navales Militares S.A.
("Bazán"), IZAR Construcciones Navales ("IZAR"), Astilleros de Cádiz S.R.L.
("Cádiz"), Astilleros de Puerto Real S.R.L.
("Puerto Real"), Astilleros de Sestao S.R.L.
("Sestao"), Astilleros de Sevilla S.R.L.
("Sevilla"), Juliana Constructora Gijonesa S.A.
("Juliana"), Fábrica de motores diésel de Manises S.A.
("Manises") a Astilleros y Talleres del Noroeste ("Astano", které později změnily své jméno na "Fene").
Transakce spadající do tohoto řízení
(11) Od roku 1998 patří všechny španělské státní loděnice do struktury státní holdingové společnosti s názvem SEPI.
Před rokem 1998 všechny civilní loděnice, kromě Astano, kterou již vlastnil SEPI přímo, byly nezávislými podniky v držení společnosti AESA, pobočky SEPI.
Společnost AESA neprováděla přímé aktivity v oblasti stavby lodí, nýbrž byla závislou společností, která aktivně řídila své loděnice.
SEPI byl také majitelem Bazánu, podniku, který původně zahrnoval tři vojenské loděnice (ne jako nezávislé podniky).
Začátkem roku 1998 byla vlastnická struktura státních loděnic následující:
SEPI
ASTANO
AESA
Bazán
PUERTO
REAL
SEVILLA
SESTAO
MANISES
JULIANA
CÁDIZ
BARRERAS
ASTANDER
(12) V prvním kole transakcí (dále jen "převod 1") dne 28. prosince 1999 koupil SEPI loděnice Cádiz a Juliana a podnik na lodní motory Manises od společnosti AESA za cenu 15300000 EUR [7].
Loděnice Barreras a Astander byly privatizovány a nejsou již předmětem současného řízení.
To vedlo ke změnám a vzniku následující struktury:
SEPI
ASTANO
AESA
Bazán
PUERTO REAL
SEVILLA
SESTAO
MANISES
JULIANA
CÁDIZ
(13) V červenci 2000 se SEPI rozhodl sloučit všechny státní loděnice do jedné skupiny.
Fúze proběhla ve dvou hlavních operacích.
V první ("převod 2") skupina vojenských loděnic Bazán, vlastnictví SEPI, koupila od AESY všechny tři loděnice, které zůstávaly v jejím držení (Puerto Real, Sestao, Sevilla), každou z nich za jednu pesetu.
(14) V druhé operaci ("převod 3") koupil Bazán tři loděnice (Juliana, Cádiz a Astano) a továrnu na dieselové motory v Manises přímo od SEPI, také každou z nich za jednu pesetu.
Všechny podniky byly rozpuštěny a znovu sloučeny v Bazánu, který změnil jméno na IZAR.
Současná struktura loděnic je následující:
SEPI
ASTANO
AESA
bývalé loděnice Bazán
PUERTO
REAL
SEVILLA
SESTAO
MANISES
JULIANA
CÁDIZ
IZAR
Rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(15) Při zahájení šetření Komise prohlásila, že měla pochybnosti, zda převod 1, při kterém SEPI zaplatil společnosti AESA cenu, která, jak se později ukázalo, dosáhla částky 60 milionů EUR za všechny tři podniky – Juliana, Cádiz a Manises, nepředstavoval státní podporu.
(16) Také byly pochybnosti o tom, zda taková podpora byla slučitelná s principy společného trhu, neboť se zdálo, že odporuje rozhodnutí Komise z roku 1997, kterým byl schválen poslední balíček podpory na restrukturalizaci ve prospěch státních loděnic, a tudíž šlo o neslučitelnou podporu na restrukturalizaci, viz první odrážka druhého pododstavce čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1540/98. Toto zjištění se zakládalo hlavně na následujících argumentech:
(17) Především se "prodej" nezdál být opravdovou operací, nýbrž spíše kapitálovým vkladem, který umožnil společnosti AESA a loděnicím, které jí i nadále patřily (Puerto Real, Sevilla a Sestao), aby fungovala dál.
(18) Za druhé, vzhledem k jejímu předchozímu chování a jejím, jak se zdá, slabým výsledkům, se zdálo nepravděpodobné, že nějaký obchodní investor bude ochoten koupit loděnice ve stavu, v jakém byly.
První rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení
(19) Dne 25. listopadu 2001 se Komise rozhodla rozšířit řízení o převody 2 a 3, provedené za účelem sloučení všech státních španělských loděnic do jedné skupiny.
Při rozšíření vyšetřování Komise zjistila, že existovalo blízké spojení s transakcemi, které se odehrály mezi lety 1999 a 2000 a které ve svém výsledku vedly k vytvoření skupiny pro všechny státní loděnice.
Proto se řízení muselo rozšířit o všechny transakce, které vedly k fúzi, aby bylo možné posoudit kompletně a správně možnou státní podporu civilním loděnicím, která byla obsažena v různých transakcích skupiny SEPI.
(20) V tomto kontextu Komise zdůraznila, že kapitálový vklad do podniků ve vlastnictví státu musí být proveden za tržních podmínek, aby byla vyloučena existence státní podpory.
Z toho důvodu měla Komise pochybnosti, zda cena prodeje, to jest 1 peseta za každou loděnici a 1 peseta za továrnu na motory, může být považována za tržní cenu, a zda tedy ekonomická výhoda vyplývající ze státní podpory nebyla udělena skupině IZAR prostřednictvím uvedených transakcí.
(21) Protože komunitární nařízení v této věci nedovolovala další záchrannou podporu na restrukturalizaci ve prospěch civilních státních loděnic, Komise měla pochybnosti, zda tyto transakce jsou slučitelné s principy společného trhu.
Druhé rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení
(22) Ve svém následujícím šetření Komise odhalila, že v roce 1999 SEPI půjčil 194400000 EUR všem třem podnikům, Cádiz, Juliana a Manises, které právě koupil.
Protože se zdá, že tyto půjčky byly poskytnuty podnikům v krizi, Komise se domnívala, že mohly představovat státní podporu.
(23) Kromě toho Komise zjistila, že AESA přijala 18. července 2000 kapitálový vklad od SEPI ve výši 252400000 EUR, který mohl představovat státní podporu.
Bylo ověřeno, že loděnice Puerto Real, Sestao a Sevilla obdržely téměř současně kapitálové vklady od AESA prakticky ve stejné výši.
Tento kapitálový vklad od AESA do jejích tří loděnic se konal o dva dny dříve, než byly převedeny na společnost Bazán.
(24) A konečně se zdálo, že Bazán dostal kompenzaci za ztrátu ve výši 68200000 EUR za to, že koupil loděnice Astano, Cádiz, Juliana a Manises.
Proto si Komise položila otázku, jestli společnost SEPI vložila kapitál do všech čtyř podniků v souvislosti s jejich převedením na Bazán.
(25) Na základě této nové informace, přímo spojené s převody, které vedly k vytvoření skupiny IZAR dne 27. května 2003, se Komise rozhodla rozšířit řízení, protože měla pochybnosti o tom, zda tyto půjčky a kapitálové vklady jsou slučitelné s principy společného trhu.
(26) Konečně je také patrné, že při druhém rozšíření vyšetřovacího řízení Komise zdůraznila, že v případě, že by se potvrdily pochybnosti týkající se udělení dodatečné podpory, by podle vyjádření rozhodnutí, kterým bylo zahájeno toto řízení, bylo možné se domnívat, že podpora udělená v roce 1997 pro další restrukturalizaci španělských státních loděnic je neslučitelná s tržními zásadami, a musí být vrácena.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
Připomínky při zahájení řízení
(27) Při zahájení řízení obdržela Komise připomínky Dánska, které se domnívalo, že transakce mezi AESA a SEPI má být považována za nezákonný kapitálový vklad, který porušuje balíček podpory dohodnutý v roce 1997 pro AESA.
Dánsko proto podpořilo rozhodnutí Komise zahájit řízení.
(28) Kromě toho Dánsko také uvedlo, že vzhledem k tomu, že Bazán v roce 1998 obdržel podporu za podmínky, že ukončí obchodní stavbu lodí, koupě několika loděnic ze strany Bazánu nerespektovala zmíněnou podmínku.
A konečně, Dánsko uvedlo, že dánské loděnice trpěly konkurencí španělských loděnic, které dostaly státní podporu.
Připomínky k prvnímu rozšíření
(29) Komise obdržela připomínky ze strany Spojeného království ohledně rozšíření řízení.
Spojené království sdílí pochybnosti Komise o tom, zda restrukturalizace státních loděnic ve Španělsku je slučitelná s tržnímu zásadami.
Především vyslovuje obavu ohledně vypořádání dluhů státního podniku AESA, které podle Spojeného království byly v okamžiku transakce značné.
Spojené království se domnívá, že přeskupit obchodní a loďařské skupiny do jedné společnosti IZAR dává větší možnosti pro možné neplnění norem týkajících se státní podpory.
(30) Podle Spojeného království je široce sdíleným názorem mezi britskými průmyslníky stanovisko, že španělské loděnice dostávají důležité loďařské a transformační zakázky nikoliv díky své vlastní konkurenceschopnosti, nýbrž kvůli podpůrným opatřením, ze kterých mají výhody.
Tvrdí, že existují konkrétní případy, kdy se těmto loděnicím přidělila zakázka v soutěži, do které se přihlásily také britské loděnice, a to za podmínek, při kterých nebylo jasné, zda se jedná o normální obchodní podmínky.
Také se domnívá, že se využívají neustálé změny v osobě vlastníka schodkových loděnic jako mechanismus, který umožňuje nepřetržitě dotovat toto odvětví, a tím oddalovat restrukturalizaci, která je nutná.
Připomínky k druhému rozšíření řízení
(31) Komise obdržela připomínky od tří stran.
Jedna strana, která žádala anonymitu, vydala společné stanovisko k tomuto případu a k věci státní podpory C 38/03 (ex NN 10/03) [8].
Tvrdí, že skupina IZAR se věnuje stavbě, opravě, údržbě a transformaci výletních lodí, především luxusních jachet, a zdůrazňuje, že podpora, která je předmětem zkoumání, vytvořila vážné pokřivení trhu výletních lodí, a že se zařízení vojenských loděnic IZARU v Cartageně a San Fernandu používají za tímto účelem.
Další stanovisko, také společné pro tuto záležitost a pro C 38/03, obdržela Komise od Royal van Lent Shipyard Royal BV, která se věnuje konstrukci obrovských jachet.
Podnik tvrdí, že podpora udělená španělskou vládou během posledních let velmi poškodila mnohé konkurenty na tomto trhu.
(32) Komise také obdržela stanovisko skupiny IZAR, které uvádí, že prostředky poskytnuté společností SEPI nemohou být považovány za státní zdroje.
Co se týče půjčky ve výši 194400000 EUR, kterou poskytl SEPI společnosti AESA, IZAR tvrdí, že se nejednalo o novou půjčku, ale pouze o převzetí půjčky ze strany SEPI, kterou AESA už předtím poskytla svým loděnicím.
Pokud jde o kapitálový vklad 254400000 EUR, poskytnutý společností SEPI společnosti AESA, IZAR tvrdí, že k tomu došlo v září 2000, to znamená ve chvíli, kdy AESA nevlastnila žádnou loděnici, a proto není možné jej považovat za podporu loděnicím.
Pokud jde o krytí ztrát ve výši 68200000 EUR ze strany SEPI vůči IZARU, tvrdí IZAR, že k tomu nikdy nedošlo, jak vyplývá z jeho výroční zprávy, a dodává, že byla aplikována nesprávná právní norma, a že není právně opodstatněné vracet jakoukoliv podporu poskytnutou španělským státním loděnicím v roce 1997.
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA
Připomínky k zahájení řízení
(33) Ve svých připomínkách k zahájení řízení Španělsko vysvětlilo, že částka, kterou společnost SEPI zaplatila společnosti AESE za obě loděnice a továrnu na motory, byla znatelně nižší, než ta, která je uvedena ve spisu o zahájení řízení.
Skutečná cena za všechny tři podniky činila 15300000 EUR (a nikoliv uvedených 60 milionů), rozdělených následujícím způsobem: 8054000 za Cádiz; 5235000 za Julianu a 2013000 za Manises.
(34) Španělsko kromě toho také předložilo Komisi vysvětlení, proč podle jeho názoru převod č. 1 nepředstavoval státní podporu.
Hlavním argumentem je, že transakce se uskutečnily za účelem přípravy privatizace všech tří podniků.
Vzhledem k tomu, že SEPI je odborníkem na privatizaci, bylo třeba převést všechny tři podniky na SEPI.
Nicméně se velmi brzy ukázalo, že nebylo možné najít nějakého zainteresovaného kupce.
To byl důvod pozdějšího převodu zmíněných podniků na Bazán.
(35) Vzhledem k tomu, že záměrem transakcí bylo připravit všechny tři podniky k privatizaci, domnívá se Španělsko, že SEPI nemusel vystupovat a jednat jako tržní hráč, když kupoval podniky, ale pouze zaplatit rozumnou cenu, a za takových okolností vypadala účetní hodnota jako optimální řešení.
Připomínky po prvním rozšíření
(36) Po prvním rozšíření řízení předalo Španělsko Komisi následující zdůvodnění toho, proč podle něj nedošlo ke státní podpoře v případech převodů 1 a 2, to znamená, proč byla cena jedné pesety za podnik správná.
(37) Podle Španělska se SEPI jako 100 % akcionář všech dotyčných podniků choval tržně, když se rozhodl reorganizovat celé odvětví stavby lodí sloučením do jedné skupiny za účelem využití společné synergie.
Také bylo třeba zvýšit kapacitu vojenské výroby, vzhledem k velkému množství zakázek a očekávanému budoucímu navýšení v tomto odvětví.
(38) Španělsko také zdůraznilo, že neexistoval žádný vztah mezi první skupinou transakcí, kterých se účastnily AESA a SEPI, a druhou skupinou, která vedla k vytvoření IZARU.
První transakce byly zaměřeny na privatizaci všech tří podniků, zatímco ty druhé směřovaly k vytvoření silné skupiny španělského loďařství.
(39) Španělsko tvrdí, že to, že se cena za stejné podniky (Cádiz, Juliana a Manises) v krátkém období změnila z 15300000 na 3 pesety, pouze dokazuje, že obě transakce sledovaly rozdílné cíle.
(40) Převod loděnic na Bazán, se všemi jejich aktivy a pasivy, neposkytuje žádnou výhodu žádné loděnici.
Kromě toho také Španělsko tvrdí, že v těchto transakcích nebyly použity veřejné zdroje.
(41) Španělsko také odůvodňuje, že ačkoliv by se mohla prokázat nějaká výhoda pro Bazán při převodu 2, vojenská podstata Bazánu vyvolává pochybnosti o správnosti použití čl. 88 odst. 2 Smlouvy vzhledem k výjimce stanovené v článku 296 Smlouvy o ES.
(42) V připomínkách se také uvádí, že cena stanovená v určité interní transakci ve skupině nemusí nutně vycházet z tržních cen.
Dodává, že u transakcí byly stanovené ceny (1 peseta) zcela rozumné a odrážely hodnotu dotyčných loděnic.
Tržní investor by nezaplatil víc a použít cenu rovnající se účetní hodnotě by nebylo bývalo v dané situaci vhodné.
(43) Španělsko zdůrazňuje jako všeobecný princip, že reorganizace činností v rámci téže skupiny nepostihuje konkurenční situaci nového, nedávno vytvořeného podniku nebo situaci podniků, které do něho patří.
V této věci se Španělsko odvolalo na jurisdikci Soudního dvoru Evropského společenství, konkrétně na jeho rozsudky ve věci 61/79, Denkavit Italiana [9], ve věci C-387/92, Banco Exterior de España [10] a ve věci C-200/97, Ecotrade a Altiformi [11].
(44) Na podporu, v případě, že se Komise domnívá, že cena je příliš nízká, a proto představuje podporu Bazánu/IZARU, se Španělsko dovolává rozhodnutí Komise [12] ze dne 27. června 1994, ve kterém se praví, že ačkoliv zaplacená cena za převod jedné automobilové továrny mezi společnostmi Treuhand byla pravděpodobně příliš nízká, je to irelevantní, protože se jednalo o interní transakci Treuhandu.
(45) Kromě toho Španělsko prohlašuje, že neexistovala žádná rozumná tržní cena, a proto Komise nemohla určit kontroverzní státní podporu, jak vyžaduje nařízení (ES) č. 659/1999, judikatura a praxe samotné Komise.
(46) Kromě toho Španělsko poskytlo informace o účetní hodnotě postižených loděnic a o možných ekonomických rizicích pro každou z nich.
Rizika byla rozdělena do tří skupin: ekonomické riziko u existujících zakázek, ekonomické riziko z důvodu sníženého využití kapacity a další ekonomická rizika (obchodní, pracovní a daňové).
Španělsko tvrdí, že použitím účetní hodnoty jako reference a odpočtem vypočítaných rizik odráží cena 1 pesety za podnik skutečnou hodnotu, a proto nedošlo k žádnému zvýhodnění kupce Bazánu/IZARU (viz tabulka 1).
(v milionech EUR) _BAR_
Podnik _BAR_ Účetní hodnota _BAR_ Vypočítané riziko _BAR_ Vypočítaná čistá hodnota _BAR_
Puerto Real _BAR_ 68,8 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Sestao _BAR_ 91,1 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Sevilla _BAR_ 37,8 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Cádiz _BAR_ – 20,9 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Juliana _BAR_ – 31,6 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Manises _BAR_ – 14,7 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Astano _BAR_ 1,0 _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
(47) V reakci na dánské stanovisko Španělsko prohlásilo, že komentáře Dánska ohledně podpory Bazánu nepostihují toto řízení a netýkají se dané věci.
Španělsko kromě toho odmítlo tvrzení, že transakce mezi společnostmi AESA a SEPI představují podporu; podle něj neobsahovaly žádný neodůvodněný tok fondů.
A konečně Španělsko tvrdí, že problémy, kterým čelí dánské loděnice, nejsou dány konkurencí španělských loděnic, ale nezákonnou konkurencí korejskou.
(48) Ohledně připomínek ze strany Spojeného království, Španělsko vyjádřilo své překvapení k tvrzení o křížových subvencích mezi vojenskou a civilní produkcí, protože, jak uvádí, Spojené království má mnoho loděnic se smíšenou civilní a vojenskou výrobou.
Také odmítá nařčení, že by se španělské loděnice obohatily jakýmkoliv způsobem nepovoleným Evropskou komisí.
Připomínky po druhém rozšíření
(49) Po druhém rozšíření řízení předložilo Španělsko Komisi následující argumenty ke zdůvodnění, proč se podle jeho názoru nejednalo o státní podporu při poskytování půjček a kapitálových vkladů analyzovaných Komisí.
(50) Především Španělsko tvrdí, že společnost SEPI jednala jako soukromý investor v tržním hospodářství, které usiluje o dosažení co největších zisků, a že Komise nedokázala, že by prostředky společnosti SEPI pocházely od státu, nebo že by bylo možné mu je přiřknout.
(51) Ohledně půjček poskytnutých ze strany společnosti SEPI podnikům Cádiz, Juliana a Manises, Španělsko prohlašuje, že když 22. prosince 1999 na sebe společnost SEPI vzala péči o všechny tři podniky, měly dluhy vůči AESA ve výši: 120800000 EUR (Cádiz), 47200000 EUR (Juliana) a 24100000 EUR (Manises).
SEPI tyto závazky vůči AESA převzala.
Není tedy možné se domnívat, že šlo o další podporu loděnicím.
Kromě toho uplatněné úrokové sazby byly obdobné jako sazby tržní. (MIBOR + 8 bodů).
(52) Pokud jde o kapitálový vklad ve výši 254400000 EUR ze strany společnosti SEPI společnosti AESA, Španělsko prohlašuje, že za prvé kapitál nebyl vložen dne 18. července 2000, jak je uvedeno ve spisu o zahájení řízení, ale v září téhož roku.
Tehdy AESA nevyvíjela žádnou činnost, protože předtím prodala poslední loděnice společnosti Bazán.
Zmíněný vklad tudíž nemohl vyvolat žádnou deformaci konkurenčního trhu a byl určen na organizaci řádného ukončení činnosti AESY.
Španělsko se v této věci odvolává na rozsudek Soudního dvora ve věci C-303/88, ENI-Lanerossi [14].
(53) Ohledně podezřelých kapitálových vkladů do společností Astano, Cádiz, Juliana a Manises, Španělsko sděluje, že výroční zpráva společnosti IZAR za rok 2000 zahrnuje ztráty ve výši 68200000 EUR, které přisuzuje na vrub akvizice všech čtyř loděnic.
Podle Španělska nedošlo k žádné podpoře ze strany společnosti SEPI loděnicím předtím, než byly převedeny na Bazán.
(54) Španělsko kromě toho předkládá četné argumenty proti tvrzení, že by část podpory povolené v roce 1997 byla neslučitelná s tržními zásadami v případě, že by Komise prohlásila, že se státním španělským loděnicím poskytlo více nezákonné podpory.
(55) V reakci na stanoviska třetích stran, Španělsko naprosto souhlasí s vyjádřením skupiny IZAR.
Ohledně problému výstavby luxusních jachet, zmiňovaném jinými stranami, Španělsko uvádí, že tyto lodě nejsou předmětem nařízení (ES) č. 1540/98, a že tudíž není třeba brát tato stanoviska v úvahu.
Kromě toho tyto luxusní jachty staví IZAR bez jakékoliv státní podpory a podíl IZARU na světovém trhu v tomto sektoru je zanedbatelný (méně než […] %).
Také je odmítnuto stanovisko, že by se uskutečnila část takzvaných investic do loděnic San Fernando a Cartagena.
V. POSOUZENÍ
Právní základ
87 odst. 1 Smlouvy o ES je jakákoli podpora udělená jakoukoli formou členským státem nebo prostřednictvím státních zdrojů, která narušuje nebo hrozí narušit hospodářskou soutěž zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží, pokud ovlivňuje obchodování mezi členskými státy, neslučitelná se společným trhem.
Podle zavedené judikatury Soudního dvoru platí, že kritérium postižení obchodu je splněno tehdy, když podnik přijímající podporu provádí hospodářskou činnost, která zahrnuje obchod mezi členskými státy.
(57) V souladu s čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy o ES se mohou považovat za slučitelné se společným trhem ty kategorie podpory obsažené v rozhodnutí, které na návrh Komise schválí kvalifikovanou většinou Rada. Na základě této premisy přijala Rada dne 29. června 1998 nařízení (ES) č. 1540/98, které bylo platné od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2003, jež se uplatňuje na veškerou nezákonnou podporu poskytnutou během uvedeného období, v souladu se sdělením Komise o stanovení pravidel pro posouzení nezákonné státní podpory [15].
(58) Stavba lodí je hospodářskou činností, která představuje obchod mezi členskými státy.
Proto se na podporu poskytnutou loďařskému průmyslu vztahuje čl. 87 odst.
(59) Komise vychází z toho, že podle nařízení (ES) č. 1540/98 představuje pojem "stavba lodí" stavbu obchodních lodí na samopohon, určených pro plavbu po moři.
Komise se kromě toho domnívá, že článek 2 uvedeného nařízení deklaruje, že podpora poskytnutá pro stavitele lodí, na opravu a přestavbu těchto lodí, může být slučitelná pouze se společným trhem, pokud splňuje ustanovení nařízení.
To platí nejen pro podporu poskytnutou podnikům, které takové činnosti přímo vyvíjejí, ale také se to vztahuje na společnosti, které vyvíjejí aktivity s touto činností spojené.
(60) V srpnu 1997 v souladu s nařízením (ES) č. 1013/97 schválila Komise výjimečně balíček podpory na restrukturalizaci španělských státních loděnic s cílem, aby koncem roku 1998 mohly být tyto loděnice znovu životaschopné.
Včetně podpor schválených dříve dosáhl balíček celkové výše 318000 milionů peset (1900 milionů EUR).
(61) Když Rada vydala svůj souhlas, zároveň zdůraznila jedinou a konečnou povahu balíčku podpory. Španělská vláda se zavázala k tomu, že loděnice nedostanou žádnou jinou podporu na restrukturalizaci, záchranu, kompenzaci ztrát nebo privatizace. Toto se odrazilo v podmínkách stanovených v rozhodnutí Komise, která schválila podporu a také zdůraznila v první odrážce druhého pododstavce čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 1540/98, že není možné poskytnout žádnou jinou podporu na záchranu nebo restrukturalizaci takovému podniku, kterému by již taková podpora byla udělena v souladu s nařízením (ES) č. 1013/97.
(62) To znamená, že jakákoliv podpora, která přesahuje podporu povolenou původním rozhodnutím Komise ze srpna 1997, je neslučitelná se společným trhem, ledaže by byla schválena na základě jiného právního základu.
(63) Komise konstatuje, že loděnice Sestao, Puerto Real, Sevilla, Cádiz a Juliana v onu danou chvíli stavěly nebo opravovaly lodě, a že se proto na činnost těchto podniků vztahuje zmíněné nařízení.
Manises a Fene (dřívější Astano) mohou být považovány za společnosti s činností, která má vztah k činnostem výše uvedeným.
Kromě toho Komise konstatuje, že společnosti AESA a IZAR jako mateřské společnosti nebo vlastníci několika loděnic spadají do působnosti článku 1 nařízení (ES) č. 1540/98.
To odpovídá linii, kterou Komise sledovala v předchozích rozhodnutích o státních španělských loděnicích, zvláště ve svém rozhodnutí schválit podporu v roce 1997 a ve svém rozhodnutí [16] z roku 1999, ve kterém prohlásila za neslučitelný akt podpory ze strany SEPI ve prospěch společnosti AESA.
Posouzení podpory při jednotlivých převodech
(64) Jak je řečeno výše, tento případ se týká tří různých převodů podniků mezi různými společnostmi a možné podpoře spojené s těmito převody.
Posouzení bude provedeno s přihlédnutím k okolnostem každého ze tří převodů.
Proto není možné otázky spojené se zahájením řízení a jeho dvojím rozšířením projednávat odtrženě.
1. Role společnosti SEPI
(65) Při zahájení řízení a jeho rozšíření Komise předpokládala, že společnost SEPI jednala jménem státu, to jest, že její chování v jednotlivých transakcích bylo možné přisoudit státu.
Španělsko napadlo toto tvrzení a uvedlo, že SEPI funguje nezávisle a tudíž za jeho chování stát nenese odpovědnost.
V každém případě, podle stanoviska Španělska jednal SEPI jako tržní investor a fondy, které poskytl, nemohou být tudíž považovány za státní podporu.
(66) Komise připomíná, že SEPI je společnost v držení státu, přímo závislá na ministerstvu financí a proto je považována za státní podnik ve smyslu směrnice Komise 2000/52/ES [17], kterou se mění směrnice Komise 80/723/EHS [18], protože vzhledem k vlastníkovi nebo finanční účasti může veřejná státní moc vykonávat přímo či nepřímo své dominantní postavení v SEPI.
(67) Soudní tribunál stanovil, kdy je třeba chápat, že prostředky jsou považovány za státní zdroje a prohlásil, že dokonce, i když částky příslušející zmíněnému opatření nebyly trvale převzaty státní pokladnou, fakt, že jsou stále pod státní kontrolou a proto k dispozici příslušným státním orgánům, je dostatečný, aby tyto prostředky byly považovány za státní (rozsudek Soudního dvora ve věci C-83/98, P. France/Ladbroke Racing a Komise [19]).
Tuto judikaturu lze použít i na případ společnosti SEPI.
(68) Soudní dvůr ve svém rozsudku (ve věci C-482/99, Stardust Marine [20]), shrnul kritéria, kdy přísluší přiřknout státu poskytnutí státní podpory na základě opatření přijatém státním podnikem.
Podle Soudního dvoru je toto možné vyvodit ze souboru indicií vyplývajících z okolností případu a z kontextu, v jakém bylo zmíněné opatření přijato.
(69) Příklady indicií uvedených Soudním dvorem jsou: integrace státního podniku do struktury státních veřejných institucí, povaha jeho činností a jejich vykonávání na trhu za normálních podmínek trhu se soukromými operátory, právní charakter podniku (veřejnoprávní společnost na straně jedné, která zároveň podléhá právu soukromých obchodních společností), intenzita dohledu vykonávaná státními orgány při jejím řízení a správě nebo jakýkoliv jiný důkaz, který prokáže podíl veřejné moci na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost, že takový podíl neexistuje, se zřetelem také na dopad opatření, jeho obsah nebo podmínky, které zahrnuje.
(70) SEPI je podnikem se zvláštním právním statutem, neboť například jeho výroční zprávy není možné konzultovat ve státním španělském obchodním rejstříku.
Podnik je řízen správní radou složenou z velké části tajemníky státu a dalšími osobami úzce svázanými se státní správou a vládou.
Mezi jeho aktivity patří především privatizace státních podniků, což je jedna z činností velmi úzce spjatá s věcí veřejnou.
Kromě toho společnost SEPI v minulosti jednala v souvislosti s loděnicemi takovým způsobem, který lze označit jako postup v zájmu státu, například poskytnutí části podpory na restrukturalizaci schválené v roce 1997 a nezákonné podpory v roce 1998 [21].
Také je možné pozorovat, že SEPI poskytuje státní podporu v jiných oblastech, například v těžbě kamenného uhlí [22].
(71) Z předcházejících bodů 66 a 67 je možné dovodit, že prostředky společnosti SEPI jsou vlastně státními zdroji.
Kromě toho se v bodech 68–70 vysvětluje, že udělení fondů podnikům loďařského sektoru musí být přisuzováno státu, jestliže jsou poskytovány za podmínek, které nejsou v souladu s tržními ekonomickými zásadami.
(72) Hlavní princip, který lze aplikovat na případ finančních transakcí mezi státem a státními podniky, je takzvaný princip investora v tržním hospodářství.
Vzhledem k tomu, že prostředky společnosti SEPI jsou státními prostředky, je zásadní to, že společnost SEPI v obchodních transakcích se svými pobočkami z odvětví stavby lodí (ať se jedná o podniky s hospodářskými aktivitami nebo o společnosti, v jejichž portfoliu takové podniky jsou) jedná zcela podle zásady investora v tržním hospodářství.
(73) Princip investora v tržním hospodářství je vysvětlen podrobně ve sdělení Komise, určeném členským státům, o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS určené veřejným podnikům z odvětví výroby [23].
Soudní dvůr také například ve svém rozsudku (ve věci C 40/85, (Boch) [24] stanovil, že správná forma pro určení, zda opatření představuje státní podporu či nikoliv, je aplikace kritéria, do jaké míry mohl podnik získat za stejných podmínek prostředky na soukromých kapitálových trzích, a zvláště pak zda za podobných okolností by býval mohl upsat zmíněný kapitál soukromý akcionář, vždy se zřetelem na to, zda bylo možné obdržet zisk a bez ohledu na jakýkoliv prvek sociální, regionální nebo oborové politiky.
(74) Komise nevylučuje možnost, že prostředky poskytnuté společností SEPI nemusejí obsahovat prvky podpory, pokud se SEPI přidrží principu tržního investora.
Proto se u každé transakce posuzované Komisí bude hodnotit, zda SEPI jednal v souladu s touto zásadou, či nikoliv.
(75) Španělsko kromě jiného uvádí, že transakce ve skupině SEPI nemusejí odpovídat tržním podmínkám a odvolává se na případy, kdy Komise nevyžadovala, aby se transakce v rámci skupiny uskutečňovaly za tržních podmínek.
(76) Komise se domnívá, že ačkoliv v určitých velmi specifických případech je možné přijmout, že se podniky v rámci státní skupiny převádějí za nekomerčních podmínek, není možné s tímto postupem souhlasit v případě, že jsou převáděny státní fondy do podniků, které soutěží s jinými podniky na společném trhu.
2. Podpora při transakcích spojených s převodem 1 mezi AESA a SEPI
(77) Dne 28. prosince 1999 koupil SEPI od AESY všechny tři podniky, Juliana, Cádiz a Manises.
Existují dva aspekty, které je třeba vyhodnotit, aby se stanovilo, zda existovala v tomto převodu státní podpora. Prvním problémem je, zda kupní cena zaplacená společností SEPI společnosti AESA je cenou tržní, a druhým, zda půjčky poskytnuté SEPI podnikům, které koupil, respektovaly princip tržního investora.
a) Kupní cena
(78) Za prvé, je možné konstatovat, že Španělsko informovalo Komisi o tom, že zaplacená cena za všechny tři podniky činila 15302000 EUR a nikoliv 60 milionů EUR, jak je uvedeno ve spisu k zahájení řízení.
Španělsko předtím tvrdilo, že 15302000 EUR, zaplacených společností SEPI za všechny tři podniky, odpovídalo účetní hodnotě v okamžiku transakce, avšak v poslední fázi vyšetřování ji informovalo, že se jednalo o účetní hodnotu k předchozímu nespecifikovanému datu z roku 1999.
(79) Kromě toho Španělsko tvrdí, že společnost SEPI nemusela platit tržní cenu, protože koupila všechny tři loděnice za účelem jejich privatizace.
Nicméně klasifikace opatření, jakým je státní podpora, nezávisí na jejím cíli, ale na jejím účinku.
To, že loděnice byly koupeny za předpokládaným účelem (privatizace), nevylučuje charakter státní podpory v transakci. Kromě toho, máme-li na zřeteli, že SEPI je společností státní, je třeba zopakovat, že finanční transakce mezi SEPI a podniky, které konkurují na společném trhu, by se měly vždy zakládat na tržních principech.
(80) Komise shledala, že společnosti SEPI se nepodařila privatizace všech tří podniků.
Naopak, podniky byly prodány v červenci 2000 Bazánu, pobočce SEPI, to znamená sedm měsíců po prodejní transakci, a to každý z nich za 1 pesetu.
(81) Výroční zprávy postižených podniků ukazují, že účetní hodnota každého z podniků jednotlivě na konci roku 1999, tři dny po prodejní transakci, byla schodková a podniky vykazovaly celkové záporné saldo – 40646000 EUR, které rozděleno na jednotlivé podniky činilo: Cádiz –13745000 EUR, Juliana – 18679000 EUR, Manises – 8222000 EUR).
(82) Podle toho, co bylo uvedeno výše, Španělsko kromě jiného také v červenci 2000 ocenilo tržní hodnotu všech tří podniků, když byly převedeny na Bazán.
Španělsko tvrdí, že v onu chvíli se tržní hodnota rovnala účetní hodnotě minus nepředvídatelné odhadnuté ztráty, nezahrnuté do rozvahy podniků.
Rizika spočívala například v možných ztrátách vzniklých u lodí v procesu výstavby a nákladech odvozených z aktivit slabších než obvykle.
Ačkoliv tyto faktory se mohou v průběhu času změnit, je rozumné připustit, že se výrazným způsobem nezměnily během sedmi měsíců.
Pro všechny tři podniky odhadlo Španělsko v červenci 2000 celková rizika na částku 25300000 EUR.
(83) Proto Komise dochází k závěru, že 28. prosince 1999 zaplatila společnost SEPI 15302000 EUR za tři podniky, které měly zápornou účetní hodnotu minus 40646000 EUR tři dny poté, plus nepředvídatelné ztráty (rizika), které o sedm měsíců poději byly odhadnuty na 25300000 EUR.
Z toho je možné dojít k závěru, že SEPI zaplatil víc než tržní cenu za podniky.
Jakákoliv částka, která překročí tržní cenu, musí být považována za státní podpory prodejci, to znamená společnosti AESE.
(84) V žádosti o poskytnutí informací z července 2002 si Komise vyžádala všechny dokumenty, které by mohly osvětlit odhad ceny podniků v okamžiku převodu vlastnictví.
Španělsko neposkytlo k této transakci žádnou informaci, a proto Komise může při kalkulaci vycházet pouze z tržní hodnoty a opírat se o informace, které má k dispozici.
(85) Tržní hodnota by v tomto případě odpovídala účetní hodnotě minus finanční rizika.
Vzhledem k nedostatku informací není Komise schopna vypočítat přesnou hodnotu finančních rizik.
Aby nedošlo k přecenění těchto rizik, Komise se rozhodla postupovat opatrně a předpokládá, že finanční rizika jsou nulová.
Proto by za současných okolností bylo dobré použít jako určitý opatrný odhad tržní hodnoty ten nejlepší přibližný odhad hodnoty účetní.
(86) Nejlepší ocenění, které je k dispozici, to znamená účetní hodnota k datu transakce, to jest k 28. prosince 1999, je účetní hodnota k 31. prosinci 1999, což je záporná hodnota minus 40646000 EUR.
Vezmeme-li tuto částku jako základ, tržní hodnota všech tří podniků by nepřekročila tuto částku.
(87) Opíráme-li se tedy o poskytnuté informace, je možné dojít k závěru, že společnost AESA prodala SEPI za 15302000 EUR tři podniky, jejichž hodnota byla nanejvýš minus 40646000 EUR, což znamená pro AESU zisk minimálně 55948000 EUR.
(88) Shrnuto: tuto otázku je možné uzavřít s tím, že zaplacení částky 15302000 EUR za všechny tři podniky, Cádiz, Juliana a Manises, společností SEPI není v souladu s principem tržního investora.
Z toho vyplývá, že zisk 55948000 EUR pro společnost AESA představuje státní podporu.
Po prodeji vlastnila AESA ještě další tři loděnice, které se věnují civilnímu loďařství.
Tato státní podpora byla nezákonná, protože nebyla ohlášena Komisi a není slučitelná s principy společného trhu, protože nemohla být autorizována jako restrukturalizační podpora, ani podpora jiného druhu.
(89) Výroční zprávy z let 1998 a 1999 společnosti AESA a podniků, které vlastnila, uvádějí, že pokračování všech operací záviselo na finanční podpoře příslušného akcionáře, to znamená SEPI ve prospěch AESY a AESY ve prospěch loděnic.
Na základě této informace Komise dochází k závěru, že podpora, poskytnutá společností SEPI společnosti AESA v této transakci, se převedla na všechny tři podniky ještě ve vlastnictví AESY (Sestao, Sevilla a Puerto Real).
V rozhodnutí Komise [25] o státní nekalé podpoře poskytnuté SEPI společnosti AESA v roce 1998, později potvrzené Soudním dvorem [26], dospěla Komise k závěru, že státní podpora poskytnutá společnosti AESA měla povahu státní podpory pro její činnosti v průmyslu stavby lodí.
b) Půjčky SEPI třem loděnicím v prosinci 1999
(90) Při druhém rozšíření řízení Komise shledala, že SEPI poskytl všem třem podnikům, Juliana, Cádiz a Manises, půjčky ve výši 194400000 EUR během roku 1999.
Komise měla podezření, že by se mohlo jednat o státní podporu těmto podnikům.
(91) S ohledem na fakta byla situace následující: tyto tři loděnice (Juliana, Cádiz a Manises) měly kumulovaný dluh vůči společnosti AESA ve výši 192100000 EUR.
Když SEPI na sebe vzal péči o tyto tři podniky, poskytl jim také zálohu ve výši 192100000 EUR (Cádiz: 120,8 milionů, Juliana 47,2 mil., Manises 24,1 mil.), která byla použita pro vrácení půjček společnosti AESA.
Tyto půjčky byly poskytnuty s úrokovou sazbou rovnající se MIBOR plus 8 bodů.
Současně SEPI na sebe převzal úvěr ve výši 192100000 EUR od společnosti AESA.
Rozdíl mezi těmito 192100000 EUR a 194400000 EUR uváděnými při druhém rozšíření řízení (2100000 EUR) je dán malými půjčkami poskytnutými loděnicím již předtím ze strany společnosti SEPI.
(92) Z hlediska státní podpory se ocenění musí soustředit na transakci, jejíž prostřednictvím byly státní prostředky ze státu přesunuty na příjemce, to znamená na půjčku ve výši 192100000 EUR, poskytnutou SEPI třem podnikům: Juliana, Cádiz a Manises.
Předpokládá se, že rozdíl 2100000 EUR mezi touto částkou a částkou 194400000 EUR, deklarovanou při druhém rozšíření řízení, není státní podporou, protože se nestanovilo, kdy a jak byly tyto peníze poskytnuty.
(93) Aspekt, který je třeba vyhodnotit, je shodný s tím, který stanovil Soudní dvůr ve věci 40/85 (Boch), a sice, zda za podobných podmínek by soukromý akcionář takové půjčky poskytl, s přihlédnutím k reálné možnosti zisku a bez ohledu na sociální a regionální politiku a daný obor.
Proto je na místě otázka, jaký zisk z investovaného kapitálu by soukromý investor, dokonce i kdyby přijal rozhodnutí týkající se celé skupiny, očekával v normálním tržním hospodářství.
Soudní tribunál rovněž potvrdil, že nevhodnější metodou pro stanovení, zda půjčka představuje státní podporu, je určit, do jaké míry by podnik mohl získat potřebné částky na soukromých kapitálových trzích, což se nazývá zkouška soukromého investora [27].
(94) Výroční zprávy podniků Juliana, Cádiz a Manises jasně ukazují, že tyto tři podniky se nacházely v krizi.
Každý z nich měl negativní účetní hodnotu na konci roku 1998 a v roce 1999 zaznamenaly ztráty.
Auditor také ve své zprávě, jak za rok 1998, tak za rok 1999, prohlásil, že podniky potřebovaly podporu svých akcionářů, aby mohly pokračovat ve svém fungování.
Kromě toho nic nenasvědčovalo, že by se těžká finanční situace loděnic měla zlepšit.
(95) Z těchto důvodů je možné stanovit, že všechny tři podniky by nebyly schopné získat půjčky na soukromých trzích.
To znamená, že tyto půjčky neprošly tzv. zkouškou soukromého investora.
Ze stejných důvodů SEPI nemohl čekat vrácení půjček i s úroky.
Poskytnutí takových prostředků ze strany SEPI ve prospěch loděnic nerespektovalo tudíž princip soukromého investora a půjčky poskytnuté všem třem podnikům mají charakter státní podpory.
Tato státní podpora byla nezákonná, protože nebyla oznámena Komisi a není slučitelná se společným trhem, protože nemůže být schválena jako podpora na restrukturalizaci, ani jakákoliv jiná podpora.
(96) Podle Španělska byly půjčky ve výši 192100000 EUR i s úroky vráceny skupinou IZAR společnosti SEPI dne 12. září 2000, když v onu dobu skupina IZAR převzala společnosti Juliana, Cádiz a Manises a tyto podniky rozpustila.
Proto byla ona nezákonná podpora získána zpět.
Nicméně Komise navrhuje použít tuto informaci v dalším vyšetřování ve věci státní podpory C 38/03, které se týká toho, do jaké míry byly kapitálové vklady ze strany společnosti SEPI do skupiny IZAR pro civilní loďařství výhodné a co mu přinesly.
3. Podpora obsažená v transakcích spojených s převodem 2 mezi společnostmi AESA a IZAR
(97) Dne 2. července 2000 prodala AESA společnosti Bazán všechny tři loděnice, které jí zůstaly: Puerto Real, Sestao a Sevilla [28].
(98) Je třeba posoudit dvě záležitosti, které hrály roli při přijetí rozhodnutí rozšířit řízení za účelem určit, zda šlo o státní podporu.
Za prvé je to otázka, zda kupní cena zaplacená skupinou IZAR společnosti AESA byla tržní, a za druhé, zda vklad 252425000 EUR od společnosti SEPI ve prospěch společnosti AESA respektoval princip tržního investora.
a) Kapitálový vklad
(99) Dne 18. července 2000 se společnost SEPI rozhodla poskytnout společnosti AESA částku 252425000 EUR jako kapitál, dva dny předtím, než společnost AESA prodala své loděnice (Sestao, Sevilla a Puerto Real) společnosti Bazán.
Tato částka byla převedena v září 2000.
Španělsko tvrdí, že vzhledem k tomu, že kapitál byl poskytnut v září 2000, tedy poté, co společnost AESA již prodala své loděnice, nemohl poškodit konkurenci v oblasti odvětví výroby lodí.
(100) Podle výroční zprávy společnosti AESA z roku 2000 realizovala tato společnost vklady ve výši 309 milionů EUR do svých třech loděnic předtím, než byly prodány společnosti Bazán/IZAR.
Výroční zprávy těchto tří loděnic ukazují, že kapitál byl poskytnut formou prominutí dluhu.
Španělsko potvrdilo, že společnost AESA "upravila" dluhy loděnic za účelem prodeje Bazánu, aby "odrážely lépe hodnotu loděnic", ale neposkytlo žádná čísla.
(101) Po prominutí dluhu prodala společnost AESA podniky za 1 pesetu každý z nich společnosti Bazán.
Prodejní transakce znamenala pro společnost AESA účetní ztrátu ve výši 198 milionů EUR.
Společně s ostatními vedlejšími aktivitami v oblasti stavby lodí činily v roce 2000 celkové ztráty společnosti AESA 271 milionů EUR.
Bez kapitálového vkladu společnosti SEPI by vlastní prostředky společnosti AESA byly v červených číslech, tedy ztráta 259 milionů EUR na konci roku 2000, a společnost by musela být likvidována podle platné obchodní legislativy o právnických osobách.
(102) Se zřetelem k výše uvedenému je třeba posoudit, zda by soukromý akcionář za obdobných podmínek byl ochoten vložit kapitál, a zda by mohl očekávat přijatelnou míru ziskovosti z investovaného kapitálu.
(103) Na první místě je evidentní, že AESA nemohla produkovat žádný přijatelný zisk z kapitálu, protože použila fondy ke krytí nákladů spojených s umořením dluhů svých loděnic a ke ztrátě následně vzniklé z prodeje těchto loděnic společnosti Bazán.
Kromě toho AESA je skupinou podniků, které nevyvíjejí žádnou jinou činnost, a proto není schopná produkovat své vlastní zisky.
Je také možné vyloučit, že by příjemci těchto opatření, tedy loděnice ve vlastnictví společnosti Bazán/IZAR, produkovaly přijatelný zisk, a to vzhledem k jejich výsledkům v posledních letech a k nedostatku restrukturalizačních opatření.
(104) Proto je možné věc uzavřít s tím, že kapitálový vklad společnosti SEPI do společnosti AESA nerespektoval zásadu tržního investora a představuje státní podporu.
(105) Je třeba vyzvednout ten aspekt, že AESA při umoření dluhů svých loděnic ve výši 309 milionů EUR vylepšila svoji finanční situaci o stejnou částku.
To také znamená, že jelikož umoření dluhu společnosti AESA neznamenalo žádnou platbu v podobě hotovostních peněz, rozhodnutí SEPI ze dne 18. července 2000, vložit do AESY 252425000 EUR, i když částka byla vyplacena až v září 2000, umožnilo společnosti AESA umořit okamžitě dluhy, aniž by musela vyhlásit sama na sebe konkurz.
(106) Z hlediska státní podpory byla podpora udělena na základě rozhodnutí společnosti SEPI ze dne 18. července 2000 o vložení kapitálu, protože toto rozhodnutí bylo předběžnou podmínkou, aby AESA mohla zmírnit dluhy loděnic.
Posledním článkem v řetězci a příjemcem této podpory byly loděnice, pro které účinek operace spočíval v tom, že umořily své dluhy vůči AESA.
(107) Umoření dluhu společnosti AESA zlepšilo finanční situaci postižených loděnic o 309 milionů EUR.
Nicméně Komise posuzuje pouze vklad prostředků SEPI, který v této transakci činil 252425000 EUR.
Tato státní podpora byla nezákonná, neboť nebyla oznámena Komisi a je neslučitelná se společným trhem, protože tím nemohla být předem autorizována jako restrukturalizační podpora, ani jako žádný jiný typ podpory.
(108) I když je možné dospět k závěru, že nebyl respektován princip investora v tržním hospodářství, Španělsko se také dovolává práva na vložení kapitálu pro zajištění řádného uzavření podniku, s odvoláním na rozhodnutí v případu Lanerossi [29].
Komise se domnívá, že nelze akceptovat argument Španělska ze dvou důvodů.
(109) Za prvé, rozhodnutí ve věci Lanerossi není v tomto případě relevantní a nelze jej na tento případ vztáhnout, protože všechny tři loděnice, které se obohatily z kapitálového vkladu díky prominutí dluhu, stále fungují a s jejich uzavřením se v okamžiku poskytování podpory ani zdaleka nepočítalo.
(110) Pokud by se španělský argument posuzoval z hlediska ukončení činnosti AESA namísto uzavření jejích posledních třech loděnic, je patrné, že postup pro uzavření AESY se dal do pohybu teprve v polovině roku 2002.
Kromě toho soudní tribunál potvrdil rozsudek ve věci Lanerossi, ve kterém se praví, že když kapitálová injekce nemá na zřeteli žádnou perspektivu rentability, ani dokonce v dlouhodobém časovém horizontu, je takovou injekci třeba považovat za státní podporu.
Tak je tomu v tomto případě, protože nelze očekávat, že SEPI někdy dostane zpět kapitál poskytnutý civilním podnikům v loďařství prostřednictvím AESY.
A konečně je třeba uvést, že náklady na uzavření AESY podle toho, co tvrdí Španělsko, spočívají v nákladech především sociálních, spojených z restrukturalizací civilních loděnic, ke které došlo mezi lety 1994 a 1998.
Jakákoliv jiná podpora pro pokrytí těchto nákladů by znamenala porušení rozhodnutí Komise z roku 1997, kterým se autorizovala podpora na restrukturalizaci.
b) Kupní cena
(111) Otázka, zda kupní cena představovala státní podporu skupiny IZAR, byla nastolena při prvním rozšíření řízení, dne 28. listopadu 2001.
Důvod, pro který se státní podpora mohla poskytnout tímto způsobem, je ten, že poté, co společnost AESA prodala své loděnice společnosti Bazán, byla prázdnou společností, která prakticky nevyvíjela žádnou činnost.
Proto mohlo být pro španělské státní orgány pokušením zajistit si, aby se převedla co největší možná část aktiv ze společnosti AESA na její loděnice, a potažmo tedy na podnik, který se v budoucnu měl starat o civilní loděnice, to jest na Bazán.
Také je evidentní, že pravděpodobnost, že by tržní hodnota každého ze tří podniků byla naprosto stejná, tedy jedna peseta, je velmi malá.
(112) Během řízení poskytlo Španělsko informaci v tom smyslu, že účetní hodnoty podniků byly 91100000 EUR (Sestao); 37800000 EUR (Sevilla) a 68800000 EUR (Puerto Real), což dohromady činí 197700000 EUR.
Kromě toho Španělsko tvrdí, že tržní hodnota jednotlivých loděnic byla: […] EUR; […] a […] EUR, což dohromady činí […] EUR.
(113) Podle toho, co bylo vysvětleno výše, nebyla 1 peseta za loděnici zcela evidentně tržní cenou a teoreticky znamenala čistý zisk pro společnost Bazán/IZAR ve výši […] EUR, za předpokladu, že španělský odhad tržní hodnoty je správný.
(114) Protože se však neupřesnilo, že by tento zisk pro společnost Bazán/IZAR přímo zahrnoval prostředky od SEPI nebo od státu, Komise se nedomnívá, že by cena jedné pesety za loděnici mohla posloužit ke stanovení, zda došlo k poskytnutí státní podpory kupci, tedy společnosti Bazán/IZAR.
4. Podpora obsažená v transakcích týkajících se převodu č. 3 mezi společnostmi SEPI a Bazán
(115) Všechny čtyři podniky (Astano, Cádiz, Juliana a Manises) prodal SEPI Bazánu dne 20. července 2000 za jednu pesetu každý z nich.
Při prvním rozšíření vyšetřování vyjádřila Komise své pochybnosti o tom, zda tato cena byla tržní, a pokud ne, zda by se mohlo jednat o poskytnutí státní podpory společnosti Bazán/IZAR.
Při druhém rozšíření vyšetřovacího řízení se Komise pozastavila nad tím, že tyto podniky měly celkovou účetní hodnotu zápornou; její výše byla menší než 68200000 EUR.
Protože Komise nebyla schopná stanovit, zda tato částka byla zahrnuta do výroční zprávy společnosti Bazán/IZAR jako ztráta, měla pochyby o tom, zda SEPI vložil tuto částku do všech čtyř podniků kvůli jejich převodu na Bazán.
(116) Pokud jde o účetní hodnoty, Španělsko informovalo Komisi v tom smyslu, že celková účetní hodnota převáděných podniků je záporná a činí v okamžiku transakce 68200000 EUR.
Zdá se však, že tato částka byla vskutku zaúčtována do výroční zprávy 2000 společnosti Bazán/IZAR jako ztráta, opačně k tomu, co se připustilo v druhém rozšíření řízení [30].
(117) Co se týče ceny, Španělsko poskytlo věrohodnou informaci, která ukazuje, že tržní cena každého ze čtyř podniků byla záporná.
Proto je možné dospět k závěru, že cena nebyla příliš nízká, a proto neobsahovala státní podporu společnosti Bazán/IZAR.
Navrácení podpory na restrukturalizaci udělené a schválené v roce 1997
(118) Protože se potvrdily pochybnosti o nových nezákonných státních podporách poskytnutých státním loděnicím, musí Komise zvážit na základě závěrů druhého rozšíření vyšetřovacího řízení, zda část restrukturalizační podpory poskytnuté v roce 1977 bude považována za neslučitelnou s tržními zásadami a bude vrácena.
(119) V této věci se Komise domnívá, že s ohledem na připomínky Španělska a skupiny IZAR v souvislosti s tímto řízením neexistují důvody považovat část podpory na restrukturalizaci schválené a povolené v roce 1997 za neslučitelnou.
Důvod je ten, že s přihlédnutím k rozhodnutí [31], kterým byla schválena podpora v roce 1997, právo Komise vyžádat si vrácení povolené podpory v roce 1997 vypršelo s poslední kontrolní zprávou [32], dne 13. října 1999.
Proto podpora schválená v roce 1997 se stala podporou existující ihned po vypršení kontrolního období.
Navrácení podpory po změně vlastníka
(120) Loděnice, které jsou příjemcem a mají prospěch z nezákonné podpory udělené dříve, jsou nyní ve vlastnictví skupiny IZAR a tato nezákonná podpora by proto měla být uhrazena a vrácena skupinou IZAR.
Změna vlastníka loděnic, ze společnosti AESA nebo SEPI na IZAR, neznamená, že navrácení podpory patří předchozímu vlastníkovi postižených podniků.
Důvodem je skutečnost, že podniky byly převedeny na IZAR nikoliv za tržních podmínek a v otevřených a transparentních soutěžích, nýbrž způsobem reorganizace podniků v rámci stejné skupiny SEPI, za symbolickou cenu.
Soudní dvůr nařídil ve svých dvou nedávných rozsudcích [33], že jakmile budou podniky koupeny za konkurenčních nediskriminačních podmínek a za tržní cenu (to jest za nejvyšší cenu, kterou bude soukromý investor ochoten zaplatit v normálních tržních podmínkách za podniky ve stavu, ve kterém se budou nacházet), zvláště poté, co získaly státní podpory, bude faktor podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny.
Pouze za takových podmínek nemohou být podniky, které vyhrály v soutěžích, považovány za příjemce určité výhody ve vztahu k jiným operátorům na trhu.
Proto na nich není možné chtít, aby vrátily zmíněnou podporu.
Z popisu skutečností v tomto případě je evidentní, že tyto podmínky nenastaly.
Kromě toho ve společných kauzách C-328/99 a C-399/00 Itálie a SIM 2 Multimedia SpA/ Komise [34], bod 38, Soudní dvůr zdůraznil, že skutečnost, že akcionář prodá třetí osobě podíly v určitém podniku, který je příjemcem nezákonné podpory, nepostihuje platnost pravidla, jež stanoví povinnost vrácení podpory.
V tomto případě Bazán/IZAR, vlastnictví státní skupiny SEPI, koupil podíly v podnicích, které také tvořily část skupiny SEPI a zrušil je jako právní osoby.
Jako následník loděnic, které předtím byly z právního hlediska nezávislé (jako akciové společnosti), je IZAR nyní příjemcem a musí vrátit podporu poskytnutou těmto loděnicím.
Článek 296
(121) V případě, že kapitálový vklad do loděnic by byl považován za podporu Bazánu, Španělsko namítá, že tato podpora by byla v souladu s článkem 296, a proto mimo dosah norem o státní podpoře, protože Bazán byl v okamžiku akvizice loděnic vojenským podnikem.
296 odst. 1 písm. b) stanoví, že: "Každý členský stát může učinit opatření, která považuje za nezbytná k ochraně podstatných zájmů své bezpečnosti a která jsou spjata s výrobou zbraní, střeliva a válečného materiálu nebo obchodem s nimi; tato opatření nesmí nepříznivě ovlivnit podmínky hospodářské soutěže na společném trhu s výrobky, které nejsou určeny výlučně k vojenským účelům."
Již ve svém rozhodnutí [35] o podpoře na restrukturalizaci ve prospěch KSG Komise prohlásila, že: "Naopak, když nějaké opatření shodující se s definicí státní podpory ve smyslu čl. 87 odst.
1, postihuje vojenskou výrobu, stejně jako obchodní nebo výrobu obojího druhu, nelze jej zcela ospravedlnit na základě článku 296. Komise nesdílí názor nizozemských a španělských orgánů, že na základě vojenských hledisek je opatření plně ošetřeno článkem 296, neboť má jasný dopad v oblasti hospodářské soutěže nevojenských odvětví.
Taková interpretace evidentně neodpovídá obsahu článku."
(123) Toto rozhodnutí kromě jiného praví, že: "…je proto jasné, že opatření postihlo skutečně podmínky komercializace obchodních výrobků.
Proto v souladu s obvyklou praxí musí Komise zvážit a vyhodnotit opatření a mít přitom na zřeteli pravidla o státní podpoře, pokud by narušovaly nebo ohrožovaly hospodářskou soutěž na trzích s výrobky neuvedenými v článku 296."
(124) Komise zjistila, že společnost Bazán, který nyní vystupuje pod jménem IZAR, dnes vyvíjí aktivity v oblasti vojenského a civilního loďařství.
Podpora poskytnutá loděnicím koupeným společností Bazán byla přímo a výlučně vázána na stavbu civilních lodí.
S ohledem na výsledky tohoto případu a rozhodnutí o KSG Komise kromě toho konstatuje, že výroba civilních lodí je předmětem článku 87 Smlouvy a nemůže být vyloučena a opírat se o článek 296 jenom proto, že podnik, který koupil loděnice, tedy Bazán, se v okamžiku akvizice věnoval výlučně vojenské produkci.
(125) Rozhodnutí zahájit řízení ve věci C 38/03 (ex NN 10/03) obsahuje v odstavcích 44 a následujících několik kritérií, která musejí být splněna, aby bylo možné použít článek 296 Smlouvy o ES.
Ačkoliv španělské orgány znají dobře tyto požadavky, nepředložily Komisi žádný důkaz o tom, že by výše popsaná opatření byla určena na podporu výroby vojenských zařízení.
(126) Není možné seriózními argumenty zpochybnit, že civilní loděnice potřebovaly obrovské kapitálové injekce, aby přežily.
Pouhý fakt, že byly prodány podniku, který se věnuje stavbám lodí, nemění podstatu loděnic, a fakt, že se jedná o majetek podniku, který také vyvíjí lodní aktivity, jim nepřisuzuje vojenský charakter.
Kromě toho poskytování informací o těchto loděnicích nemůže být přece v protikladu se základními zájmy Španělska.
V tomto případě Španělsko jednoduše neposkytlo žádné věrohodné vysvětlení o tom, jak by mohly být postiženy jeho životní zájmy v oblasti bezpečnosti a také neposkytlo žádnou podstatnou informaci.
VI. ZÁVĚR
1. společnost SEPI koupila od společnosti AESA všechny tři podniky, Cádiz, Juliana a Manises, dne 28. prosince 1999 za cenu o 55948000 EUR vyšší, než je cena tržní, což v důsledku znamenalo obohacení zbývajících loděnic společnosti AESA: Sestao, Sevilla a Puerto Real;
2. společnost SEPI poskytla půjčky ve výši 192100000 EUR všem třem podnikům v krizi: Cádiz, Juliana a Manises, dne 28. prosince 1999;
3. společnost SEPI provedla v září 2000 kapitálový vklad ve výši 252425000 EUR do společnosti AESA, což v důsledku znamenalo obohacení všech tří podniků: Sestao, Sevilla a Puerto Real.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 500473000 EUR poskytnutá Španělskem španělským státním loděnicím, v současné době ve vlastnictví společnosti IZAR, je neslučitelná s principy společného trhu.
Článek 2
1. Španělsko přijme všechna nezbytná opatření k tomu, aby od příjemců získala náhradu podpory uvedené v odstavci 1, která jim byla poskytnuta nezákonně, s výjimkou již vrácených 192100000 EUR.
2. Navrácení podpory musí být provedeno bez průtahů, v souladu s postupy vnitrostátních právních předpisů, pokud tyto umožní okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Částky, které budou zpětně získány, ponesou úrok běžící po celou dobu od data, kdy tyto částky byly poskytnuty příjemci k dispozici, do té doby, dokud nebudou skutečně nahrazeny.
Uplatněná úroková sazba bude stanovena na základě sazby použité pro výpočet grantového ekvivalentu udělené regionální podpory.
3. Úroková sazba uvedená v odstavci 2 bude uplatněna jako složený úrok po celé období uvedeném v předchozím odstavci.
Článek 3
Španělsko bude do dvou měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí informovat Komisi o předpokládaných a již schválených opatřeních přijatých v souladu s tímto rozhodnutím.
Pro tento účel použije formulář, který je uveden v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
Rozhodnutí Komise
ze dne 28. února 2005,
kterým se stanoví prováděcí pokyny doplňující část B přílohy II směrnice Rady 90/219/EHS o uzavřeném nakládání s geneticky modifikovanými mikroorganismy
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 413)
(Text s významem pro EHP)
(2005/174/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 90/219/EHS ze dne 23. dubna 1990 o uzavřeném nakládání s geneticky modifikovanými mikroorganismy [1], a zejména na úvodní odstavec části B přílohy II uvedené směrnice,
po konzultaci s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Aby byla zajištěna bezpečnost geneticky modifikovaných mikroorganismů (GMM) pro lidské zdraví a životní prostředí a jejich vhodnost k začlenění do části C přílohy II směrnice 90/219/ES, je nutno splnit kritéria uvedená v části B přílohy II uvedené směrnice.
(2) Uplatnění těchto kritérií by mělo usnadnit stanovení prováděcích pokynů pro členské státy, které mají sloužit jako pomůcka k zajištění, aby příslušné vnitrostátní orgány prováděly svá předběžná posouzení správně a poskytovaly uživatelům potřebné informace o obsahu dokumentace, která má být předkládána.
(3) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 21 směrnice 90/219/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Prováděcí pokyny stanovené v příloze tohoto rozhodnutí se použijí k jako doplnění části B přílohy II směrnice 90/219/EHS.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 1. března 2005
o stanovení kódované formy a kódů pro oznamování chorob zvířat na základě směrnice Rady 82/894/EHS
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 993)
(Text s významem pro EHP)
(2005/176/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského Společenství,
s ohledem na Smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na čl. 2 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na článek 57 tohoto aktu,
s ohledem na směrnici Rady 82/894/EHS ze dne 21. prosince 1982 o hlášení chorob zvířat ve Společenství [1] a zejména na článek 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 82/894/EHS vyjmenovává choroby zvířat, jejichž výskyt musí být oznamován Komisi a dalším členským státům.
(2) Rozhodnutí Komise 2000/807/ES [2] stanovilo kódovanou formu a kódy pro oznamování chorob zvířat na základě směrnice 82/894/EHS.
(3) Země, které brzy přistoupí k Evropské unii, používají systém oznamování chorob zvířat (systém ADNS) neoficiálně, ovšem jejich účast by nyní měla dostat oficiální podobu.
(4) Několik členských států upravilo řadu kódů, které se vztahují na jejich regiony, a nyní by měly být provedeny odpovídající úpravy příslušných ustanovení Společenství.
(5) Příslušná ustanovení Společenství by měla zahrnovat mapy těchto různých zemí za účelem ujasnění informací zasílaných Komisi a zemím používajícím systém ADNS.
(6) Příloha I směrnice 82/894/EHS byla nedávno doplněna o některé choroby koní a včel.
Tyto choroby by měly být doplněny na seznam chorob v ustanovení o kódové formě a kódech pro oznamování chorob zvířat.
(7) V zájmu jasnosti a racionálnosti by mělo být rozhodnutí 2000/807/ES zrušeno a nahrazeno.
(8) Za účelem ochrany důvěrnosti předávaných informací by neměly být přílohy tohoto rozhodnutí zveřejněny.
(9) Opatření uvedená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely postupů oznamování chorob zvířat jsou informace o propuknutí chorob podle směrnice 82/894/EHS předávány za použití kódované formy uvedené v přílohách I, II a III tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Pro účely postupů oznamování chorob zvířat jsou informace o propuknutí chorob podle směrnice 82/894/EHS předávány za použití kódů uvedených v přílohách IV až X tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Rozhodnutí 2000/807/ES se zrušuje.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 7. března 2005
o tranzitu živého skotu územím Spojeného království
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 509)
(Text s významem pro EHP)
(2005/177/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení (ES) č. 999/2001 Evropského parlamentu a Rady ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií [1], a zejména na čl. 15 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Rady 98/256/ES ze dne 16. března 1998 o mimořádných opatřeních k ochraně před bovinní spongiformní encefalopatií a o změně rozhodnutí 94/474/ES a zrušení rozhodnutí 96/239/EHS [2] stanoví, že Spojené království musí zajistit, aby z jeho území nebyl do jiných členských států nebo třetích zemí odesílán živý skot.
(2) Blížící se ukončení činnosti některých společností provozujících trajektovou dopravu, které převážejí živý skot z Irska do kontinentální Evropy, se vážně dotkne i obchodu se živým skotem mezi Irskem a ostatními členskými státy.
(3) Je proto potřebné stanovit pravidla, která by povolila tranzit živého skotu z Irska územím Spojeného království.
Aby nebyla oslabena platná opatření podle rozhodnutí (ES) č. 98/256/ES, podléhá tento tranzit přísným podmínkám a kontrole.
(4) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Aniž je dotčeno rozhodnutí 98/256/EHS, je Spojené království oprávněno povolit nepřetržitý tranzit živého skotu (dále "zvířata") odesílaného z Irska přes území Spojeného království do jiných členských států za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Osvědčení o zdravotní nezávadnosti uvedené ve směrnici Rady 64/432/EHS [3] doprovázející zvířata při tranzitu z Irska územím Spojeného království do jiných členských států musí obsahovat tato slova:
"Zvířata v souladu s rozhodnutím Komise 2005/177/ES ze dne 7. března 2005"
.
Článek 3
Tranzit zvířat z Irska územím Spojeného království do jiných členských států uvedený v článku 1 bude povolen pouze za předpokladu, že příslušný orgán v Irsku zašle nejméně dva pracovní dny předem oznámení:
a) ústřednímu orgánu Spojeného království;
b) ústřednímu orgánu všech členských států o tranzitu zvířat a
c) ústřednímu a místnímu orgánu členského státu konečného místa určení.
Článek 4
Příslušný orgán Irska zajistí, aby bylo vozidlo přepravující zvířata zapečetěno úřední pečetí, která musí zůstat neporušena po celou dobu tranzitu územím Spojeného království s výjimkou případu úřední kontroly nebo okolností obecného prospěchu uvedených v článku 5.
Číslo pečetě uvede příslušný orgán Irska na osvědčení o zdravotní nezávadnosti uvedeném v článku 2.
Článek 5
Pokud budou muset být z mimořádných důvodů obecného prospěchu nebo za účelem úřední kontroly zvířata na území Spojeného království vyložena, vyrozumí přepravce okamžitě příslušný orgán dotčeného členského státu.
Pokračování přepravy těchto zvířat nebude možné, pokud nebudou splněny následující podmínky:
a) nakládka zvířat bude probíhat pod dozorem příslušného orgánu Spojeného království;
b) vozidlo bude po naložení okamžitě zapečetěno a
c) bude předloženo dodatečné osvědčení uvedené v příloze.
Článek 6
Příslušný orgán Spojeného království bude řádně kontrolovat provádění tohoto rozhodnutí, a zejména zkontroluje neporušenost pečeti uvedené v článku 5 na vozidlech, která opouštějí území Spojeného království.
Zmíněný příslušný orgán potvrdí shodu s tímto rozhodnutím otiskem úředního razítka na osvědčení o zdravotní nezávadnosti uvedeném v článku 2 nebo vystavením dodatečného osvědčení podle přílohy.
V případě neshody s tímto rozhodnutím nebudou moci zvířata pokračovat v cestě do konečného místa určení.
Tato zvířata mohou být zadržena a se zřetelem na zdraví veřejnosti a zdraví zvířat mohou být poslána na jatka, k likvidaci nebo se souhlasem odesílajícího členského státu mohou být vrácena do místa původu.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 4. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 93/52/EHS a 2003/467/ES, pokud jde o prohlášení Slovinska za prosté brucelózy (B. melitensis) a enzootické leukózy skotu a Slovenska za prosté tuberkulózy skotu a brucelózy skotu
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 483)
(Text s významem pro EHP)
(2005/179/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství [1], a zejména na přílohu A kapitolu I odst. 4, přílohu A kapitolu II odst. 7 a přílohu D kapitolu I písm. E uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 91/68/EHS ze dne 28. ledna 1991 o veterinárních podmínkách obchodu s ovcemi a kozami uvnitř Společenství [2], a zejména na přílohu A kapitolu 1 oddíl II uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 93/52/EHS ze dne 21. prosince 1992, kterým se shledává, že některé členské státy nebo oblasti splňují podmínky týkající se brucelózy (B. melitensis), a přiznává se jim status členského státu nebo oblasti úředně prostých této choroby [3] uvádí seznam oblastí členských států, které jsou uznány za úředně prosté brucelózy (B. melitensis) podle směrnice 91/68/EHS.
(2) Ve Slovinsku je brucelóza ovcí a koz povinná hlášením již alespoň pět let a během uvedené doby nebyl úředně potvrzen žádný případ uvedené choroby.
Uvedený členský stát také zakazuje očkování proti uvedené chorobě již alespoň tři roky.
Slovinsko se kromě toho zavázalo splnit některé jiné podmínky směrnice 91/68/EHS, pokud jde o namátkové kontroly, které se mají vykonávat poté, co bude uvedený členský stát uznán za prostý brucelózy.
Slovinsko by tedy mělo být uznáno za úředně prosté brucelózy (B. melitensis), pokud jde o hospodářství s ovcemi a kozami.
(3) Směrnice 64/432/EHS stanoví, že členské státy nebo části nebo oblasti členských států mohou být, pokud jde o stáda skotu, prohlášeny za úředně prosté tuberkulózy, brucelózy a enzootické leukózy skotu s výhradou splnění některých podmínek stanovených v uvedené směrnici.
(4) Seznamy členských států prohlášených za prosté tuberkulózy skotu, brucelózy skotu a enzootické leukózy skotu jsou stanoveny v rozhodnutí Komise 2003/467/ES ze dne 23. června 2003, kterým se stanoví status stád skotu úředně prostých tuberkulózy, brucelózy a enzootické leukózy skotu v některých členských státech nebo oblastech členských států [4].
(5) Na základě Komisí provedeného hodnocení dokumentace předložené Slovinskem na důkaz splnění odpovídajících podmínek stanovených ve směrnici 64/432/EHS, pokud jde absenci enzootické leukózy skotu, by měl být celý uvedený členský stát prohlášen za úředně prostý enzootické leukózy skotu.
(6) Na základě Komisí provedeného hodnocení dokumentace předložené Slovenskem na důkaz splnění odpovídajících podmínek stanovených ve směrnici 64/432/EHS, pokud jde absenci tuberkulózy skotu a brucelózy skotu, by měl být celý uvedený členský stát prohlášen za úředně prostý tuberkulózy skotu a brucelózy skotu.
(7) Rozhodnutí 93/52/EHS a 2003/467/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha I rozhodnutí 93/52/EHS se mění v souladu s přílohou I tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Přílohy I, II a III rozhodnutí 2003/467/ES se mění v souladu s přílohou II tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 4. března 2005,
kterým se členské státy opravňují podle směrnice Rady 96/49/ES k přijetí určitých odchylek týkajících se železniční přepravy nebezpečných věcí
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 443)
(Text s významem pro EHP)
(2005/180/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 96/49/ES ze dne 23. července 1996 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se železniční přepravy nebezpečných věcí [1], a zejména na čl. 6 odst. 9, 11 a 14 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 6 odst. 9 směrnice 96/49/ES musí členské státy oznámit své odchylky Komisi předem, poprvé do 31. prosince 2002 nebo do dvou let od posledního dne použitelnosti pozměněného znění přílohy směrnice.
(2) Některé členské státy oznámily Komisi do 31. prosince 2002 své přání přijmout odchylky od směrnice 96/49/ES.
Rozhodnutím Komise 2003/627/ES ze dne 20. srpna 2003, kterým se členské státy opravňují podle směrnice 96/49/ES k přijetí určitých odchylek týkajících se železniční přepravy nebezpečných věcí [2], povolila Komise přijetí odchylek pro členské státy, které jsou uvedené v přílohách I a II uvedeného rozhodnutí.
(3) Směrnice Komise 2003/29/ES [3] pozměnila přílohu směrnice 96/49/ES.
Na základě směrnice 2003/29/ES musely členské státy nejpozději do 1. července 2003 uvést v účinnost vnitrostátní právní předpisy, přičemž posledním dnem použitelnosti uvedeným v čl. 6 odst.
(4) Několik členských států oznámilo své přání odchylky přijmout.
Komise přezkoumala soulad těchto oznámení s podmínkami stanovenými v čl. 6 odst.
9, 11 a 14 směrnice 96/49/ES a schválila je. Tyto členské státy by proto měly být oprávněny k přijetí těchto odchylek.
(5) Při této příležitosti se považuje za žádoucí shromáždit všechny odchylky povolené k dnešnímu dni v jediném rozhodnutí.
Rozhodnutí 2003/627/ES by proto mělo být zrušeno a nahrazeno.
(6) K zajištění toho, že stav odchylek je pravidelně aktualizován, navrhne Komise přinejmenším každých pět let úplnou aktualizaci všech stávajících odchylek.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přepravu nebezpečných věcí, zřízeného článkem 9 směrnice Rady 94/55/ES [4],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Členské státy uvedené v příloze I jsou oprávněny provádět odchylky stanovené v příloze I ve vztahu k železniční přepravě malého množství určitých nebezpečných věcí na svém území.
Tyto odchylky se uplatňují bez diskriminace.
Článek 2
Členské státy uvedené v příloze II jsou oprávněny provádět odchylky stanovené v příloze I, pokud jde, za prvé o přepravu nebezpečných věcí, která je součástí určitého průmyslového procesu, na konkrétně vyznačených trasách svého území, pokud je tato přeprava místní povahy a je důsledně kontrolována za jasně vymezených podmínek, a za druhé o místní přepravu nebezpečných věcí na krátké vzdálenosti uvnitř hranic přístavů, letišť nebo průmyslových ploch.
Článek 3
Rozhodnutí 2003/627/ES se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 5. července 2004
o existenci nadměrného schodku na Slovensku
(2005/182/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
s ohledem na připomínky Slovenska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí; to se týká také členských států, na které se vztahuje výjimka, což je případ všech zemí, které se připojily k Evropské unii dne 1. května 2004.
(2) Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posilujícího podmínky pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.
(3) Podle článku 104 upravujícího postup při nadměrném schodku musí být existence nadměrného schodku stanovena rozhodnutím a Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě stanoví další opatření týkající se provádění postupu při nadměrném schodku.
Nařízení Rady (ES) č. 3605/93 [1], stanoví prováděcí pravidla a definice pro používání uvedeného protokolu.
(4) Podle čl. 104 odst. 5 Smlouvy má Komise předložit Radě stanovisko, pokud usoudí, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek. Komise po přezkoumání všech rozhodujících faktorů, k nimž bylo přihlédnuto v její zprávě podle čl. 104 odst. 3, a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 104 odst. 4 došla ve svém stanovisku ze dne 24. června 2004 k závěru, že na Slovensku existuje nadměrný schodek.
(5) Podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy Rada zváží všechny připomínky, které si dotyčný členský stát případně učiní, a po celkovém zhodnocení rozhodne, zda existuje nadměrný schodek.
(6) Celkové zhodnocení vede k následujícím závěrům: celkový schodek veřejných financí na Slovensku dosáhl v roce 2003 3,6 % HDP, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou.
Překročení schodku veřejných financí přes referenční hodnotu nevyplývá z neobvyklé události, kterou slovenské orgány nemohly nikterak ovlivnit, ani není důsledkem prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu.
Celkový schodek veřejných financí zůstane pravděpodobně i v roce 2004 nad úrovní 3 % HDP.
Zejména podle jarní předpovědi Komise na rok 2004 dosáhne schodek v roce 2004 výše 4,1 % HDP, zatímco v konvergenčním programu Slovenska se očekává schodek ve výši 4,0 % HDP.
Poměr zadlužení, který dosahoval v roce 2003 výše 42,8 %, zůstane v roce 2004 pravděpodobně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že na Slovensku existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Slovensku.
Rozhodnutí Rady
ze dne 5. července 2004
o existenci nadměrného schodku v Polsku
(2005/183/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
s ohledem na připomínky Polska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí; to se týká také členských států, na které se vztahuje výjimka, což je případ všech zemí, které se připojily k Evropské unii dne 1. května 2004.
(2) Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posilujícího podmínky pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.
(3) Podle článku 104 upravujícího postup při nadměrném schodku musí být existence nadměrného schodku stanovena rozhodnutím a Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě stanoví další opatření týkající se provádění postupu při nadměrném schodku.
Nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství [1], stanoví prováděcí pravidla a definice pro používání uvedeného protokolu.
(4) Podle čl. 104 odst. 5 Smlouvy má Komise předložit Radě stanovisko, pokud usoudí, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek. Komise po přezkoumání všech rozhodujících faktorů, k nimž bylo přihlédnuto v její zprávě podle čl. 104 odst. 3, a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 104 odst. 4 došla ve svém stanovisku ze dne 24. června 2004 k závěru, že v Polsku existuje nadměrný schodek.
(5) Podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy Rada zváží všechny připomínky, které si dotyčný členský stát případně učiní, a po celkovém zhodnocení rozhodne, zda existuje nadměrný schodek.
(6) Celkové zhodnocení vede k následujícím závěrům: celkový schodek veřejných financí v Polsku dosáhl v roce 2003 4,1 % HDP, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou.
Překročení schodku veřejných financí přes referenční hodnotu nevyplývá z neobvyklé události, kterou polské orgány nemohly nikterak ovlivnit, ani není důsledkem prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu.
Celkový schodek veřejných financí zůstane pravděpodobně i v roce 2004 nad úrovní 3 % HDP.
Zejména podle jarní předpovědi Komise na rok 2004 dosáhne schodek v roce 2004 výše 6,0 % HDP, zatímco v konvergenčním programu Polska se očekává schodek ve výši 5,7 % HDP.
Poměr zadlužení, který dosahoval v roce 2003 výše 45,4 %, zůstane v roce 2004 pravděpodobně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou.
Čísla o schodku a zadlužení by se měla upravit směrem nahoru, pokud jsou otevřené penzijní fondy vyloučeny ze sektoru veřejných financí podle rozhodnutí EUROSTATu o klasifikaci financovaných důchodových systémů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že
Rozhodnutí Rady
ze dne 5. července 2004
o existenci nadměrného schodku na Kypru
(2005/184/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
s ohledem na připomínky Kypru,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí; to se týká také členských států, na které se vztahuje výjimka, což je případ všech zemí, které se připojily k Evropské unii dne 1. května 2004.
(2) Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posilujícího podmínky pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.
(3) Podle článku 104 upravujícího postup při nadměrném schodku musí být existence nadměrného schodku stanovena rozhodnutím a Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě stanoví další opatření týkající se provádění postupu při nadměrném schodku.
Nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství [1], stanoví prováděcí pravidla a definice pro používání uvedeného protokolu.
(4) Podle čl. 104 odst. 5 Smlouvy má Komise předložit Radě stanovisko, pokud usoudí, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek. Komise po přezkoumání všech rozhodujících faktorů, k nimž bylo přihlédnuto v její zprávě podle čl. 104 odst. 3, a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 104 odst. 4 došla ve svém stanovisku ze dne 24. června 2004 k závěru, že na Kypru existuje nadměrný schodek.
(5) Podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy Rada zváží všechny připomínky, které si dotyčný členský stát případně učiní, a po celkovém zhodnocení rozhodne, zda existuje nadměrný schodek.
(6) Celkové zhodnocení vede k následujícím závěrům: celkový schodek veřejných financí na Kypru dosáhl v roce 2003 6,3 % HDP, což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou.
Překročení schodku veřejných financí přes referenční hodnotu nevyplývá z neobvyklé události, kterou kyperské orgány nemohly nikterak ovlivnit, ani není důsledkem prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu.
Celkový schodek veřejných financí zůstane pravděpodobně i v roce 2004 nad úrovní 3 % HDP.
Zejména podle jarní předpovědi Komise na rok 2004 dosáhne schodek v roce 2004 výše 4,6 % HDP, zatímco v konvergenčním programu Kypru se očekává schodek ve výši 5,2 % HDP.
Poměr zadlužení, který dosahoval v roce 2003 výše 72,2 %, zůstane v roce 2004 pravděpodobně odchylný od referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že na Kypru existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je adresováno Kyperské republice.
Rozhodnutí Rady
ze dne 5. července 2004
o existenci nadměrného schodku v České republice
(2005/185/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
s ohledem na připomínky České republiky,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí; to se týká také členských států, na které se vztahuje výjimka, což je případ všech zemí, které se připojily k Evropské unii dne 1. května 2004.
(2) Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posilujícího podmínky pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.
(3) Podle článku 104 upravujícího postup při nadměrném schodku musí být existence nadměrného schodku stanovena rozhodnutím a Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě stanoví další opatření týkající se provádění postupu při nadměrném schodku.
Nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství [1], stanoví prováděcí pravidla a definice pro používání uvedeného protokolu.
(4) Podle čl. 104 odst. 5 Smlouvy má Komise předložit Radě stanovisko, pokud usoudí, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek. Komise po přezkoumání všech rozhodujících faktorů, k nimž bylo přihlédnuto v její zprávě podle čl. 104 odst. 3, a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 104 odst. 4 došla ve svém stanovisku ze dne 24. června 2004 k závěru, že v České republice existuje nadměrný schodek.
(5) Podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy Rada zváží všechny připomínky, které si dotyčný členský stát případně učiní, a po celkovém zhodnocení rozhodne, zda existuje nadměrný schodek.
(6) Celkové zhodnocení vede k následujícím závěrům: celkový schodek veřejných financí v České republice dosáhl v roce 2003 12,9 % HDP (5,9 % HDP bez významné jednorázové operace týkající se udělených státních záruk), což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou.
Překročení schodku veřejných financí přes referenční hodnotu nevyplývá z neobvyklé události, kterou české orgány nemohly nikterak ovlivnit, ani není důsledkem prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu.
Celkový schodek veřejných financí zůstane pravděpodobně i v roce 2004 nad úrovní 3 % HDP.
Zejména podle jarní předpovědi Komise na rok 2004 dosáhne schodek v roce 2004 výše 5,9 % HDP, zatímco v konvergenčním programu České republiky se očekává schodek ve výši 5,3 % HDP.
Poměr zadlužení, který dosahoval v roce 2003 výše 37,6 %, zůstane v roce 2004 pravděpodobně pod referenční hodnotou 60 % HDP stanovenou Smlouvou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že
Rozhodnutí Rady
ze dne 5. července 2004
o existenci nadměrného schodku na Maltě
(2005/186/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
s ohledem na připomínky Malty,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí; to se týká také členských států, na které se vztahuje výjimka, což je případ všech zemí, které se připojily k Evropské unii dne 1. května 2004.
(2) Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posilujícího podmínky pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.
(3) Podle článku 104 upravujícího postup při nadměrném schodku musí být existence nadměrného schodku stanovena rozhodnutím a Protokol o postupu při nadměrném schodku připojený ke Smlouvě stanoví další opatření týkající se provádění postupu při nadměrném schodku.
Nařízení Rady (ES) č. 3605/93 ze dne 22. listopadu 1993 o použití Protokolu o postupu při nadměrném schodku, připojeného ke Smlouvě o založení Evropského společenství [1], stanoví prováděcí pravidla a definice pro používání uvedeného protokolu.
(4) Podle čl. 104 odst. 5 Smlouvy má Komise předložit Radě stanovisko, pokud usoudí, že v členském státě existuje nebo může vzniknout nadměrný schodek. Komise po přezkoumání všech rozhodujících faktorů, k nimž bylo přihlédnuto v její zprávě podle čl. 104 odst. 3, a s ohledem na stanovisko Hospodářského a finančního výboru podle čl. 104 odst. 4 došla ve svém stanovisku ze dne 24. června 2004 k závěru, že na Maltě existuje nadměrný schodek.
(5) Podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy Rada zváží všechny připomínky, které si dotyčný členský stát případně učiní, a po celkovém zhodnocení rozhodne, zda existuje nadměrný schodek.
(6) Celkové zhodnocení vede k následujícím závěrům: celkový schodek veřejných financí na Maltě v roce 2003 dosáhl 9,7 % HDP (z toho 3,2 % HDP bylo v důsledku jednorázových operací), což je nad úrovní referenční hodnoty 3 % HDP stanovené Smlouvou.
Překročení schodku veřejných financí přes referenční hodnotu nevyplývá z neobvyklé události, kterou maltské orgány nemohly nikterak ovlivnit, ani není důsledkem prudkého hospodářského propadu ve smyslu Paktu o stabilitě a růstu.
Celkový schodek veřejných financí zůstane i v roce 2004 nad úrovní 3 % HDP.
Zejména podle jarní předpovědi Komise na rok 2004 dosáhne schodek v roce 2004 výše 5,9 % HDP, zatímco v konvergenčním programu Malty se očekává schodek ve výši 5,2 % HDP.
Poměr zadlužení, který dosahoval v roce 2003 výše 72,0 %, zůstane v roce 2004 pravděpodobně odchylný od referenční hodnoty 60 % HDP stanovené Smlouvou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z celkového zhodnocení vyplývá, že na Maltě existuje nadměrný schodek.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maltské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 19. července 2004,
kterým se prohlašuje, že spojení je slučitelné se společným trhem a Dohodou o EHP
(Případ č. COMP/M.3333 – SONY/BMG)
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2004) 2815)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/188/ES)
Dne 19. července 2004 Komise přijala rozhodnutí v případu spojení podle nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole spojování podniků [1] a zejména podle čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení. Nedůvěrná verze plného znění rozhodnutí je k dispozici v závazných jazycích jednotlivých případů a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html
(1) Dne 9. ledna 2004 Komise obdržela oznámení podle článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 (dále jen "nařízení o spojování") o transakci, ve které společnost Bertelsmann AG (dále jen "Bertelsmann") a společnost Sony Corporation of America, která patří do skupiny Sony (dále jen "Sony") spojují svoji činnost v oblasti globálních hudebních nahrávek (s výjimkou aktivit společnosti Sony v Japonsku) do společného podniku.
Tento společný podnik bude provozován pod názvem Sony BMG a jeho náplní bude objevování a rozvoj nových umělců (tak zvané A&R [2]) a následný marketing a prodej hudebních nahrávek.
Společnost Sony BMG se nezúčastní souvisejících činností jako je vydávání hudby, výroba a distribuce.
(2) Bertelsmann je mezinárodní mediální společnost s aktivitami po celém světě v oblasti nahrávání a vydávání hudby, televizního a rozhlasového vysílání, vydávání knih a časopisů, tiskových služeb, hudebních a knižních klubů.
Společnost Bertelsmann je činná v oblasti hudebních nahrávek prostřednictvím své plně vlastněné dceřinné společnosti Bertelsmann Music Group, "BMG".
Mezi značky nahrávek společnosti BMG patří Arista Records, Jive Records, Zomba a RCA.
(3) Společnost Sony je globálně činná v oblasti hudebních nahrávek a jejich vydávání, průmyslové a spotřební elektroniky a zábavy.
Ve světě hudebních nahrávek působí prostřednictvím společnosti Sony Music Entertainment.
Mezi značky společnosti Sony patří Columbia Records Group, Epic Records Group a Sony Classical.
(4) Poradní výbor pro kontrolu spojování podniků na svém 127 zasedání dne 9. července 2004 vydal kladné stanovisko k návrhu rozhodnutí, kterým se poskytuje řešení předložené Komisí.
(5) Úředník pro slyšení ve zprávě ze dne 5. července 2004 vyjádřil názor, že bylo respektováno právo stran na slyšení.
I. RELEVANTNÍ TRHY
Hudební nahrávky
(6) Komise zjistila, že relevantní trh pro hudební nahrávky (včetně "A&R" a propagace, prodeje a marketingu hudebních nahrávek) je možné dále rozdělit na různé trhy podle žánrů (jako například mezinárodní pop, místní pop, vážná hudba) nebo podle kompilací.
Pro účely tohoto případu je nicméně možné ponechat otevřené, zda výše uvedené žánry nebo kategorie tvoří oddělené trhy, protože spojení těchto podniků by nevedlo k vytvoření nebo posílení dominantního postavení podle žádné ze zvažovaných definic trhů.
(7) Šetření trhu potvrdilo existenci mnoha faktorů (například A&R, tvorba cen, prodej a marketing především probíhají na vnitrostátní úrovni, silná poptávka po místním repertoáru a omezená mezinárodní účast nezávislých nahrávacích společností) pro relevantní geografické trhy pro hudební nahrávky, které jsou považovány za vnitrostátní.
Hudba on-line
(8) Na základě svých zjištění během šetření trhu má Komise za to, že hudba on-line není součástí trhu pro fyzické hudební nahrávky, zejména díky rozdílům ve výrobcích a jejich distribuci.
Komise určila dva rozdílné trhy pro hudbu on-line: i) velkoobchodní trh s licencemi na hudbu on-line a ii) maloobchodní trh pro distribuci hudby on-line.
(9) Pro účely tohoto případu má Komise za to, že jak velkoobchodní trh s licencemi na hudbu on-line, tak i maloobchodní trh pro distribuci hudby on-line mají vnitrostátní oblast působnosti.
Toto se v budoucnosti může změnit v závislosti na dalším přeshraničním vývoji v obchodování s licencemi na on-line hudbu a distribuci hudby.
Vydávání hudby
(10) Na základě úvah z pohledu poptávky i nabídky Komise zjistila náznaky existence oddělených trhů pro vydávání hudby podle využívání různých kategorií práv (to je mechanická, interpretace, synchronizace, tisk a ostatní práva).
Přesná oblast působnosti relevantního trhu může být nicméně ponechána otevřená, protože hodnocení hospodářské soutěže je stejné pro kteroukoli z uvažovaných definic trhu.
(11) Šetření trhu potvrdilo, že geografická oblast působnosti je v zásadě vnitrostátní, i přes některé přeshraniční prvky s ohledem na to, že práva na mechanickou část a interpretaci jsou obecně vybírána na vnitrostátních základech.
Pro účely tohoto případu může být přesná oblast působnosti relevantního geografického trhu ponechána otevřená, protože hodnocení hospodářské soutěže je stejné pro kteroukoli z uvažovaných definic trhu.
II. HODNOCENÍ
A. Možné posílení společného dominantního postavení na trzích s hudebními nahrávkami
Úvod
(12) Šetření Komise neposkytlo dostatečně závažné důvody pro existenci společného dominantního postavení "velké pětky" (Sony, BMG, Universal, EMI a Warner) na trzích s hudebními nahrávkami.
(13) Na základě precedenčního práva evropských soudů, zejména na základě rozsudku ve věci Airtours, je předpokladem pro existenci společného dominantního postavení mezi účastníky trhu toto: i) společné chápání podmínek koordinace; ii) schopnost sledovat, zda jsou tyto podmínky dodržovány; iii) existence odrazujícího mechanismu v případě odchýlení od těchto podmínek a iv) třetí strany (skuteční a potenciální konkurenti, zákazníci) nejsou schopné účinně ohrozit výhody očekávané od koordinace.
(14) Při hodnocení, zda existuje společné dominantní postavení na trhu s hudebními nahrávkami mezi velkou pětkou Komise provedla analýzu, zda je možné stanovit koordinovanou cenovou politiku pětky během posledních tří až čtyř roků v členských státech Evropského hospodářského prostoru.
(15) Pro tento účel Komise prošetřila vývoj velkoobchodních cen velké pětky pro velkoobchodníky a maloobchodníky v každém členském státě v období od roku 1998 do roku 2003.
Analýza Komise se zejména soustředila na vývoj průměrných čistých velkoobchodních cen, PPD (vyhlášené ceny pro dealery), hrubé a čisté cenové poměry, fakturační slevy a retrospektivní slevy.
(16) Pro hodnocení možné koordinace velkoobchodních cen pětky Komise provedla analýzu paralelismu vývoje (inflační-upravené) průměrných čistých cen pro nejprodávanějších 100 alb každé ze společností velké pětky v pěti největších členských státech (toto se považuje za reprezentativní vzorek, protože 100 nejprodávanějších alb představuje přibližně 70–80 % příslušného prodeje hudby velké pětky).
Zadruhé Komise prověřila, zda bylo možné dosáhnout cenové koordinace pomocí ceníkových cen (PPD) jako opěrných bodů.
Zatřetí Komise provedla analýzu, zda slevy různých členů pětky byly vyrovnané a dostatečně průhledné, aby umožnily účinné sledování konkurenčního chování.
Francie, Německo, Itálie, Španělsko, Velká Británie
(17) Komise na základě čistých průměrných cen odhalila určitý paralelismus a relativně podobný vývoj cen velké pětky na pěti největších trzích, kterými jsou Francie, Německo, Itálie, Španělsko a Velká Británie.
Tato pozorování nicméně nejsou dostatečná pro přijetí závěru, že v minulosti docházelo ke koordinaci cen.
(18) Z tohoto důvodu Komise dále prošetřila, zda byly další prvky, jmenovitě ceníkové ceny a slevy, vyrovnané a dostatečně průhledné, aby poskytly dostatečný důkaz o koordinaci.
(19) Komise zjistila některé náznaky, že PPD mohly být používány jako opěrný bod pro vyrovnávání ceníkových cen členů velké pětky ve všech velkých členských státech.
Co se týče slev, šetření ukázalo, že úroveň slev se v určité míře lišila mezi jednotlivými společnostmi pětky a že některé typy slev nebyly dostatečně průhledné, aby vedly ke stávajícímu tajnému dorozumění.
(20) Kromě toho Komise provedla analýzu, zda lze trhy s hudebními nahrávkami charakterizovat prvky podporujícími společné dominantní postavení, zejména s ohledem na homogenitu výrobku, průhlednost trhu a mechanismus odplaty.
(21) Co se týče homogenity výrobku Komise zjistila, že obsah jednotlivých alb je rozlišný, ale také že tvorba cen a marketing jsou do určité míry normalizované.
Nesourodost obsahu má nicméně určité dopady na tvorbu cen a snižuje průhlednost na trhu a činí tiché dohody obtížnějšími, protože to vyžaduje sledování na úrovni jednotlivých alb.
(22) Co se týče průhlednosti, Komise zjistila, že vydávání týdenních žebříčků, stabilita společné zákaznické základny a sledování maloobchodního trhu velké pětky pomocí týdenních zpráv zvyšuje průhlednost trhu a usnadňuje sledování koordinované politiky.
Nicméně šetření také ukázalo, že sledování slevových kampaní vyžaduje sledování na úrovni jednotlivých alb, což snižuje průhlednost na trhu a činí tiché dohody obtížnějšími.
Na druhou stranu Komise nenašla dostatečné důvody, že velká pětka v minulosti překonala tento nedostatek průhlednosti.
(23) Co se týče odplaty, Komise prozkoumala, zda může velká pětka nějakým způsobem trestat "podvádějícího" člena velké pětky, zejména (dočasným) návratem ke konkurenčnímu chování nebo vyřazením odchylující se společnosti z kompilace společných podniků a opatření.
Nicméně, Komise neshledala dostatečné důkazy, že takovýto mechanismus odplaty byl v minulosti aplikován nebo používán jako hrozba.
Nizozemí, Švédsko, Irsko, Rakousko, Belgie, Dánsko, Finsko, Norsko, Portugalsko, Řecko
(24) V menších členských státech Komise rovněž zjistila značnou míru paralelismu mezi PPD velké pětky, které by v zásadě mohly být použity jako opěrné body velké pětky pro vyrovnání cen.
Nicméně, šetření odhalilo také v menších členských státech některé rozdíly v úrovni slev a nedostatek průhlednosti s ohledem na některé slevy.
(25) Úvahy Komise co se týče homogenity výrobku, průhlednosti trhu a možnosti odplaty, jak jsou specifikovány výše pro velké členské státy, platí také pro menší členské státy.
Závěr
(26) Komise má za to, že neshledala dostatečný důkaz pro existenci společného dominantního postavení pěti největších hudebních společností na trzích s hudebními nahrávkami v žádném členském státě Evropského hospodářského prostoru.
B. Možné vytvoření společného dominantního postavení na trzích s hudebními nahrávkami
(27) Komise také zvážila, zda by spojení vedla k vytvoření společného dominantního postavení velkých hudebních společností v jakémkoli členském státě Evropského hospodářského prostoru.
Nicméně, ve světle výše uvedených poznámek, zejména co se týče průhlednosti trhu, různorodosti obsahu výrobku a možnosti odplaty má Komise za to, že dopad snížení počtu velkých hudebních společností z pěti na čtyři po provedení spojení by nebyl dostatečně velký, aby vedl k vytvoření společného dominantního postavení velkých hudebních společností na trzích s hudebními nahrávkami.
C. Možné vytvoření samostatného dominantního postavení na trzích s hudebními nahrávkami
(28) Třetí strany vyjádřily obavu, že společný podnik by dosáhl samostatného dominantního postavení na trzích s hudebními nahrávkami, v důsledku vertikálního vztahu společného podniku k mediálním zájmům společnosti Bertelsmann.
Byl vznesen argument, že společnost Bertelsmann by mohla využít svého postavení v televizních a rozhlasových stanicích k omezování konkurentů a upřednostňování společnosti Sony BMG, zejména poskytováním preferenčních sazeb nebo zacházení nebo omezováním konkurentů v propagaci jejich umělců prostřednictvím těchto kanálů.
(29) Komise došla k závěru, že není pravděpodobné, že by společný podnik dosáhl samostatného dominantního postavení na trzích s hudebními nahrávkami v Německu, Holandsku, Belgii, Lucembursku a ve Francii, kde je společnost Bertelsmann činná v televizní společnosti RTL TV a rozhlasových stanicích.
Výhody vyplývající z vertikální integrace v mediální skupině Bertelsmann (např. prostřednictvím soutěže Pop Idol, která podle průmyslových odborníků již překonala svůj vrchol) jsou již obsažené v podílu BMG na trhu v roce 2003.
Na základě těchto podílů na trhu navrhovaný společný podnik nedosahuje úrovně samostatného dominantního postavení.
Kromě toho Komise neshledala žádné důkazy, že toto by byla zisková strategie pro společnost Bertelsmann, kdyby omezovala své konkurenty v přístupu na své televizní kanály a rozhlasové stanice.
D. Možné dominantní postavení na velkoobchodním trhu s licencemi na hudbu on-line
(30) Komise poznamenává, že trh pro legální hudbu on-line je nyní v plenkách, protože většina internetových stránek pro hudbu on-line teprve nedávno zahájila svoji činnost v Evropském hospodářském prostoru.
Z tohoto důvodu je obtížné s konečnou platností stanovit závěr o tržním postavení velkých hudebních společností, zejména v souvislosti s mezinárodními trhy.
Kromě toho se zdá, že informace o písních, které jsou v současné době stahovány nebo využívány neposkytují jasný obraz o postavení různých účastníků trhu a k dispozici nejsou žádné veřejné průmyslové údaje.
Nicméně na základě informací, které Komise obdržela, je možné dojít k závěru, že postavení velkých hudebních společností na trhu s velkoobchodními licencemi na hudbu on-line se zdá být ve velké míře podobné jejich postavení na trzích s hudebními nahrávkami.
(31) S ohledem na vznikající stav těchto trhů a rozdíly v tvorbě cen a podmínek současných dohod Komise došla k závěru, že nebyly shledány dostatečné důkazy pro existenci dominantního postavení velkých společností na vnitrostátních trzích s licencemi na hudbu on-line, ani že by spojení podniků vedlo k vytvoření společného dominantního postavení na těchto trzích.
E. Možné samostatné dominantní postavení na trzích pro distribuci hudby on-line
(32) Třetí strany vyjádřily obavy, že v důsledku této transakce by společnost Sony mohla získat samostatné dominantní postavení na vnitrostátních trzích pro distribuci hudby on-line prostřednictvím její služby pro stahování hudby Sony Connect.
Bylo namítáno, že společnost Sony by mohla využít kontrolu společného podniku k omezování konkurentů na downstreamovém trhu pro distribuci hudby on-line, zejména odmítáním přístupu pro konkurenční on-line platformy do knihovny společného podniku nebo zavedením diskriminujícího chování proti jejím konkurentům, např. prostřednictvím pravidel používání, doby vydávání nových písní a formátu hudby.
(33) Komise má za to, že služba Sony Connect je teprve ve fázi svého zrodu v Evropě po té, co byla zahájena ve Spojených státech v květnu 2004.
Z tohoto důvodu dosud nemá žádný podíl na trhu.
Kromě toho také ostatní hráči již získali určité postavení na tomto trhu (např. OD2) a další hráči nedávno na trh vstoupili nebo ohlásili, že tak brzy učiní.
Navíc omezováním konkurentů by navrhovanému společnému podniku Sony BMG unikaly značné výnosy z prodeje licencí za hudbu prodávanou konkurenty a proto Komise pochybuje, že by takováto strategie byla zisková.
F. Možné přesahující dopady na vydávání hudby
(34) Třetí strany vyjádřily obavy, že vytvoření společného podniku by mělo vliv na konkurenční chování stran na úzce souvisejících trzích s vydáváním hudby.
(35) Komise má za to, že jakákoli koordinace se může uskutečnit pouze v poměrně omezeném rozsahu, protože správa autorských práv je prováděna především spolky pro vybírání poplatků (alespoň pro důležitá mechanická a interpretační práva).
Spolky pro vybírání poplatků na základě běžných právních předpisů poskytují licence podle nediskriminujících podmínek a dohadují autorské honoráře s vydavateli, autory a skladateli.
Narozdíl od obav některých třetích stran má Komise za to, že spojení podniků by nevedlo k obcházení spolků pro vybírání poplatků velkými hudebními společnostmi, protože pro takovouto strategii neexistují dostatečné konkrétní důkazy.
III. ZÁVĚR
(36) Rozhodnutí uvádí závěr, že navrhované spojení podniků nevytváří nebo neposiluje samostatné nebo společné dominantní postavení na vnitrostátních trzích s hudebními nahrávkami, licencemi pro hudbu on-line nebo pro distribuci hudby on-line, v jehož důsledku by byla významně narušena účinná hospodářská soutěž na společném trhu nebo na jeho podstatné části. Rozhodnutí dále obsahuje závěr, že transakce jako taková nemá za cíl ani za důsledek koordinaci konkurenčního chování mateřských společností společného podniku, společností Sony a Bertelsmann, na trzích s vydáváním hudby. Proto rozhodnutí prohlašuje, že spojení je slučitelné se společným trhem a s Dohodou o EHP, v souladu s čl. 2 odst. 2, čl. 2 odst. 4 a čl. 8 odst. 2 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP.
[1] Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1310/97 (Úř. věst. L 180, 9.7.1997, p. 1).
[2] A&R = Artist and Repertoire (umělec a repertoár); ekvivalent hudebního průmyslu pro výraz výzkum a vývoj.
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Komise
ze dne 7. března 2005,
kterým se mění dodatek přílohy XIV aktu o přistoupení z roku 2003, pokud jde o některá zařízení na Slovensku působící v odvětví masa
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 512)
(Text s významem pro EHP)
(2005/189/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska [1], a zejména na přílohu XIV kapitolu 5 oddíl B písm. d) tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příloha XIV kapitola 5 oddíl B písm. a) aktu o přistoupení z roku 2003 stanoví, že strukturální opatření podle přílohy I směrnice Rady 64/433/EHS ze dne 26. června 1964 o hygienických podmínkách produkce čerstvého masa a jeho uvádění na trh [2] a podle příloh A a B směrnice Rady 77/99/EHS ze dne 21. prosince 1976 o hygienických otázkách produkce a uvádění na trh masných výrobků a některých jiných produktů živočišného původu [3] se do 31. prosince 2006 neuplatňují na zařízení na Slovensku uvedená v dodatku [4] k příloze XIV aktu o přistoupení s výhradou určitých podmínek.
(2) Dodatek k příloze XIV aktu o přistoupení z roku 2003 byl změněn rozhodnutím Komise 2004/463/ES [5].
(3) Podle úředního prohlášení slovenského příslušného orgánu dokončila tři zařízení pro produkci masa potřebné úpravy a jsou nyní plně v souladu s právem Společenství.
Kromě toho ukončila dvě zařízení z uvedeného seznamu činnost.
Uvedená zařízení by proto měla být vymazána ze seznamu zařízení, na něž se vztahují přechodná opatření.
(4) Tři zařízení na seznamu zařízení, na něž se vztahují přechodná opatření, vyvinula značné úsilí, aby dosáhla souladu se strukturálními požadavky stanovenými právem Společenství.
Přesto tato zařízení nemohou kvůli výjimečným technickým překážkám dokončit potřebné úpravy v předepsané lhůtě.
Proto by těmto zařízením měl být na dokončení potřebných úprav poskytnut další čas.
(5) Dodatek přílohy XIV aktu o přistoupení z roku 2003 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn. V zájmu jasnosti a přehlednosti by měl být nahrazen.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Dodatek přílohy XIV aktu o přistoupení z roku 2003 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady 2005/191/SZBP
ze dne 18. října 2004
o uzavření dohod mezi Evropskou unií a Islandskou republikou, Norským královstvím a Rumunskem o rámci pro účast Islandské republiky, Norského království a Rumunska na operacích Evropské unie pro řešení krizí
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,
s ohledem na doporučení předsednictva,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podmínky účasti třetích států na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, a nikoli vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.
(2) Na základě zmocnění Rady ze dne 23. února 2004 sjednalo předsednictvo, kterému byl nápomocen generální tajemník/vysoký představitel, dohody mezi Evropskou unií a Islandskou republikou, Norským královstvím a Rumunskem o rámci pro účast Islandské republiky, Norského království a Rumunska na operacích Evropské unie pro řešení krizí.
(3) Uvedené dohody by měly být schváleny,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dohody mezi Evropskou unií a Islandskou republikou, Norským královstvím a Rumunskem o rámci pro účast Islandské republiky, Norského království a Rumunska na operacích Evropské unie pro řešení krizí se schvalují jménem Evropské unie.
Znění dohod se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohody zavazující Evropskou unii.
Článek 3
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Článek 4
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Rady a Komise
ze dne 21. února 2005
o uzavření Protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
(2005/192/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE, KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou a čl. 300 odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na schválení Rady podle článku 101 Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Protokol k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii byl podepsán jménem Evropského společenství a jeho členských států dne 12. prosince 2004 v souladu s rozhodnutím Rady 2004/896/ES [1].
(2) Uvedený protokol byl do svého vstupu v platnost prováděn prozatímně od 1. května 2004.
(3) Uvedený protokol by měl být uzavřen,
ROZHODLY TAKTO:
Článek 1
Protokol k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii se schvaluje jménem Evropského společenství, Evropského společenství pro atomovou energii a členských států.
Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí [2].
Článek 2
Předseda Rady provede oznámení uvedené v článku 15 protokolu jménem Evropského společenství a členských států.
Předseda Komise provede současně toto oznámení jménem Evropského společenství pro atomovou energii.
Rozhodnutí Komise
ze dne 8. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2004/475/ES, kterým se přijímá přechodné opatření ve prospěch některých zařízení v odvětví masa a mléka ve Slovinsku
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 518)
(Text s významem pro EHP)
(2005/193/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na článek 42 tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od přijetí rozhodnutí Komise 2004/475/ES [1] se změnila situace zařízení, která využívala přechodné období k dosažení úplného souladu s požadavky Společenství.
(2) Jedno zařízení v odvětví masa ukončilo činnost dnem 31. prosince 2004.
(3) Jedno mlékárenské zařízení ze seznamu zařízení, na něž se vztahují přechodná opatření, ukončí činnost jako velkokapacitní zařízení.
Omezí produkci tak, aby bylo v souladu s pravidly právních předpisů Společenství týkajících se zařízení s omezenou kapacitou.
Mělo by být proto vymazáno ze seznamu zařízení, na něž se vztahují přechodná opatření.
(4) Tři zařízení v odvětví masa na seznamu zařízení, na něž se vztahují přechodná opatření, vyvinula značné úsilí, aby získala nové vybavení.
Přesto tato zařízení nemohou kvůli výjimečným technickým překážkám dokončit potřebné úpravy v předepsané lhůtě.
Proto by těmto zařízením měl být na dokončení potřebných úprav poskytnut další čas.
(5) Příloha rozhodnutí 2004/475/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
V zájmu jasnosti by měla být nahrazena.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2004/475/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 8. března 2005,
kterým se počtvrté mění rozhodnutí 2004/122/ES o některých ochranných opatřeních proti influenze ptáků v některých asijských zemích
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 521)
(Text s významem pro EHP)
(2005/194/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS [1], a zejména na čl. 18 odst. 7 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [2], a zejména na čl. 22 odst. 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V reakci na výskyt ohnisek influenzy ptáků v několika asijských zemích včetně Japonska a Jižní Koreji bylo přijato rozhodnutí Komise 2004/122/ES [3].
(2) Japonsko a Jižní Korea předložily Světové organizaci pro zdraví zvířat (OIE) závěrečnou zprávu o výskytu influenzy ptáků na svém území a o přijatých opatřeních pro tlumení choroby.
Kromě toho Japonsko a Jižní Korea prohlásily své země za prosté influenzy ptáků a zaslaly Komisi informace o veterinární situaci se žádostí o odpovídající změnu rozhodnutí 2004/122/ES.
Ochranná opatření vůči uvedeným zemím přijatá na základě rozhodnutí 2004/122/ES by tedy již neměla být uplatňována.
(3) Podmínky pro dovoz jiných živých ptáků než drůbeže ze třetích zemí jsou stanoveny v rozhodnutí Komise 2000/666/ES [4] a tato pravidla se vztahují i na Japonsko a Jižní Koreu.
Jiní živí ptáci než drůbež musejí být mimo jiné podrobeni karanténě a testování na influenzu ptáků.
(4) S přihlédnutím k nákazové situaci v Kambodži, Číně, Indonésii, Laosu, Malajsii, Pákistánu, Thajsku a Vietnamu je nezbytné dále prodloužit dobu trvání ochranných opatření stanovených v rozhodnutí 2004/122/ES, pokud jde o tyto země.
(5) Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2004/122/ES se mění takto:
1. Článek 3 se nahrazuje tímto:
"Článek 3
Členské státy pozastaví dovoz z Malajsie:
- syrového krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a nezpracovaných krmných surovin obsahujících jakékoli části drůbeže a
- vajec k lidské spotřebě a neošetřených loveckých trofejí jakýchkoli ptáků."
2. V článku 4 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"Článek 4
1. Členské státy pozastaví dovoz z Kambodže, Čínské lidové republiky včetně území Hongkongu, Indonésie, Laosu, Malajsie, Pákistánu, Thajska a Vietnamu:
- nezpracovaného peří a částí peří a
- "jiných živých ptáků než drůbeže" ve smyslu rozhodnutí 2000/666/ES včetně ptáků doprovázených jejich majiteli (ptáků v zájmovém chovu)."
3. V článku 7 se datum " 31. března 2005" nahrazuje datem " 30. září 2005".
Článek 2
Členské státy změní opatření, která uplatňují na dovoz, aby byla v souladu s tímto rozhodnutím, a tato opatření neprodleně vhodným způsobem zveřejní.
Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 9. března 2005
o částečné neshodě normy EN 71-1:1998 "Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti" se základními požadavky na bezpečnost podle směrnice Rady 88/378/EHS
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 542)
(Text s významem pro EHP)
(2005/195/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček [1], a zejména na čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Stálého výboru, který byl zřízen podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů [2] a pravidel o službách informační společnosti,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle směrnice 88/378/EHS se předpokládá, že jsou-li hračky v souladu s příslušnými vnitrostátními normami, jimiž jsou převzaty harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie, jsou hračky v souladu i se základními požadavky na bezpečnost uvedenými v článku 3 této směrnice.
(2) Po členských státech se požaduje, aby zveřejnily referenční čísla vnitrostátních norem, jimiž jsou převzaty harmonizované normy, jejichž referenční čísla byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
(3) Evropský výbor pro normalizaci (CEN) dne 15. července 1998 na základě pověření Komise vypracoval a přijal harmonizovanou normu EN 71-1:1998 "Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti", na niž byly poprvé zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropských společenství ze dne 28. července 1999 [3].
(4) Dle bodu 4.6 této harmonizované normy se hračky a jejich části vyrobené z rozpínavých materiálů, které jsou podle testu válcem klasifikovány jako malé části, nesmí při testování podle bodu 8.14, tj. jsou-li za určitých podmínek na dobu 24 hodin zcela ponořeny do nádoby, v žádném rozměru rozpínat více než o 50 %.
(5) Španělské úřady tvrdí, že i při dodržení příslušné harmonizované normy mohou tyto výrobky představovat nebezpečí pro zdraví dětí, dojde-li k jejich oddělení a spolknutí.
(6) Po vykonání zkoušek na sériích hraček vyrobených z rozpínavých materiálů došly španělské úřady k závěru, že pokud jsou hračky ponořeny déle než po dobu 24 hodin uvedenou v bodě 8.14, mohou nadále zvětšovat svůj objem.
S ohledem na skutečnost, že může trvat déle než 24 hodin, než předmět projde gastrointestinálním traktem, nemusí být doba 24 hodin stanovená pro metodu testování dostatečná, aby bylo možné posoudit nebezpečí úrazu v případech, kdy dojde ke spolknutí malých hraček nebo jejich částí.
(7) Nebezpečí úrazu je obzvláště vážné, mohou-li být malé části nebo dílky snadno odděleny.
Ačkoli bod 4.6 příslušné harmonizované normy vyžaduje, aby se u hraček a jejich částí prováděla zkouška válcem, nebere se ohled na možnost, že v případě některých hraček, které se do válce nevejdou a ani nesestávají z malých částí, děti stejně mohou snadno ukousnout, ukroutit nebo odloupnout malé kousky materiálu.
(8) Proto je na základě informací předložených španělskými úřady, ostatními vnitrostátními úřady, Evropským úřadem pro normalizaci (CEN) a Stálým výborem zřízeným směrnicí 98/34/ES zřejmé, že již není možné předpokládat, že soulad s harmonizovanou normou EN 71-1:1998 "Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti" znamená i soulad se základními požadavky na bezpečnost, co se týče bodu 4.6 této normy a bodu 8.14, pokud jde o zkoušku ponořením na dobu 24 hodin.
(9) Společně se zveřejněním odkazů na harmonizované normy EN 71-1:1998 "Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti" je proto vhodné uvádět příslušné oznámení,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V případě hraček a jejich částí vyrobených z rozpínavých materiálů nesplňuje harmonizovaná norma EN 71-1:1998 "Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti" přijatá Evropským výborem pro normalizaci (CEN) dne 15. července 1998 základní požadavky na bezpečnost uvedené v článku 3 směrnice 88/378/EHS, co se týče jejího bodu 4.6 a bodu 8.14, pokud jde o dobu 24 hodin, po kterou je hračka ponořena v nádobě.
Článek 2
Zveřejnění odkazů na harmonizované normy EN 71-1:1998 "Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti" přijaté dne 15. července 1998 Evropským výborem pro normalizaci (CEN) v Úředním věstníku Evropské unie doprovází následující dodatečné oznámení:
"Bod 4.6 normy EN 71-1:1998 a bod 8.14, pokud jde o dobu 24 hodin, po kterou musí být hračka ponořena v nádobě, nepokrývá všechna rizika, která hračky a jejich části vyrobené z rozpínavých materiálů představují.
Norma není v daném ohledu předpokladem shody."
Článek 3
Odkaz na vnitrostátní normu, jíž je převzata harmonizovaná norma EN 71-1:1998 "Bezpečnost hraček – část 1: mechanické a fyzikální vlastnosti", kterou mají členské státy dle čl. 5 odst. 1 směrnice 88/378/EHS zveřejnit, doprovází stejné oznámení jako v článku 2 tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 21. února 2005
o podpisu a prozatímním provádění dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou, kterou se prodlužuje a mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky
(2005/196/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s první větou čl. 300 odst. 2 prvního pododstavce této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Komise sjednala jménem Společenství dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou, kterou se prodlužuje a mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky, aby byla prodloužena stávající dvoustranná dohoda o obchodu s textilními výrobky s Ukrajinou.
(2) Dohoda měla být podepsána jménem Společenství s výhradou jejího případného pozdějšího uzavření.
(3) Do ukončení příslušných postupů pro její uzavření je vhodné provádět tuto dohodu prozatímně od 1. ledna 2005, a to s výhradou vzájemnosti,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou, kterou se prodlužuje a mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Ukrajinou o obchodu s textilními výrobky, jménem Evropského společenství, s výhradou jejího případného pozdějšího uzavření.
Článek 2
Dohoda ve formě výměny dopisů uvedená v článku 1 bude prováděna prozatímně od 1. ledna 2005 do dokončení postupů pro její uzavření, a to s výhradou vzájemnosti.
Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 3
Komise může postupem podle článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí [1] přijmout opatření uvedená v bodě 6 dohody ve formě výměny dopisů podepsané dne 19. prosince 2000 [2], která spočívají v znovuzavedení kvótového režimu uplatňovaného v průběhu roku 2000 v případě, že Ukrajina neuplatní celní sazby stanovené v bodu 1.5 dohody ve formě výměny dopisů uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí.
Rozhodnutí Komise
ze dne 9. března 2005,
kterým se schvaluje technický akční plán zlepšení zemědělské statistiky pro rok 2005
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 531)
(2005/197/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady č. 96/411/ES ze dne 25. června 1996 o zlepšení zemědělské statistiky Společenství [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 a čl. 6 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s rozhodnutím č. 96/411/ES Komise každý rok stanovuje technický akční plán pro zemědělskou statistiku.
(2) V souladu s rozhodnutím č. 96/411/ES Společenství přispívá na náklady vynaložené členskými státy při provádění úprav vnitrostátních zemědělských statistických systémů nebo na náklady na přípravné činnosti, které se týkají nových nebo zvýšených potřeb v rámci technického akčního plánu.
(3) Pro provádění souvisejících politik Společenství je nezbytné zlepšit informace o struktuře zemědělských podniků.
(4) Je třeba upevnit zemědělský statistický systém a pokračovat v práci, kterou podporovaly předcházející akční plány.
Tentokrát jsou hlavní oblastí ročního akčního plánu statistické rejstříky zemědělských podniků, které jsou nezbytnou podmínkou pro provádění zjišťování a které ve většině členských států představují skutečný problém.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technický akční plán zlepšení zemědělské statistiky pro rok 2005 (TAPAS 2005), jenž je uveden v příloze tohoto rozhodnutí, se schvaluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 8. března 2005
o zrušení rozhodnutí 2004/440/ES, kterým se přijímá přechodné opatření ve prospěch některých zařízení v odvětví mléka na Slovensku
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 519)
(Text s významem pro EHP)
(2005/198/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na článek 42 tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2004/440/ES ze dne 29. dubna 2004, kterým se přijímá přechodné opatření ve prospěch některých zařízení v odvětví mléka na Slovensku [1], poskytlo jednomu mlékárenskému zařízení na Slovensku přechodné období do 30. října 2004 na dosažení úplného souladu se strukturálními požadavky stanovenými právními předpisy Společenství.
(2) Na základě úředního prohlášení příslušného slovenského orgánu dokončilo uvedené mlékárenské zařízení proces modernizace a je nyní plně v souladu s právními předpisy Společenství.
(3) Rozhodnutí 2004/440/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(4) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2004/440/ES se zrušuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady 2005/199/SZBP
ze dne 31. ledna 2005
o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na vojenské operaci Evropské unie pro řešení krize v Bosně a Hercegovině (operace ALTHEA)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,
s ohledem na doporučení předsednictví,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 12. července 2004 přijala Rada společnou akci 2004/570/SZBP o vojenské operaci Evropské unie v Bosně a Hercegovině [1].
(2) Podle čl. 11 odst. 3 uvedené společné akce jsou podrobnosti týkající se účasti třetích států předmětem dohody podle článku 24 Smlouvy o Evropské unii.
(3) Na základě zmocnění Rady ze dne 13. září 2004 sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, Dohodu mezi Evropskou unií a Albánskou republikou o účasti Albánské republiky na vojenské operaci Evropské unie pro řešení krize
Rozhodnutí Komise
ze dne 2. března 2005,
kterým se Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Maltě povoluje přijmout přísnější požadavky pro výskyt Avena fatua v osivu obilovin
(oznámeno pod číslem K(2005) 462)
(Pouze estonské, lotyšské, litevské a maltské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005//ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh [1], a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,
s ohledem na žádost předloženou Estonskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou a Republikou Malta,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 66/402/EHS stanoví tolerance pro výskyt Avena fatua v osivu obilovin.
(2) Estonsko, Lotyšsko, Litva a Malta požádaly o povolení používat přísnější požadavky pro uvádění osiva obilovin na trh, než jsou požadavky stanovené ve směrnici 66/402/EHS.
(3) V Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Maltě se na tuzemskou produkci osiva obilovin vztahují přísnější požadavky, než jsou požadavky stanovené ve směrnici 66/402/EHS.
Kromě toho zde probíhá program eradikace Avena fatua z obilovin pěstovaných v těchto členských státech.
(4) Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Maltě by se proto mělo povolit, aby přijaly přísnější požadavky, než jsou požadavky stanovené ve směrnici 66/402/EHS, pro uvádění osiva obilovin pocházejícího z jiných členských států na trh.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Estonsku, Lotyšsku, Litvě a Maltě se povoluje předepsat, že osivo obilovin, které má být na jejich území uváděno na trh, musí být doprovázeno úředním osvědčením podle článku 11 směrnice 66/402/EHS, které potvrzuje splnění podmínek stanovených v článku 2 směrnice Komise 74/268/EHS [2].
Článek 2
Estonsko, Lotyšsko, Litva a Malta uvědomí Komisi, od kterého dne a jakými způsoby hodlají využít povolení udělené v článku 1.
Pokud Estonsko, Lotyšsko, Litva a Malta přijmou opatření v rámci povolení podle článku 1, neprodleně je oznámí Komisi a uvedou den, od kterého se používají.
Komise o tom uvědomí ostatní členské státy.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Estonské republice, Lotyšské republice, Litevské republice a Republice Malta.
Rozhodnutí Rady
ze dne 31. ledna 2005
o uzavření Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
(2005/202/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 57 odst. 2, článek 71, čl. 80 odst. 2, čl. 133 odst. 1, čl. 133 odst. 5 a článek 181 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první a druhou větou a odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 6 odst. 2 [1] tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii [2] byl podepsán jménem Evropského společenství a jeho členských států dne 29. dubna 2004.
(2) Uvedený dodatkový protokol by měl být schválen,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii se schvaluje jménem Evropského společenství a jeho členských států.
Znění dodatkového protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady učiní oznámení stanovené v článku 5 dodatkového protokolu.
Rozhodnutí č. 199
ze dne 13. října 2004
o modelových formulářích nezbytných k aplikaci nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72 (řada E 300)
(Text s významem pro EHP a pro dohodu EU/Švýcarsko)
(2005/204/ES)
SPRÁVNÍ KOMISE PRO SOCIÁLNÍ ZABEZPEČENÍ MIGRUJÍCÍCH PRACOVNÍKŮ,
s ohledem na čl. 81 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o použití systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby, osoby samostatně výdělečně činné a jejich rodinné příslušníky pohybující se v rámci Společenství [1], na základě kterého je správní komise pověřena jednáním ve všech administrativních otázkách a otázkách výkladu vyplývajících z ustanovení nařízení (EHS) č. 1408/71 a následných nařízení,
s ohledem na čl. 2 odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 574/72 [2] ze dne 21. března 1972, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1408/71 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby a jejich rodiny pohybující se v rámci Společenství, podle něhož je povinností správní komise připravit modelové dokumenty nutné k používání nařízení (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72,
s ohledem na rozhodnutí č. 154 ze dne 8. února 1994 o modelových formulářích pro používání nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72 (E 301, E 302, E 303) [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004 vyžaduje doplnění formulářů E 301, E 302 a E 303.
(2) Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (Dohoda o EHP) ze dne 2. května 1992 doplněná protokolem ze dne 17. března 1993 a jeho příloha VI provádí nařízení (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72 v Evropském hospodářském prostoru.
(3) Evropské společenství a jeho členské státy a Švýcarská konfederace uzavřely Dohodu o volném pohybu osob (Švýcarská dohoda), která vstoupila v platnost dne 1. června 2002. Příloha II dohody odkazuje na nařízení (EHS) č.
1408/71 a (EHS) č. 574/72.
(4) Formuláře používané v Evropské unii a podle Dohody o EHP a Švýcarské dohody budou z praktických důvodů identické,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
1. Modelové formuláře E 301, E 302 a E 303 obsažené v rozhodnutí č. 154 se nahrazují přiloženými vzory.
2. Příslušné úřady členských států dávají k dispozici dotčeným subjektům (oprávněným žadatelům, orgánům, zaměstnavatelům apod.) formuláře podle přiložených vzorů.
3. Každý formulář je k dispozici v úředních jazycích Společenství a je vyhotoven tak, aby různá znění byla úplně shodná, aby tak všechny osoby nebo orgány, jimž jsou tyto formuláře určeny (oprávnění žadatelé, orgány, zaměstnavatelé atd.), mohly získat formulář vytištěný v jejich jazyce.
4.
Toto rozhodnutí, které nahrazuje rozhodnutí č.
154, bude zveřejněno
Rozhodnutí Rady a Komise
ze dne 21. února 2005
o uzavření protokolu k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
(2005/205/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE
A KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou a s čl. 300 odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu [1],
s ohledem na schválení Rady podle článku 101 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Protokol k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii byl podepsán jménem Společenství a členských států dne 21. prosince 2004 v souladu s rozhodnutím Rady 2005/41/ES [2],
(2) Tento protokol je třeba uzavřít,
ROZHODLY TAKTO:
Článek 1
Protokol k Dohodě o stabilizaci a přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Chorvatskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii se schvaluje jménem Evropského společenství, Evropského společenství pro atomovou energii a členských států.
Znění protokolu je připojeno k rozhodnutí 2005/41/ES [3].
Článek 2
Předseda Rady uloží listiny o schválení stanovené v článku 13 protokolu jménem Evropského společenství a jeho členských států.
Předseda Komise současně uloží tyto listiny jménem Evropského společenství pro atomovou energii.
Rozhodnutí Rady
ze dne 28. února 2005
o podpisu a prozatímním provádění Dodatkového protokolu k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
(2005/206/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 26. dubna 2004 zmocnila Rada Komisi sjednat jménem Evropského společenství a jeho členských států s Jihoafrickou republikou Dodatkový protokol k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé [1], aby bylo zohledněno přistoupení deseti nových členských států k Evropské unii.
(2) Jednání byla uzavřena ke spokojenosti Komise.
(3) Dodatkový protokol sjednaný s Jihoafrickou republikou stanoví v čl. 10 odst. 2 své prozatímní provádění před vstupem v platnost.
(4) Uvedený Dodatkový protokol by měl být nyní podepsán jménem Společenství s výhradou uzavření a prováděn prozatímně,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Předseda Rady je oprávněn určit osobu nebo osoby zmocněné podepsat Dodatkový protokol k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii jménem Společenství a jeho členských států.
Znění Dodatkového protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Dodatkový protokol je prováděn prozatímně s výhradou svého uzavření.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2004/288/ES, pokud jde o prodloužení dočasného přístupu Austrálii a Novému Zélandu k rezervám antigenů viru slintavky a kulhavky ve Společenství poskytnutého podle uvedeného rozhodnutí
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 561)
(Text s významem pro EHP)
(2005/209/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2003/85/ES ze dne 29. září 2003, kterou se stanoví opatření Společenství pro tlumení slintavky a kulhavky, zrušují směrnice 85/511/EHS a rozhodnutí 89/531/EHS a 91/665/EHS a mění směrnice 92/46/EHS [1], a zejména na čl. 83 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2004/288/ES ze dne 26. března 2004, kterým se Austrálii a Novému Zélandu poskytuje dočasný přístup k rezervám antigenů viru slintavky a kulhavky ve Společenství [2], stanoví, že se těmto zemím poskytuje přístup k rezervám antigenů ve Společenství pro výrobu očkovacích látek proti slintavce a kulhavce do 31. prosince 2004.
(2) Austrálie se zavázala zvýšit rezervu antigenů viru slintavky a kulhavky a oznámila svůj úmysl uzavřít dohodu se Společenstvím o vzájemném přístupu k rezervám některých antigenů viru kulhavky a slintavky.
V očekávání možné dohody požádala Austrálie o prodloužení dočasného přístupu k rezervám antigenů viru slintavky a kulhavky ve Společenství.
(3) Nový Zéland požádal o prodloužení dočasného přístupu k rezervám antigenů viru slintavky a kulhavky ve Společenství z důvodu nepředvídaného zpoždění při vytváření svých vlastních rezerv těchto antigenů.
(4) S ohledem na kapacitu a disponibilitu antigenů viru slintavky a kulhavky ve Společenství se zdá, že prodloužení požadované Austrálií a Novým Zélandem může být poskytnuto bez zbytečného ohrožení pohotovostních plánů Společenství.
(5) Proto by se mělo Austrálii a Novému Zélandu poskytnout požadované prodloužení dočasného přístupu k rezervám antigenů viru slintavky a kulhavky ve Společenství a rozhodnutí 2004/288/ES by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V čl. 1 bodu 1 rozhodnutí 2004/288/ES se datum " 31. prosince 2004" nahrazuje datem " 31. prosince 2005".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. března 2005,
kterým se podruhé mění rozhodnutí 2004/614/ES týkající se doby použitelnosti ochranných opatření proti influenze ptáků v Jižní Africe
(oznámeno pod číslem dokumentu K(2005) 559)
(Text s významem pro EHP)
(2005/210/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/496/EHS ze dne 15. července 1991, kterou se stanoví zásady organizace veterinárních kontrol zvířat dovážených do Společenství ze třetích zemí a kterou se mění směrnice 89/662/EHS, 90/425/EHS a 90/675/EHS [1], a zejména na čl. 18 odst. 7 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [2], a zejména na čl. 22 odst. 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím Komise 2004/614/ES ze dne 24. srpna 2004 o ochranných opatřeních proti vysoce patogenní influenze ptáků v Jihoafrické republice [3] přijala Komise ochranná opatření proti influenze ptáků v hejnech ptáků nadřádu běžců v Jižní Africe.
(2) Situace týkající se influenzy ptáků v hejnech ptáků nadřádu běžců v Jižní Africe ještě není zcela vyjasněna vzhledem k tomu, že příslušný orgán Jižní Afriky během své sérologické kontroly dospěl k nejednoznačným výsledkům.
Situace se však zdá být pod kontrolou a očekává se, že Komisi budou brzy zaslány podrobné informace.
(3) Za těchto okolností je vhodné prodloužit použitelnost rozhodnutí 2004/614/ES na další tři měsíce.
Nicméně rozhodnutí může být přezkoumáno před tímto datem, v závislosti na informacích předložených příslušným orgánem Jižní Afriky.
(4) Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V článku 7 rozhodnutí 2004/614/ES se datum " 31. března 2005" nahrazuje datem " 30. června 2005".
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady 2005/211/SVV
ze dne 24. února 2005
o zavedení některých nových funkcí v Schengenském informačním systému, včetně boje proti terorismu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. a) a b), čl. 31 písm. a) a b) a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na podnět Španělského království [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Schengenský informační systém (dále jen "SIS"), vytvořený v souladu s hlavou IV Úmluvy z roku 1990 k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích [3] (dále jen "Schengenská úmluva z roku 1990"), představuje základní nástroj pro uplatňování ustanovení schengenského acquis, jak bylo začleněno do rámce Evropské unie.
(2) Bylo uznáno, že s ohledem na rozšíření Evropské unie a umožnění zavedení nových funkcí systému je nezbytné vyvinout novou, druhou generaci Schengenského informačního systému (dále jen "SIS II"), při využití nejnovějšího vývoje v oblasti informačních technologií, a byly učiněny první kroky k vytvoření tohoto nového systému.
(3) Některé úpravy stávajících ustanovení a zavedení některých nových funkcí lze již uskutečnit v rámci současné verze SIS, zejména pokud jde o poskytování přístupu k některým druhům údajů zanesených do SIS orgánům, které by mohly snadněji řádně plnit své úkoly, pokud by tyto údaje mohly vyhledávat, včetně Europolu a národních členů Eurojustu, rozšíření seznamu kategorií pohřešovaných věcí, o kterých může být veden záznam, a pokud jde o záznam předávaných osobních údajů.
Technická zařízení potřebná pro uvedené účely je nutno nejprve zavést v každém členském státě.
(4) Závěry Evropské rady ze zasedání v Laekenu ve dnech 14. a 15. prosince 2001, a zejména závěry 17 (spolupráce mezi službami specializovanými na boj proti terorismu) a 43 (Eurojust a policejní spolupráce, pokud jde o Europol), jakož i akční plán ze dne 21. září 2001 pro boj proti terorismu odkazují na nutnost posílit SIS a zlepšit jeho možnosti.
(5) Navíc je užitečné přijmout ustanovení týkající se výměny všech dodatečných údajů prostřednictvím orgánů určených k tomuto účelu ve všech členských státech (SIRENE, Supplementary Information REquest at National Entry), která těmto orgánům poskytnou společný právní základ v rámci ustanovení Schengenské úmluvy z roku 1990 a stanoví pravidla pro výmaz údajů vedených těmito orgány.
(6) Ustanovení tohoto rozhodnutí týkající se Europolu zakládají pouze právní rámec pro přístup do Schengenského informačního systému a nedotýkají se budoucího přijetí nezbytných opatření stanovících technické řešení a jeho finanční dopady.
(7) Ustanovení tohoto rozhodnutí týkající se národních členů Eurojustu a jejich asistentů zakládají pouze právní rámec pro přístup do Schengenského informačního systému a nedotýkají se budoucího přijetí nezbytných opatření stanovících technické řešení a jeho finanční dopady.
(8) Ustanovení týkající se přístupu k údajům SIS pro Europol a pro národní členy Eurojustu a jejich asistenty představují pouze první etapu a nedotýkají se dalších jednání o rozšíření tohoto mechanismu na další ustanovení Schengenské úmluvy z roku 1990.
(9) Změny, které je třeba za tímto účelem provést v ustanoveních schengenského acquis o Schengenském informačním systému, se skládají ze dvou částí: z tohoto rozhodnutí a z nařízení Rady založeného na článku 66 Smlouvy o založení Evropského společenství.
Důvodem je to, že – jak je stanoveno v článku 93 Schengenské úmluvy z roku 1990 – účelem Schengenského informačního systému je v souladu s ustanoveními této úmluvy chránit veřejný pořádek a veřejnou bezpečnost, včetně bezpečnosti státu, na územích členských států a uplatňovat ustanovení této úmluvy o pohybu osob na těchto územích s využitím informací předávaných pomocí SIS.
Protože se některá ustanovení Schengenské úmluvy z roku 1990 mají uplatňovat pro oba účely současně, je vhodné změnit taková ustanovení stejnou terminologií prostřednictvím souběžných aktů založených na každé ze Smluv.
(10) Toto rozhodnutí se nedotýká budoucího přijetí potřebných právních předpisů, podrobně popisujících právní strukturu, cíle, provoz a využívání SIS II, jako jsou zejména pravidla dále stanovící kategorie údajů, které mají být zaneseny do systému, účely, pro které mají být zaneseny, a kritéria pro jejich zanesení, pravidla týkající se obsahu zápisů v SIS, propojení záznamů, jejich slučitelnost a další pravidla pro přístup k údajům SIS a pravidla pro ochranu osobních údajů a jejich kontrolu.
(11) Pokud jde o Island a Norsko, toto rozhodnutí představuje rozvoj ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [4], což spadá do oblasti uvedené v čl. 1 bodu G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování této dohody.
(12) Spojené království se účastní tohoto rozhodnutí v souladu s článkem 5 protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [5].
(13) Irsko se účastní tohoto rozhodnutí v souladu s článkem 5 protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a v souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [6].
(14) Toto rozhodnutí se nedotýká opatření pro částečnou účast Spojeného království a Irska na schengenském acquis, jak jsou vymezena pro Spojené království v rozhodnutí 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí 2002/192/ES.
(15) Toto rozhodnutí představuje akt navazující na schengenské acquis nebo s ním jinak související ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o přistoupení,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Schengenská úmluvy z roku 1990 se mění takto:
1. v článku 92 se doplňuje nový odstavec, který zní:
"4. V souladu se svými vnitrostátními právními předpisy si členské státy prostřednictvím orgánů určených pro tento účel (SIRENE) vyměňují veškeré dodatečné informace potřebné v souvislosti se zanášením záznamů a aby bylo možné přijmout odpovídající opatření v případech, kdy jsou osoby a věci, jejichž údaje byly zaneseny do Schengenského informačního systému, nalezeny v důsledku vyhledávání v tomto systému.
Takové informace se využijí pouze pro účel, pro který byly předány.";
2. v čl. 94 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
"b) věci uvedené v článcích 99 a 100.";
3. v čl. 94 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
"3. O osobách se zařadí nanejvýš tyto údaje:
a) příjmení a jména, případně zvlášť vedené přezdívky;
b) zvláštní tělesná nezměnitelná znamení;
c) […];
d) datum a místo narození;
e) pohlaví;
f) státní občanství;
g) údaj o tom, zda jsou dotyčné osoby ozbrojeny, mají sklon k násilí nebo jde o uprchlé osoby;
h) důvod záznamu;
i) opatření, která je třeba přijmout;
j) v případě záznamů podle článku 95: druh trestného činu (trestných činů)";
4. v článku 99 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Údaje o osobách nebo vozidlech, plavidlech, letadlech a kontejnerech jsou zařazovány pro účely utajeného sledování nebo zvláštních kontrol podle odstavce 5 podle vnitrostátních právních předpisů členského státu pořizujícího záznam.";
5. v čl. 99 odst. 3 se poslední věta nahrazuje tímto:
"Členský stát pořizující záznam podle tohoto odstavce je povinen o tom informovat ostatní členské státy.";
6. v čl. 99 odst. 5 se první věta nahrazuje tímto:
"5. V rámci zvláštních kontrol uvedených v odstavci 1 může být v souladu s vnitrostátními právními předpisy k dosažení účelu uvedeného v odstavcích 2 a 3 provedena prohlídka osob, vozidel, plavidel, letadel, kontejnerů a převážených věcí.";
7. v článku 100 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
"3. Zařazují se tyto kategorie okamžitě identifikovatelných věcí:
a) odcizená, neoprávněně užívaná nebo pohřešovaná vozidla s motorem o obsahu válců přesahujícím 50 ccm, plavidla a letadla;
b) odcizené, neoprávněně užívané nebo pohřešované přívěsy o pohotovostní hmotnosti přesahující 750 kg, obytné přívěsy, průmyslová zařízení, závěsné motory a kontejnery;
c) odcizené, neoprávněně užívané nebo pohřešované střelné zbraně;
d) odcizené, neoprávněně užívané nebo pohřešované nevyplněné doklady;
e) odcizené, neoprávněně užívané, pohřešované nebo za neplatné prohlášené vydané doklady totožnosti, jako jsou pasy, osobní průkazy, řidičské průkazy, povolení k pobytu a cestovní doklady;
f) odcizené, neoprávněně užívané, pohřešované nebo za neplatné prohlášené technické průkazy vozidel a státní poznávací značky;
g) bankovky (evidované);
h) odcizené, neoprávněně užívané nebo pohřešované cenné papíry a platební nástroje, jako jsou šeky, kreditní karty, dluhopisy, akcie a podíly.";
8. v čl. 101 odst. 1 se doplňuje nová věta, která zní:
"Přístup k údajům uloženým v Schengenském informačním systému a právo tyto údaje přímo vyhledávat však mohou mít rovněž vnitrostátní soudní orgány, mimo jiné ty, které v rámci plnění svých úkolů odpovídají za zahájení trestního stíhání a za soudní vyšetřování před sdělením obvinění z trestného činu, jak jsou stanoveny vnitrostátními právními předpisy.";
9. vkládají se nové články, které znějí:
"Článek 101A
1. Evropský policejní úřad (Europol) má v rámci svého mandátu a na své vlastní náklady právo na přístup k údajům zařazeným v Schengenském informačním systému v souladu s články 95, 99 a 100 a právo tyto údaje přímo vyhledávat.
2. Europol může vyhledávat pouze údaje, které jsou nezbytné pro plnění jeho úkolů.
3. Pokud vyhledávání provedené Europolem odhalí existenci záznamu v Schengenském informačním systému, Europol o tom informuje způsobem vymezeným Úmluvou o Europolu členský stát, který daný záznam pořídil.
4. Použití informací získaných vyhledáváním v Schengenském informačním systému podléhá souhlasu daného členského státu.
Pokud členský stát povolí použití takové informace, řídí se nakládání s ní Úmluvou o Europolu.
Europol může takovou informaci sdělit třetím státům a třetím subjektům pouze se souhlasem daného členského státu.
5. Europol může od daného členského státu v souladu s Úmluvou o Europolu požadovat dodatečné informace.
6. Europol:
a) v souladu s ustanoveními článku 103 zapíše každé vyhledávání, které provede;
b) aniž jsou dotčena ustanovení odstavců 4 a 5, nepropojí části Schengenského informačního systému s jakýmkoli počítačovým systémem pro sběr a zpracování údajů provozovaným Europolem nebo na jeho pracovištích, ani do takového systému nepřenese údaje v Schengenském informačním systému obsažené, k nimž má přístup, ani nebude stahovat nebo jinak kopírovat jakékoli části Schengenského informačního systému;
c) omezí přístup k údajům zaneseným do Schengenského informačního systému na konkrétně oprávněné zaměstnance Europolu;
d) přijme a bude uplatňovat opatření stanovená v článku 118;
e) umožní Společnému kontrolnímu orgánu zřízenému podle článku 24 Úmluvy o Europolu, aby kontroloval činnost Europolu při výkonu jeho práva na přístup k údajům zaneseným v Schengenském informačním systému a práva tyto údaje vyhledávat.
Článek 101B
1. Národní členové Eurojustu a jejich asistenti mají právo na přístup k údajům zařazeným v Schengenském informačním systému v souladu s články 95 a 98 a právo tyto údaje vyhledávat.
2. Národní členové Eurojustu a jejich asistenti mohou vyhledávat pouze údaje, které potřebují pro plnění svých úkolů.
3. Pokud vyhledávání provedené národním členem Eurojustu odhalí existenci záznamu v Schengenském informačním systému, informuje o tom členský stát, který daný záznam pořídil.
Jakákoli informace získaná takovým vyhledáváním může být třetím státům a třetím subjektům sdělena pouze se souhlasem členského státu, který daný záznam pořídil.
4. Žádné ustanovení tohoto článku se nedotýká ustanovení rozhodnutí Rady o zřízení Eurojustu týkajících se ochrany údajů a odpovědnosti za neoprávněné nebo nesprávné zpracování takových údajů národními členy Eurojustu nebo jejich asistenty, ani pravomocí společného kontrolního orgánu zřízeného podle článku 23 uvedeného rozhodnutí Rady.
5. Každé vyhledávání provedené národním členem Eurojustu nebo jeho asistentem se zapíše v souladu s článkem 103 a každé jejich použití údajů, k nimž získali přístup, se zaeviduje.
6. Části Schengenského informačního systému nelze propojit s jakýmkoli počítačovým systémem pro sběr a zpracování údajů provozovaným Eurojustem nebo na jeho pracovištích, ani do takového systému nelze přenést údaje v Schengenském informačním systému obsažené, k nimž mají národní členové nebo jejich asistenti přístup, ani nelze jakékoli části Schengenského informačního systému stahovat.
7. Přístup k údajům zaneseným v Schengenském informačním systému se omezuje na národní členy a jejich asistenty a nelze jej rozšířit na zaměstnance Eurojustu.
8. Přijmou se a budou se uplatňovat opatření stanovená v článku 118.";
10. článek 103 se nahrazuje tímto:
"Článek 103
Každý členský stát dbá na to, aby orgán, který vede soubor údajů, zapisoval každé předání osobních údajů do vnitrostátní součásti Schengenského informačního systému za účelem kontroly přípustnosti dotazu.
Zápis lze použít pouze pro tento účel a vymaže se nejdříve po období jednoho roku a nejpozději po období tří let.";
11. vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 112A
1. Osobní údaje vedené v souborech orgány uvedenými v čl. 92 odst. 4 v důsledku výměny informací podle uvedeného odstavce se uchovávají pouze po dobu, která může být nezbytná pro dosažení účelů, pro něž byly informace poskytnuty. Výmaz těchto informací se v každém případě provede nejpozději do jednoho roku po výmazu záznamu nebo záznamů týkajících se dané osoby nebo věci z Schengenského informačního systému.
2. Odstavec 1 se nedotýká práva členského státu vést ve vnitrostátních souborech údaje týkající se konkrétního záznamu, který členský stát pořídil, nebo záznamu, ve spojení s nímž bylo na jeho území podniknuto opatření.
Časové období, po které mohou být takové údaje vedeny v takových souborech, se řídí vnitrostátními právními předpisy.";
12. v článku 113 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. Jiné údaje než údaje uvedené v článku 112 se uchovávají nejvýše po dobu deseti let a údaje týkající se věcí uvedených v čl. 99 odst. 1 nejvýše po dobu pěti let.";
13. vkládá se nový článek, který zní:
"Článek 113A
1. Údaje jiné než osobní údaje vedené v souborech orgány uvedenými v čl. 92 odst. 4 v důsledku výměny informací podle uvedeného odstavce se uchovávají pouze po dobu, která může být nezbytná pro dosažení účelů, pro něž byly informace poskytnuty. Výmaz těchto informací se v každém případě provede nejpozději do jednoho roku po výmazu záznamu nebo záznamů týkajících se dané osoby nebo věci z Schengenského informačního systému.
2. Odstavec 1 se nedotýká práva členského státu vést ve vnitrostátních souborech údaje týkající se konkrétního záznamu, který členský stát pořídil, nebo záznamu, ve spojení s nímž bylo na jeho území podniknuto opatření.
Časové období, po které mohou být takové údaje vedeny v takových souborech, se řídí vnitrostátními právními předpisy."
Článek 2
1. Ustanovení čl. 1 bodů 1, 5 a 8 tohoto rozhodnutí nabývají účinku 90 dnů po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Ustanovení čl. 1 bodů 11 a 13 tohoto rozhodnutí nabývají účinku 180 dnů po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
3. Ustanovení čl. 1 bodů 1, 5, 8, 11 a 13 tohoto rozhodnutí nabývají pro Island a Norsko účinku 270 dnů po zveřejnění
Rozhodnutí Rady
ze dne 24. ledna 2005
o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů o prozatímním provádění Protokolu, kterým se na období od 1. července 2004 do 30. června 2007 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou Pobřeží slonoviny o rybolovu při pobřeží Pobřeží slonoviny
(2005/213/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V souladu s Dohodou mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou Pobřeží slonoviny o rybolovu při pobřeží Pobřeží slonoviny [1] mají smluvní strany před uplynutím doby platnosti protokolu k dohodě zahájit jednání s cílem určit vzájemnou dohodou obsah protokolu pro následující období a případně jakékoli nezbytné změny nebo doplňky k příloze.
(2) Ve dnech od 9. do 13. listopadu 2003 jednaly obě strany v Abidjanu o novém protokolu stanovícím rybolovná práva a finanční příspěvek.
Uvedený protokol týkající se období od 1. července 2004 do 30. června 2007 byl parafován dne 3. března 2004 v Bruselu.
(3) Na základě uvedeného protokolu mají rybáři Společenství rybolovná práva ve vodách, které podléhají svrchovanosti a pravomoci Pobřeží slonoviny, v období od 1. července 2004 do 30. června 2007.
(4) Aby nebyly přerušeny rybolovné činnosti plavidel Společenství, měl by být nový protokol prováděn co nejdříve.
Proto obě strany parafovaly dohodu ve formě výměny dopisů stanovící prozatímní provádění parafovaného protokolu ode dne uplynutí doby platnosti stávajícího protokolu.
(5) Je třeba stanovit způsob rozdělení rybolovných práv mezi členské státy a vycházet při tom z tradičního rozdělení rybolovných práv v rámci dohody o rybolovu.
(6) Dohoda ve formě výměny dopisů by měla být podepsána s výhradou konečného uzavření Radou,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dohoda ve formě výměny dopisů o prozatímním provádění Protokolu, kterým se na období od 1. července 2004 do 30. června 2007 stanoví rybolovná práva a finanční příspěvek podle Dohody mezi Evropským hospodářským společenstvím a Republikou Pobřeží slonoviny o rybolovu při pobřeží Pobřeží slonoviny, se schvaluje jménem Společenství.
Znění dohody ve formě výměny dopisů a protokolu se připojují k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
1. Rybolovná práva stanovená v protokolu se rozdělují mezi členské státy takto:
a) lov při dně:
Španělsko: 1300 tun hrubé prostornosti (BRT) měsíčně v ročním průměru;
b) lov tuňáka:
i) plavidla lovící tuňáka vlečnou sítí
- Francie: 17 plavidel
- Španělsko: 17 plavidel
ii) plavidla lovící na dlouhý vlasec s návazci
- Španělsko: 6 plavidel
- Portugalsko: 5 plavidel
iii) plavidla lovící tuňáka na prut
- Francie: 3 plavidla
2. Jestliže žádosti o licence těchto členských států nevyčerpají rybolovná práva stanovená protokolem, může vzít Komise v úvahu žádosti o licence ostatních členských států.
Článek 3
Členské státy, jejichž plavidla provozují rybolov podle této dohody, oznámí Komisi množství odlovů z jednotlivých populací v rybolovné oblasti Pobřeží slonoviny v souladu s nařízením Komise (ES) č. 500/2001 ze dne 14. března 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 2847/93, pokud jde o kontrolu úlovků rybářských plavidel Společenství ve vodách třetích zemí a na volném moři [2].
Článek 4
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osoby zmocněné podepsat dohodu ve formě výměny dopisů zavazující Společenství.
Rozhodnutí Komise
ze dne 9. března 2005,
kterou se mění rozhodnutí 2003/828/ES týkající se odchylek ze zákazu přemísťování pro přemísťování zvířat uvnitř členského státu
(oznámeno pod číslem K(2005) 544)
(Text s významem pro EHP)
(2005/216/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí [1], a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. c) a článek 12 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2003/828/ES ze dne 25. listopadu 2003 o ochranných pásmech a pásmech dozoru u katarální horečky ovcí [2] bylo přijato vzhledem k situaci týkající se katarální horečky ovcí v regionech Společenství postižených vznikem ohnisek této choroby.
Toto rozhodnutí vymezuje ochranná pásma a pásma dozoru ("uzavřená pásma"), která souvisejí se zvláštními epidemiologickými situacemi, a stanoví podmínky pro přiznávání odchylek ze zákazu přemísťování stanoveného směrnicí 2000/75/ES pro určité přemísťování zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí z těchto pásem a těmito pásmy.
(2) Zimní podmínky v určitých částech regionů Společenství postižených katarální horečkou ovcí vedly k nečinnosti vektorů a v důsledku toho k zastavení šíření viru katarální horečky ovcí.
(3) Odpovídajícím způsobem je vhodné stanovit pravidla pro přiznávání odchylek ze zákazu přemísťování pro zvířata v dotyčných částech uzavřených pásem v obdobích, kdy je prokázána nepřítomnost viru a vektorů.
(4) Pokud od nečinnosti vektorů uběhlo období delší než období sérokonverze, s přijatelnou mírou rizika je možné z uzavřených pásem přemísťovat séronegativní zvířata, neboť nemohou být nakažená, ani se nemohou nakazit.
Zvířata, jež jsou séropozitivní, avšak virologicky negativní (negativní, pokud jde o polymerázovou řetězovou reakci – PCR), je rovněž možné přemísťovat, neboť nejsou viremická a nemohou se takovými stát.
(5) Zvířata narozená po nečinnosti vektorů nemohou být nakažená, a proto je možné je z uzavřeného pásma při nečinnosti vektoru bezpečně přemísťovat.
(6) Vzhledem k tomu, že sledovatelnost přemísťování těchto zvířat musí podléhat přísným kontrolám, takovéto přemísťování by se mělo omezit na přemísťování uvnitř členského státu do hospodářství registrovaných příslušným orgánem přijímajícího hospodářství.
(7) Takovéto přemísťování musí být dále ukončeno v okamžiku, kdy se v epidemiologicky rozhodné oblasti dotyčných uzavřených pásem obnoví činnost vektoru.
(8) Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 3 rozhodnutí 2003/828/ES se mění takto:
a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
"1. Aniž je dotčen odstavec 3a, vnitrostátní zásilky zvířat, jejich spermatu, vajíček a embryí z uzavřeného pásma podle přílohy I jsou vyňaty ze zákazu přemísťování za předpokladu, že zvířata, jejich sperma, vajíčka a embrya odpovídají podmínkám uvedeným v příloze II, nebo – v případě Španělska, Francie, Itálie a Portugalska – že vyhovují odstavci 2, nebo – v případě Řecka – že vyhovují odstavci 3."
b) Za odstavec 3 se vkládá nový odstavec 3a, který zní:
"3a. Uplyne-li v epidemiologicky rozhodné oblasti uzavřených pásem podle přílohy I více než 40 dnů ode dne, kdy vektor přestal být aktivní, příslušný orgán může přiznat odchylky ze zákazu přemísťování pro vnitrostátní zásilky těchto zvířat:
a) zvířata určená pro hospodářství registrovaná pro tento účel příslušným orgánem přijímajícího hospodářství, jež je možné z takovýchto hospodářství přemísťovat pouze na jatka;
b) zvířata sérologicky (ELISA nebo AGID) negativní nebo sérologicky pozitivní, avšak virologicky (pokud jde o polymerázovou řetězovou reakci – PCR) negativní; nebo
c) zvířata narozená po datu nečinnosti vektoru.
Příslušný orgán přizná odchylky stanovené v tomto odstavci pouze v průběhu období nečinnosti vektoru.
Pokud se na základě programu epizootologického dozoru podle čl. 9 odst. 1 písm. b) směrnice 2000/75/ES zjistí, že se činnost vektoru v dotyčném uzavřeném pásmu obnovila, příslušný orgán zajistí, aby se takovéto odchylky již nepoužívaly."
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 19. března 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 9. března 2005,
kterým se stanoví veterinární podmínky a požadavky na veterinární osvědčení pro dovoz embryí skotu do Společenství
(oznámeno pod číslem K(2005) 543)
(Text s významem pro EHP)
(2005/217/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 89/556/EHS ze dne 25. září 1989 o veterinárních otázkách obchodu s embryi skotu ve Společenství a dovozu těchto embryí ze třetích zemí [1], a zejména na čl. 7 odst. 1 a čl. 9 odst. 1 první pododstavec písm. b) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 91/270/EHS ze dne 14. května 1991, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž členské státy povolují dovoz embryí skotu [2], stanoví, že členské státy smějí dovážet embrya skotu pouze ze třetích zemí, které jsou uvedeny na seznamu v příloze uvedeného rozhodnutí.
(2) Směrnice 89/556/EHS stanoví, že se má sestavit seznam týmů pro odběr embryí skotu a týmů pro produkci embryí skotu, které jsou oprávněny ve třetích zemích odebírat, ošetřovat nebo skladovat embrya skotu určená pro Společenství.
Uvedený seznam stanoví rozhodnutí Komise 92/452/EHS ze dne 30. července 1992, kterým se stanoví seznam týmů pro odběr embryí a týmů pro produkci embryí schválených ve třetích zemích pro vývoz embryí skotu do Společenství [3].
(3) Rozhodnutí Komise 92/471/EHS ze dne 2. září 1992 o veterinárních podmínkách a veterinárním osvědčení pro dovoz embryí skotu ze třetích zemí [4] stanoví, že členské státy smějí povolit pouze dovoz takových embryí skotu, která odpovídají zárukám stanoveným ve veterinárních osvědčeních v příloze uvedeného rozhodnutí.
Uvedené přílohy také zahrnují seznamy třetích zemí schválených pro používání veterinárních osvědčení stanovených v uvedeném rozhodnutí.
(4) Směrnice 89/556/EHS stanoví, že z jednoho členského státu do jiného se smějí zasílat jenom ta embrya skotu, která byla počata v důsledku umělé inseminace nebo oplodnění in vitro spermatem dárce z inseminační stanice schválené příslušným orgánem k odběru, zpracování a skladování spermatu nebo spermatem dovezeným v souladu se směrnicí Rady 88/407/EHS ze dne 14. června 1988 o veterinárních požadavcích na obchod se spermatem skotu uvnitř Společenství a na jeho dovoz [5].
(5) Mezinárodní společnost pro přenos embryí (IETS) posoudila riziko přenosu některých nakažlivých chorob prostřednictvím embryí jako zanedbatelné, pokud se mezi odběrem a přenosem s uvedenými embryi řádně manipuluje.
V zájmu zdraví zvířat by však měla být přesto učiněna preventivní ochranná opatření, pokud jde o sperma používané pro oplodnění.
(6) Požadavky Společenství na dovoz embryí skotu by měly být alespoň tak přísné jako požadavky na obchod s embryi skotu uvnitř Společenství, zejména pokud jde o sperma používané k oplodnění.
V důsledku uplatnění nových, přísnějších požadavků rozhodnutí 92/471/EHS ve znění rozhodnutí 2004/786/ES došlo k problémům v obchodu.
(7) V důsledku uvedených problémů požádali vývozci a dovozci o přechodné období na přizpůsobení se těmto novým, přísnějším požadavkům na sperma skotu používaného k oplodnění oocytů pro vývoz embryí do Společenství.
Je tedy třeba na určitou dobu a s výhradou některých podmínek povolit dovoz embryí skotu odebraných nebo vyprodukovaných za podmínek stanovených v příloze III tohoto rozhodnutí.
(8) V zájmu jasnosti právních předpisů Společenství by mělo být zrušeno rozhodnutí 91/270/EHS a 92/471/EHS a nahradit je tímto rozhodnutím.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Členské státy dovážejí pouze embrya skotu (dále jen "embrya"), která byla odebrána nebo vyprodukována ve třetích zemích uvedených na seznamu v příloze I tohoto rozhodnutí schválenými týmy pro odběr embryí nebo schválenými týmy pro produkci embryí uvedenými na seznamu v příloze rozhodnutí 92/452/EHS.
Článek 2
Členské státy povolují dovoz embryí, která odpovídají doplňkovým zárukám stanoveným ve vzoru veterinárního osvědčení v příloze II.
Článek 3
Odchylně od článku 2 povolí členské státy do 31. prosince 2006 dovážet ze třetích zemí uvedených v příloze I embrya, která odpovídají:
a) doplňkovým zárukám stanoveným ve vzoru veterinárního osvědčení v příloze III a
b) těmto podmínkám:
i) embrya musí být odebrána nebo vyprodukována před 1. lednem 2006,
ii) embrya smějí být použita jenom pro implantaci do samičích kusů skotu, které se zdržují v členském státu určení uvedeném ve veterinárním osvědčení,
iii) embrya nesmějí být předmětem obchodu uvnitř Společenství.
Článek 4
Zrušují se rozhodnutí 91/270/EHS a 92/471/EHS.
Článek 5
Toto rozhodnutí se použije ode dne 5. dubna 2005.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. března 2005,
kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovozy produktů rybolovu ze Saúdské Arábie
(oznámeno pod číslem K(2005) 563)
(Text s významem pro EHP)
(2005/218/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh [1], a zejména na čl. 11 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Jménem Komise byla v Saúdské Arábii provedena inspekce za účelem přezkoumání podmínek, za kterých jsou produkty rybolovu produkovány, skladovány a odesílány do Společenství.
(2) Požadavky právních předpisů Saúdské Arábie týkající se inspekce zdravotní nezávadnosti a sledování produktů rybolovu lze považovat za rovnocenné požadavkům směrnice 91/493/EHS.
(3) Orgán "General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)" je schopen účinně ověřovat provádění platných předpisů.
(4) GDQCL poskytl úřední záruku, že jsou dodržovány předpisy pro hygienické kontroly a dohled nad produkty rybolovu stanovené v kapitole V přílohy směrnice 91/493/EHS a že hygienické požadavky jsou rovnocenné požadavkům uvedené směrnice.
(5) Je vhodné stanovit prováděcí pravidla pro produkty rybolovu dovážené ze Saúdské Arábie do Společenství v souladu se směrnicí 91/493/EHS.
(6) Je rovněž nutné vypracovat seznam schválených provozoven, výrobních plavidel nebo chladírenských skladů a seznam mrazírenských plavidel vybavených v souladu s požadavky směrnice Rady 92/48/EHS ze dne 16. června 1992 kterou se stanoví minimální hygienická pravidla pro produkty rybolovu získané na palubě některých plavidel podle čl. 3 odst.
1 písm. a) bodu i) směrnice 91/493/EHS [2]. Tyto seznamy by měly být vypracovány na základě sdělení GDQCL Komisi.
(7) Je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo po 3 dnech od jeho zveřejnění, čímž by se poskytnulo potřebné přechodné období.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příslušným orgánem určeným k ověřování a potvrzování souladu produktů rybolovu s požadavky směrnice 91/493/EHS je v Saúdské Arábii "General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)".
Článek 2
Produkty rybolovu dovážené ze Saúdské Arábie do Společenství musejí splňovat požadavky uvedené v článcích 3, 4 a 5.
Článek 3
1. Ke každé zásilce musí být přiložen očíslovaný originál osvědčení o zdravotní nezávadnosti, který je řádně vyplněn, podepsán, opatřen datem a sestává z jednoho listu v souladu se vzorem uvedeným v příloze I.
2. Toto osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí být vystaveno alespoň v jednom z úředních jazyků členských států, ve kterém kontroly probíhají.
3. Osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí obsahovat jméno, funkci a podpis zástupce GDQCL s razítkem v barvě odlišné od ostatních údajů na osvědčení.
Článek 4
Produkty rybolovu musejí pocházet ze schválených provozoven, výrobních plavidel, chladírenských skladů nebo z registrovaných mrazírenských plavidel uvedených v příloze II.
Článek 5
S výjimkou volně ložených zmrazených produktů rybolovu a produktů určených ke konzervaci musí být všechna balení nesmazatelně označena slovem "SAÚDSKÁ ARÁBIE" a schvalovacím/registračním číslem provozovny, výrobního plavidla, chladírenského skladu nebo mrazírenského plavidla, z nichž produkty pocházejí.
Článek 6
Toto rozhodnutí se použije ode dne 19. března 2005.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě, pokud jde o Saúdskou Arábii
(oznámeno pod číslem K(2005) 564)
(Text s významem pro EHP)
(2005/219/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 95/408/ES ze dne 22. června 1995 o podmínkách pro sestavování prozatímních seznamů zařízení třetích zemí, pro přechodné období, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet určité produkty živočišného původu, produkty rybolovu nebo živé mlže [1], a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 97/296/ES ze dne 22. dubna 1997, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě [2], uvádí seznam zemí a území, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu k lidské spotřebě.
Část I přílohy uvedeného rozhodnutí uvádí seznam zemí a území, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí na základě směrnice Rady 91/493/EHS ze dne 22. července 1991 o hygienických předpisech pro produkci a uvádění produktů rybolovu na trh [3], a část II uvedené přílohy uvádí seznam zemí a území, které splňují podmínky čl. 2 odst.
(2) Rozhodnutí Komise 2005/218/ES [4] stanoví zvláštní dovozní podmínky pro produkty rybolovu ze Saúdské Arábie.
Tato země by proto měla být přidána na seznam v části I přílohy rozhodnutí 97/296/ES.
(3) V zájmu jasnosti by měl být dotčený seznam nahrazen celý.
(4) Rozhodnutí 97/296/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(5) Toto rozhodnutí se použije od stejného dne jako rozhodnutí 2005/218/ES, pokud jde o dovoz produktů rybolovu ze Saúdské Arábie.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 97/296/ES se nahrazuje zněním v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 19. března 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 25. února 2005,
kterým se mění rozhodnutí 94/140/ES o zřízení Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům
(2005/223/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím Komise 94/140/ES [1] Komise zřídila Poradní výbor pro koordinaci boje proti podvodům (dále jen "výbor"), s kterým může konzultovat jakoukoli otázku z oblasti předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich potírání, jakož i jakoukoli otázku z oblasti spolupráce mezi členskými státy nebo mezi nimi a Komisí.
(2) Od zřízení výboru se mechanismus Společenství na ochranu finančních zájmů Společenství dalekosáhle vyvíjel a posiloval, zejména díky novým legislativním opatřením a organizačním změnám v Komisi.
(3) V nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 [2] byla přijata obecná pravidla definující nesrovnalosti a stanovující příslušná opatření a správní sankce v oblasti ochrany finančních zájmů Evropských společenství, v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 [3] byla přijata zvláštní pravidla o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí, která se použijí ve všech oblastech činnosti Společenství.
(4) Článek 280, který do Smlouvy o ES zavedla Amsterodamská smlouva, poskytuje boji proti podvodům nový institucionální rámec.
Nové znění stanoví zejména sdílené pravomoci Společenství a členských států a úzkou a pravidelnou spolupráci mezi příslušnými orgány členských států a Komise v zájmu ochrany finančních zájmů Společenství.
(5) Rozhodnutím Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom [4] se v rámci Komise zřídil Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF), jenž má provádět vyšetřování podvodů; má odpovědnost v rámci všech činností spojených s ochranou zájmů Společenství proti nepatřičnému chování, které by mohlo být administrativně nebo trestně stíháno.
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 [5] a nařízení Rady (Euratom) č.
1074/1999 [6] stanovila právní rámec činností OLAFu a pověřila ho zejména zajištěním spolupráce mezi příslušnými orgány členských států a Komise s cílem zkoordinovat činnosti, jejichž cílem je ochrana finančních zájmů Společenství proti podvodům.
(7) V oblasti ochrany eura proti padělání se nařízením Rady (ES) č. 1338/2001 [7] zorganizovala úzká a pravidelná spolupráce zejména mezi vnitrostátními orgány a Komisí, přičemž Komise byla pověřena prostřednictvím konzultací v poradním výboru zajišťovat celkovou ochranu jednotné evropské měny.
Rozhodnutím Rady 2001/923/ES [8] byla Komise ve spolupráci s členskými státy pověřena správou a prováděním akčního programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání (program Pericles).
(8) Vzhledem k nové situaci v právním řádu Společenství a horizontální úloze výboru je třeba upravit poradní pravomoci tohoto výboru a zastoupení členských států v tomto výboru; zástupcům členských států musí být nápomocny příslušné vnitrostátní orgány.
V zájmu větší pružnosti práce výboru je rovněž třeba stanovit možnost, aby byly vytvořeny pracovní skupiny pro jednotlivá odvětví.
(9) Rozhodnutí 94/140/ES by proto mělo být změněno.
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Rozhodnutí 94/140/ES se mění takto:
1. V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
"1. V zájmu lepší organizace úzké a pravidelné spolupráce mezi příslušnými orgány v boji proti podvodům může Komise konzultovat s výborem jakoukoli otázku z oblasti předcházení podvodům a jejich potírání i jakoukoli další protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Společenství, jakož i jakoukoli otázku z oblasti spolupráce mezi příslušnými orgány členských států nebo mezi členskými státy a Komisí, jejichž cílem je ochrana finančních zájmů Společenství.
Komise může s výborem konzultovat jakoukoli otázku, která se týká činností spojených s ochranou finančních zájmů Společenství a s ochranou bankovek a mincí eura proti padělání.
Komise rovněž může s výborem konzultovat jakoukoli otázku z oblasti právní ochrany finančních zájmů Společenství včetně policejních a soudních aspektů koncepční činnosti a spolupráce v boji proti podvodům."
2. Článek 3 se mění takto:
a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
"1. Výbor se skládá ze dvou zástupců z každého členského státu; mohou jim být nápomocni dva zástupci dotčených příslušných vnitrostátních orgánů."
b) Odstavec 3 se nahrazuje tímto:
"3. Pro usnadnění práce v odvětvových oblastech spadajících do jeho působnosti může výbor se souhlasem Komise vytvořit pracovní skupiny. Komise výboru zajistí sekretariát."
3. V článku 6 se odkaz na článek 214 Smlouvy nahradí odkazem na článek 287 Smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem jeho zveřejnění
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2003/136/ES, pokud jde o ukončení plánu nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v Lucembursku
(oznámeno pod číslem K(2005) 589)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/224/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat [1], a zejména na čl. 16 odst. 1 a čl. 20 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V roce 2001 byl potvrzen výskyt klasického moru prasat v populaci divokých prasat v Lucembursku.
(2) Rozhodnutí Komise 2003/136/ES ze dne 27. února 2003 o schválení plánů eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v Lucembursku [2] bylo přijato v rámci více opatření pro tlumení klasického moru prasat.
(3) Lucembursko předložilo informace o tom, že situace týkající se klasického moru prasat v populaci divokých prasat v Lucembursku se výrazně zlepšila a že schválený plán očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat již není třeba uplatňovat.
(4) Rozhodnutí 2003/136/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2003/136/ES se mění takto:
1. Článek 2 se zrušuje.
2. Článek 3 se nahrazuje tímto:
"Článek 3
Lucembursko uvede v účinnost právní a správní předpisy pro provedení plánů uvedených v článku 1 v oblastech uvedených v příloze."
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Lucemburskému velkovévodství a Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2003/526/ES, pokud jde o opatření pro tlumení klasického moru prasat v Německu, Francii, Lucembursku a na Slovensku
(oznámeno pod číslem K(2005) 600)
(Text s významem pro EHP)
(2005/225/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu [1], a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V reakci na výskyt ohnisek klasického moru prasat v některých členských státech bylo přijato rozhodnutí Komise 2003/526/ES ze dne 18. července 2003 o ochranných opatřeních proti klasickému moru prasat v Belgii, Francii, Německu a na Slovensku [2].
Uvedené opatření stanoví některá doplňková opatření pro tlumení klasického moru prasat.
(2) Situace co do klasického moru prasat v některých oblastech německé spolkové země Porýní-Falcko, ve francouzském departementu Moselle a v Lucembursku se výrazně zlepšila.
Tak je tomu také na územích regionálních veterinárních a potravinových správ Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom a v okrese Púchov na Slovensku.
Opatření přijatá rozhodnutím 2003/526/ES v souvislosti s těmito oblastmi by se tedy již neměla uplatňovat.
(3) Na základě celkového výskytu klasického moru prasat v ostatních oblastech Německa, Francie a Slovenska je třeba prodloužit platnost rozhodnutí 2003/526/ES.
(4) Rozhodnutí 2003/526/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 2003/526/ES se mění takto:
1. V článku 11 se datum " 30. dubna 2005" nahrazuje datem " 30. dubna 2006".
2. Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2005/59/ES, pokud jde o oblasti, v nichž se mají provádět plány eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat na Slovensku
(oznámeno pod číslem K(2005) 601)
(Pouze slovenské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/226/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat [1], a zejména na čl. 16 odst. 1 a čl. 20 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2005/59/ES ze dne 26. ledna 2005, kterým se schvalují plány eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování těchto prasat na Slovensku [2], bylo přijato v rámci více opatření pro tlumení klasického moru prasat.
(2) Slovenské orgány informovaly Komisi o aktuálním vývoji choroby v populaci divokých prasat.
Z informací vyplývá, že klasický mor prasat byl u divokých prasat úspěšně eradikován na území regionálních veterinárních a potravinových správ Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom a v okrese Púchov a že schválený plán eradikace již není třeba v uvedených oblastech uplatňovat.
Na základě epizootologických informací by však měl být plán očkování rozšířen a mělo by se zavést očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v okresech Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica a Banská Štiavnica.
(3) Rozhodnutí 2005/59/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(4) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2005/59/ES se nahrazuje zněním přílohy tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno pro Slovenskou republiku.
Rozhodnutí Rady
ze dne 21. února 2005
o podpisu a prozatímním provádění dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Běloruskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Běloruskou republikou o obchodu s textilními výrobky
(2005/228/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 první větou této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Komise sjednala jménem Společenství dohodu, která má o rok prodloužit platnost stávající dohody a protokolů o obchodu s textilními výrobky s Běloruskou republikou a upravit množstevní omezení, aby byly zohledněny roční míry růstu a poptávka Běloruska po některých kategoriích výrobků.
Tato dohoda by měla být prováděna prozatímně od 1. ledna 2005 do dokončení postupů nezbytných pro její uzavření, s výhradou vzájemnostního prozatímního provádění Běloruskou republikou.
(2) Uvedená dohoda by měla být podepsána,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat Dohodu ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Běloruskou republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropským společenstvím a Běloruskou republikou o obchodu s textilními výrobky, jménem Společenství, s výhradou jejího uzavření.
Článek 2
Uvedená dohoda bude prováděna prozatímně od 1. ledna 2005 do dokončení postupů pro její formální uzavření s výhradou vzájemnosti [1].
Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 3
1. Jestliže Bělorusko nesplní své povinnosti podle odstavce 2 bodu 5 dohody z roku 1999 [2], snižují se kvóty pro rok 2005 na úrovně platné pro rok 2004.
2. Rozhodnutí o použití odstavce 1 bude přijato postupy podle článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí [3].
Článek 4
Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění
Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru Proxima/3/2005
ze dne 4. března 2005
o zřízení Výboru přispěvatelů na Policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonie
(2005/230/ES)
POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na společnou akci Rady 2004/789/SZBP ze dne 22. listopadu 2004 o prodloužení policejní mise Evropské unie v Bývalé jugoslávské republice Makedonii (EUPOL Proxima) [1], a zejména na čl. 9 odst. 7 uvedené společné akce,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 9 odst. 7 společné akce 2004/789/SZBP Rada zmocnila Politický a bezpečnostní výbor (PBV), aby přijal příslušná rozhodnutí o zřízení Výboru přispěvatelů na Policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonie.
(2) Obecné zásady a způsoby přispívání třetích států na policejní mise byly stanoveny v závěrech ze zasedání Evropské rady v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001.
Dne 10. prosince 2002 Rada schválila dokument nazvaný "Konzultace o příspěvku států mimo EU na civilní operace EU pro řešení krize a pravidla pro jeho poskytování" [2], který dále rozvinul opatření pro účast třetích států na civilních operacích pro řešení krizí, včetně zřízení Výboru přispěvatelů.
(3) Výbor přispěvatelů by měl hrát klíčovou úlohu v běžném řízení mise; měl by být hlavním fórem pro jednání o všech otázkách týkajících se běžného řízení mise; Politický a bezpečnostní výbor, který vykonává politickou kontrolu a strategické řízení mise, by měl přihlížet k názorům, které Výbor přispěvatelů vyjádří,
ROZHODL TAKTO:
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se Výbor přispěvatelů na Policejní misi Evropské unie (EUPOL Proxima) v Bývalé jugoslávské republice Makedonie (dále jen "výbor").
Článek 2
Funkce
1. Výbor přispěvatelů může vyjadřovat názory a Politický a bezpečnostní výbor, který vykonává politickou kontrolu a strategické řízení mise, k těmto názorům přihlíží.
2. Mandát výboru je stanoven v dokumentu nazvaném "Konzultace o příspěvku států mimo EU na civilní operace EU pro řešení krize a pravidla pro jeho poskytování".
Článek 3
Složení
1. Všechny členské státy EU mají právo účastnit se jednání výboru, ale pouze přispívající státy se podílejí na běžném řízení mise.
Schůzí výboru se mohou účastnit zástupci třetích států podílejících se na misi.
Schůzí výboru se rovněž může účastnit zástupce Evropské komise.
2. Vedoucí policejní mise výbor pravidelně informuje.
Článek 4
Předsednictví
V souladu s výše uvedeným dokumentem o konzultacích a pravidlech předsedá výboru pro tuto misi zástupce generálního tajemníka, vysokého představitele v úzké spolupráci s předsednictvím.
Článek 5
Schůze
1. Schůze výboru svolává pravidelně předseda.
Pokud to vyžadují okolnosti, lze z podnětu předsedy nebo na žádost některého zástupce zúčastněného státu svolat mimořádnou schůzi.
2. Předseda předem rozešle předběžný program a dokumenty týkající se schůze.
Předseda odpovídá za to, že výsledek jednání výboru bude předán Politickému a bezpečnostnímu výboru.
Článek 6
Utajení
1. Na schůze a jednání výboru se vztahují bezpečnostní předpisy Rady.
Zástupci ve výboru musí zejména absolvovat přiměřené bezpečnostní prověrky.
2. Na porady výboru se vztahuje služební tajemství.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUJUST LEX/1/2005
ze dne 8. března 2005
o jmenování vedoucího Integrované mise EU na podporu právního státu v Iráku, EUJUST LEX
(2005/232/SZBP)
POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 25 třetí pododstavec této smlouvy,
s ohledem na společnou akci Rady 2005/190/SZBP ze dne 7. března 2005 o Integrované misi EU na podporu právního státu
Rozhodnutí Komise
ze dne 15. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2003/135/ES, pokud jde o ukončení plánů eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v některých oblastech německé spolkové země Porýní-Falcko
(oznámeno pod číslem K(2005) 596)
(Pouze německé a francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/236/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat [1], a zejména na čl. 16 odst. 1 a čl. 20 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2003/135/ES ze dne 27. února 2003 o schválení plánů eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v Německu, ve spolkových zemích Dolní Sasko, Porýní-Vestfálsko, Porýní-Falcko a Sársko [2] bylo přijato v rámci více opatření pro tlumení klasického moru prasat.
(2) Německé orgány informovaly Komisi o aktuálním vývoji choroby v populaci divokých prasat v některých oblastech Porýní-Falcka.
(3) Z těchto informací vyplývá, že klasický mor prasat byl v populaci divokých prasat úspěšně eradikován a že schválené plány eradikace a očkování již není třeba v těchto oblastech uplatňovat.
(4) Rozhodnutí 2003/135/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2003/135/ES se nahrazuje zněním přílohy tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo a Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 15. března 2005
o finanční podpoře Společenství na provozování některých referenčních laboratoří Společenství ve veterinární oblasti a v oblasti živých zvířat v roce 2005
(oznámeno pod číslem K(2005) 606)
(Pouze anglické, dánské, francouzské, německé, španělské a švédské znění je závazné)
(2005/237/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti [1], a zejména na čl. 28 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Finanční podpora Společenství by se měla poskytnout referenčním laboratořím Společenství, které Společenství určilo, s cílem pomoci jim při vykonávání funkcí a povinností stanovených v těchto směrnicích a nařízeních:
- směrnice Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat [2],
- směrnice Rady 92/66/EHS ze dne 14. července 1992, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení newcastleské choroby [3],
- směrnice Rady 92/40/EHS ze dne 19. května 1992, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků [4],
- směrnice Rady 92/119/EHS ze dne 17. prosince 1992, kterou se zavádějí obecná opatření Společenství pro tlumení některých chorob zvířat a zvláštní opatření týkající se vezikulární choroby prasat [5],
- směrnice Rady 93/53/EHS ze dne 24. června 1993, kterou se zavádějí minimální opatření Společenství ke zdolávání některých nákaz ryb [6],
- směrnice Rady 95/70/ES ze dne 22. prosince 1995, kterou se stanoví minimální opatření Společenství pro zdolávání některých nákaz mlžů [7],
- směrnice Rady 92/35/EHS ze dne 29. dubna 1992, kterou se stanoví pravidla a opatření pro tlumení moru koní [8],
- směrnice Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí [9],
- rozhodnutí Rady 2000/258/ES ze dne 20. března 2000 o určení zvláštního institutu odpovědného za stanovení kritérií nezbytných pro normalizaci sérologických testů pro sledování účinnosti očkovacích látek proti vzteklině [10],
- směrnice Rady 2002/60/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví zvláštní ustanovení pro tlumení afrického moru prasat a kterou se mění směrnice 92/119/EHS, pokud jde o těšínskou chorobu prasat a africký mor prasat [11],
- rozhodnutí Rady 96/463/ES ze dne 23. července 1996, kterým se určuje referenční institut pověřený spoluprací na sjednocování testovacích metod a vyhodnocování výsledků čistokrevného plemenného skotu [12].
(2) Finanční příspěvek Společenství by se měl vyplatit za předpokladu, že plánovaná opatření budou účinně provedena a že orgány poskytnou všechny potřebné informace v rámci stanovené lhůty.
(3) Z rozpočtových důvodů by měla být pomoc Společenství poskytnuta na období jednoho roku.
(4) Dodatečná finanční pomoc by se na stejné období měla udělit na organizaci každoročního semináře v oblasti odpovědnosti referenčních laboratoří Společenství.
(5) Komise ohodnotila pracovní programy a odpovídající rozpočtové odhady, které byly předloženy referenčními laboratořemi Společenství na rok 2005.
(6) Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky by veterinární a rostlinolékařská opatření prováděná podle předpisů Společenství měla financovat záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu; pro účely finanční kontroly se použijí články 8 a 9 nařízení (ES) č. 1258/1999 [13].
(7) Nařízení Komise (ES) č. 156/2004 ze dne 29. ledna 2004 o finanční podpoře Společenství referenčním laboratořím Společenství podle článku 28 rozhodnutí 90/424/EHS [14] stanoví způsobilé výdaje referenčních laboratoří Společenství, které obdrží finanční podporu podle článku 28 rozhodnutí 90/424/EHS a postupy pro uplatňování výdajů a auditu.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
V případě klasického moru prasat poskytne Společenství finanční pomoc Německu na funkce a povinnosti uvedené v příloze IV směrnice 2001/89/ES, které provede Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Hanover, Německo.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 200000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Finanční pomoc Společenství na organizaci technického semináře o diagnostických postupech u klasického moru prasat dosáhne maximální výše 30000 EUR.
Článek 2
V případě newcastleské choroby poskytne Společenství finanční pomoc Spojenému království na funkce a povinnosti uvedené v příloze V směrnice 92/66/EHS, které provede Central Veterinary Laboratory, Addlestone, Spojené království.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 50000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 3
V případě influenzy ptáků poskytne Společenství finanční pomoc Spojenému království na funkce a povinnosti uvedené v příloze V směrnice 92/40/EHS, které provede Central Veterinary Laboratory, Addlestone, Spojené království.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 135000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 4
V případě vezikulární choroby prasat poskytne Společenství finanční pomoc Spojenému království na funkce a povinnosti uvedené v příloze III směrnice 92/119/EHS, které provede Pirbright Laboratory, Spojené království.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 100000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 5
V případě nákazy ryb poskytne Společenství finanční pomoc Dánsku na funkce a povinnosti uvedené v příloze C směrnice 93/53/EHS, které provede Danish Institute for Food and Veterinary Research, Aarhus, Dánsko.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 145000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 6
V případě nákazy mlžů poskytne Společenství finanční pomoc Francii na funkce a povinnosti uvedené v příloze B směrnice 95/70/ES, které provede IFREMER, La Tremblade, Francie.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 90000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 7
V případě moru koní poskytne Společenství finanční pomoc Španělsku na funkce a povinnosti uvedené v příloze I směrnice 92/35/EHS, které provede Laboratorio central de veterinaria de Madrid, Algete, Španělsko.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 35000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 8
V případě katarální horečky ovcí poskytne Společenství finanční pomoc Spojenému království na funkce a povinnosti uvedené v příloze II směrnice 2000/75/ES, které provede Pirbright Laboratory, Spojené království.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 150000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Finanční pomoc Společenství na organizaci technického semináře o diagnostických postupech u katarální horečky ovcí dosáhne maximální výše 15000 EUR.
Článek 9
V případě sérologie vztekliny poskytne Společenství finanční pomoc Francii na funkce a povinnosti uvedené v příloze II rozhodnutí Rady 2000/258/ES, které provede A.F.S.S.A. Nancy, Francie.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 150000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 10
V případě afrického moru prasat poskytne Společenství finanční pomoc Španělsku na funkce a povinnosti uvedené v příloze V směrnice 2002/60/ES, které provede Centro de Investigación en Sanidad Animal, Valdeolmos, Madrid, Španělsko.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 100000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Finanční pomoc Společenství na organizaci technického semináře o diagnostických postupech u afrického moru prasat dosáhne maximální výše 30000 EUR.
Článek 11
Na vyhodnocování výsledků metod testování čistokrevného plemenného skotu a harmonizaci různých metod testování poskytne Společenství finanční pomoc Švédsku na funkce a povinnosti uvedené v příloze II rozhodnutí 96/463/ES, které provede INTERBULL Centre, Uppsala, Švédsko.
Finanční pomoc Společenství dosáhne maximální výše 65000 EUR na období od 1. ledna do 31. prosince 2005.
Článek 12
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království, Spolkové republice Německo, Španělskému království, Francouzské republice, Švédskému království a Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. července 2004
o podpoře v odvětví rybolovu a akvakultury na Korsice v letech 1986 až 1999
(oznámeno pod číslem K(2004) 2585)
(pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/238/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropských společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec uvedené smlouvy,
po vyzvání zúčastněných stran k předložení připomínek v souladu s uvedeným článkem,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dne 21. května 1996 se konalo v Bruselu zasedání mezi Francií a Komisí ve věci situace určitých hospodářských odvětví Korsiky, včetně rybolovu.
Během tohoto zasedání Komise shledala, že veřejné podpory byly v tomto odvětví přidělovány, aniž by byly oficiálně oznámeny, a byly tak předmětem šetření dle článku 88 (dříve 93) Smlouvy.
(2) Z toho důvodu Komise požádala Francii v dopise ze dne 14. června 1996 o poskytnutí informací o těchto podporách.
(3) V dopise ze dne 7. července 1996 Francie sdělila Komisi, že navázala nezbytné kontakty s územní samosprávou Korsiky, aby byly poskytnuty požadované informace.
Tyto Komisi poskytnuty nebyly, proto byl odeslán první upomínkový dopis dne 12. září 1996.
(4) Následně Francie předala v dopise ze dne 17. prosince 1996 určité informace týkající se zmíněných podpor.
Tyto byly zapsány dne 6. ledna 1997 pod číslem NN 11/97 v rejstříku oficiálně neoznámených podpor.
(5) Poté, co Komise zjistila, že nemá k dispozici všechny nezbytné položky k zahájení šetření tohoto režimu podpor, požádala o doplňkové informace v dopise ze dne 24. dubna 1997.
Určité dokumenty jí byly doručeny poštou dne 3. prosince 1997 a 11. srpna 1998.
(6) Následně Komise předala novou žádost o doplňkové údaje v dopise ze dne 11. února 1999.
Poté se konalo zasedání Komise dne 22. února 2000 s představiteli územní správy Korsiky.
V návaznosti na toto zasedání Komise opět předala Francii seznam s informacemi nezbytnými k přistoupení k analýze těchto podpor.
Po dvou dalších upomínkových dopisech byla značná část požadovaných informací poskytnuta v dopise ze dne 11. dubna 2001.
(7) Mimo to byla Komise obeznámena se zprávou Francouzského národního shromáždění č. 1077, vypracovanou jménem vyšetřovacího výboru užívání veřejných podpor a řízení veřejných služeb na Korsice [1] (dále jen "zpráva Národního shromáždění").
V této zprávě, která byla zveřejněna v roce 1998, jsou popsány podpory přidělené v odvětví rybolovu a akvakultury v roce 1997 (srov. bod I.C.1.b uvedené zprávy).
(8) Komise informovala Francii v dopise ze dne 30. října 2001 o svém rozhodnutí zahájit oficiální vyšetřovací řízení, (jak je stanoveno v čl. 88 odst. 2 Smlouvy), a to u následujících opatření týkajících se podpor poskytnutých na Korsice:
- opatření týkající se nákupu nových plavidel a nákupu použitých plavidel v období let 1986 až 1999,
- opatření týkající se přestavby a vybavení stávajících plavidel v období 1. ledna 1987 až 28. října 1998, jestliže výsledkem těchto prací bylo zvýšení výkonu plavidla.
(9) Ve stejném rozhodnutí Komise sdělila Francii, že shledala podpory na přestavbu a vybavení plavidel, jejichž následkem nebylo zvýšení výkonu plavidla, stejně jako další podpory na vybavení pro půdu užívanou rybáři slučitelné se společným trhem.
(10) Tímto rozhodnutím též Komise dala Francii příkaz předat nezbytné údaje k šetření podpor akvakultury.
(11) V dopise ze dne 21. prosince 2001 Francie oznámila výsledky svého šetření podpor, u nichž bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, a dodala informace o podporách akvakultury.
(12) Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství [2].
Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek k projednávaným podporám.
V návaznosti na toto zveřejnění nebyla Komisi předána žádná připomínka.
II. POPIS
(13) Podpory, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, jsou ty, u nichž bylo zahájeno oficiální vyšetřovací řízení, a ty, o nichž dala Komise příkaz Francii dodat informace.
Toto rozhodnutí se tudíž týká následujících čtyř typů podpor:
- týkajících se nákupu nových plavidel v období let 1986 až 1999,
- týkajících se přestavby a vybavení stávajících plavidel v období 1. ledna 1997 až 28. října 1998, jestliže výsledkem těchto prací bylo zvýšení výkonu plavidla,
- týkajících se nákupu použitých plavidel v období let 1986–1999,
- týkajících se akvakultury v období let 1994-1999.
(14) Podpory rybářského loďstva byly zavedeny Shromážděním Korsiky, které přijalo dne 29. března 1985 ve svém usnesení č. 85/10a "nařízení o podporách pro modernizaci loďstva". Toto usnesení bylo několikrát pozměněno: usnesením ze dne 30. listopadu 1990 (č. 90/99), ze dne 19. prosince 1991 (č. 91/1032), ze dne 23. února 1993 (č. 93/25), ze dne 9. března 1995 (č. 95/16), ze dne 11. září 1995 (č. 95/79) a ze dne 11. dubna 1997 (č. 97/36). Francie upřesnila, že poslední uvedené usnesení (č. 97/36) nebylo předmětem žádné modifikace až do skončení programového období jediného programového dokumentu (DOCUP) o působnosti strukturálních fondů, tj. v průběhu tohoto období až do jeho skončení, to jest do dne 31. prosince 1999. Co se týče podpor akvakultury, Francie uvedla, že regionální orgány Korsiky přesně dodržely právní předpisy Společenství, a to dle Průvodce veřejnými podporami, jenž byl vydán "Agenturou pro hospodářský rozvoj Korsiky" (ADEC). Část tohoto průvodce o rybolovu a akvakultuře, jenž popisuje možnosti přidělení podpor, byla předána Komisi.
(15) Přidělování podpor sahá do roku 1985. Nařízení Rady (ES) č.
659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [3], neudává promlčecí lhůtu pro šetření protiprávních podpor ve smyslu čl. 1 bodu f), to znamená pro podporu udělenou dříve, než se Komise mohla vyjádřit k její slučitelnosti se společným trhem.
Nicméně článek 15 uvedeného nařízení udává, že pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let, že promlčecí lhůta počíná dnem, kdy byla podpora poskytnuta příjemci, a že tato lhůta je přerušena jakýmkoliv opatřením ze strany Komise. Vzhledem k této skutečnosti Komise dospěla k závěru, že není nutné podrobit šetření podpory, na něž se vztahuje promlčení, to znamená dotyčné podpory přidělené před více než deseti lety před jakýmkoliv opatřením ze strany Komise.
(16) Komise se domnívá, že k takovému přerušení lhůty došlo žádostí Komise o informace adresované Francii dne 14. června 1996.
Z toho vyplývá, že dané promlčení se vztahuje na podpory přidělené příjemcům před 14. červnem 1986.
Toto promlčení se tudíž vztahuje zejména na podpory, jež byly přiděleny před 14. červnem 1986 regionem Korsika, ale jež byly příjemcům vyplaceny až v průběhu následujících let, kdy měly být účinně zrealizovány způsobilé investice.
V následující analýze bere Komise s ohledem na tuto skutečnost v úvahu takové podpory, o jejichž přidělení bylo rozhodnuto mezi 14. červnem 1986 a 31. prosincem 1999.
Podpory na nákup nových plavidel
(17) Usnesení č. 85/10a z roku 1985 stanovilo, že nákup plavidel o délce menší než 18 metrů, určených k výkonu rybolovu na Korsice, může být, kromě výjimečných případů, předmětem dotace, pokud byla tato plavidla vyrobena ve Francii.
Dotace byla stanovena na 20 % nákladů na pořízení, přičemž k této dotaci mohla být přiřazena doplňková dotace 10 %, pokud se jednalo o první plavidlo (první nákup nového plavidla), a další, rovněž 10 %, pokud plavidlo bylo vyrobeno na Korsice.
Mimo to mohla být dotace za účelem podpory tradičních ostrovních loděnic s dřevěnou konstrukcí navýšena na 20 % kupní ceny v rámci zvláštního podpůrného financování výroby dřeva.
Minimální osobní přínos majitele plavidla byl určen na 10 %.
(18) Usnesení č. 90/99 pozměnilo výši podpory, přičemž základní výše tak vzrostla z 20 % na 30 %.
Doplňková dotace 20 % na dřevěnou konstrukci byla snížena na 5 %.
(19) Usnesení č. 95/16 pozměnilo výši podpory následujícím způsobem: základní výše zůstává na 30 % a je upřesněno, že způsobilá investice může zahrnovat i koupi trupu, vybavení a 80 kusů sítí (6400 metrů); dotace v případě prvního plavidla zůstává na 10 % a zvláštní dotace v případě výroby plavidla na Korsice je snížena z 10 % na 5 %, přičemž stále platí navýšení o 5 % v případě dřevěného plavidla.
Povinnost výroby ve Francii byla zrušena.
(20) Účelem usnesení č. 95/79 bylo omezit podporu na koupi sítí na případy, kdy se jedná o první plavidlo žadatele.
Navíc byla dotace 5 % pro případy, kdy bylo plavidlo vyrobeno ve dřevě a na území Korsiky, rovněž zrušena.
(21) Usnesení č. 97/36 nepřineslo žádnou důležitou změnu popsaných ustanovení.
Je i nadále specifikováno, že minimální přínos majitele lodi je určen na 10 %.
Podpory na přestavbu a vybavení plavidel
(22) Usnesení č. 85/10a z roku 1985 stanovilo, že přestavba plavidel o délce menší než 18 metrů a o minimální ceně 25000 francouzských franků (FRF) byla způsobilá k poskytnutí podpory, pokud jejím účelem bylo dosáhnout výrazného zlepšení potenciálu rybolovu (naviják, motač sítí, hloubkoměr, automatické zvedací zařízení, navigační zařízení, navíječka atd.) a umožnit konzervaci ryb zmražením nebo zlepšit energetickou výkonnost pohonných prostředků (dieselový motor s výkonem uzpůsobeným velikosti plavidla, lodní šroub s regulovatelným stoupáním, tryska apod.).
(23) Dotace, jež mohla být přidělena, byla určena na 15 % ceny tohoto vybavení.
Po usnesení č. 93/25 vzrostla tato výše na 30 % výše investice.
(24) Usnesení č. 95/79 upřesnilo, aniž by změnilo výši pomoci, že v případě žádosti majitele plavidla o čerpání podpor Společenství bude spoluúčast Korsiky vypočtena podle výše pomoci stanovené příslušným nařízením Společenství.
Minimální výše ceny nutné ke způsobilosti investice byla snížena na 20000 FRF. Toto usnesení č.
95/79 také stanovilo, že pokud žádost o podporu na přestavbu nebo vybavení plavidla byla předložena v rámci prvního plavidla (prvního nákupu rybáře nového nebo použitého plavidla), 80 prvních kusů sítí mohlo být dotováno výší 30 %.
Podpory na nákup použitých plavidel
(25) Usnesení č. 85/10a z roku 1985 stanovilo, že nákup použitého plavidla za minimální cenu 50000 FRF může být předmětem dotace 10 % z této ceny.
K této dotaci mohla být přiřazena dotace 5 % v případě prvního plavidla.
Minimální osobní přínos nabyvatele byl stanoven na 15 % ceny plavidla.
(26) Po usnesení č. 91/1032 vzrostla základní výše z 10 % na 15 %.
Po usnesení č. 95/16 vzrostla tato výše na 20 % pro plavidla mladší 20 let.
Podpory akvakultury
(27) Podpory akvakultury byly definovány ve smlouvě o plánu mezi státem a regionem z roku 1994, stejně jako v Jednotném programovém dokumentu podpor Společenství dle cíle 1.
Bylo použito ustanovení o finančním nástroji pro orientaci rybolovu (FNOR), aby mohly být uplatněny projekty spolufinancované Společenstvím.
(28) Podpory se týkají investic kolektivních i soukromých.
Kolektivní investice spočívají v podpoře mořských produktů a průzkumu trhu, stejně jako v technické podpoře akvakulturních podniků.
Cílem investic v podnicích je posílit konkurenceschopnost akvakulturních podniků za účelem zlepšení kvality výrobků na trhu. Tyto investice souvisí se zavedením zdravotnických norem a zlepšením podmínek komercializace výrobků: vybavení pro úpravu zboží, zřízení skladišť, přepravní plavidla, informační zařízení, stroje na výrobu ledu, chladící vozy apod.
(29) Maximální výše podpory byla stanovena na 25 % výše investice, aby se zohlednilo příležitostné financování ze strany FNOR.
III. DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(30) Předtím, než se Komise rozhodla přistoupit k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, přihlédla ve své analýze k rozličným verzím pokynů pro šetření veřejných podpor v odvětví rybolovu a akvakultury (dále jen "pokyny").
Podle bodu 3.4 pokynů z roku 2001 [4], jež jsou v současné době v platnosti, musí být nedovolené podpory prošetřeny s ohledem na pokyny, které byly platné v okamžiku přidělení těchto podpor.
V roce 1986 a 1987 byly platné ty pokyny, které byly uveřejněny v roce 1985 [5].
Poté byly platné následující pokyny: uveřejněné v roce 1988 [6] pro podpory udělené od 1. ledna 1989, uveřejněné v roce 1992 [7] pro podpory udělené od 1. července 1992, uveřejněné v roce 1994 [8] pro podpory udělené od 1. ledna 1995 a uveřejněné v roce 1997 [9] pro podpory udělené od 1. ledna 1997.
(31) Mimoto Komise přihlédla k nařízením Rady, která byla vydávána postupně a která se vztahovala ke strukturálním opatřením Společenství v odvětví rybolovu a akvakultury a na které tyto pokyny nepřetržitě odkazují, zvláště co se týče způsobilých investic a povolených výší podpor. Tato nařízení jsou následující: nařízení Rady (EHS) č. 2908/83 ze dne 4. října 1983 o společných opatřeních pro restrukturalizaci, modernizaci a rozvoj odvětví rybolovu a pro rozvoj akvakultury [10], nařízení Rady (EHS) č. 4028/86 ze dne 18. prosince 1986 o opatřeních Společenství ke zlepšení a úpravě struktur v odvětví rybolovu a akvakultury [11], nařízení Rady (ES) č. 3699/93 ze dne 21. prosince 1993, kterým se stanoví podmínky a mechanismy o strukturální pomoci Společenství v rybářském odvětví a o zpracování a prodeji těchto výrobků [12], a nařízení Rady (ES) č. 2468/98 ze dne 3. listopadu 1998, kterým se stanoví podmínky a zásady pro strukturální podpory Společenství v odvětví rybolovu a akvakultury a zpracování a uvádění jejich produktů na trh [13].
Podpory na nákup nových plavidel
(32) Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti těchto opatření veřejných podpor ze dvou důvodů.
(33) V první řadě Komise na základě pokynů připomněla, že podpory na nákup nových plavidel byly slučitelné se společným trhem, jestliže byly schváleny pro investice, které spadají pod cíle víceletého orientačního programu rybářského loďstva (POP), tj. programu zahrnujícího závazky použít vhodně zvolených prostředků nutných k realizaci těchto cílů, zvláště přizpůsobení kapacity rybářského loďstva každého členského státu rybolovným zdrojům, ke kterým mají tyto členské státy přístup.
Proto Francie neupustila od cílů stanovených v programu POP III. [14], který byl v platnosti od r.
1992 do r. 1996, což znamená, že měla ukončit přidělování veřejných podpor na stavbu a modernizaci rybářských plavidel od 1. ledna 1997.
Následně Komise Francii v dopise ze dne 28. října 1998 sdělila, že za určitých podmínek mohou být investiční podpory obnoveny. V dopise ze dne 30. října 2001, ve kterém byla Francie informována o rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení, byla Komise toho názoru, že podpory udělené od 1. ledna 1997 do 28. října 1998 byly v rozporu s pokyny poplatnými v tomto období.
(34) Následně Komise konstatovala, že na základě povolených výší podpor a možností spojit je s jinými režimy podpor byly podpory přidělovány v rozporu s nejvyšší povolenou výší.
Podpory na přestavbu a vybavení plavidel
(35) Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti podpor, které byly přiděleny mezi 1. lednem 1997 a 28. říjnem 1998 na přestavbu a vybavení plavidel v případě, že výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonu plavidla, jelikož stejně jako u podpor na nákup nových plavidel se tyto podpory nevztahovaly na cíle programu POP.
Podpory na nákup použitých plavidel
(36) Komise vyjádřila své pochybnosti o slučitelnosti určitých podpor na nákup použitých plavidel, které byly přiděleny od 1. ledna 1989, jelikož jednání Národního shromáždění Korsiky stanovilo možnost přidělení podpor na nákup plavidel tohoto typu bez toho, aniž by byla určena hranice stáří plavidla, zatímco pokyny z r. 1988, platné od tohoto roku, zúžily možnost přidělení podpor na plavidla starší 15ti let, přičemž tato hranice byla snížena na 10 let pokyny z roku 1992, které jsou platné od 1. července 1992, stejně tak jako pokyny, jež následovaly.
(37) Mimo jiné Komise Francii upozornila, že pokyny z r. 1988 a pokyny následující stanovily, že podpora na nákup použitých plavidel byla možná jen v tom případě, že se jednalo o první plavidlo krátce působících rybářů nebo eventuálně v případě dosažitelnosti podílnického vlastnictví nebo v případě náhrady plavidla z důvodu úplné ztráty.
Rovněž upozornila, že na základě povolených výší podpor a možností spojení podpor s jinými režimy podpor mohlo dojít k tomu, že podpory byly přidělovány v rozporu s nejvyšší povolenou výší.
IV. VYJÁDŘENÍ FRANCIE
(38) Ve své odpovědi Francie zevrubně vysvětluje důvody, proč ve skutečnosti nedošlo k překročení povolených výší, a to včetně nahromadění podpor jiného původu, zvláště podpor Společenství.
Jako podklad pro své komentáře přikládá Průvodce veřejnými podporami, který byl vypracován Agenturou pro hospodářský vývoj Korsiky.
(39) Francie rovněž objasňuje podmínky týkající se hranice stáří plavidel u podpor na nákup použitých plavidel tak, jak jsou definovány v pokynech, a udává, že byly stanoveny v tomto průvodci a byly dodrženy.
(40) Francie zároveň se svým vyjádřením v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení předala Komisi rovněž informace o podporách akvakultury, jež byly vyžádány "příkazem poskytnout informace", který je uveden v dopise Komise ze dne 30. října 2001.
V. HODNOCENÍ
(41) Cílem dotyčných opatření podpor je podporovat finančním zvýhodněním kategorii podniků, které vykonávají zvláštní činnost, a to v odvětví rybolovu nebo akvakultury.
Nezbytné zdroje k uskutečňování těchto opatření jsou zdroje veřejné.
Vzhledem k tomu, že výrobky podporovaných podniků jsou prodávány na trhu Společenství, tato opatření zvýhodňují postavení těchto podniků, a to jak na francouzském trhu vůči podnikům ostatních členských států, které chtějí své výrobky uvést na tento trh, tak na trhu ostatních členských států vůči podnikům, které prodávají své výrobky na těchto trzích.
V důsledku toho tato opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž.
Jedná se o státní podpory ve smyslu čl. 87 odst.
(42) Tato opatření nemohou být považována za slučitelná se společným trhem, pouze s tou výjimkou, že se na ně vztahuje jedna z výjimek stanovených Smlouvou.
Vzhledem k tomu, že z těchto podpor těží podniky v odvětví rybolovu a akvakultury, je pro využití stanovené výjimky nutné, aby tyto podpory odpovídaly jedné z podmínek stanovených pokyny. (Jejich různé použitelné verze od r.
Podpory na nákup nových plavidel (období let 1986–1999)
(43) Francie ve svém vyjádření vysvětlila, že maximální výše podpor byly dodržovány.
Komise totiž konstatuje, že Průvodce veřejnými podporami, který byl vypracován Agenturou pro hospodářský vývoj Korsiky ADEC, udává, že maximální výše nesmí překročit výši stanovenou nařízením o strukturálních opatřeních FNOR.
Tyto podpory jsou tedy z tohoto hlediska slučitelné se společným trhem, ale s níže uvedenou výhradou.
(44) Ve skutečnosti přetrvává zvláštní problém podpor, které byly přiděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998 v návaznosti na povinnost Francie ukončit veškeré podpory na stavbu nebo modernizaci v rámci provádění pravidel společné politiky rybolovu. Uvedená povinnost byla stanovena v dopise ze dne 28. října 1998 [15]. V dopise ze dne 30. října 2001, ve kterém byla Francie informována o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, Komise uvedla svůj předpoklad, že podpory byly uděleny v rozmezí tohoto období. Tato hypotéza se zakládala na dvou složkách: za prvé, podle dopisu Francie ze dne 11. dubna 2001, na té skutečnosti, že k usnesení č. 97/36 Národního shromáždění Korsiky nebyly vypracovány žádné další změny, což očividně značí, že toto usnesení bylo platné bez přerušení od data jeho přijetí do konce r. 1999, a za druhé na té skutečnosti, že zpráva Národního shromáždění výslovně připomenula, že podpory byly skutečně udělovány na stavbu plavidel v r. 1997 (bod I.C.1.b uvedené zprávy).
(45) Je žádoucí citovat výňatek zprávy Národního shromáždění:
"…. – podpory rybolovu a mořských kultur:
…. V r. 1997 se služby ADEC rovněž zabývaly 114 žádostmi, jež byly předloženy soukromými společnostmi v rámci modernizace rybářského loďstva a akvakultury… Z těchto 114 prověřovaných žádostí bylo jen 16 zamítnuto.
Na základě všech předložených spisů byl zpracován podnět k přidělení dotací územní správou Korsiky o celkové výši přesahující 13 miliónů franků, přičemž z této částky bylo 11,5 miliónů přiděleno v rámci podpor jakožto investice a 1,6 miliónů na chod společností.
Více než polovina přidělených podpor v rámci investic se týkala uskutečňování modernizace rybářského loďstva.
V r. 1997 bylo postaveno 10 rybářských plavidel, …"
(46) Francie se nijak nevyjádřila ve věci domněnky, uvedené v dopise Komise ze dne 30. října 2001, ať už by to bylo vyjádření například ke skutečnosti, že použití projednávaného usnesení č. 97/36 bylo zrušeno, nebo k té skutečnosti, že v dotyčném období nebyly žádné podpory přiděleny.
Je tedy odůvodněný ten předpoklad, že podpory byly v tomto období skutečně uděleny.
(47) Stejným způsobem je v následujících zněních pokynů stanoveno, že podpory na nákup nových plavidel byly slučitelné se společným trhem za té podmínky, že byly přiděleny v rámci investic spadajících pod cíle POP [16].
Přesněji řečeno, o podporách udělených od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, na které se vztahovaly pokyny z roku 1997, uvádí bod 2.2.3.1 uvedených pokynů, že "podpory na stavbu nových rybářských plavidel mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 7 a 10 a příloze III (bod 1.3) nařízení (ES) č. 3699/93 […]."
1 nařízení (ES) č. 3699/93 stanovilo, že "členské státy mohou přijmout opatření na podporu stavby rybářských plavidel, pokud budou ve stanovené lhůtě plnit všeobecné přechodné cíle a konečné cíle loďstva v rámci víceletého orientačního programu.
Členské státy Komisi sdělují, kromě jakýchkoliv plánovaných podpor týkajících se dané oblasti, jaká opatření přijaly ke splnění této podmínky".
Právě v souladu s tímto ustanovením Komise připomněla Francii v dopise ze dne 4. července 1997, že "by tedy měla ukončit přidělování jakýchkoliv podpor na stavbu a modernizaci od 1. ledna 1997."
(49) V dopise ze dne 8. srpna 1997 Francie odpověděla a zvláště zdůraznila: "Protože na počátku roku 1996 nebylo dosaženo přechodných cílů POP, přičemž se tak mělo stát do 31.12.1995, francouzské úřady již přijaly nutná opatření ke zmražení investičních plánů, které měly za cíl zvýšení kapacity loďstva.
Mimo jiné byl během měsíce července 1996 uskutečněn výjezdový plán rybářského loďstva, aby se urychlilo snížení loďstva …, výjezdy loďstva byly stanoveny na 10000 až 15000 kW.
Zároveň na počátku roku 1997 Francie zvážila splnění svých cílů v rámci POP III, přičemž následně tedy byly schváleny omezené investice společně s národními podporami, zvláště pro nutné výměny v loďstvu nebo k novému vybavení motory. … Přesto bylo možno konstatovat plného dosažení cílů, které plynuly z opatření výjezdů loďstva, až ke konci prvního pololetí 1997…"
(50) Ve skutečnosti mohla Francie očekávat dosažení cílů POP až ve druhém pololetí roku 1998.
Komise udala v dopise Francii ze dne 28. října 1998, že "v návaznosti na naši rozmluvu ze dne 21. října 1998, na naše předešlá setkání a na upřesňující informace ve Vašich dopisech ze dne 5. a 22. října 1998 mám to potěšení Vám oznámit, že Generální ředitelství pro rybolov je s to přijmout obnovení investic, které vy zvažujete, to jest, uvážlivě a s upřednostněním zvláště těch činností, které zvýhodňují nové rybáře a které nemají za cíl zvýšení kapacity a které dodržují cíle POP."
(51) Z této výměny dopisů může být vyvozeno, že Francie zcela vědomě nesledovala přechodné cíle POP III a že navzdory tomu byly podpory na nákup nových plavidel povoleny.
Podmínka článku 10 nařízení (ES) č. 3699/93 nebyla tudíž dodržena.
Z toho vyplývá, že s uplatněním bodu 2.2.3.1 pokynů z roku 1997 nebyly podpory na nákup nových plavidel přidělené v uvedeném období slučitelné se společným trhem.
Podpory na přestavbu a vybavení plavidel (období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998)
(52) Zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týkalo podpor na přestavbu a vybavení plavidel, které byly uděleny v průběhu období 1. ledna 1997 až 28. října 1998, kdy výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonu plavidla, protože, stejně jako u podpor na nákup nových plavidel, se podpory tohoto typu nevztahovaly na cíle POP.
(53) Ve zprávě Národního shromáždění (bod I.C.1.b) jsou uvedeny podpory na modernizaci plavidel.
Stejným způsobem jako bylo uvedeno, že bylo postaveno 10 rybářských plavidel, bylo rovněž poznamenáno: "… u 38 plavidel došlo k přestavbě a jejich vybavení různého druhu …".
Je tedy zřejmé, že podpory na modernizaci byly uděleny během tohoto období.
(54) Během kontinuálních jednání regionu Korsika bylo výslovně stanoveno, že podpora může být předmětem vybavení "motoru o výkonu přizpůsobeném velikosti plavidla."
Toto vyjádření evidentně zdůrazňuje, že podpora na modernizaci se může týkat nákupu výkonnějšího motoru.
Mimo jiné se Francie, stejně jako k podporám na nákup nových plavidel, nijak nevyjádřila k domněnkám uvedeným v dopise Komise ze dne 30. října 2001, podle nichž měly být podpory, jejichž předmětem byl nákup motoru o větším výkonu, než byl výkon motoru předcházejícího, uděleny během tohoto období.
Je tedy na místě předpokládat, že podpory na modernizaci, které vedly ke zvýšení výkonu, byly v některých zvláštních případech skutečně uděleny.
(55) Stejně jako o podporách na stavbu se v pokynech z roku 1997 v bodě 2.2.3.2 uvádí, že: "podpory na modernizaci činných rybářských plavidel mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, aniž jsou dotčeny podmínky, které jsou stanoveny články 7 a 10 a přílohou III (bod 1.4) nařízení (ES) č. 3699/93 […]".
2 nařízení (ES) č. 3699/93 stanoví, že: "Členské státy mohou přijmout opatření ve prospěch modernizace rybářských plavidel; tato opatření jsou podřízena podmínkám, které jsou stanoveny v odstavci 1 [stavba plavidel], pokud jsou investice způsobilé k zajištění zvýšení intenzity rybolovu."
(56) Podmínka článku 10 nařízení (ES) č. 3699/93 nebyla tedy dodržena.
Z toho vyplývá, že uplatněním bodu 2.2.3.2 pokynů z roku 1997 nebyly podpory na modernizaci udělené v tomto období v případě, že tato modernizace vedla ke zvýšení výkonnosti, slučitelné se společným trhem.
Podpory na nákup použitých plavidel (období let 1986–1999)
(57) Jak bylo již uvedeno v 39. bodě odůvodnění, Francie poskytla informace, ze kterých vyplývá, že kritérium věku bylo skutečně dodržováno.
Všechny pochybnosti, jež byly k této věci vyjádřeny Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení, jsou již tedy bezpředmětné.
Totéž platí pro maximální povolenou výši podpor.
(58) Mimo jiné, pokud se týče povinnosti vyhradit tento typ podpor na případy prvního plavidla krátce působících rybářů nebo první výměny plavidla z důvodu úplné ztráty, Francie rovněž uvedla ve své odpovědi v dopise ze dne 21. prosince 2001, že přidělení podpory této kategorie bylo z tohoto pohledu uskutečněno v souladu s platnými ustanoveními práva Společenství.
Z tohoto důvodu může být podpora této kategorie považována za slučitelnou se společným trhem.
Podpory akvakultury (období let 1994–1999)
(59) V souladu s následujícími zněními pokynů jsou podpory akvakultury slučitelné se společným trhem, pokud jsou dodržovány podmínky nařízení o strukturálních opatřeních Společenství v odvětví rybolovu.
(60) Jak Francie v dopise ze dne 21. prosince 2001 uvedla, Průvodce veřejnými podporami bere zřetel na tyto podmínky a je v něm zvláště uvedeno, že u maximální povolené výše podpor musí být vzaty v úvahu podpory jiného původu.
(61) Vzhledem k výše uvedenému mohou být přidělené podpory akvakultury považovány za slučitelné se společným trhem.
VI. ZÁVĚRY
(62) Státní podpory ve Francii v regionu Korsika, jež byly uděleny na základě usnesení Národního shromáždění Korsiky č. 85/10a ze dne 29. března 1985 ve znění usnesení ze dne 30. listopadu 1990 (č. 90/99), 19. prosince 1991 (č. 91/1032), 23. února 1993 (č. 93/25), 9. března 1995 (č. 95/16), 11. září 1995 (č. 95/79) a 11. dubna 1997 (č. 97/36), jsou neslučitelné se společným trhem, co se týče:
- podpor na nákup nových plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998,
- podpor na přestavbu a vybavení stávajících plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, přičemž výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonnosti.
(63) V souladu se článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999 musí Francie přistoupit k navrácení těchto podpor.
(64) Následující podpory jsou slučitelné se společným trhem:
- podpory na nákup nových plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998,
- podpory na přestavbu a vybavení stávajících plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998 anebo byly uděleny během tohoto období, ale nevedly ke zvýšení výkonnosti,
- podpory na nákup použitých plavidel,
- podpory akvakultury,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření podpor, jež byla vykonána Francií v regionu Korsika a zavedena usnesením Národního shromáždění Korsiky č. 85/10a ze dne 29. března 1985 ve znění usnesení ze dne 30. listopadu 1990 (č. 90/99), 19. prosince 1991 (č. 91/1032), 23. února 1993 (č. 93/25), 9. března 1995 (č. 95/16), 11. září 1995 (č. 95/79) a 11. dubna 1997 (č. 97/36), nejsou slučitelná se společným trhem, co se týče:
a) podpor na nákup nových plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998;
b) podpor na přestavbu a vybavení stávajících plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, přičemž výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonnosti.
Článek 2
Následující opatření podpor, jež byla vykonána Francií v regionu Korsika a zavedena usnesením Národního shromáždění dle článku 1, jsou slučitelná se společným trhem:
a) podpory na nákup nových plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998;
b) podpory na přestavbu a vybavení jsoucích plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998 anebo byly uděleny během tohoto období, ale nevedly ke zvýšení výkonnosti;
c) podpory na nákup použitých plavidel;
d) podpory akvakultury od r. 1994 do r. 1999.
Článek 3
1. Francie přijme veškerá nutná opatření k navrácení příslušných podpor podle článku 1 od jejich příjemců, kterým byly protiprávně poskytnuty.
2. Vymáhání se uskuteční bez prodlení v souladu s jednacím řádem národního práva, aby bylo umožněno okamžité a účinné provedení tohoto nařízení.
Vymáhané podpory budou zahrnovat úroky počínaje datem, kdy byly dány k dispozici příjemcům, a konče datem jejich navrácení.
Pevně daná úroková sazba bude vypočtena a použita v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 [17].
Článek 4
Francie bude do dvou měsíců od doručení tohoto rozhodnutí informovat Komisi o opatřeních, která přijala k provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. července 2004
týkající se některých podpor, realizovaných Francií ve prospěch producentů akvakultury a rybářů
(oznámeno pod číslem K(2004) 2588)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/239/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec uvedené Smlouvy,
po vyzvání zúčastněných stran k předložení jejich připomínek v souladu se zmíněným článkem,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dopisem ze dne 21. června 2000 uvědomila Francie Komisi o opatřeních k odškodnění, schválených ve prospěch rybářů a producentů akvakultury, kteří utrpěli škody jednak následkem znečištění pohonnými hmotami, způsobeného ztroskotáním lodi Erika v Gaskoňském zálivu dne 12. prosince 1999, a jednak následkem neobyčejně silné prudké bouře, která nečekaně nastala ve dnech 27. a 28. prosince 1999.
Na požádání Komise byly v dopisech ze dne 28. listopadu 2000, 6. dubna a 13. srpna 2001 sděleny doplňkové informace.
Tato opatření byla realizována před tím, než se mohla Komise vyjádřit k jejich slučitelnosti se společným trhem, záležitost byla zapsána jako režim neoznámené podpory pod číslem NN 80/2000.
(2) Dopisem ze dne 11. prosince 2001 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí jednak uznat určitá stanovená opatření jako slučitelná se společných trhem, jednak u dalších opatření zahájit formální vyšetřovací řízení, stanovené v čl. 88 odst.
2 Smlouvy. Francie oznámila své připomínky odpovědí v dopise ze dne 5. března 2002.
(3) Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství [1].
Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k daným opatřením.
II. POPIS
(4) Opatření, která jsou předmětem této záležitosti a kvůli kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, jsou následující:
1. opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde (dále jen "departementy na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde"):
- osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení za první čtvrtletí 2000 (nebo průměru za čtvrtletí),
- finanční úlevy;
2. doplňková opatření na podporu producentů akvakultury a rybářů v celé Francii:
- doplňkové opatření na snížení příspěvků na sociální zabezpečení pro všechny producenty akvakultury (období od 15. dubna do 15. července 2000) a rybáře na území Francie a v zámořských departementech (období od 15. dubna do 15. října 2000),
- osvobození od státních poplatků za rok 2000 pro všechny producenty akvakultury; Komise v rámci rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzala v úvahu, že toto osvobození se týkalo výhradně podniků zabývajících se akvakulturou, které se nacházejí v departementech na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde, ale následně se ukázalo, že toto opatření bylo všeobecným doplňkovým opatřením, které se vztahovalo na všechny producenty na území Francie a v zámořských departementech.
(5) Komise pro úplnost připomíná, že opatření, která byla považována za slučitelná se společným trhem a o kterých Francie informovala v dopise ze dne 11. prosince 2001, se týkala podniků, které se nacházejí v departementech na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde a byla následující:
- opatření ve prospěch producentů akvakultury: vyhlášení režimu pohromy v zemědělství, podpora na rekonstrukci zařízení a zásob, zálohy na příspěvky od společnosti FIPOL (Mezinárodní fond k náhradě škody způsobené znečištěním pohonnými hmotami),
- opatření ve prospěch rybářů: podpora na rekonstrukci lodí a rybářského zařízení, zničeného nebo poškozeného během bouře, zálohy na příspěvky od společnosti FIPOL, paušální podpora za ztrátu příjmů, vyplývajících ze škod, které utrpěli v průběhu bouře.
A. Opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde
1. Osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení během prvního čtvrtletí 2000 (nebo průměru za čtvrtletí)
(6) Toto opatření se týkalo dvou kategorií producentů akvakultury: jednak těch, kteří utrpěli škody na zásobách a provozních prostředcích následkem bouře v prosinci roku 1999 a kteří obdrželi podporu na rekonstrukci zásob, a jednak těch, kteří utrpěli škody, způsobené znečištěním pohonnými hmotami z lodě Erika a kteří získali zálohu na příspěvek zaplacenou od společnosti FIPOL.
(7) Jednalo se o cílené opatření, prováděné vzhledem k situaci podniku.
Vztahovalo se na jeden, dva nebo tři měsíce, podle závažnosti škody, kterou podnik utrpěl.
Osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení se týkalo celkové stanovené doby.
(8) Žádosti byly přezkoumávány "departementálními jednotkami pro odškodnění", založenými v každém dotčeném departementu pod úřadem prefekta s účastí dotčených orgánů, živnostenských organizací, bank a pojišťoven.
Vedením pro mořský rybolov a pěstování mořských rostlin byl na návrh prefektů departementu sestaven seznam příjemců.
Týkal se 1476 podniků.
Částka osvobození dosáhla 0,87 milionu EUR.
2. Finanční úlevy
(9) Toto opatření se týkalo stejných podniků, které jsou uvedeny v bodech odůvodnění 6 až 8.
V rámci individuálních plánů na vyrovnání dluhu spočívalo v přihlédnutí k části splatných úroků nebo úroků ze střednědobých a dlouhodobých půjček a půjček na konsolidaci podniku, splatných v roce 2000, 2001 a 2002.
Jak udala Francie v dopise ze dne 13. srpna 2001, cílem těchto opatření bylo snížení finančního zatížení podniků, zasažených událostmi (bouře a ropná skvrna).
(10) Dokumenty měly být založeny nejpozději k 1. dubnu 2000.
Obsahovaly zprávu vedení departementů o přímořských záležitostech a byly předloženy jednotce pro odškodnění.
Částka na podporu byla přizpůsobována podle místně stanovených kritérií.
Jednotky pro odškodnění musely vzít v úvahu zejména rozsah skutečně zjištěných ztrát z činnosti v průběhu zimy 1999–2000, zadlužení a nestálost podniku, výši hospodářského výnosu za poslední dvě finanční období, výši případných vnějších příjmů, které mohly zúčastněné strany přijímat během téhož období a také životaschopnost daného podniku.
Zvláštní úsilí se vyžadovalo od věřitelů dotčených podniků (banky a dodavatelé).
Výše podpory nesměla přesahovat 48000 francouzských franků (FRF) (tedy 7317 EUR), s výjimkou situace posuzované jednotkou pro odškodnění jako zvláště kritické, která byla důvodem ke zvýšení na 62000 FRF (9451 EUR).
(11) Individuální plány na vyrovnání dluhu, vypracované v rámci tohoto postupu, vedly k vytvoření úmluvy, schválené všemi stranami a umožňující zjistit přínos každé z nich při jejím provádění.
Rozhodnutí o přidělení podpory přijímal prefekt departementu.
Celková částka podpory 1083 podniků dosáhla přibližně 8 milionů FRF (1,2 milionu EUR).
B. Doplňková opatření
(12) Jako doplněk k již popsaným opatřením, který by se týkal opatření, kvůli nimž bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení nebo takových opatření, k nimž se Komise již vyjádřila kladně, a aby se podle Francie čelilo obtížím v odvětví rybolovu a akvakultury, které se setkalo s potížemi nahromaděnými bouří a ropnou skvrnou a zohlednila škoda, kterou podniky v tomto odvětví utrpěly z důvodu poškození trhu, rozhodl ministr zemědělství a rybolovu těmto podnikům poskytnout doplňková opatření.
1. Osvobození od státních poplatků za rok 2000 pro všechny producenty akvakultury
(13) Podle informací poskytnutých Francií v dopise ze dne 21. června 2000, tedy před rozhodnutím o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, bylo schváleno osvobození od státních poplatků za rok 2000 za koncese pro mořskou akvakulturu v přímořském veřejném majetku a povolení pro odběr vody k zásobování pozemků, které se nacházejí v soukromém majetku.
(14) V dopise ze dne 5. března 2002, kterým Francie oznamuje poznámky k zahájení řízení, se udává, že toto opatření je součástí doplňkových opatření k úlevám na podporu všech producentů akvakultury na území Francie a v zámořských departementech.
(15) Na žádost Komise Francie dopisem ze dne 24. září 2002 potvrdila, že toto osvobození bylo rozhodnutím ze dne 12. září 2000 rozšířeno na všechny pěstitele mořských kultur.
(16) Výše tohoto osvobození dosáhla 3,81 milionů EUR.
2. Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení na podporu producentů akvakultury a rybářů
(17) Ministr zemědělství a rybolovu rozhodl dvěma oběžníky, jedním s datem ze dne 15. dubna 2000, druhým ze dne 13. července 2000, poskytnout všem podnikům v odvětví 50 % úlevu od příspěvků na sociální zabezpečení, která se vztahuje na období od 15. dubna 2000 do 15. července 2000 u producentů akvakultury a od 15. dubna 2000 do 15. října 2000 u rybářů.
(18) Tato úleva spočívá v zaměstnavatelských a mzdových příspěvcích a uplatňuje se na všechny rybáře a producenty akvakultury na území Francie a v zámořských departementech.
(19) Podmínky snížení byly různé podle toho, zda se jedná o příspěvky placené ENIM (Národní ústav pro invalidy námořního loďstva) nebo o příspěvky placené MSA (Vzájemná zemědělská pojišťovna).
(20) U příspěvků placených ENIM dosáhlo snížení 50 %, a to jak u mzdových příspěvků, tak i u zaměstnavatelských příspěvků.
Nicméně ve zvláštních případech lodí, u kterých se nevyužívá způsob odměňování podle množství chycených ryb, dosáhlo zohlednění zaměstnavatelských příspěvků 75 %.
Tuto rozdílnou míru vysvětluje Francie tím, že v případě odměňování podle množství chycených ryb je úzký finanční vztah mezi rejdaři a posádkou z hlediska obtíží, se kterými se setkává při provádění rybolovu, zvláště pokud se jedná o pokles obratu, zatímco u průmyslových rejdařů, pro které tento druh odměňování neexistuje, nesou největší část hospodářských obtíží skutečně rejdaři.
(21) Pokud se jedná o povinné příspěvky do MSA u producentů akvakultury, kteří spadají do tohoto režimu, byly podmínky úlevy stanoveny oběžníkem ministerstva zemědělství a rybolovu ze dne 25. dubna 2000.
Úleva odpovídala zohlednění povinných osobních srážek ze strany zaměstnavatelů a podnikatelů ve výši 50 % ze tří dvanáctin srážek, vyžadovaných za rok 1999 a srážek ze mzdy za zaměstnance, k nimž jsou zavázáni za poslední tři měsíce roku 1999.
(22) Tato osvobození představovala částku 119 milionů FRF (18,2 milionu EUR).
C. Důvody k zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(23) Opatření popsaná v oddílech A a B byla přijata po znečištění, způsobeném ztroskotáním cisternové lodi Erika dne 12. prosince 1999 a po prudké bouři ve dnech 26. a 27. prosince 1999.
87 odst. 2 písm. b) Smlouvy, který udává, že "podpory, určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi" jsou slučitelné se společným trhem.
Znečištění, které následovalo po ztroskotání cisternové lodi Erika, může být ve smyslu zmíněného článku skutečně posuzováno jako mimořádná událost.
Bouře ve dnech 26. a 27. prosince 1999 může být z důvodu extrémní a neobvyklé prudkosti posuzována jako přírodní pohroma.
(25) Úloha, která je v této souvislosti přisouzena Komisi, je ověřit, zda nebyla provedena vyšší náhrada škod, které vznikly v důsledku těchto událostí.
1. Opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde
(26) Opatřeními, kvůli kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, jsou osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení za první čtvrtletí roku 2000 (nebo za průměrné čtvrtletí), finanční úlevy a osvobození od státních poplatků.
(27) Opatření osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení bylo provedeno jednotkou pro odškodnění po přezkoumání situace podniků, které byly potenciálními příjemci.
Doba trvání osvobození byla upravována od jednoho do tří měsíců, podle vzniklé škody.
Toto osvobození bylo dodatkem k ostatním přijatým opatřením (vyhlášení režimu pohromy v zemědělství, podpory na rekonstrukci zařízení a zásob, zálohy na příspěvky, placené ze strany společnosti FIPOL).
Podle poskytnutých informací se Komise domnívala, že nebyla schopna ověřit, zda s tímto osvobozením od příspěvků na sociální zabezpečení nebyla poskytnuta náhrada, převyšující vzniklé škody.
(28) Dodatkem k ostatním přijatým opatřením bylo též opatření finanční úlevy.
Komise nebyla stejně tak schopna se ujistit, zda s touto finanční úlevou nebyla souhrnně poskytnuta náhrada, převyšující vzniklé škody.
(29) Dodatkem k ostatním přijatým opatřením bylo též opatření osvobození od státních poplatků.
Navíc se podle informací, které měla Komise k dispozici, zdálo, že toto opatření přijali všichni producenti akvakultury ze šesti dotčených departementů.
Francie neudala důvody, proč bylo toto osvobození rozšířeno na všechny živnostníky těchto departementů.
Komise tak také nemohla ověřit, zda s tímto osvobozením od státních poplatků nebyla celkově poskytnuta náhrada, převyšující vzniklé škody.
(30) Vzhledem k tomu, že Komise nemohla ověřit, zda nebyla poskytnuta náhrada přesahující vzniklé škody, nemohla být tato jednotlivá opatření prohlášena za slučitelná se společným trhem na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy.
(31) Pokud se týká neoznámené podpory, byla tato opatření analyzována podle pokynů k přezkoumání státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury [2], přijatých v roce 1997 a platných k datu události (dále jen "pokyny z roku 1997").
Vzhledem k tomu, že dané podpory vykazují charakter podpory provozu, použila Komise bod 1.2 čtvrtý pododstavec třetí odrážku pokynů z roku 1997, v němž se uvádí všeobecná zásada neslučitelnosti podpory provozu se společným trhem.
Vzhledem k informacím, které měla k dispozici, uznala, že pochybnosti o slučitelnosti daných opatření se společným trhem trvaly.
2. Doplňková opatření úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení ve prospěch všech producentů akvakultury a rybářů
(32) Podle Francie byla doplňková opatření úlevy ve prospěch všech producentů akvakultury a rybářů na území Francie a v zámořských departementech přijata k náhradě hospodářských škod, které utrpěly podniky v odvětví z důvodu poškození trhu, způsobeného špatnou pověstí, kterou měly mořské produkty po znečištění z lodi Erika.
Producenti akvakultury
(33) Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení se vztahovala na období od 15. dubna do 15. července 2000.
(34) Podle Francie poškození trhu vyvolalo v prvním pololetí roku 2000 pokles objemu maloobchodního prodeje měkkýšů o 9 % a pokles hodnoty o 5 %.
Bouře měla mimo jiné negativní důsledky na hospodářskou situaci celého odvětví chovu měkkýšů, jelikož Charente-Maritime hraje hlavní úlohu v prodeji ústřic ve Francii.
(35) Francie však neposkytla žádné informace o souvislostech mezi částkou vyplývající z hospodářských škod, které byly způsobeny ropnou skvrnou všem producentům měkkýšů a částkou, která představuje osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení v průběhu daného období.
Komise tak nebyla schopna ověřit, zda toto osvobození odpovídalo hodnotě vzniklých škod a nebyla provedena nadměrná náhrada.
(36) Vzhledem k tomu, že toto opatření vykazuje charakter podpory provozu, Komise na základě bodu 1.2 čtvrtého pododstavce třetí odrážky pokynů z roku 1997 uznala, že vzhledem k informacím, které měla k dispozici, existovaly pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem.
Rybáři
(37) Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení se vztahovala na období od 15. dubna do 15. října 2000.
(38) Podle Francie byl trvalým snižováním poptávky z důvodu znepokojení spotřebitelů v souvislosti s dopadem ropné skvrny na zdraví konstatován všeobecný pokles trhu s mořskými produkty.
(39) Francie poskytla různé informace statistické povahy o maloobchodním prodeji produktů rybolovu, kterými se zdůvodňovalo uplatnění tohoto opatření úlevy.
Komise tyto informace zaznamenala.
Avšak ve svém dopise Francii, kterým informuje o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, Komise rovněž poznamenala, že se podle dalších informací v průběhu prvního čtvrtletí 2000 hodnota prodeje v dražbách v porovnání s předchozím rokem zvýšila o 3 % a odvody vyložených množství všech základních druhů zůstala nižší než 1,5 %, tedy míra ekvivalentní k míře zaznamenané ve stejném období v roce 1999.
Toto opatření osvobození se mimo jiné týkalo všech rybářských podniků ve Francii, včetně podniků založených v zámořských departementech.
(40) Komise se navíc seznámila s určitými informacemi, které poskytovala Agence France-Presse (francouzská tisková agentura), nebo se vyskytovaly v tisku, podle nichž bylo cílem těchto úlev od příspěvků na sociální zabezpečení nahradit zvýšení ceny pohonných hmot, které bylo konstatováno již několik měsíců.
(41) Komise se s ohledem na všechny tyto informace domnívala, že Francie neposkytla podklady, které by umožňovaly zjistit, zda daná situace odpovídala nápravě hospodářské škody, kterou utrpěly podniky z důvodu poškození trhu s mořskými produkty.
Vzhledem k tomu, že toto opatření vykazuje charakter podpory provozu, Komise na základě bodu 1.2 čtvrtého pododstavce třetí odrážky pokynů z roku 1997 uznala, že s ohledem na informace, které měla k dispozici, existovaly vážné pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem.
III. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
A. Opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde
(42) Francie udává, že účelem finančních úlev, schválených v rámci plánů na vyrovnání dluhů bylo podpořit nejnestálejší podniky při překonání výjimečné situace, související s neočekávanými katastrofami a ne vyrovnávat ztráty.
K tomuto opatření byly způsobilé pouze nejnestálejší podniky.
(43) Pokud se jedná o možnost nadměrné náhrady vzniklé škody, Francie udává, že účelem postupu stanoveného pro úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení a finančních zatížení bylo právě ji vylučovat.
Departementní jednotky pro odškodňování, zřízené v postižených departementech, posuzovaly celkovou hospodářskou situaci každého podniku a potvrzovaly částky, poskytované s ohledem na vzniklou škodu.
B. Doplňková opatření ve prospěch všech producentů akvakultury a rybářů
1. Ve prospěch producentů akvakultury
(44) Francie konstatovala, že omezení výhody úlevy pouze na producenty akvakultury zasažené bouří a ropnou skvrnou, se ukázalo jako nedostatečné.
Celková situace v odvětví se ukázala jako dosti znepokojující, aby mohl být zdůvodněn celkový zásah.
Mediální dopad ropné skvrny na mínění veřejnosti přivodil u spotřebitelů poškození pověsti mořských produktů a zvláště chovaných měkkýšů bez ohledu na jejich původ.
Podle průzkumu provedeného pro Národní mezioborový úřad pro mořské produkty a akvakulturu (Ofimer) se pokles obratu u pěstování měkkýšů v období čtyř měsíců, od 17. prosince 1999 do 16. dubna 2000, odhadoval na 51 milionů FRF (7,77 milionu EUR).
(45) Aby bylo možné čelit této situaci, bylo rozhodnuto o všeobecných opatřeních: všeobecná úleva od příspěvků na sociální zabezpečení a osvobození od státních poplatků.
Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení představovala podporu ve výši 3,35 milionu EUR. Osvobození od státních poplatků, představovalo částku 3,81 milionu EUR.
Celková částka tak zůstala nižší než pokles obratu o 7,77 milionu EUR, odhadovaný průzkumem pro Ofimer.
2. Ve prospěch rybářů
(46) Francie popírá důvody k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, stanovené Komisí.
Udává, že šok vyvolaný ropnou skvrnou a mediální zveličování jejích prokázaných nebo obávaných důsledků vyvolaly silné poškození pověsti mořských produktů; nebylo ušetřeno žádné odvětví, ani žádná oblast.
(47) Udává, že období stanovené úlevy (od 15. dubna do 15. října 2000) skutečně odpovídá provozu lodí během prvních šesti měsíců v roce, protože placení sociálních odvodů se ve skutečnosti týká provozu podniků v průběhu předcházejících tří měsíců.
Tento posun dal možnost zajištění přesného zohlednění činnosti rybářů v období, kdy pociťovali největší obtíže, tj. v průběhu šesti měsíců po dvou katastrofách v prosinci roku 1999.
Z těchto důvodů se Francie domnívá, že se Komise ve své analýze nemusela odvolávat na zprávu o konjunktuře Flash Eco ze dne 16. února 2001 úřadu Ofimer.
(48) Francie se domnívá, že se taktéž Komise nemusela odvolávat na zprávu o konjunktuře leden–duben 2000 úřadu Ofimer, protože se zakládá na odhadech, údajích týkajících se měsíců března a dubna, které byly značně hodnotné.
Nesoulad, který Komise odhalila, se nevztahoval k rozdílnosti v posuzování, ale k běžné statistické odchylce mezi hrubými a okamžitými údaji a jejich konečným potvrzením.
Je třeba držet se tak údajů, oznámených ve zprávě ze dne 6. dubna 2001, kterou Francie předala Komisi v rámci přezkoumání této záležitosti; tyto údaje jsou konečnými údaji, které se týkají zvažovaného období.
(49) Francie kromě toho udává, že na základě měsíčních syntéz úřadu Ofimer bylo množství vyložené v průběhu prvních šesti měsíců ve srovnání se stejným obdobím v roce 1999 stabilní, i když byly někdy krátkodobě zaznamenány velké poklesy, které patrně odpovídají nejsilnější mediální mobilizaci.
Nicméně během tohoto období stoupla odvolání ve srovnání s rokem 1999, zejména během prvních měsíců roku (leden: + 92 %, únor: + 66 %, březen: + 35 %), o 28 %.
U určitých druhů byla úroveň odvolání zvláště vysoká (humr severský: + 175 %, ďas mořský: + 161 %, krab: × 5), což svědčí o psychologickém dopadu ropné skvrny na jednání spotřebitele.
(50) I když bylo v průběhu prvního pololetí roku 2000 vyložené množství relativně stabilní, prodávané množství klesalo, protože docházelo k velmi podstatnému nárůstu odvolávaných množství.
Spotřeba čerstvých produktů z oblasti skvrny klesla o 7 % (6 % u ryb, 9 % u měkkýšů a 6,5 % u korýšů a zejména garnátů obecných).
(51) Pokud se jedná o ceny, ty vzhledem k cenám z ledna roku 1999 klesly o 6 % a tento pokles setrvával u druhů, rozhodujících pro rovnováhu podniků.
Ze 49 významných druhů, které jsou předmětem kontroly prováděné úřadem Ofimer, byl v lednu 2000 zjištěn pokles na 34, v únoru 2000 na 26, v březnu 2000 na 21.
Stejně tak byl celém období zaznamenán trvalý pokles hlavních lovených druhů.
(52) Francie připojuje, že spotřebitel neměl možnost jednoduše rozlišovat mořské produkty podle jejich původu a nechuť k mořským produktům byla vyjadřována nezávisle na oblasti jejich produkce.
Podezření vyvolané důsledky ropné skvrny se projevovalo bez rozlišení, jak u produktů mateřské země, tak u produktů ze zámořských departementů.
Podle Francie ukazují celní údaje u těchto departementů fenomén tření, vzniklý následkem ropné skvrny a nebyl žádný důvod k vyloučení rybářů z těchto departementů z ustanovení podpory, realizované vládou.
(53) Francie nakonec upozornila, že Komise málo důvěřovala článkům z tisku, předaným pro ilustraci, ale že naopak přikládala velkou váhu poznámkám vyjádřeným určitými novináři v odborných kruzích.
K těmto poznámkám přidává různé doplňkové články a dokumenty a poukazuje na medializaci, která tuto událost obklopila a dosvědčuje atmosféru původního podezření z nechuti spotřebitele k mořských produktům.
Mimo jiné vyvrací domněnku vyjádřenou Komisí v dopise, kterým informuje o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, domněnku, podle níž bylo skutečným cílem úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení nahradit zvýšení ceny za pohonné hmoty, které bylo konstatováno již několik měsíců.
IV. POSOUZENÍ
A. Existence státních podpor
(54) Na základě čl. 87 odst. 1 Smlouvy "podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem."
(55) Jednotlivá opatření, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí (úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení a finanční úlevy, osvobození od státních poplatků) jsou opatření, která přinášejí výhodu podnikům, provozujícím specifickou činnost, podnikům v oblasti akvakultury a rybolovu.
Jsou skutečně zproštěny určitých nákladů, které by měly běžně nést.
(56) Tato opatření způsobují státu ztrátu prostředků buď přímo (finanční úleva a osvobození od státních poplatků), nebo nepřímo, stát musí nahradit ztráty vznikající od organizace, která platí příspěvky na sociální zabezpečení.
Jedná se tedy o existenci státní podpory ve smyslu čl. 87 odst.
(57) Navíc, vzhledem k tomu, že produkty podniků-příjemců jsou prodávány na trhu Společenství, posilují opatření, přijatá Francií, jak postavení těchto podniků na francouzském trhu vůči podnikům ostatních členských států, které chtějí vstoupit na tento trh se svými vlastními produkty (produkty odvětví akvakultury a rybolovu a ostatní konkurenční potravinářské výrobky), tak jejich postavení na trzích ostatních členských států vůči podnikům, činným na těchto trzích (pokud se jedná o stejné produkty).
Proto daná opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(58) Taková opatření jsou v zásadě na základě téhož čl. 87 odst.
1 Smlouvy zakázána. Lze je považovat za slučitelná se společným trhem pouze tehdy, pokud mohou využívat jedné z výjimek stanovených Smlouvou.
Pokud se jedná o podpory, které využívají podniky v odvětví akvakultury a rybolovu, musí být analyzovány tak, jak již bylo provedeno během předběžného přezkoumání podle pokynů z roku 1997.
B. Opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde
(59) Komise zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně určitých opatření, přijatých po událostech z prosince 1999 ve prospěch producentů akvakultury, protože nebylo možné, aby si ověřila, že se souborem seskupeným z jednotlivých podpor, v němž jsou podpory, ke kterým již Komise vydala kladné posouzení, nebyla všeobecně prováděna náhrada přesahující vzniklé škody.
(60) Komise připomíná, že se formální vyšetřovací řízení vztahovalo na následující opatření podpory:
- osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení během prvního čtvrtletí 2000 (týká se jednoho, dvou nebo tří měsíců, v závislosti na vzniklé škodě),
- finanční úleva pro producenty akvakultury, přímo zasažené bouří a ropnou skvrnou,
- osvobození od státních poplatků za rok 2000 u koncesí, které se nacházejí v šesti departementech, zasažených těmito událostmi (departementy na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde).
(61) Pokud se jedná o osvobození od příspěvků na sociálních zabezpečení a finanční úlevu, bylo podle poskytnutých doplňkových informací cílem postupu, provedeného Francií a založenými departementními buňkami pro odškodnění v každém dotčeném departementu, v nichž jsou zastoupeny jednotlivé zájmové odbory státu, bankovní instituce a živnostníci, zamezit riziku nadměrné náhrady.
Francie připomíná, že se departementními jednotkami pro odškodnění provádělo případ od případu přezkoumání záležitosti a že přezkoumání dalo možnost přizpůsobit poskytovanou podporu situaci v podnicích a zamezit nadměrné náhradě.
(62) Vzhledem k těmto informacím Komise konstatuje, že Francie vytvořila přiměřený postup, který umožnil zamezení nadměrné náhrady vzniklých škod.
Proto uznává, že jediným účelem těchto podpor bylo skutečně nahradit škody, vzniklé po dvou mimořádných událostech, jako byla bouře v prosinci roku 1999 a ztroskotání lodi Erika.
(63) Osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení a finanční úleva musí být tedy na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy prohlášena za slučitelnou se společným trhem.
(64) Pokud se jedná o osvobození od státních poplatků, to bude vzhledem k tomu, že toto opatření, na rozdíl od informací, s nimiž se Komise seznámila před zahájením formálního vyšetřovacího řízení, přijímali všichni producenti akvakultury ve Francii, analyzováno v níže uvedeném oddíle C.1.
Francie skutečně uvědomila Komisi dopisem ze dne 21. června 2000, že koncese zabývající se mořskými kulturami a povolení k odběru vody v dotčených departementech byla osvobozena od placení státních poplatků za rok 2000.
Protože Francie již toto osvobození neuvedla v následujících dopisech, zaslaných Komisi, v nichž podrobně popisovala obsah prováděných opatření, zeptala se Komise dopisem ze dne 21. června 2001 Francie, zda toto osvobození bylo skutečně provedeno, a pokud ano, aby jí sdělila příslušné informace.
Francie ve své odpovědi ze dne 13. srpna 2001 udala, že "producenti akvakultury z departementů Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde byli skutečně osvobozeni od státních poplatků, které měli platit v roce 2000", aniž by dodala, že oblast působnosti tohoto osvobození se rozšířila nad těchto pouhých šest departementů.
Francie v odpovědi k zahájení formálního vyšetřovacího řízení pouze udala, že toto opatření bylo opatřením všeobecným, které se tak jako opatření úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení uplatňuje na všechny producenty akvakultury ve Francii.
C. Všeobecná doplňková opatření ve prospěch všech producentů akvakultury a všech rybářů
1. Producenti akvakultury
(65) Osvobozením od státních poplatků za rok 2000 a úlevou od příspěvků na sociální zabezpečení na období od 15. dubna do 15. července 2000 byli zvýhodněni všichni producenti akvakultury na území Francie a v zámořských departementech.
(66) Podle Francie byla tato opatření ustanovena k náhradě ztráty obratu, kterou po ztroskotání lodi Erika utrpěly všechny živnosti na celém území následkem poškození pověsti chovaných měkkýšů na straně spotřebitelů.
Podle průzkumu provedeného z pověření úřadu Ofimer představoval pokles obratu po této události ve srovnání s předchozím rokem 7,7 milionu EUR.
(67) Osvobození od státních poplatků ve výši 3,81 milionu EUR a úleva od příspěvků na sociální zabezpečení ve výši 3,35 milionu EUR tak umožnily částečně nahradit ztráty příjmů.
Celková podpora pro celou Francii tedy představuje 7,16 milionu EUR, tedy částku nižší než odhadovaná škoda (7,7 milionu EUR).
(68) Komise podle poskytnutých informací nepopírá, že došlo k dočasnému poškození trhu s chovanými měkkýši.
Avšak, jak již poznamenala ve svém rozhodnutí k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, musí být toto poškození trhu relativizováno; nedocházelo k náhlému a mohutnému odporu zákazníků.
(69) Komise poznamenává, že roční hodnota produktů akvakultury (pěstování lastur a chov ryb) činila v roce 1999 v celé Francii 502 milionů EUR (zpráva úřadu Ofimer za rok 2000).
Tabulka, ve které se nachází tato hodnota, neudává podíl chovu ryb.
Pokud se obrátíme k jinému zdroji (stránka "akvakultura" internetových stránek ministerstva zemědělství [3]), činil by tento podíl (chov mořských ryb a chov sladkovodních ryb) 221 milionů EUR.
Hodnotu produkce pěstování měkkýšů lze tedy odhadovat na 281 milionů EUR.
(70) Ztrátu obratu následkem poškození pověsti měkkýšů lze tedy procentuálně ohodnotit na 7,7/281, tedy na 2,7 % hodnoty produkce proti předcházejícímu roku.
Odškodnění poskytnuté jako náhrada ve výši 7,16 milionů EUR tak představuje 7,16/281, tedy 2,5 % obratu.
(71) Komise se domnívá, že škody malého rozsahu musí být zahrnuty ve skupině nákladů, které musí podniky nést v rámci běžného fungování jejich činností.
Všechny hospodářské činnosti skutečně podléhají různým rizikům většího nebo menšího rozsahu (výkyvy ceny používaných výrobních činitelů, výkyvy prodejních cen produkce, případné zvýšení určitých nákladů apod.), které jsou následkem nejrůznějších nepředvídaných událostí.
Komise se domnívá, že tato rizika, pokud způsobí nezávažné škody, nemohou být podnětem k oprávnění na náhradu, protože toto by na druhé straně vedlo k povinnosti uznat, že by hospodářské subjekty mohly vyžadovat takovou náhradu od okamžiku, kdy byly vystaveny následkům jakékoliv nepředvídané události.
Jako příklad v souladu s touto všeobecnou zásadou Komise udává, že v odvětví zemědělství se vyžaduje práh 30 % ztrát (20 % v méně příznivých oblastech), aby bylo možné ohlásit podporu, slučitelnou na základě čl. 87 odst.
(72) Proto opatření úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení a osvobození od státních poplatků, stanovená jako poskytnutí náhrady ztráty obratu ve výši pouze 2,7 %, nemohou být na základě čl. 87 odst.
2 písm. b) Smlouvy v zásadě považována za slučitelná se společným trhem. Tyto podpory mimo jiné neodpovídají žádné z výjimek, stanovených pokyny z roku 1997.
Je tedy třeba je zásadně považovat za neslučitelná se společným trhem.
(73) Avšak pokud se jedná o opatření, uplatněná na producenty akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde, Komise udává, že byla určena k náhradě škody, přímo související s jednou ze dvou událostí z prosince roku 1999, ztroskotáním lodě Erika.
Tyto podpory mohou být tedy posuzovány souhrnně s ostatními podporami, poskytnutými po těchto událostech.
Jedná se o podpory, k jejichž slučitelnosti se společným trhem se Komise vyslovila kladně již v dopise ze dne 11. prosince 2001 (vyhlášení režimu pohromy v zemědělství, podpory na rekonstrukci zařízení a zásob, zálohy na příspěvky, placené ze strany společnosti FIPOL) nebo o podpory, ke kterým se Komise vyjadřuje kladně v tomto rozhodnutí (úleva od příspěvků na sociální zabezpečení za první čtvrtletí 2000 a finanční úleva – viz oddíl B).
87 odst. 2 písm. b) prohlášeny za slučitelné se společným trhem, musí být doplňková částka na odškodnění 2,5 % obratu zahrnuta do celkové podpory, přijaté producenty akvakultury (tato procentní sazba 2,5 %, která se rovná 7,16 milionu EUR/281 milionů EUR, byla vypočítána podle národní úrovně; stejná procentní sazba může být použita jako průměr pro všechny podniky).
S přihlédnutím k této nízké relativní hodnotě a k tomu, že další podpory plně nenahrazovaly vzniklé škody, je mimo jiné zabráněno riziku nadměrné náhrady.
(75) Odhad ztrát a přidělování podpor určených k náhradě mělo být prováděno na úrovni každého jednotlivého podniku, aby se ověřilo, zda škody, které každý podnik utrpěl, k nimž následně přidal ztrátu obratu, související s poškozením pověsti značky měkkýšů a odhadovanou na 2,7 %, představovaly závažnou škodu.
Metoda stanovená Francií tomuto schématu neodpovídá, protože se uplatňuje na všechny producenty v dané oblasti (departementy na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde).
V tomto případě však Komise může uznat, že tato metoda je přijatelná a že mohla být z důvodu rozlehlé oblasti, ve které se projevily následky těchto událostí, a také z důvodu velkého počtu zasažených podniků, pro jednoduchost správního řízení přiměřeně využita.
(76) Z tohoto vyplývá, že tato opatření osvobození od státních poplatků a úlevy příspěvků na sociální zabezpečení nelze na základě čl. 87 odst.
2 písm. b) Smlouvy považovat za slučitelné se společným trhem, pokud byly poskytnuty podnikům zabývajícím se akvakulturou, které se nacházejí mimo departementy zasažené danými událostmi. Tato stejná opatření lze naopak považovat za slučitelná se společným trhem, pokud byla poskytnuta podnikům v departementech na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde.
2. Rybáři
(77) Cílem zevšeobecněné úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení ve prospěch rybářů v celé Francii bylo podle Francie nahradit úpadek trhu s produkty rybolovu.
Tato úleva se vztahuje na období od 15. dubna do 15. října 2000.
K údajům, které Komise použila
(78) Komise nebyla přesvědčena údaji, předloženými ze strany Francie, zejména s ohledem na další informace, pocházející z úřadu Ofimer (informace, které jsou přístupné na internetové stránce tohoto veřejného subjektu [4]) a rozhodla se zahájit formální vyšetřovací řízení.
(79) Francie ve zprávě ze dne 5. března 2002 jako odpověď na zahájení formálního vyšetřovacího řízení udává, že informace sdělené v její zprávě ze dne 5. dubna 2001 jsou konečné údaje, které se týkají zvažovaného období; podle ní by se Komise nemusela opírat o informace, které se nacházejí na internetové stránce úřadu Ofimer.
(80) Komise tento argument odmítá.
Ofimer je skutečně veřejným subjektem, který se nachází pod záštitou ministerstva zemědělství a rybolovu a jednou z jeho funkcí je podle sdělení ve stručném úvodu na internetových stránkách neustále sledovat vývoj trhu s mořskými produkty a s produkty akvakultury.
Za tímto účelem vystupuje jako hospodářský pozorovatel.
Ze sítě mezi dražbami jsou shromažďovány údaje o prodeji na všech francouzských dražbách a v syntetické formě poskytovány subjektům v odvětví.
Právě tento druh syntetických údajů Komisi zajímal, protože jí dal možnost opětovně uspořádat dílčí údaje, poskytnuté Francií k analýze tohoto režimu podpory, v jejich všeobecných souvislostech.
(81) Komise nemůže připustit, aby údaje úřadu Ofimer obsahovaly při srovnání s konečnými statistickými údaji, které byly sestaveny později, významné rozdíly.
Metodologie použitá hospodářským pozorovatelem Ofimer ke sběru těchto informací je popsána ve výročních zprávách tohoto subjektu [5].
Ofimer také pomocí sítě mezi dražbami zasílá místním subjektům (dražby, organizace producentů, překupníci čerstvých mořských ryb) každodenní a týdenní zprávy s uveřejněním údajů o množství a ceně v hlavních dražbách a o nejvíce zastoupených druzích ve francouzské nabídce.
Kromě toho se na počátku každého měsíce v "předběžné" zprávě uvádějí kumulované údaje o prodeji z nejvýznamnějších dražeb od počátku roku a o hlavních druzích, na počátku každého čtvrtletí se sestavuje zpráva o syntéze prodeje, která je zpřístupněna na internetových stránkách subjektu.
Způsob sběru těchto informací ukazuje, že údaje úřadu Ofimer jsou spolehlivé.
Žádný konkrétní důkaz neukazuje, že by tyto údaje byly mylné.
Navíc srovnáním s použitými údaji nenašla Komise v jiných dokumentech, které mohla na této stránce konzultovat, opravné nebo protikladné údaje; pokud by tomu tak bylo, bylo by k nim přihlédnuto. Tím, že jsou mimo jiné prostřednictvím internetových stránek úřadu Ofimer jako veřejného subjektu zpřístupněny veřejnosti, se jim přiznává oficiální charakter.
Není žádný důvod ke zpochybnění jejich důvěryhodnosti.
(82) Některé informace sdělené Francií oficiálně buď před zahájením řízení, nebo jako odpověď na toto zahájení řízení ve zprávě ze dne 5. března 2002, zůstaly příliš dílčí a neúplné k tomu, aby Komise mohla správně posuzovat stav trhu s produkty rybolovu během daného období.
K provedení posouzení musela vyhledávat další informace.
Komise lituje, že Francie jí tyto údaje nebo oficiální údaje téhož charakteru nesdělila přímo.
(83) Proto je třeba analyzovat jednotlivé známé údaje, aby bylo možné určit přesnou situaci na trhu s produkty rybolovu v průběhu prvního pololetí roku 2000.
Příjmy
(84) Zpráva Francie ze dne 6. dubna 2001 neobsahovala číselné údaje o příjmech.
Bylo zde pouze řečeno, že "skutečně prodané množství a jeho hodnota je ve skutečnosti nižší než údaje, ke kterým přihlížela Komise a nižší než v roce 1999".
Komise k tomuto datu již znala údaje obsažené ve zprávě o konjunktuře leden–duben 2000, přezkoumané radou vedení úřadu Ofimer během jejího zasedání dne 24. května 2000 a v žádosti o doplňkové informace, kterou odeslala Francii dne 15. ledna 2001, k nim přihlížela (citovala výňatek, podle kterého "je množství, vyložené v průběhu prvních 4 měsíců roku 2000 ve srovnání se stejným obdobím v roce 1999 stabilní a hodnota prodeje v dražbě se ve srovnání s minulým rokem zvýšila o 3 %").
(85) Ve zprávě Francie ze dne 5. března 2002 se naopak říká, že "ve všech hlavních francouzských dražbách, … bylo množství vyložené v průběhu prvních šesti měsíců roku 2000 ve srovnání se stejným obdobím v roce 1999 stabilní, i když byly někdy krátkodobě zaznamenány velké poklesy, které patrně odpovídají nejsilnější mediální mobilizaci".
To odpovídá tomu, co je obsaženo ve výše uvedené zprávě o konjunktuře a také ve Flash Eco úřadu Ofimer s datem ze dne 16. února 2001, dokumentu, na který se Komise odvolávala v rozhodnutí o zahájení řízení (dokument, který přináší srovnání mezi produkcí v roce 2000 a produkcí v roce 1999 a který udává, že "výsledky za rok 2000 ukazují ve srovnání s rokem 1999 stabilitu objemu prodeje").
(86) Komise tedy shledává, že příjmy zůstaly v průběhu roku 2000, zejména v průběhu prvního pololetí, stabilní.
Žádnou informací není dána možnost k tvrzení, že došlo k poklesu příjmů v okamžiku, kdy byl mediální dopad nejsilnější.
Pokles příjmu ostatně s větší pravděpodobností následuje v jiných případech, hlavně po špatném počasí.
Není neobvyklé, že by velká část rybářských lodí nemohla v případě přetrvávání špatného počasí po dosti dlouhé období vyplout na moře (1 až 2 týdny nebo i více).
Mediální dopad tak, jak je připomínán, nemá přímý účinek na příjmy; ten rybářům nebrání vyplout na moře.
Jeho účinek lze pocítit v následujícím stupni odvětví, na ceně a množství staženém z trhu.
Stažené množství
(87) Podle zprávy Francie ze dne 6. dubna 2001"byla míra stažení z trhu v prvních měsících roku 2000 značně vyšší než během stejných měsíců roku 1999; mezi obdobím leden–duben 1999 a leden–duben 2000 dosáhl nárůst 25 %, leden–březen 1999 a leden–březen 2000 35 %, mezi lednem 1999 a lednem 2000 dosáhl nárůst 92 % a mezi únorem 1999 a únorem 2000 57 %".
Zpráva ze dne 5. března 2002 uvádí tato čísla a rovněž udává, že za období leden–květen činilo zvýšení stažení z trhu 32 % a za období leden–červen 28 %.
Tato zpráva mimo jiné upřesňuje, že "úroveň stažení z trhu zaznamenala neobyčejně prudký vývoj i u některých druhů jako humr severský (+ 175 %), ďas mořský (+ 161 %) a krab (× 5), jejichž citlivost na dodatečné účinky pohonných hmot [6] byla medializována nejsilněji".
(88) Tyto údaje jsou částečné a neumožňují vytvoření konkrétního obrazu o provedených staženích z trhu.
Skutečně stažená množství z trhu nejsou totiž udávána; dvojí nebo trojí navýšení nemůže nijak označovat, zda referenční množství, tj. množství stažené z trhu za první rok, bylo velmi nízké.
Navíc není upřesněno, kolik procent vzhledem k vyloženému množství představuje množství stažené z trhu.
Také se neuvádí, zda se zvýšení stažení z trhu v měsíci lednu týkalo druhů, jejichž citlivost na pohonné hmoty byla nejvíce medializována.
Komise bude analyzovat tři druhy uváděné Francií: humra severského, ďasa mořského, kraba trnitého.
(89) Pokud se v případě humra severského odvoláme na výzkum k tomuto korýši [7], provedený ze strany úřadu Ofimer, trvá sezóna maximální produkce tohoto korýše od poloviny dubna do srpna.
Vysoká čísla týkající se stažení z trhu jsou konjunkturální.
Tento výzkum uvádí případ abnormálně vysokých čísel týkajících se stažení z trhu, k nimž došlo v květnu a červnu 2001 v důsledku velkých dodávek živého humra severského v období málo příznivém pro odbyt tohoto produktu.
Kromě toho podle údajů, předaných Komisi v rámci uplatnění pravidel s působností na společnou organizaci trhu s produkty rybolovu (nařízení Rady (EHS) č. 3759/1992 ze dne 17. prosince 1992 o společné organizaci trhu v odvětví produktů rybolovu a akvakultury a prováděcí nařízení [8], použitá k datu událostí), představovala tato odvolání za prvních šest měsíců roku 2000 21 kg v lednu, 5 kg v únoru, 2 kg v březnu, 103 kg v dubnu, 1364 kg v květnu, 2007 kg v červnu.
U tohoto korýše tak není žádný jasný a přesný údaj, který by umožňoval tvrdit, že mediální dopad způsobený ropnou skvrnou, o němž se předpokládá, že byl nejsilnější v týdnech následujících po události, přivodil významné zvýšení množství humra severského, které bylo trhem odvoláno.
(90) V případě ďasa mořského byl podle údajů, zaslaných Komisi v lednu 2000, odvolán prodej 454 kg oproti 84 kg v lednu 1999, což svědčí o velkém zvýšení.
Avšak odvolání v únoru roku 2000 představovalo pouze 59 kg, i když v únoru 1999 bylo 221 kg a v březnu 2000 činilo 39 kg oproti 148 kg v březnu 1999; odvolané množství během následujících třech měsíců je v roce 1999 (278 kg) oproti množství z roku 2000 (241 kg) ještě vyšší.
Vzniká tak velmi protikladná situace, z níž Komise nemůže vyvodit závěr, že docházelo k nárůstu stažení z trhu z důvodu vlivu ropné skvrny.
(91) Pokud se jedná o kraba trnitého, který je třetím druhem uváděným Francií, nemá Komise údaje o množství staženém z trhu [9].
Je však možné odvolat se na množství, sdělené Komisi u kraba německého, jehož prodejní a tržní vlastnosti jsou podobné.
Množství stažené z trhu se ve srovnání s rokem 1999 během prvních měsíců roku 2000 zvýšilo, ale absolutní hodnotou zůstalo toto množství nízké; v lednu se pohybovalo od 19 kg do 47 kg, v únoru od 3 do 35 kg, v březnu od 7 kg do 31 kg, v dubnu nebylo žádné, v květnu se pohybovalo od 31 do 164 kg a v červnu od 501 do 521 kg.
U spotřebitele se nejednalo o nechuť ke krabu německému, zejména v prvních měsících roku 2000, a žádný důkaz neudává, zda by během téhož období panovala nechuť i ke krabu trnitému.
(92) Proto pokud v lednu roku 2000 došlo ve srovnání s lednem roku 1999 ke zvýšení stažení z trhu o 92 % a během prvních šesti měsíců roku k jejich zvýšení o 28 %, v absolutní hodnotě se tato stažení z trhu zvýšila málo.
Kromě toho neexistuje důkaz, který by umožňoval spojovat toto zvýšení s mediálním dopadem ropné skvrny.
Dále lze ještě s odvoláním na údaje sdělené Komisi poznamenat, že se velká odvolání, zjištěná v lednu 2000, týkala druhů jako máčka (od 11423 kg do 16362 kg), treska tmavá (od 120 kg do 3727 kg) nebo platýz velký (od 51 kg do 1789 kg), druhů, u kterých je vzhledem k tržním vlastnostem souvislost mezi zvýšeným stažením z trhu a mediálním dopadem ropné skvrny malá, skoro neexistující.
Na druhé straně zůstala podle zprávy o konjunktuře leden–duben 2000 úřadu Ofimer stažení u hlavních druhů nižší než 1,5 % z vyloženého množství, dílčí odvolání byla zaznamenána u mořčáku evropského, sardele a kraba trnitého.
(93) Na závěr Komise k této otázce stažení z trhu podotýká, že neexistuje důkaz, který by umožňoval spojovat zvýšení stažení z trhu s mediálním dopadem ropné skvrny.
Prodané množství a ceny
(94) Ve zprávě ze dne 6. dubna 2001 Francie uvádí, že ve srovnání s předchozím rokem objemy maloobchodního prodeje produktů rybolovu poklesly v průběhu prvního pololetí o 2 %; zejména u čerstvých produktů došlo k poklesu objemu o 7 % a poklesu hodnoty o 1 %, z čehož 6 % činil pokles objemu korýšů a 6 % pokles objemu ryb (5 % u porcovaných ryb a 7 % u celých ryb).
Tato čísla připomíná zpráva ze dne 5. března 2002 (s malou úpravou u korýšů, u nichž je uváděn pokles o 6,5 %) a udává, že tyto údaje jsou odrazem skutečné nechuti spotřebitele k mořským produktům.
Tato zpráva také uvádí, že ze 49 významných druhů, které jsou předmětem sledování úřadu Ofimer, byl ve srovnání s předcházejícím rokem v měsíci lednu zjištěn pokles průměrné ceny u 34 druhů, v období leden–únor u 26 druhů, v období leden–březen u 21 druhů, v období leden–duben u 19 druhů, v období leden–květen u 21 druhů a v období leden–červen u 18 druhů.
Mezi druhy se sníženou průměrnou cenou patřily následující: jazyk mořský (– 5 %), mořčák evropský (– 6 %), štikozubec obecný (– 6 %), sardel (– 6 %), oliheň (– 11 %), treska tmavá (– 8 %), sardinka obecná (– 6 %), pilobřich ostnitý (– 11 %), makrela obecná (– 18 %), platýz obecný (– 28 %), tkaničnice tmavá (– 20 %), grizetka (– 11 %), štítník kukaččí (– 4 %), chobotnice (– 23 %), krab trnitý (– 16 %), krevetovití (– 20 %).
Podle Francie "všechny tyto údaje kvalifikovaně objasňují poškození, které utrpěl hlavní trh v průběhu měsíců leden až červen 2000 a v případě potřeby vysvětlují reakci v chování francouzských spotřebitelů, kterou vyvolalo ztroskotání lodi Erika".
(95) Komise shledává, že tyto údaje dané události nevysvětlují skutečně kvalifikovaně.
Pro skutečný přehled o situaci by bylo zapotřebí, aby Francie zároveň Komisi předala prodané množství od každého příslušného druhu, což neučinila.
(96) Komise naopak poznamenává, že se ceny podle zprávy o konjunktuře leden–duben 2000 úřadu Ofimer vyvíjely protikladně.
V důsledku velké nabídky určité ceny klesaly: mořčák evropský (– 11 %), treska tmavá (– 8 %), štikozubec obecný (– 9 %).
Naopak snížená nabídka umožnila zvýšení cen u jiných druhů: parmice pruhovaná (+ 31 %), treska obecná (+ 27 %), ďas mořský (+ 13 %).
Tato zpráva o konjunktuře také uvádí, že po změně struktury nabídky se ke škodě levných druhů (makrela obecná, treska tmavá, treska bezvousá, sépie, sardel) zvýšil podíl drahých druhů (štikozubec obecný, ďas mořský, jazyk mořský, mořčák evropský, parmice pruhovaná, humr severský), z čehož vyplývá, že hodnota prodeje v dražbě se ve srovnání s předcházejícím rokem zvýšila o 3 %.
(97) Hodnota prodeje v dražbě po odečtení příslušných prodejních nákladů odpovídá obratu lodí.
Komise tak konstatuje, že celkový obrat rybářských podniků se mírně zvýšil.
Proto, pokud nedošlo k poklesu cen u velkého počtu druhů, neodpovídá tento pokles všeobecnému poklesu cen, ale rozporuplné situaci, zmíněné úřadem Ofimer ve zprávě o konjunktuře.
Ropná skvrna možná měla dopad na trh s produkty rybolovu, například u některých zjištěných druhů, ale tyto jednotlivé články vedou k myšlence, že tento dopad byl velmi okrajový.
Ostatně pokud by byl značný, určitě by jej Ofimer připomněl v různých veřejných dokumentech, které sestavil.
Závěr
(98) Podle těchto jednotlivých článků se Komise domnívá, že všeobecná úleva od příspěvků na sociální zabezpečení na podporu rybářů za období od 15. dubna do 15. října nemůže být na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy prohlášena za slučitelnou se společným trhem.
(99) Pokud byla všem rybářským podnikům poskytnuta podpora provozu, aniž by se vyžadoval jakýkoliv závazek z jejich strany, je toto podpůrné opatření na základě bodu 1.2 čtvrtý pododstavec třetí odrážka pokynů z roku 1997 neslučitelné se společným trhem.
V. ZÁVĚRY
(100) Komise konstatuje, že Francie provedla protiprávně, s porušením čl. 88 odst. 3 Smlouvy, různé podpory, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí.
(101) Na základě analýzy rozpracované v částech IV-B a IV-C.1 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že podpory provedené ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde (úlevy od příspěvků na sociálních zabezpečení, finanční úlevy, osvobození od státních poplatků) jsou na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy slučitelné se společným trhem.
(102) Na základě analýzy rozpracované v části IV-C.1 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení za období od 15. dubna do 15. července 2000 a osvobození od státních poplatků za rok 2000, schválené ve prospěch producentů akvakultury z ostatních departementů, nemohou z ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy získat výjimku.
(103) Na základě analýzy rozpracované v části IV-C.2 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení schválené ve prospěch rybářů za období od 15. dubna do 15. října 2000 nemohou z ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy získat výjimku,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ
Článek 1
Úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení, finanční úlevy a osvobození od státních poplatků, provedené Francií ve prospěch producentů akvakultury z departementů Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde jsou slučitelné se společným trhem.
Článek 2
Podpory, přijaté Francií ve prospěch producentů akvakultury z jiných departementů než Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde ve formě úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení za období od 15. dubna do 15. července 2000 a ve formě osvobození od státních poplatků za rok 2000, jsou neslučitelné se společným trhem.
Článek 3
Podpory přijaté Francií ve prospěch rybářů ve formě úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení za období od 15. dubna do 15. října 2000 jsou neslučitelné se společným trhem.
Článek 4
1. Francie přijme všechna nezbytná opatření, aby u svých příjemců vymohla podpory stanovené v článcích 2 a 3, které jim již byly nezákonně předány k dispozici.
2. Vymáhání se uskuteční bez prodlení v souladu s jednacím řádem národního práva, aby bylo umožněno okamžité a účinné provedení tohoto nařízení.
Vymáhané podpory budou zahrnovat úroky počínaje datem, kdy byly dány k dispozici příjemcům a konče datem jejich navrácení.
Pevně daná úroková sazba bude vypočtena a použita v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 [10].
Článek 5
Francie ve dvouměsíční lhůtě od data oznámení tohoto rozhodnutí uvědomí Komisi o opatřeních, která přijala k provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. března 2005,
kterým se povolují metody třídění jatečně upravených těl prasat v Polsku
(oznámeno pod číslem K(2005) 552)
(Pouze polské znění je závazné)
(2005/240/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3220/84 ze dne 13. listopadu 1984, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 2 odst. 3 nařízení (EHS) č. 3220/84 se jatečně upravená těla prasat třídí podle odhadovaného obsahu libového masa podle statisticky ověřených metod vyhodnocování založených na fyzickém měření jedné nebo více anatomických částí jatečně upraveného těla prasete. Předpokladem pro povolení metody třídění je to, že statistická chyba odhadu nepřekročí stanovenou maximální přípustnou odchylku. Tato maximální přípustná odchylka byla definována v článku 3 nařízení Komise (EHS) č. 2967/85 ze dne 24. října 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla prasat [2].
(2) Polská vláda požádala Komisi o schválení tří metod třídění jatečně upravených těl prasat a předložila výsledky disekcí, které byly provedeny před dnem přistoupení, a to tak, že předložila druhou část protokolu stanoveného v článku 3 nařízení (EHS) č. 2967/85.
(3) Z hodnocení této žádosti vyplývá, že byly splněny podmínky pro povolení těchto metod třídění.
(4) Článek 2 nařízení (EHS) č. 3220/84 stanoví, že členské státy mohou být oprávněny stanovit odlišnou obchodní úpravu jatečně upraveného těla prasete od obchodní úpravy standardní definované v témže článku, pokud obchodní praxe nebo technické požadavky hovoří pro tuto odchylku.
(5) V Polsku vyžadují tradice v obchodní úpravě jatečně upravených těl, a v důsledku toho obchodní praxe, aby se jatečná těla mohla nabízet s plstním sádlem, ledvinami a/nebo bránicí.
To by mělo být vzato v úvahu při přizpůsobení hmotnosti zaznamenané pro účely standardní obchodní úpravy.
(6) Nelze povolit žádnou změnu přístrojů nebo metod třídění, ledaže k tomu dojde novým rozhodnutím Komise přijatým na základě nabytých zkušeností.
Z tohoto důvodu může být toto povolení odvoláno.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Povoluje se používání těchto metod třídění jatečně upravených těl prasat na základě nařízení (EHS) č. 3220/84 v Polsku:
a) přístroj "Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)" a odpovídající metody vyhodnocování, podrobně uvedené v části 1 přílohy;
b) přístroj "Ultra FOM 300" a odpovídající metody vyhodnocování, podrobně uvedené v části 2 přílohy;
c) přístroj na plně automatické ultrazvukové třídění jatečně upravených těl ("Fully automatic ultrasonic carcass grading – Autofom)" a odpovídající metody vyhodnocování, podrobně uvedené v části 3 přílohy.
Pokud jde o přístroj "Ultra FOM 300" uvedený v prvním odstavci písmeno b), je stanoveno, že po ukončení měření musí být možné ověřit na jatečně upraveném těle, že přístroj měřil hodnoty T1 a T2 na místě stanoveném v příloze části 2 bodu 3.
Místo měření musí být tedy během měření odpovídajícím způsobem označeno.
Článek 2
Aniž je dotčena standardní obchodní úprava podle čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3220/84, není nutno odstraňovat plstní sádlo, ledviny a bránici z jatečně upravených těl prasat před vážením a tříděním. Pro vytvoření cen u jatečně upravených těl prasat na srovnatelném základě se zaznamenaná hmotnost za tepla snižuje:
a) u bránice o 0,23 %;
b) u plstního sádla a ledvin o:
- 1,90 % u jatečně upravených těl tříd S a E,
- 2,11 % u jatečně upravených těl třídy U,
- 2,54 % u jatečně upravených těl třídy R,
- 3,12 % u jatečně upravených těl třídy O,
- 3,35 % u jatečně upravených těl třídy P.
Článek 3
Změny přístrojů nebo metod vyhodnocování se nepovolují.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. března 2005
o finančním příspěvku Společenství na program kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech na rok 2004
(oznámeno pod číslem K(2005) 603)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(2005/241/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1452/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro francouzské zámořské departementy týkající se některých zemědělských produktů, kterým se mění směrnice 72/462/EHS a zrušuje nařízení (EHS) č. 525/77 a (EHS) č. 3763/91 (Poseidom) [1], a zejména na čl. 20 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na programy předložené Francií v souvislosti s kontrolou organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 93/522/EHS ze dne 30. září 1993, kterým se definují opatření pro financování programů kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře ze strany Společenství [2], definuje opatření pro financování programů kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře ze strany Společenství.
(2) Specifické pěstitelské podmínky ve francouzských zámořských departementech vyžadují zvláštní pozornost a v daných regionech je třeba přijmout nebo posílit opatření týkající se rostlinné výroby, zejména pak rostlinolékařská opatření.
(3) Rostlinolékařská opatření, která je třeba přijmout nebo posílit, jsou velmi nákladná.
(4) Příslušné francouzské orgány předložily Komisi program opatření, který stanovuje cíle, jichž je třeba dosáhnout, operace, které je třeba provést, jejich trvání a náklady, s ohledem na možný finanční příspěvek Společenství.
(5) Podle čl. 20 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1452/2001 může finanční příspěvek Společenství pokrývat až 60 % oprávněných nákladů, s výjimkou ochranných opatření pro banány.
(6) Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 [3] jsou veterinární a rostlinolékařská opatření prováděná podle předpisů Společenství financována ze záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Finanční kontrola těchto opatření spadá do působnosti článků 8 a 9 výše uvedeného nařízení.
(7) Díky odborným údajům poskytnutým Francií mohl Stálý rostlinolékařský výbor situaci přesně a obsáhle analyzovat.
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Finanční příspěvek Společenství na oficiální program kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech, který předložila Francouzská republika pro rok 2004, se schvaluje.
Článek 2
Oficiální program se skládá ze tří podprogramů:
1. subprogram pro departementy Martinik, Guadeloupe, Guyanu a La Réunion, který sestává ze dvou částí:
- analýza rizika škůdců u některých invazivních rostlin, které mají význam pro francouzské zámořské departementy,
- metody detekce viroidů citrusů;
2. podprogram pro departement Martinik, který sestává ze čtyř částí:
- hodnocení a diagnostika rostlinolékařského stavu za použití regionální laboratoře a její mobilní jednotky ("labo vert"),
- strategie pro kontrolu škůdce Helicoverpa zea na rajčatech,
- zřízení databáze fytosanitárních postupů v oblasti produkce cukrové třtiny, zeleniny a ovoce,
- integrované zemědělství v rámci produkce ovoce: citrusy a guava, vypracování seznamu škůdců a fytosanitárních postupů, vydávání technických listů;
3. podprogram pro departement Guyana:
- hodnocení a diagnostika rostlinolékařského stavu za použití regionální laboratoře a její mobilní jednotky ("labo vert"), podpora správných zemědělských postupů.
Článek 3
Finanční příspěvek Společenství na program předložený Francouzskou republikou v roce 2004 činí 60 % výdajů na způsobilá opatření vymezená v rozhodnutí Komise 93/522/EHS, nejvýše však 187800 EUR (bez DPH).
Rozvržení nákladů na program a jejich financování je uvedeno v příloze I tohoto rozhodnutí.
Rozpis nákladů je uveden v příloze II tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Do 60 dnů od obdržení žádosti o platbu ze strany Francie bude vyplacena záloha ve výši 100000 EUR.
Článek 5
Období způsobilosti pro náklady týkající se tohoto projektu začíná 1. října 2004 a končí 30. září 2005.
Období pro výkon činností je výjimečně možné prodloužit, avšak pouze na základě písemného souhlasu monitorovacího výboru podle hlavy I písm. A v příloze III ještě před dokončením úkolů.
Článek 6
Finanční příspěvek Společenství se poskytuje pouze, pokud provádění programu odpovídá příslušným ustanovením právních předpisů Společenství, včetně pravidel hospodářské soutěže a pravidel o zadávání veřejných zakázek.
Článek 7
Skutečně vzniklé výdaje je třeba oznámit Komisi a rozepsat je podle typu činnosti nebo podprogramu způsobem, který znázorňuje souvislost mezi orientačním finančním plánem a skutečně vzniklými výdaji.
Taková oznámení je možné provést elektronicky.
Zůstatek finančního příspěvku uvedeného v článku 3 se vyplatí, bude-li dokument uvedený v druhé odrážce třetího odstavce bodu 4 písm. B hlavy I v příloze III předložen do 30. září 2005.
Na základě řádně odůvodněné žádosti Francouzské republiky může Komise upravit finanční plány, a to v rozmezí 15 % příspěvku Společenství za celé období na podprogram nebo opatření, pokud tím není překročena celková výše způsobilých výdajů plánovaných v rámci programu a neohrožuje to hlavní cíle programu.
Všechny platby pomoci Společenství poskytované podle tohoto rozhodnutí se vyplácejí Francouzské republice, která zároveň odpovídá za to, že budou Společenství zpětně uhrazeny všechny částky vyplacené navíc.
Článek 8
Francouzská republika zajistí soulad s finančními předpisy a politikami Společenství a zajistí rovněž informace uvedené v příloze III, jež je třeba poskytnout Komisi.
Článek 9
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 16. března 2005
o finančním příspěvku Společenství určeném Německu a Finsku pro jejich programy na posílení infrastruktur rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí
(oznámeno pod číslem K(2005) 674)
(Pouze finské, německé a švédské znění je závazné)
(2005/242/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství [1], a zejména na šestý pododstavec čl. 13c odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle směrnice 2000/29/ES má být členským státům poskytován finanční příspěvek Společenství s cílem posílit infrastruktury rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí.
(2) Jak Německo, tak Finsko vypracovaly program na posílení svých infrastruktur rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí.
Tyto země požádaly o finanční příspěvek Společenství na tyto programy v souladu s nařízením Komise (ES) č. 998/2002 ze dne 11. června 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla k ustanovením o poskytování finančního příspěvku Společenství členským státům s cílem posílit infrastruktury inspekcí pro rostlinolékařské kontroly rostlin a rostlinných produktů pocházejících ze třetích zemí [2].
(3) Technické údaje poskytnuté Německem a Finskem umožnily Komisi přesné a obsáhlé prošetření situace.
Komise sestavila seznam způsobilých programů na posílení kontrolních míst, který uvádí podrobnosti o částce navrhovaného finančního příspěvku Společenství na každý program.
Údaje byly rovněž přezkoumány Stálým rostlinolékařským výborem.
(4) Každý program zahrnutý na uvedený seznam byl jednotlivě posouzen a schválen.
Komise dospěla k závěru, že podmínky a kritéria stanovená ve směrnici 2000/29/ES a nařízení (ES) č. 998/2002 pro poskytnutí finančního příspěvku Společenství byly splněny.
(5) Proto by měl být poskytnut finanční příspěvek Společenství k úhradě výdajů Německa a Finska souvisejících s těmito programy.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Schvaluje se poskytnutí finančního příspěvku Společenství k úhradě výdajů Německa souvisejících s programem na posílení kontrolních míst.
2. Schvaluje se poskytnutí finančního příspěvku Společenství k úhradě výdajů Finska souvisejících s programem na posílení kontrolních míst.
Článek 2
1. Celková částka finančního příspěvku Společenství uvedeného v článku 1 je 94470 EUR.
2. Maximální částka finančního příspěvku Společenství určená uvedeným členským státům je:
a) 36875 EUR pro Německo;
b) 57595 EUR pro Finsko.
3. Finanční příspěvek Společenství na každý program k posílení kontrolních míst nepřesáhne částky stanovené v příloze.
Článek 3
Finanční příspěvek Společenství stanovený pro každý program v příloze se vyplatí pouze za podmínky, že:
a) dotyčný členský stát předloží Komisi prostřednictvím příslušných dokladů důkaz o koupi a/nebo zlepšení vybavení a/nebo zařízení uvedených v programu a
b) dotyčný členský stát předloží Komisi v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 998/2002 žádost o platbu finančního příspěvku Společenství.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo a Finské republice.
Rozhodnutí Rady
ze dne 3. března 2005
o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Vietnamské socialistické republiky o přístupu na trh
(2005/244/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 této smlouvy ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Komise sjednala jménem Společenství dvoustrannou dohodu o předčasném provádění závazků týkajících se přístupu na trh v souvislosti s přistoupením Vietnamu k WTO.
(2) Uvedená dohoda byla parafována dne 3. prosince 2004.
(3) Je nezbytné, aby uvedená dohoda, která bude mít povahu pouze dočasnou a sui generis, vstoupila v platnost co nejdříve, pokud má být účinnou.
Uzavření uvedené dohody se nedotýká rozdělení pravomocí mezi Společenství a jeho členské státy v souladu s právem Společenství, jak je vykládáno Soudním dvorem.
(4) Uvedená dohoda by měla být schválena jménem Společenství,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Vietnamské socialistické republiky o přístupu na trh se schvaluje jménem Společenství.
Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Společenství.
Článek 3
Komise přijme postupem podle článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 3030/93 ze dne 12. října 1993 o společných pravidlech dovozu některých textilních výrobků pocházejících ze třetích zemí [1] opatření stanovené v čl. 5 prvním pododstavci uvedené dohody, které spočívá v opětovném použití textilních a oděvních kvót v případě, že Vietnam nesplní své závazky vyplývající z článků 2, 3 a 4 uvedené dohody a z odstavce 9 dohody ve formě výměny dopisů parafované dne 15. února 2003.
Ustanovení tohoto rozhodnutí, kterým se dohoda schvaluje, mají přednost před ustanoveními nařízení (EHS) č. 3030/93, pokud se týkají stejného předmětu.
Rozhodnutí Komise
ze dne 18. března 2005
o zvláštním finančním příspěvku Společenství na program pro dozor nad kampylobakteriózou u brojlerů předložený Švédskem pro rok 2005
(oznámeno pod číslem K(2005) 759)
(Pouze švédské znění je závazné)
(2005/245/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti [1], a zejména na články 19 a 20 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ochrana lidského zdraví proti onemocněním a infekcím přenosným přímo nebo nepřímo ze zvířat na člověka (zoonózy) je krajně důležitá.
(2) Švédské orgány v roce 2000 předložily víceletý vnitrostátní program pro dozor nad kampylobakteriózou u brojlerů s cílem získat od Společenství finanční podporu.
Cílem tohoto programu je odhadnout základní prevalence v prvovýrobě i v potravinovém řetězci a postupně posílit provádění hygienických opatření na farmách, a tím snížit prevalence na úrovni farem a následně v potravinovém řetězci.
Program byl schválen Komisí a byla mu na přiměřenou dobu v délce nejvýše čtyř let poskytnuta finanční pomoc za účelem pokrytí některých nákladů vzniklých Švédsku a za účelem shromáždění cenných technických a vědeckých informací.
Program byl zahájen dne 1. července 2001.
(3) Z rozpočtových důvodů se o pomoci Společenství rozhoduje každý rok.
Rozhodnutími Komise 2001/29/ES [2], 2001/866/ES [3], 2002/989/ES [4] a 2003/864/ES [5] poskytlo Společenství finanční pomoc na druhé pololetí roku 2001 a na roky 2002, 2003 a 2004.
(4) Švédské orgány předložily dne 28. května 2004 program finanční pomoci Společenství na rok 2005 a dne 2. listopadu 2004 a 17. listopadu 2004 přepracovaný program.
Na základě toho se zdá být vhodné prodloužit o šest měsíců celkovou dobu finanční pomoci Společensví původně odsouhlasenou na dobu čtyř let, čímž by pomoc byla poskytnuta na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005.
Výše finanční pomoci poskytnutá Společenstvím na toto období by měla být stanovena na maximálně 160000 EUR.
(5) Na základě čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 [6] jsou veterinární a rostlinolékařská opatření přijatá v souladu s pravidly Společenství financována prostřednictvím záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu; pro účely finanční kontroly se použijí články 8 a 9 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999.
(6) Finanční příspěvek Společenství udělí až poté, co byla účinně provedena stanovená opatření, a za předpokladu, že orgány poskytnou všechny nezbytné údaje ve stanovených lhůtách.
(7) Je třeba ujasnit kurz, který bude použit pro převod žádostí o platbu předložených v národních měnách podle ustanovení čl. 1 odst. d) nařízení Rady (ES) 2799/98 ze dne 15. prosince 1998 o agromonetární úpravě pro euro [7].
(8) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Program pro dozor nad kampylobakteriózou u brojlerů předložený Švédskem se schvaluje na dobu 12 měsíců, počínaje dnem 1. ledna 2005.
2. Finanční pomoc Společenství na program uvedený v odstavci 1 činí 50 % nákladů (bez DPH), které Švédsku vznikly v souvislosti s laboratorními zkouškami, a to až do výše 165 SEK za bakteriologickou zkoušku na přítomnost kampylobakteriózy, 330 SEK za zkoušku určující počet výskytů kamplobakteriózy, 330 SEK za mapování kampylobakteriózy, a to do maximální výše 160000 EUR.
Článek 2
1. Finanční pomoc uvedená v čl. 1 odst. 2 se Švédku poskytuje za předpokladu, že provádění programu bude v souladu s příslušnými právními předpisy Společenství včetně pravidel hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek a že budou splněny podmínky uvedené v bodech a) až e):
a) uvedení právních a správních předpisů pro provádění programu v platnost do 1. ledna 2005;
b) zaslání průběžného finančního a technického hodnocení prvních pěti měsíců programu, a to nejpozději čtyři týdny po ukončení vykazovaného období.
Zpráva musí odpovídat vzoru stanovenému v příloze;
c) zaslání závěrečné zprávy o celkovém provedení a výsledcích programu za celé období, ve kterém byla poskytována finanční pomoc Společenství, tj. od 1. července 2001 do 31. prosince 2005, a to nejpozději do 31. března 2006.
Zpráva by také měla obsahovat technické a finanční hodnocení za rok 2005, sestavené podle vzoru stanoveného v příloze, společně s odůvodněním vzniklých nákladů;
d) zaslání zpráv poskytujících podstatné a cenné technické a vědecké informace odpovídající účelu intervence Společenství;
e) účinné provádění programu.
2. Pokud nebude dodržena lhůta stanovená v odst. 1 písm. c), příspěvek bude k 1. květnu snížen o 25 %, k 1. červnu o 50 %, k 1. červenci o 75 % a k 1. září o 100 %.
Článek 3
U žádostí předložených v národní měně v měsíci "n" bude použit kurz desátého dne měsíce "n + 1", nebo kurz nejbližšího předchozího dne, který je k dispozici.
Článek 4
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2005.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Švédskému království.
Rozhodnutí Komise
ze dne 20. října 2004
o státní podpoře C 40/02 (ex N 513/01) ve prospěch řeckých loděnic Hellenic Shipyards ΑΕ
(oznámeno pod číslem K(2004) 3919)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/246/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o Evropském společenství, a zejména první pododstavec čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1540/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví nová pravidla pro podporu lodního stavitelství [1],
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek [2] v souladu s uvedenými ustanoveními a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dopisem ze dne 16. července 2001 sdělilo Řecko Komisi podle nařízení Rady (ES) č. 1540/98 ze dne 29. června 1998, kterým se stanoví nová pravidla pro podporu lodního stavitelství, řadu opatření státní podpory ve prospěch řecké loděnice Hellenic Shipyards SA.
Toto oznámení bylo zasláno po několika sděleních vyměněných s řeckými orgány, ze kterých se Komise dozvěděla o opatřeních, která se chystají k vydání.
(2) Dopisem ze dne 5. června 2002 [3], zveřejněném v původní jazykové verzi v Úředním věstníku Evropských společenství [4], uvědomila Komise Řeckou republiku o svém rozhodnutí schválit některá z dotčených opatření státní podpory a zahájit řízení stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ve vztahu k některým jiným opatřením ("napadená opatření"), především opatřením stanoveným v čl. 5 odst. 2 a čl. 6 odst. 2 zákona č. 2941/2001 regulujícího otázky týkající se řeckých loděnic Hellenic Shipyards.
(3) Řecké orgány odpověděly Komisi dopisy ze dne 16. září a 13. prosince 2002.
Komise rovněž obdržela připomínky jedné zúčastněné strany dopisem ze dne 6. září 2002.
Tyto připomínky byly sděleny řeckým orgánům dopisem ze dne 2. října 2002.
(4) Dopisem ze dne 16. září 2002, požádaly řecké orgány o prodloužení lhůty pro odpověď na připomínky zúčastněných stran a informovaly Komisi, že řecká vláda uvažuje o zrušení napadených opatření státní podpory zákonnou cestou.
Požadovaly však prodloužení lhůty pro reakci na vyšetřovací řízení Komise o tři měsíce.
(5) Dopisem ze dne 30. ledna 2003, informovaly řecké orgány Komisi, že se řecká vláda rozhodla zrušit dvě z napadených opatření a požadovaly další tříměsíční prodloužení pro realizaci tohoto rozhodnutí.
Dopisem ze dne 3. dubna 2003 informovaly řecké orgány Komisi, že zrušení těchto dvou opatření bude zahrnuto do "nadcházejícího" návrhu zákona.
(6) Dopisem ze dne 1. srpna 2003 požádala Komise řecké orgány, aby předložily text zákona zrušujícího tato opatření spolu s datem, kdy má o tomto zákoně hlasovat řecký parlament.
Dopisem ze dne 1. října 2003 odpověděly řecké orgány Komisi, že napadená opatření budou zrušena zákonnou cestou.
(7) Dopisem ze dne 11. listopadu 2003 zopakovala Komise svůj požadavek adresovaný řeckým orgánům a týkající se textu zákona zrušujícího dotčená dvě opatření a data jeho přijetí.
Dopisem ze dne 24. ledna 2004 informovaly řecké orgány Komisi, že zrušení obou opatření bylo zahrnuto do zákona, který má být schválen řeckým parlamentem do 13. února 2004.
(8) Dopisem ze dne 17. března 2004 požádala Komise Řecko o informaci o postupu zrušování těchto opatření.
Řecké orgány informovaly Komisi dopisem ze dne 29. dubna 2004, že zrušení obou opatření je záměrem "nové veřejné správy".
Komise také využila této příležitosti k tomu, aby upozornila řecké orgány na jejich závazek zrušit napadená opatření u příležitosti setkání zástupců Komise s řeckými orgány, které se uskuteční v Athénách dne 28. června 2004.
(9) Podle informací Komise však řecké orgány dosud neučinily žádné kroky ke zrušení napadených opatření. Z tohoto důvodu se Komise rozhodla pokračovat s uzavíráním negativního rozhodnutí podle řízení stanoveného v čl.
88 odst. 2 Smlouvy o ES s ohledem na obě napadená opatření.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
A. Právní základ
(10) Zákon č. 2941/2001 (dále jen "zákon") regulující mimo jiné otázky týkající se řeckých loděnic Hellenic Shipyards byl přijat v srpnu 2001 a zveřejněn ve svazku A řeckého vládního věstníku Gazette 12. září 2001.
B. Schválená podpora
(11) Dopisem ze dne 5. června 2002 [5] schválila Komise podporu ve výši 29,5 milionů EUR, kterou Řecko hodlalo poskytnout podle výše uvedeného zákona na motivaci zaměstnanců civilního lodního stavitelství k dobrovolnému rozvázání pracovního poměru s řeckými loděnicemi Hellenic Shipyards.
Komise zjistila, že tato podpora splnila podmínky článku 4 nařízení (ΕS) č. 1540/98, a je proto slučitelná s právními předpisy ohledně společného trhu.
C. Řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES
(12) Současně se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES a ve shodě s článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [6] vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky [7]. Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti dvou opatření státní podpory s nařízením (ES) č. 1540/98.
(13) S ohledem na použití nařízení (ES) č. 1540/98 na hodnocení napadených opatření Komise sdělila, že tato opatření nemohou být považována za oznámenou podporu.
Protože napadená opatření jsou ustanoveními zákona, který již vstoupil v platnost dne 12. září 2001, a protože nebyla v mezidobí zrušena, představují protizákonnou podporu.
(14) Ačkoliv platnost nařízení (ES) č. 1540/98 vypršela dne 31. prosince 2003 a v tomto případě se nedá použít oznámení Komise o určení pravidel uplatňovaných při posuzování protizákonné státní podpory [8], v zájmu jednotné praxe v tomto konkrétním případě Komise toto nařízení uplatní.
V každém případě by Komise došla k témuž závěru i tehdy, pokud by byla daná opatření posuzována na základě stávajícího rámce státní podpory loděnicím [9].
a) Ustanovení čl. 5 odst. 2 zákona
5 odst. 2 zákona pokryje stát některé z budoucích penzijních závazků společnosti.
Podle řeckých zákonů dostává osoba odcházející do starobního důchodu jednorázovou částku běžně ve výši 40 % částky, kterou obdrží osoba, která je propuštěna z důvodů nadbytečnosti.
Podle tohoto ustanovení stát přispěje k tomuto nákladu podle počtu let, které daný zaměstnanec odpracoval ve společnosti Hellenic Shipyards předtím, než byly loděnice prodány novým akcionářům.
Relevantní částka bude přidělena společnosti na její žádost.
Toto ustanovení zajišťuje, že část této jednorázové částky bude vyplacena státem do roku 2035, kdy odejdou do důchodu poslední zaměstnanci, kteří byly ve společnosti zaměstnáni v okamžiku jejího prodeje novým akcionářům.
b) Ustanovení čl. 6 odst. 4 zákona
6 odst. 4 zákona se týká tří položek v rozvaze společnosti ke dni 31. prosince 1999: "Nezdanitelné rezervy", "Zvláštní rezervy" a "Částky určené ke zvýšení akciového kapitálu".
Tyto částky jsou osvobozeny od daně a jiných poplatků, a proto je lze použít na vyrovnání ztráty minulých let.
(17) Podle řeckých orgánů je sazba daně za kapitalizaci nezdanitelných rezerv společností s ručením omezeným, které nemají akcie na burze, rovna 10 %.
To znamená, že započtení nezdanitelných rezerv proti starým ztrátám představuje povinnost 10 % zdanění příslušných částek.
Podle řeckých orgánů se nezdanitelné rezervy rovnaly částce 112 milionů EUR a příslušná daň by proto byla rovna částce 11,2 mil. EUR.
III. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ REPUBLIKY
(18) V dopise ze dne 16. září 2002 předložily řecké orgány svá první pozorování týkající se napadených opatření [10].
Řecké orgány především vysvětlily, že podle řeckého práva [11] jsou zvláštní rezervy, které jsou kapitalizovány, zdaněny zvlášť sazbou 5 % (a to už při jejich vzniku), nikoliv sazbou 10 %, jak uvádí Komise.
Proto se dotčená částka týkala 171282 EUR a nikoliv 342564 EUR.
(19) Navíc řecké orgány uvedly, že při kapitalizaci podléhají částky určené ke zvýšení kapitálu pouze kapitálové dani ve výši 1 %, a proto nejsou zdaněny 10 %, jak se uvádí v dopise Komise.
Proto se příslušná částka rovná 255906 EUR a nikoliv 2,55 milionů EUR, jak vypočetla Komise při zahájení řízení.
(20) Řecké orgány proto došly k závěru, že celková částka 11,2 milionů EUR zmíněná v dopise Komise ve vztahu k nezdanitelným rezervám musí být upravena na 8,69 milionů EUR podle tohoto výpočtu:
Kapitalizace nezdanitelných rezerv _BAR_ 43544350 EUR × 10 % _BAR_ 4354435 EUR _BAR_
Zvláštní rezervy _BAR_ 39155498 EUR × 10 % _BAR_ _BAR_
Za prodej nemovitostí _BAR_ 3525645 EUR × 5 % _BAR_ 3915550 EUR171282 EUR _BAR_
Akcie nad nominální hodnotou _BAR_ Nezdaněné _BAR_ — _BAR_
Vklad akcionářů _BAR_ 25590609 EUR × 1 % _BAR_ 255906 EUR _BAR_
Celkem _BAR_ _BAR_ 8697173 EUR _BAR_
(21) Bez ohledu na námitky proti výpočtu příslušných částek informovaly řecké orgány v témže dopise Komisi, že řecká vláda uvažuje o zrušení ustanovení zákona, ve vztahu k němuž Komise zahájila řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES. Ve svém dopise ze dne 30. ledna 2003 řecké orgány formálně oznámily Komisi své rozhodnutí zrušit obě ustanovení.
Tato informace byla potvrzena všemi následujícími sděleními řeckých orgánů ze dne 3. dubna 2003, 1. října 2003, 24. ledna 2004 a 29. dubna 2004.
(22) Komise proto může vyvodit, že řecké orgány souhlasí se závěrem, že napadená opatření představují se zákonem neslučitelnou státní podporu.
IV. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(23) Dne 9. září 2002 obdržela Komise připomínky průmyslových loděnic Elefsis Shipbuilding and Industrial Enterprises S.A., které byly přímým konkurentem loděnic Hellenic Shipyards jako reakci na výzvu Komise zúčastněným stranám, aby předložily připomínky k podpoře, které se týká řízení Komise.
Připomínky byly sděleny Řecké republice dopisem ze dne 2. října 2002.
(24) Elefsis Shipyards se domnívaly, že zjištění Komise opravňují další šetření především s ohledem na konkrétní povahu kapitálových rezerv společnosti Hellenic Shipyards a konkrétní kapacitu společnosti Hellenic Shipyards ve vztahu ke stavbě námořních (75 %) a obchodních (25 %) lodí a jejich opravám.
(25) S ohledem na kapitálové rezervy, které jsou v tomto případě předmětem šetření Komise, uvedly loděnice Elefsis Shipyards, že by Komise měla prošetřit, zda by sazba daně, která by podle normálních řeckých zákonů byla aplikovatelná na použití takových kapitálových rezerv na úhradu ztrát, kdyby nebylo zákona č. 2941/2001, byla 10 %.
V. POSOUZENÍ PODPORY
87 odst. 1 Smlouvy o ES je veškerá podpora poskytnutá členským státem nebo ze státních zdrojů v jakékoliv podobě, která negativně ovlivňuje nebo ohrožuje hospodářskou soutěž nadržováním jistým podnikům nebo výrobě určitého zboží, pokud to má dopad na obchod členských států mezi sebou, neslučitelná se zásadami společného trhu.
Podle zavedeného případového práva evropských soudů je kritérium dopadu na obchod splněno, pokud podnik přijímající podporu realizuje hospodářskou činnost zahrnující obchod mezi členskými státy.
(27) Komise uvádí, že stavba lodí je hospodářská činnost zahrnující obchod mezi členskými státy. Proto dotčená podpora spadá do rozsahu čl.
87 odst. 1 Smlouvy o ES.
(28) Podle čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy o ES mohou být kategorie pomoci určené rozhodnutím Rady, které schvaluje návrh Komise na základě většinového souhlasu, považovány za slučitelné se zásadami společného trhu. Komise uvádí, že Rada na tomto základě přijala nařízení (ES) č. 1540/98.
(29) Podle oznámení Komise o určení pravidel uplatňovaných na posouzení protizákonné státní podpory by měla být neslučitelnost protizákonné státní podpory se zásadami společného trhu posuzována na základě zákonů platných v době, kdy je tato podpora poskytována.
I když se toto oznámení na daný případ nevztahuje, Komise v zájmu jednotného přístupu toto nařízení v tomto případě použije, zejména proto, že by se toto posouzení nijak nezměnilo, i kdyby bylo založeno na aktuálním Rámci pro státní podporu lodního stavitelství [13].
(30) Komise uvádí, že podle nařízení (ES) č. 1540/98 "lodní stavitelství" znamená stavbu námořních komerčních plavidel s vlastním pohonem.
Komise dále uvádí, že společnost Hellenic Shipyards staví taková plavidla, a proto je podnikem, na který se vztahuje nařízení (ES) č. 1540/98.
(31) Komise proto musí posoudit napadená opatření podle nařízení (ES) č. 1540/98 s ohledem na to, do jaké míry negativně ovlivňují nebo ohrožují hospodářskou soutěž v oblasti stavby civilních plavidel a jejich oprav. Jak je uvedeno výše, podle řeckých orgánů se 75 % loďařských aktivit společnosti Hellenic Shipyards týká stavby vojenských plavidel, což má dopad na státní podporu spadající pod čl. 5 odst. 2 zákona.
a) Ustanovení čl. 5 odst. 2 zákona
(32) Podle tohoto ustanovení pokrývá stát podíl nákladů na jednorázovou částku vyplácenou při odchodu do důchodu podle let, které pracovník odpracoval ve firmě Hellenic Shipyards, než byla prodána, v porovnání s počtem let, které tam odpracoval po tomto prodeji.
Toto ustanovení zajišťuje, že část této jednorázové částky vyplácené zaměstnancům odcházejícím do důchodu bude státem vyplácena do roku 2035, kdy odejdou do důchodu poslední zaměstnanci, kteří jsou u firmy zaměstnáni nyní.
(33) Podle informací řeckých orgánů bude maximální náklad na realizaci tohoto opatření něco kolem 7 milionů EUR, ale protože někteří pracovníci nezůstanou u firmy až do důchodu, odhaduje se, že se bude jednat asi o 4 miliony EUR.
Pokud řecké orgány sdělily, že 75 % zaměstnanců firmy staví válečné lodě, odhaduje se, že celková částka státní podpory podle tohoto opatření na civilní loďařství a opravy civilních lodí bude asi 1 milion EUR (ve vztahu k 25 % zaměstnanců dotčených tímto opatřením).
(34) Komise se domnívá, že toto opatření představuje provozní podporu, protože přispěje firmě ke snížení běžných nákladů na provozní činnost.
Pokud nařízení (ES) č. 1540/98 nestanoví takovou podporu, dochází Komise k závěru, že tato podpora je neslučitelná se zásadami společného trhu.
(35) Komise dále uvádí, že odkaz na poměr válečného a civilního lodního průmyslu 75 % ku 25 % je založen na tvrzení řeckých orgánů.
Tento poměr nebyl v rámci tohoto případu předmětem formálního šetření.
Nicméně stávající rozhodnutí je učiněno bez ohledu na další závěry, ke kterým Komise může dospět v kontextu dalších řízení.
b) Ustanovení čl. 6 odst. 4 zákona
(36) Podle tohoto ustanovení může společnost převést část nezdanitelných rezerv na akciový kapitál bez povinnosti zaplatit zákonnou daň ve výši 10 %, pokud tak učiní na vyrovnání ztráty minulých let.
Toto vyrovnání se nedaní, aby jím bylo možno uhradit ztráty podniku z minulých let.
6 odst. 4 zákona se týká těchto položek v rozvaze společnosti: "Nezdanitelné rezervy", "Zvláštní rezervy" a "Částky určené ke zvýšení akciového kapitálu".
Podle řeckých orgánů je sazba daně za kapitalizaci nezdanitelných rezerv společností s ručením omezeným, které nemají akcie na burze, rovna 10 %.
To znamená, že započtení nezdanitelných rezerv proti starým ztrátám představuje povinnost 10 % zdanění příslušných částek.
Podle řeckých orgánů se nezdanitelné rezervy rovnaly částce 112 milionů EUR a příslušná daň by proto byla podle normálních řeckých daňových zákonů rovna částce 11,2 milionů EUR.
(38) Navrhovaná výjimka z daňové povinnosti poskytnutá za účelem započtení dotčených rezerv proti ztrátám minulých let představuje pro společnost prospěch, a musí být proto označena státní podporou.
Nařízení (ES) č. 1540/98 o takové podpoře nehovoří a Komise proto dochází k závěru, že toto opatření není slučitelné se zásadami společného trhu.
Konkrétně:
Nezdanitelné rezervy
(39) Řecké orgány se domnívají, že výjimka z daňové povinnosti pro část nezdanitelných rezerv společnosti Hellenic Shipyards (asi 43 milionů EUR) nemůže být považována za zisk ve výši 10 % z částek odepsaných společností.
Důvodem je, že zákon č. 2367/95 o částečné privatizaci a reformě společností, na němž bylo založeno dřívější rozhodnutí Komise [14] o odpisu dluhu z roku 1997, stanoví odpis 99 % celého stávajícího dluhu společnosti.
Toto ustanovení se vztahovalo na dluhy uvedené v účetnictví a na dluhy v účetnictví neuvedené a také na dluhy, které vzniknou do 31. ledna 1996.
(40) Řecké orgány prohlašují, že kdyby byly loděnice Hellenic Shipyards započetly nezdanitelné rezervy proti ztrátám z minulých let k 31. lednu 1996, výsledná 10 % daň z dotčených 43 milionů EUR by představovala daňový závazek, který by podle zákona č. 2376/95 byl z 99 % odepsán.
Dále tvrdí, že společnost by mohla ještě teď uplatnit regulační dokumenty založené na tomto ustanovení.
V důsledku toho je jedinou výhodou, kterou společnost teď získává započtením 100 % nezdanitelných rezerv proti ztrátám z minulých let, částka 43000 EUR (1 % z 10 % z 43 milionů EUR).
(41) Při zahájení formálního šetření si Komise všimla dvou problémů souvisejících s touto argumentací.
Především, příslušné rozhodnutí Komise z roku 1997 uvádí přesnou částku dluhu schváleného k odpisu pro společnost Hellenic Shipyards.
Komise nemůže schválit další odpis dluhu podle rozhodnutí Komise z roku 1997, protože maximální částku stanovenou v tomto rozhodnutí nelze překročit.
Navíc se v rozhodnutí z roku 1997 neuvádí, že by mohl později být odepsán další dluh, ani pokud by se vztahoval k období před koncem roku 1996.
(42) Komise proto na základě informací, které má k dispozici, dochází k závěru, že navrhovaná daňová úleva související se započtením dotčených rezerv proti starým ztrátám má hodnotu 4,3 milionů EUR, které představují prospěch pro společnost, a tudíž státní podporu.
Nařízení (ES) č. 1540/98 takovou podporu nestanoví, a proto Komise uzavírá, že tato podpora nemůže být považována za slučitelnou se zásadami společného trhu.
(43) Pokud jde o druhou polovinu "nezdanitelných rezerv" ve výši asi 39 milionů. EUR, prohlašují řecké orgány, že pocházejí z prodeje hotelu v roce 1956 a nebyly zdaněny, protože tak povolovaly tehdy platné zákony.
Daňová výjimka ve výši 3,9 milionů EUR vztahující se na tuto částku se také jeví jako státní podpora, která není slučitelná se zásadami společného trhu.
(44) Formální šetření Komise se také týká další položky ve výši 0,2 milionu EUR za upsání akcií nad nominální hodnotou.
Řecké orgány informovaly Komisi, že tyto příspěvky určené ke zvýšení kapitálu se také normálně nedaní.
Zvláštní rezervy
(45) Pokud jde o zvláštní rezervy v hodnotě 3,4 milionů EUR, prohlašují řecké orány, že tyto rezervy byly zdaněny podle daňových zákonů platných v době, kdy byly tyto rezervy vytvořeny, takže jejich započtením proti starým ztrátám nevznikne společnosti žádná daňová úleva.
Avšak Komise uvádí, že částka zvláštních rezerv je v rozvaze uvedena podle položkou rezervy.
Proto Komise předpokládá, že započtení těchto rezerv proti ztrátám z minulých let by mělo být zdaněno částkou ve výši 10 % podle platných daňových zákonů.
(46) Daňová úleva týkající se mimořádných rezerv v hodnotě 340000 EUR je také považována za státní podporu, a proto Komise na stejném základě jako výše uvádí, že je neslučitelná se zásadami společného trhu.
Částky určené ke zvýšení akciového kapitálu
(47) "Částky určené ke zvýšení akciového kapitálu" ve výši 25,6 milionů EUR podle řeckých orgánů představují částku, kterou zaplatil řecký stát jako kompenzaci ztráty společnosti Hellenic Shipyards představované snížením stavu zaměstnanců o asi 1000 osob v letech 1996 a 1997.
Podle řeckých orgánů představuje tato částka výjimku z daňové povinnosti, protože se používá na vyrovnání minulých ztrát.
(48) Protože společnost měla být zdaněna částkou 10 % z této částky, dochází Komise k závěru, že částka podpory ve výši 2,56 milionů EUR ve formě daňové úlevy týkající se částky vyrovnání minulých ztrát není slučitelná se zásadami společného trhu.
Využití minulých ztrát na získání daňové úlevy
6 odst. 4 zákona povoluje použití minulých ztrát pro účetní účely bez časového omezení.
Při zahájení šetření tohoto případu požadovala Komise informace o tom, zda tento prvek sám o sobě poskytuje společnosti Hellenic Shipyards daňovou úlevu ve vztahu k normálním daňovým zákonům Řecka.
(50) Řecké orgány příslušné informace neposkytly. Avšak skutečnost, že Řecko opakovaně informovalo Komisi, že se zavazuje zrušit čl.
6 odst. 4 zákona zcela, poskytuje dostatečný důkaz o tom, že by toto opatření mělo rovněž být považováno za státní podporu, která je neslučitelní se zásadami společného trhu.
(51) Obecně se dá říci, že posouzení napadených opatření Komisí, jak je popsáno v dopise Řecku ze dne 5. června 2002, nebylo informacemi poskytnutými řeckým státem ovlivněno.
Navíc se zdá, že Řecko souhlasilo s analýzou Komise o neslučitelnosti napadených opatření se zásadami společného trhu, a z tohoto důvodu opakovaně [15] slibovalo, že obě napadená opatření zákonnou cestou zruší.
VI. STÍŽNOST NA DOMNĚLOU PODPORU VE PROSPĚCH ŘECKÝCH LODĚNIC HELLENIC SHIPYARDS
(52) Komise obdržela formální stížnost týkající se státní podpory, kterou řecká vláda pravděpodobně poskytla společnosti Hellenic Shipyards.
Domněnky uvedené ve stížnosti se nyní zkoumají.
Komise uvádí, že stávající rozhodnutí nebude výsledkem těchto šetření ovlivněno, stejně jako nebude ovlivněno výsledky jiných šetření, které budou možná v budoucnu uskutečněna v souvislosti s domnělou státní podporou společnosti Hellenic Shipyards.
(53) S ohledem na žádost stěžujícího o výpočet částky podpory, která mohla být poskytnuta podle čl. 6 odst. 4 zákona [16], uvádí Komise, že je neodůvodněná, pokud toto rozhodnutí Komise nařizuje zrušení tohoto ustanovení.
VII. ZÁVĚR
(54) Řecké orgány implicitně souhlasily s posouzením Komise, které došlo k závěru, že obě napadená opatření představují státní podporu, která je neslučitelná se Smlouvou o ES.
Bez ohledu na závazek řeckých orgánů zrušit obě ustanovení schválením příslušné změny zákona řeckým parlamentem toto dosud nebylo učiněno.
Komise musí proto uzavřít řízení zahájené dopisem ze dne 5. června 2002 přijetím rozhodnutí, kterým se nařizuje Řecké republice odvolat obě opatření a nechat si vrátit veškerou podporu, kterou podle těchto dvou opatření k dnešnímu datu poskytla.
(55) Komise chce zdůraznit, že tato opatření by měla být zrušena ve své podstatě, tj. měla by zrušit prvek státní podpory, který v sobě zahrnují. Konkrétně to znamená, že výhody, které by mohly být poskytnuty společnosti Hellenic Shipyards podle čl. 5 odst. 2 a čl. 6 odst. 4 zákona, mohou být odvozeny od dalších zákonných instrumentů a Řecko by se mělo postarat, aby i tyto byly odvolány s tím, že pokud na jejich základě byla příjemci již nějaká podpora poskytnuta, mělo by být požadováno její vrácení.
(56) Řecké orgány naznačily Komisi, že na základě těchto dvou opatření nebyla žádná státní podpora dosud poskytnuta.
Avšak Komise by řecké orgány ráda upozornila na skutečnost, že pokud tomu tak není a nějaká podpora byla již na základě obou napadených opatření přidělena, měla by být neprodleně vyžádána její plná náhrada řeckému státu jejím příjemcem.
(57) Ustanovení čl. 7 odst. 7 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 umožňuje Komisi přijmout negativní rozhodnutí na základě informací, které jsou jí momentálně dostupné, jakmile vyprší časový limit uvedený v čl. 7 odst. 6. Informace poskytnuté řeckými orgány nic nemění na zjištění Komise, že napadená opatření mají za následek státní podporu, která je neslučitelná se zásadami společného trhu.
(58) Komise proto uzavírá vyšetřovací řízení zahájené dne 5. června 2002 ve vztahu k opatřením, podle kterých je společnosti Hellenic Shipyards udělena daňová úleva podle čl. 6 odst. 4 zákona a podle kterých stát přispívá na část budoucích nákladů na penzionované zaměstnance společnosti pracující v sekci civilního loďařství podle čl. 5 odst. 2. Tato opatření představují státní podporu, která není slučitelná s nařízením (ES) č. 1540/98, a proto neodpovídá zásadám společného trhu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Ustanovení čl. 5 odst. 2 a čl. 6 odst. 4 zákona č. 2941/2001 představuje státní podporu společnosti Hellenic Shipyards S.A., která je neslučitelná se zásadami společného trhu.
Proto tuto podporu nelze poskytnout.
Článek 2
Pokud stát podle ustanovení uvedených výše v článku 1 tohoto rozhodnutí podporu společnosti Hellenic Shipyards S.A. již poskytl, musí Řecko přijmout nezbytná opatření k její náhradě příjemcem.
V takovém případě bude náhrada zaplacena neprodleně a podle postupů stanovených vnitrostátními předpisy, pokud tyto umožňují okamžitou a účinnou realizaci tohoto rozhodnutí.
Částky náhrady poskytnuté státní podpory budou úročeny ode dne, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do dne jejich skutečného splacení.
Tento úrok bude vypočítán v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 [17].
Řecko ukončí platnost opatření o státní podpoře a zruší veškeré platby této podpory aktuálně splatné ke dni oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Řecko do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních, které přijalo v souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 3. března 2005
o zahájení šetření podle čl. 4 odst. 3 nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství
(oznámeno pod číslem K(2005) 577)
(Text s významem pro EHP)
(2005/247/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvou o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 [1], a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
I. Skutečnosti
(1) Dne 10. prosince 2004 požádala Italská republika podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 2408/92 Komisi, aby v Úředním věstníku Evropské unie zveřejnila uložení závazků veřejné služby (ZVS), které se týkají osmnácti leteckých tras mezi letišti na Sardinii a hlavními italskými vnitrostátními letišti [2].
(2) Hlavní znaky tohoto uložení závazků jsou tyto:
- Uložení závazků se týká těchto osmnácti leteckých tras:
- Alghero–Řím a Řím–Alghero,
- Alghero–Milán a Milán–Alghero,
- Alghero–Boloňa a Boloňa–Alghero,
- Alghero–Turín a Turín–Alghero,
- Alghero–Pisa a Pisa–Alghero,
- Cagliari–Řím a Řím–Cagliari,
- Cagliari–Milán a Milán–Cagliari,
- Cagliari–Boloňa a Boloňa–Cagliari,
- Cagliari–Turín a Turín–Cagliari,
- Cagliari–Pisa a Pisa–Cagliari,
- Cagliari–Verona a Verona–Cagliari,
- Cagliari–Neapol a Neapol–Cagliari,
- Cagliari–Palermo a Palermo–Cagliari,
- Olbia–Řím a Řím–Olbia,
- Olbia–Milán a Milán–Olbia,
- Olbia–Boloňa a Boloňa–Olbia,
- Olbia–Turín a Turín–Olbia,
- Olbia–Verona a Verona–Olbia.
Osmnáct uvedených leteckých tras, jakož i uložené závazky veřejné služby, které se na ně vztahují, tvoří jeden jediný celek, jenž musí dopravci, kteří mají zájem o provozování leteckých tras, přijmout v celém rozsahu a bez jakékoli náhrady libovolné povahy nebo libovolného původu.
Každý jednotlivý dopravce (nebo hlavní dopravce), který přijme závazky veřejné služby, složí konečnou jistotu, jejímž cílem je zaručit řádné poskytování služby a její kontinuitu; výše jistoty bude minimálně patnáct milionů eur a již od první žádosti bude zaručena bankovní zárukou na nejméně pět milionů eur a pojištěním na zbývající částku.
Minimální počet letů, časy letů a kapacit nabízené pro každou leteckou trasu jsou uvedeny v bodě "2. ZÁVAZKY VEŘEJNÉ SLUŽBY" uložení závazků zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie C 306 ze dne 10. prosince 2004, na které je pro potřeby tohoto rozhodnutí učiněn výslovný odkaz.
Minimální kapacity používaných letadel jsou uvedeny v bodě "3. POUŽÍVANÁ LETADLA" uložení závazků zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie 306 ze dne 10. prosince 2004, na které je pro potřeby tohoto rozhodnutí učiněn výslovný odkaz.
Struktura cen pro všechny dotčené letecké trasy je uvedena v bodě "4. CENY" uložení závazků zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie C 306 ze dne 10. prosince 2004, na které je pro potřeby tohoto rozhodnutí učiněn výslovný odkaz.
Pokud jde o snížené ceny, bod 4.8. uložení závazků uvádí, že dopravci provozující dotčené letecké trasy mají zákonnou povinnost uplatňovat snížené ceny (jak je uvedeno v bodě "4. Ceny") zejména v případě těchto skupin cestujících:
- osoby narozené na Sardinii, i když na Sardinii nemají bydliště,
- manželky, manželé a děti osob narozených na Sardinii.
Platnost závazků veřejné služby je stanovena na období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2007.
Dopravci, kteří zamýšlejí přijmout závazky veřejné služby, budou muset do patnácti dnů po zveřejnění uložení závazků v Úředním věstníku Evropské unie předložit příslušnému italskému orgánu formální přijetí.
(3) Je třeba poznamenat, že ještě před uložením závazků veřejné služby, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, uložila Italská republika závazky veřejné služby, které byly původně zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie C 284 ze dne 7. října 2000 [3] a které se týkají šesti leteckých tras mezi letišti na Sardinii, v Římě a v Miláně. Podle čl. 4 odst. 1 písm. d) nařízení (EHS) č. 2408/92 byly tyto závazky předmětem veřejného nabídkového řízení [4], jehož cílem byl výběr dopravců oprávněných výlučně provozovat tyto letecké trasy s finanční náhradou.
(4) Dopravci oprávnění provozovat závazky veřejné služby jsou tito:
- Alitalia na letecké trase: Cagliari–Řím,
- Air One na leteckých trasách: Cagliari–Milán, Alghero–Milán a Alghero–Řím,
- Merdiana na leteckých trasách: Olbia–Řím a Olbia–Milán.
(5) Tento režim provozování byl nahrazen uložením závazků, na které se vztahuje toto rozhodnutí.
II. Základní principy právního režimu závazků veřejné služby
(6) Právní režim závazků veřejné služby je stanoven nařízením (EHS) č. 2408/92, jehož cílem je definovat prováděcí pravidla zásady volného poskytování služeb v odvětví letecké dopravy.
(7) Závazky veřejné služby jsou definovány jako výjimka ze zásad nařízení, podle kterého "s výhradou tohoto nařízení povoluje členský stát nebo členské státy leteckým dopravcům Společenství výkon provozních práv na leteckých trasách ve Společenství." [5]
(8) Podmínky pro uložení závazků jsou definovány v článku 4.
Jejich výklad je striktní a v souladu ze zásadou nediskriminace a proporcionality.
Na základě kritérií uvedených v tomto článku musejí být přiměřeně odůvodněny.
(9) Právní režim závazků veřejné služby stanoví, že tyto závazky mohou být uloženy členským státem v souvislosti s pravidelnou leteckou dopravou na letiště v okrajovém nebo rozvojovém regionu, anebo v souvislosti s málo vytíženou leteckou trasou na kterékoli regionální letiště, pokud je tato letecká trasa považována za nevyhnutelnou pro hospodářský rozvoj regionu, v němž se letiště nachází, a v rozsahu nezbytném k tomu, aby byla na této letecké trase zajištěna přiměřená letecká doprava splňující stanovené normy kontinuity, pravidelnosti, kapacity a cen, které by letečtí dopravci nesplnili, pokud by zvažovali výhradně vlastní obchodní zájmy.
(10) Přiměřenost pravidelné letecké dopravy vyhodnotí členské státy zejména s ohledem na veřejný zájem, možnost využívat jiné druhy dopravy, kapacitu těchto druhů dopravy s ohledem na zohledněné potřeby, kombinovaný účinek všech leteckých dopravců, kteří provozují nebo zamýšlejí provozovat tuto leteckou trasu.
(11) Článek 4 stanoví dvoufázový mechanismus: V první fázi (čl. 4 odst.
1 písm. a)) uloží dotčený členský stát závazky veřejné služby v souvislosti s jednou nebo více trasami, přičemž tyto letecké trasy zůstávají otevřené pro všechny dopravce Společenství pod podmínkou, že budou dodržovat uvedené závazky. Pokud by žádný dopravce neprojevil zájem o provozování letecké trasy, na kterou se vztahují závazky veřejné služby, může členský stát přejit k druhé fázi (čl.
4 odst. 1 písm. d)), v níž se omezí přístup na leteckou trasu ve prospěch jediného dopravce na dobu maximálně tří let s možností prodloužení.
Tento dopravce je vybrán na základě veřejného nabídkového řízení Společenství. Vybraný dopravce tak může získat finanční náhradu za provozování závazků veřejné služby.
(12) Buď na základě žádosti členského státu, nebo z vlastního podnětu může Komise podle čl. 4 odst.
3 po šetření rozhodnout, zda se má i nadále uplatňovat zveřejněné uložení závazků veřejné služby.
Komise sdělí své rozhodnutí Radě a členským státům. Na podnět členského státu může Rada kvalifikovanou většinou přijmout odlišné rozhodnutí.
III. Faktory, které by mohly vyvolat vážné pochybnosti o souladu závazků veřejné služby uložených na letecké trasy mezi letišti na Sardinii a hlavními italskými vnitrostátními letišti s článkem 4 nařízení (EHS) č. 2408/92.
(13) Čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení stanoví určitý počet kumulativních kritérií, se kterými musejí být v souladu závazky veřejné služby:
- Typ oprávněných leteckých tras: jedná se o letecké trasy na letiště v okrajovém nebo rozvojovém regionu na jeho území, anebo o málo vytížené letecké trasy na kterékoli regionální letiště na jeho území.
- Musí se prokázat nevyhnutelnost každé letecké trasy pro hospodářský rozvoj regionu, ve kterém se letiště nachází.
- Musí být dodržena zásada přiměřenosti, která se posuzuje zejména vzhledem k existenci jiných druhů dopravy nebo možnostem náhradních leteckých tras.
(14) Závazky veřejné služby navíc musí dodržovat základní zásady proporcionality a nediskriminace (viz. například rozhodnutí Soudního dvora ze dne 20. února 2001 ve věci C-205/99, Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) et autres contre Administración General del Estado, [2001] s.
I-01271 Sb.).
(15) Uložení závazků veřejné služby zveřejněné v Úředním věstníku na žádost Italské republiky obsahuje několik ustanovení, která by mohla vyvolat vážné pochybnosti o jejich souladu s článkem 4 nařízení a která by proto mohla vést k neoprávněnému omezení rozvoje uvedených leteckých tras, zejména pokud:
a) Nebylo předloženo žádné podrobné vysvětlení, které by se zakládalo na hospodářské analýze trhu letecké dopravy mezi Sardinií a zbývajícím územím Itálie a které by potvrdilo nutnost nového uložení závazků, jeho přiměřenost a proporcionalitu vzhledem k naplánovanému cíli.
b) Nebylo vyhodnoceno šest leteckých tras, na které se vztahovalo již přecházející uložení závazků veřejné služby a na které se vztahuje i nové uložení závazků.
c) Není zřejmé, zda dvanáct doplňkových leteckých tras, na které se od 1. ledna 2005 vztahuje uložení závazků veřejné služby, je nevyhnutelných pro hospodářský rozvoj regionů Sardinie, kde se nacházejí dotčená letiště; zejména vzhledem k:
- charakteru dotčených leteckých tras,
- nedostatečnému prokázání nevyhnutelnosti těchto leteckých tras pro hospodářský rozvoj regionů Sardinie, kde se nacházejí dotčená letiště,
- existenci náhradních leteckých tras, které umožňují zajistit přiměřené a kontinuální spojení s dotčenými letišti prostřednictvím hlavních italských dopravních uzlů, které poskytují dostatečné spojení se Sardinií.
d) Závazek uložený dopravcům, kteří mají zájem o provozování leteckých tras, provozovat jako celek všech osmnáct dotčených leteckých tras je velmi vážným omezením zásady volného poskytování služeb.
Zdá se, že je v rozporu se zásadami proporcionality a nediskriminace, zejména vzhledem k:
- nedostatečnému prokázání nevyhnutelnosti seskupení všech těchto leteckých tras pro hospodářský rozvoj regionů Sardinie, kde se nacházejí dotčená letiště,
- nebezpečí neoprávněné diskriminace mezi dopravci, neboť pouze ti největší z nich mají prostředky na provozování leteckých tras za daných podmínek,
- navíc se takový závazek jeví být v protikladu s potřebami členského státu, který ukládá závazky veřejné služby, zohlednit při svém hodnocení kombinovaný účinek všech leteckých dopravců, kteří provozují nebo zamýšlejí provozovat tyto letecké trasy [6].
Na základě těchto skutečností se zdá, že si italské orgány přály uložit závazky veřejné služby v souvislosti s provozováním celku osmnácti leteckých tras s cílem financovat deficit z provozování málo vytížených tras prostřednictvím očekávaného výnosu z provozování nejdůležitějších leteckých tras.
Takovýto mechanismus křížových subvencí není v souladu s článkem 4 nařízení (EHS) č. 2408/92.
e) Závazek složit obzvlášť vysokou jistotu rovněž vede k neoprávněné diskriminaci mezi dopravci, kteří mají zájem o provozování leteckých tras, neboť pouze ti největší z nich mají prostředky na složení takové jistoty.
f) Velmi krátké časové lhůty patnácti dní ode dne zveřejnění uložení závazků v Úředním věstníku, které byly dány dopravcům, kteří mají zájem o provozování leteckých tras, aby se zavázali dodržovat závazky veřejné služby, a dvaceti dní, aby začali s provozováním (od 1. ledna 2005), by mohly vést k neoprávněné diskriminaci mezi dopravci.
Na základě těchto skutečností se pro dopravce, který doposud neprovozoval leteckou trasu na Sardinii, zdá být nemožné vykonat v požadovaných lhůtách právní a správní kroky a zmobilizovat nezbytné zdroje na zahájení takového provozu.
g) Závazek podle bodu 4.8. uložení závazků nabídnout cestujícím snížené ceny pouze z důvodu místa narození (v tomto případě na Sardinii) nebo z důvodu existence rodinných vazeb s uvedenými osobami se ve skutečnosti může jevit jako nezákonná diskriminace založená na národnosti (viz například věc C-338/01 Komise v. Itálie [2003] s.
1-00721 Sb.).
IV. Postup
(16) I přes opakované výzvy útvarů Komise, které se snažily upozornit italské orgány na tyto četné problematické skutečnosti a vyjádřily pochybnosti ohledně souladu uložení závazků veřejné služby s nařízením (EHS) č. 2408/92, se Italská republika rozhodla toto uložení závazků zveřejnit.
(17) Od jeho zveřejnění se na Komisi obrátila řada zúčastněných stran, aby neformálním způsobem projevila své obavy ohledně nepřiměřeného a diskriminačního charakteru závazků veřejné sužby.
Kromě toho byla Komisi postoupena stížnost, jejíž autor požádal o zachování anonymity, která zpochybňuje zákonnost těchto závazků.
(18) Na základě výše uvedených skutečností a ve smyslu čl. 4 odst. 3 nařízení (EHS) č. 2408/92 může Komise zahájit šetření s cílem stanovit, zda rozvoj jedné či několika leteckých tras je neoprávněně omezen uložením závazku veřejné služby, a s cílem rozhodnout, zda se uložení uvedených závazků může i nadále uplatňovat v případě dotčených leteckých tras,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla zahájit šetření podle čl. 4 odst. 3 nařízení (EHS) č. 2408/92 s cílem stanovit, zda se má i nadále uplatňovat uložení závazků veřejné služby v souvislosti s leteckými trasami mezi letišti na Sardinii a hlavními vnitrostátními italskými letišti, které bylo na žádost Italské republiky zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie C 306 ze dne 10. prosince 2004.
Článek 2
1. Ve lhůtě jednoho měsíce od oznámení tohoto rozhodnutí musí Italská republika předat Komisi veškeré informace nezbytné k přezkoumání souladu závazků veřejné služby uvedených v článku 1 s článkem 4 nařízení (EHS) č. 2408/92.
2. Italská republika musí předat zejména:
- Právní analýzu následků na výkon provozních práv všemi evropskými leteckými dopravci s ohledem na letecké trasy, na které se vztahují závazky veřejné služby zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 306 ze dne 10.12.2004, pokud jsou uvedené závazky skutečně dodržovány.
- Zejména je třeba upřesnit, zda italské orgány zamýšlely vytvořit tímto způsobem výlučné právo provozovat osmnáct leteckých tras ve prospěch dopravce nebo dopravců, který/kteří formálně přijal/i závazky.
- Právní analýzu týkající se práva Společenství, která by odůvodnila odlišné podmínky obsažené v uložení závazků veřejné služby zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie C 306 ze dne 10. prosince 2004.
- Důvody pro uložení snížených cen pouze ve prospěch "osob narozených na Sardinii, i když na Sardinii nemají své bydliště, a ve prospěch manželů/manželek a dětí osob narozených na Sardinii".
- Podrobné hodnocení zavedení závazků veřejné služby zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie C 284 ze dne 7. října 2000.
- Podrobnou analýzu hospodářských vztahů mezi regiony Sardinie a regiony zbytku Itálie, kde se nacházejí letiště, na která se vztahují závazky veřejné služby zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 306 ze dne 12. prosince 2004.
- Podrobnou analýzu aktuální nabídky letecké dopravy mezi letišti na Sardinii a letišti na zbývajícím území Itálie, na která se vztahují závazky veřejné služby zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie C 306 ze dne 10. prosince 2004, včetně nabídek přímých letů.
- Podrobná analýza možností jiných forem dopravy a kapacity těchto forem dopravy vzhledem ke zvažovaným potřebám.
- Analýzu současných potřeb letecké dopravy pro každou leteckou trasu, na kterou se vztahují tyto závazky.
- Přesný popis času cesty nezbytného k propojení různých letišť na Sardinii, na která se vztahují závazky, silniční sítí.
- Popis situace týkající se uplatňování těchto závazků v den oznámení tohoto rozhodnutí a identifikace dopravce nebo dopravců provozujících služby.
- Prognóza provozování (přeprava cestujících, nákladu, finanční prognózy atd.), kterou sdělí dopravce nebo dopravci.
- Existence případných stížností u vnitrostátních soudů v den oznámení tohoto rozhodnutí a právní situace uložení závazků veřejné služby.
Článek 3
1. Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
2. Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Rady a Komise
ze dne 21. února 2005
o uzavření Protokolu k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Arménskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii
(2005/252/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE
A KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 44 odst. 2, čl. 47 odst. 2 poslední větu, článek 55, čl. 57 odst. 2, článek 71, čl. 80 odst. 2 a články 93, 94, 133 a 181a ve spojení s čl. 300 odst. 2 druhou větou a čl. 300 odst. 3 prvním pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 101 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na smlouvu o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 2 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 6 odst. 2 tohoto aktu,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Arménskou republikou na straně druhé [2], kterým se má zohlednit přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii, byl podepsán jménem Evropských společenství a členských států dne 30. dubna 2004.
(2) Uvedený protokol by měl být schválen,
ROZHODLY TAKTO:
Článek 1
Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Arménskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii se schvaluje jménem Evropského společenství, Evropského společenství pro atomovou energii a členských států.
Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí [3].
Článek 2
Předseda Rady učiní jménem Evropského společenství a jeho členských států oznámení stanovené v článku 4 protokolu.
Předseda Komise zároveň učiní toto oznámení jménem Evropského společenství pro atomovou energii.
Rozhodnutí Rady
ze dne 14. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2000/256/ES, kterým se Nizozemskému království povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 11 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu
(2005/257/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na šestou směrnici Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně [1], a zejména na čl. 27 odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rada rozhodnutím 2000/256/ES [2] povolila Nizozemskému království odchylně od čl. 11 části A odst. 1 písm. a) směrnice 77/388/EHS zahrnout do základu daně splatné z dodání zboží nebo služeb hodnotu zlata použitého dodavatelem a poskytnutého příjemcem v případě, kdy je dodání zlata příjemci osvobozeno od daně v souladu s čl. 26b směrnice 77/388/EHS.
(2) Účelem této odchylky bylo zamezit zneužívání osvobození investičního zlata od daně, a tím předcházet určitým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem.
(3) Nizozemská vláda požádala dopisem registrovaným Generálním sekretariátem Komise dne 8. září 2004 o prodloužení použitelnosti rozhodnutí 2000/256/ES, jíž pozbylo dnem 31. prosince 2004.
27 odst. 2 směrnice 77/388/EHS uvědomila Komise dopisem ze dne 22. listopadu 2004 ostatní členské státy o žádosti podané Nizozemským královstvím.
Dopisem ze dne 24. listopadu 2004 oznámila Komise Nizozemskému království, že má k dispozici veškeré informace, které jsou podle jejího názoru nezbytné k posouzení žádosti.
(5) Podle nizozemských orgánů je odchylka povolená rozhodnutím 2000/256/ES při dosahování výše uvedených cílů účinná.
(6) Odchylky udělené podle článku 27 směrnice 77/388/EHS, jejichž účelem je předcházet vyhýbání se placení DPH ve spojitosti s osvobozením investičního zlata od daně, mohou být zahrnuty v budoucím návrhu směrnice, kterou se racionalizují některé odchylky udělené podle uvedeného článku.
(7) Je tudíž nezbytné prodloužit použitelnost odchylky povolené rozhodnutím 2000/256/ES až do dne vstupu v platnost směrnice, kterou se racionalizují odchylky udělené podle článku 27 směrnice 77/388/EHS, které čelí vyhýbání se placení DPH ve spojitosti s osvobozením investičního zlata od daně, nebo do 31. prosince 2009, podle toho, co nastane dříve.
(8) Tato odchylka nebude mít nepříznivý dopad na vlastní zdroje Společenství vycházející z DPH,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 rozhodnutí 2000/256/ES se nahrazuje tímto:
"Článek 2
Povolení udělené podle článku 1 pozbývá použitelnosti dnem vstupu v platnost směrnice, kterou se racionalizují odchylky udělené podle článku 27 směrnice 77/388/EHS, které čelí vyhýbání se placení DPH ve spojitosti s osvobozením investičního zlata od daně, nebo dnem 31. prosince 2009, podle toho, co nastane dříve."
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije od 1. ledna 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.
Rozhodnutí Rady
ze dne 14. března 2005,
kterým se Dánsku povoluje uplatňovat opatření odchylující se od čl. 14 odst. 1 písm. d) šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu
(2005/258/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na šestou směrnici Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně [1], a zejména na čl. 27 odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dopisem registrovaným Generálním sekretariátem Komise dne 17. května 2004 informovaly dánské orgány Komisi o svém přání zavést zvláštní opatření odchylující se od směrnice, aby mohly zabránit určitým druhům daňových úniků nebo vyhýbání se daňovým povinnostem. Poskytly Komisi veškeré potřebné informace.
Ostatní členské státy byly o žádosti informovány dne 15. října 2004.
(2) Cílem odchylujícího se opatření je vyloučit některé časopisy a periodika dovážená do Dánska z osvobození od daně podle čl. 14 odst.
1 písm. d) směrnice a uplatňovat na ně DPH. Uvedené ustanovení bylo provedeno směrnicí 83/181/EHS [2], která stanoví, že zboží, jehož úhrnná hodnota nepřesahuje 10 EUR, má být osvobozeno od DPH.
Členské státy mohou osvobodit od DPH dovážené zboží, jehož úhrnná hodnota je vyšší než 10 EUR, ale nepřesahuje 22 EUR.
V Dánsku jsou v současné době od DPH osvobozeny dovozy všech malých zásilek obchodní povahy ze třetích zemí.
Dánský limit pro osvobození od DPH činí 80 DKK (10 EUR).
(3) Dánské orgány zjistily, že některé nakladatelské společnosti přesměrovávají distribuci svých publikací určených pro předplatitele v Dánsku přes území, na která se nevztahuje šestá směrnice, čímž dochází ke ztrátě v příjmech Dánska a následně k negativnímu dopadu na vlastní zdroje Společenství.
Existuje nebezpečí, že se ztráta v příjmech zvýší, pokud Dánsku nebude povoleno zabránit tomuto druhu vyhýbání se daňovým povinnostem.
(4) Žádost o odchylku se týká pouze zásilek a situací souvisejících s vyhýbání se daňovým povinnostem a nemá za cíl vyloučit veškeré zásilky dodávané formou zásilkového prodeje z osvobození od daně na základě článku 22 směrnice 83/181/EHS. Proto se zdá, že navrhovaná odchylka od čl.
14 odst. 1 písm. d) směrnice 77/388/EHS je pro tento zvláštní případ skutečně nejvhodnějším řešením.
(5) Odchylkou se zabrání ztrátám na DPH, a proto nemá nepříznivý dopad na vlastní zdroje Společenství,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylně od čl.
14 odst.
1 písm. d) směrnice 77/388/EHS se Dánsku povoluje uplatňovat DPH na dovozy časopisů, periodik a podobných tiskovin tištěných na území Společenství ve smyslu článku 3 uvedené směrnice a zasílaných soukromým osobám
Rozhodnutí Rady
ze dne 14. března 2005,
kterým se Kyperské republice povoluje uplatňovat opatření odchylující se od článku 11 šesté směrnice 77/388/EHS o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu
(2005/259/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na šestou směrnici Rady 77/388/EHS ze dne 17. května 1977 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se daní z obratu – Společný systém daně z přidané hodnoty: jednotný základ daně [1], a zejména na čl. 27 odst. 1 uvedené směrnice,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dopisem registrovaným Generálním sekretariátem Komise dne 11. listopadu 2004 požádala Kyperská republika o povolení uplatňovat opatření existující před přistoupením k Evropské unii, které se odchyluje od čl. 11 části A odst. 1 písm. a) směrnice 77/388/EHS.
(2) Opatření vyžadující odchylku má čelit vyhýbání se daňovým povinnostem prostřednictvím manipulace s hodnotou dodání podléhajících dani z přidané hodnoty (DPH).
(3) Opatření by se mělo vztahovat pouze na případy, kdy na základě skutečností mohou správní orgány dospět k závěru, že stanovení základu daně podle čl. 11 části A odst.
1 písm. a) uvedené směrnice je ovlivněno rodinnými, právními nebo obchodními vazbami mezi dodavatelem a příjemcem. Jednání správních orgánů by se v této věci nemělo zakládat na pouhých domněnkách a dotyčným stranám by mělo být dovoleno uvést důkazy, které by prokázaly opak, popírají-li obvyklou cenu stanovenou správními orgány.
(4) Cíl opatření je přesně vymezen tak, aby je bylo možné použít pouze při splnění řady podmínek a stanovení absolutní daňové ztráty; opatření je proto vzhledem ke stanovenému cíli přiměřené.
(5) Obdobné odchylky byly uděleny dalším členským státům s cílem čelit vyhýbání se daňovým povinnostem a ukázalo se, že jsou účinné.
(6) Tato odchylka zajistí výši DPH splatné při konečné spotřebě a nemá nepříznivý dopad na vlastní zdroje Společenství vycházející z DPH,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylně od čl. 11 části A odst. 1 písm. a) směrnice 77/388/EHS se Kyperské republice povoluje používat obvyklou cenu jako základ daně u dodání za okolností uvedených v článku 2.
Článek 2
Obvyklou cenu lze použít pouze při splnění všech následujících podmínek:
1. Uhrazené protiplnění je nižší než obvyklá cena dodání.
2. Příjemce dodání není oprávněn k odpočtu daně v plné výši.
3. Dodavatele a příjemce pojí rodinné, obchodní nebo právní vazby, jak jsou vymezeny ve vnitrostátních právních předpisech.
4. Z řady skutečností lze dovodit, že tyto rodinné, obchodní nebo právní vazby měly vliv na stanovení základu daně podle čl. 11 části A odst. 1 písm. a) směrnice 77/388/EHS.
Článek 3
Povolení udělené podle článku 1 pozbývá použitelnosti dnem vstupu v platnost směrnice, kterou se racionalizují odchylky udělené podle článku 27 směrnice 77/388/EHS, které čelí vyhýbání se placení DPH ve spojitosti s oceňováním dodání mezi osobami ve spojení, nebo dnem 1. června 2009, podle toho, co nastane dříve.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 30. března 2004
o režimu podpory, kterou plánuje zavést Spojené království v souvislosti s reformou korporační daně vlády Gibraltaru
(oznámeno pod číslem K(2004) 929)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/261/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na první pododstavec čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po vyzvání zainteresovaných stran, aby předložily své připomínky na základě výše uvedených ustanovení [1], a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dopisem ze dne 12. srpna 2002, evidovaným dne 19. srpna pod číslem SG(2002) A/8328, Spojené království oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES reformu korporační daně vlády závislého území Gibraltar (dále jen "reforma").
(2) Dne 16. října 2002 se Komise rozhodla zahájit postup stanovený v čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES týkající se reformy C(2002) 3734. Toto rozhodnutí bylo sděleno Spojenému království dne 18. října 2002 pod číslem SG(2002) D/232221.
Po prodloužení konečného termínu Spojené království odpovědělo dopisem č. A/39214 ze dne 16. prosince 2002.
(3) Rozhodnutí Komise zahájit oficiální postup šetření bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství a obsahovalo výzvu zainteresovaným stranám, aby předložily své připomínky [2].
Svá vyjádření předložily Španělská konfederace obchodních organizací (Confederación Española de Organizaciones Empresariales) dne 30. prosince 2002 pod číslem A/39469, Výkonný výbor souostroví Ålandy ve Finsku (Ålands Landskapsstyrelse) dne 2. ledna 2003 pod číslem A/30002, španělská vláda ve dnech 2. a 3. ledna 2003 pod čísly A/30003 a A/30018), a vláda závislého území Gibraltar dne 3. ledna 2003 pod číslem A/30011.
Tato vyjádření byla předána Spojenému království, které odpovědělo dopisem ze dne 13. února 2003 pod číslem A/31313.
II. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
(4) Následující popis bere v úvahu úpravy provedené v návrzích reformy vládou Gibraltaru v reakci na zahájení oficiálního šetření poskytování státní podpory.
Tyto úpravy byly vyloženy v dopise Spojeného království ze dne 16. prosince 2002.
Jsou shrnuty v odstavcích 27 — 30 uvedených dále v tomto dokumentu.
Cíl reformy
(5) Stanoveným cílem reformy je přijetí soustavy nové obecné korporační daně, která neobsahuje žádný prvek státní podpory, zajistí právní jistotu podnikům činným na území Gibraltaru a zabezpečí dostatečný příjem vládě Gibraltaru ze zdanění podniků.
Reforma má rovněž dosáhnout splnění podmínek Kodexu chování EU při zdaňování podniků [3] (dále "kodex chování") a Zprávy OECD o Škodlivé daňové soutěži [4].
Podle vlády Gibraltaru je základním prvkem reformy všeobecné zrušení zdanění zisků podniků, s výjimkou dorovnávacích daní z veřejných služeb a činností finančních služeb.
Návrhy reformy vycházejí z úplného odstranění veškerého rozlišování mezi hospodářskou činností subjektů trvale sídlících na území Gibraltaru a jiných, nebo hospodářskou činností na vnitřním a vnějším trhu, tj. odstranění takzvaných kartelových praktik.
Bude zrušena legislativa týkající se podniků osvobozených od daně a podniků "zdaněných podmíněně".
Bude tedy odstraněn formální rozdíl mezi takzvaným příbřežním a pevninským hospodářstvím.
(6) Všeobecný daňový systém, který reforma zavede, bude sestávat z daně ze mzdy a daně z držby majetku pro účely podnikání a registračního poplatku, jimž budou podléhat všechny gibraltarské podniky.
Vláda Gibraltaru odhaduje, že její současný, velmi omezený, ale podstatný příjem z korporačních daní, který dosahuje 13,7 milionů liber (asi 20 milionů EUR) a představuje 9,25 % celkového příjmu vlády, bude v novém daňovém systému z velké části zachován, na základě těchto tří uvedených všeobecných daní platných pro všechny gibraltarské podniky.
Ve srovnání s tím daň z osobních příjmů představuje 53,6 milionů liber (přibližně 77 milionů EUR) a 36,3 % vládního příjmu.
Příjem z vyrovnávacích daní z finančních služeb a poskytování veřejných služeb se sníží, ale pravděpodobně nahradí jakýkoli schodek příjmu z korporační daně v rámci všeobecného daňového systému.
Provedení reformy
(7) Reforma bude provedena prostřednictvím:
- vládního nařízení o podnicích (daň ze mzdy),
- vládního nařízení o podnicích (roční registrační poplatek),
- vládního nařízení o místních poplatcích,
- vládního nařízení o podnicích (zdanění vymezených činností).
(8) Tato legislativa bude realizována vládou Gibraltaru poté, co bude schválena parlamentem Gibraltaru (dolní sněmovnou).
V rámci reformy bude s okamžitou platností zrušeno nařízení o zdanění a daňových úlevách podniků (legislativa týkající se podniků osvobozených od daně) a předpisy daně z příjmu (legislativa týkající se podniků podmíněně zdaněných).
Opatření daně z příjmu bude změněno takovým způsobem, aby zrušilo nebo náležitě novelizovalo všechna ustanovení, která podnikům ukládají daň z příjmu.
(9) Tato pravidla budou uplatňována gibraltarským komisařem zodpovědným za daň z příjmu.
Všechny obchodní společnosti na území Gibraltaru si povinně zapíší veřejné účty u obchodního rejstříku v souladu se čtvrtou a sedmou směrnicí obchodního práva EU.
Všechny obchodní společnosti v Gibraltaru s daňovou povinností si u komisaře povinně zaevidují daňové účty, přičemž budou rovněž zavedena přísná opatření, která budou zajišťovat dodržování těchto povinností.
V Gibraltaru bude poprvé ustaven soudní dvůr, který bude řešit věci v oblasti zdanění podniků (s názvem "Soudní dvůr pro zdanění vymezených činností podniků") a bude uplatňovat rozhodovací pravomoci ve věcech odvolání a dalších záležitostech vyplývajících z fungování nové legislativy.
K těmto pravomocem bude patřit právo soudního dvora požádat obchodní společnost o předložení veškerých účetních knih, účtů, záznamů o pracovních smlouvách a dalších dokumentů, jež dle názoru soudního dvora obsahují nebo mohou obsahovat informace vztahující se k předmětu soudního řízení.
Daň ze mzdy a daň z držby majetku pro účely podnikání
(10) Zdanění na základě dosažených zisků bude nahrazeno všeobecnou daní ze mzdy, podle níž budou všechny gibraltarské podniky každoročně povinny odvádět částku daně ve výši 3000 liber za každého svého zaměstnance.
Každý "zaměstnavatel" v Gibraltaru bude povinen odvést daň ze mzdy za celkový počet svých "zaměstnanců", kteří jsou "zaměstnáni v Gibraltaru", a to na plný nebo částečný úvazek.
Hlavní používané pojmy jsou definovány následovně:
- "Zaměstnavatel" je hospodářský subjekt zapsaný do obchodního rejstříku nebo zaregistrovaný v rámci kteréhokoli zákona platného v Gibraltaru, který platí mzdu ze svých prostředků, nebo vyplácí peněžité částky za službu či služby poskytované osobou považovanou za zaměstnance.
- "Zaměstnanec" je každá osoba, jíž je vyplácena mzda nebo má nárok na mzdu, včetně vedoucích pracovníků kromě těch, kteří nevykonávají žádnou jinou funkci kromě řídící činnosti, a osoba pracující na částečný úvazek nebo příležitostně či dočasně.
- Osoba "zaměstnaná v Gibraltaru" je pracovník zaměstnaný v Gibraltaru, který pracuje v Gibraltaru nebo jeho okolí, nebo má sídlo v Gibraltaru.
(11) Vláda Gibraltaru zavede podrobně vymezená pravidla ochrany proti daňovému úniku, jejichž účelem je vyloučit veškeré možnosti zneužití daňové legislativy.
Budou obsahovat pojem "domnělý zaměstnanec" a pravidla zaměřená na zaměstnance, kteří mohou vykonávat činnost mimo území Gibraltaru.
Spojený účinek významu pojmů "zaměstnanci" a osoby "zaměstnané v Gibraltaru" má v zásadě zahrnovat veškeré zaměstnance fyzicky přítomné v Gibraltaru.
Podle údajů Spojeného království je z celkového počtu 14000 zaměstnanců v Gibraltaru 10100 zaměstnáno v soukromém sektoru.
(12) Všechny podniky, které mají v Gibraltaru v držbě majetek pro účely podnikání, budou platit daň z držby majetku užívaného pro účely podnikání v sazbě ekvivalentní procentu jejich daňové povinnosti podle obecných místních daní z nemovitostí platných v Gibraltaru (v současnosti se předpokládá poplatek ve výši 100 %).
(13) Povinnost platit daň ze mzdy společně s daní z držby majetku pro účely podnikání bude omezena výší 15 % ze zisků.
To znamená, že podniky zaplatí pouze daň ze mzdy a daň z držby majetku pro účely podnikání, pokud vytvoří zisk, avšak v celkové částce nepřesahující 15 % z dosažených zisků.
(14) Převažující většina podniků v Gibraltaru bude podléhat pouze dani ze mzdy a dani z držby majetku pro účely podnikání.
Podle vyjádření vlády Gibraltaru není možné odhadnout počet gibraltarských podniků, jimž vzroste daňová povinnost vyplývající z daně ze mzdy a daně z držby majetku pro účely podnikání na úroveň přesahující částku 15 % zisku, přičemž v důsledku omezení daňové hranice zaplatí daň ve výši odpovídající 15 % zisku, poněvadž počet uvedených podniků se bude meziročně měnit v závislosti na konkrétní situaci každého podniku.
Registrační poplatek
(15) Vláda Gibraltaru nahradí poplatky v současnosti odváděné podniky v Gibraltaru (v částce přibližně 40 liber za rok) registračním poplatkem platným pro všechny podniky v Gibraltaru, a sice ve výši 150 liber ročně pro podniky, které nevytvářejí příjem, a ve výši 300 liber ročně pro podniky, u nichž se počítá s vytvářením příjmu.
Zdanění vymezených činností ("dorovnávací" neboli "penalizační daně")
(16) Určité vymezené činnosti, jmenovitě finanční a veřejné služby, budou podléhat dodatečné dorovnávací nebo penalizační dani ze zisků vytvořených těmito činnostmi.
Příslušné dorovnávací daně budou uplatněny pouze na zisky, které lze přidělit těmto vymezeným činnostem.
Spojené království odhaduje, že z přibližného počtu 29000 podniků v Gibraltaru jich 179 bude podléhat dorovnávací dani z poskytování finančních služeb, zatímco 23 podniků bude odvádět dorovnávací daň z činností veřejných služeb.
(17) Definice organizace poskytující "finanční služby" obsahuje mimo jiné následující subjekty:
- úvěrová instituce,
- půjčovatel peněz,
- investiční firma, jednatel, makléř, poradce nebo manažer,
- zprostředkovatel životního pojištění a plánu společné investice,
- provozovatel nebo správce společné investice,
- pojišťovací makléř, jednatel nebo manažer,
- kvalifikovaný správce majetku,
- manažer podniku,
- směnárna,
- auditor.
Definice finančních služeb rovněž zahrnuje organizace poskytující poradenství nebo služby v oboru financí, práva, daní a účetnictví.
(18) Definice "veřejných služeb" zahrnuje poskytování služeb, zařízení nebo prostorů pro:
- telekomunikace (hlasové služby telefonování, faxová komunikace, datová komunikace a přenos dat, služby volání zpět a spojování hovorů),
- elektřinu (výroba, distribuce a dodávka),
- vodu (výroba, dovoz/vývoz, dodávka pitné nebo slané vody),
- odpadní vody (zajištění, provoz, řízení, údržba, oprava, nahrazení, úprava, modernizace, náhrada, obnova kanalizace a likvidace/zpracování odpadních vod),
- ropu (soustředění objemu, produkci, dovoz/vývoz, zpracování, zušlechtění, čerpání, skladování, distribuci a dodávku topného oleje).
(19) Organizace poskytující finanční služby budou vedle daně ze mzdy a majetkové daně odvádět také dorovnávací daň ze zisku z finančních služeb ve výši 8 % zisku (vypočítanou podle mezinárodně uznávaných účetních norem).
Organizacím poskytujícím finanční služby bude jejich celková roční povinnost odvádět daň ze mzdy, daň z držby majetku pro účely podnikání a dorovnávací daň omezena na úhrnnou výši 15 % ze zisků.
(20) Organizace poskytující veřejné služby budou vedle daně ze mzdy a majetkové daně odvádět také dorovnávací daň ze zisku z finančních služeb ve výši 35 % zisku (vypočítanou podle mezinárodně uznávaných účetních norem).
Tyto společnosti budou mít možnost odečíst si daň ze mzdy a daň z držby majetku pro účely podnikání ze své povinnosti odvodu dorovnávací daně.
Přestože organizace veřejných služeb budou mít rovněž svůj celkový roční odvod daní ze mzdy a z držby majetku pro účely podnikání omezen na úhrnnou výši 15 % ze zisku, účinnost dorovnávací daně za veřejné služby zajistí, aby tyto organizace vždy zaplatily daň ve výši 35 % zisku.
(21) Povinnost odvodu dorovnávací daně bude stanovena na základě příslušných vymezených činností.
Stejná pravidla budou platit pro finanční služby a činnosti spojené s veřejnými službami.
Pro "hybridní" podniky tedy platí:
- organizace zabývající se činností veřejných služeb a dále všeobecnou činností bude mít své zisky vzniklé z poskytování veřejných služeb zdaněny ve výši 35 %,
- organizace zabývající se finančními službami a dále všeobecnou činností bude mít své zisky vzniklé z poskytování finančních služeb zdaněny ve výši 8 %,
- organizace činná ve veřejných službách a finančních službách bude mít zisky vzniklé z poskytování veřejných služeb zdaněny ve výši 35 % a zisky z finančních služeb zdaněny ve výši 8 %.
(22) Stejné rozlišení bude platit vzhledem k bezpracným ziskům, zejména co se týče veškerých zisků vzniklých hybridní společnosti z nájemného, licenčních poplatků, kaucí a dalších zisků odvozených z držby nemovitostí v Gibraltaru, dividend, úroků nebo srážek.
Takové bezpracné zisky budou zdaněny sazbou dorovnávací daně ve výši 8 % nebo 35 % v poměru, v jakém se mají zisky a výtěžky z finančních služeb či veřejných služeb k celkové částce hrubých zisků či příjmů vytvořených společností.
Další části reformy
(23) Podle vládního nařízení o místních poplatcích jsou od daně z nemovitosti osvobozeny určité areály či komplexy.
Mezi ně patří soudní dvory, kostely, hřbitovy, veřejné zahrady, neobyvatelná vojenská opevnění, komplexy civilní obrany, majáky a Gibraltarské muzeum.
Tyto areály budou tudíž osvobozeny od další místní daně, daně z držby majetku pro účely podnikání.
Gibraltarské úřady mohou rovněž snížit či prominout platbu kterékoli obecné daně v případech, kde je to "v zájmu rozvoje Gibraltaru".
(24) Jak vládní Opatření o obchodních společnostech určující daň ze mzdy, tak vládní nařízení o obchodních společnostech ohledně zdanění vymezených činností stanoví pravidla výpočtu zisků či příjmů.
Tato pravidla jsou nezbytná pro uplatnění daňové hranice 15 % ze zisku pro daňovou povinnost vyplývající z daně ze mzdy a pro účel stanovení daňové povinnosti vyplývající z dorovnávací daně z finančních služeb a činností.
Zisky jsou vypočteny v souladu s účetními normami ve Spojeném království, upravenými Gibraltarskou společností oprávněných a autorizovaných účetních orgánů pro užívání v podmínkách Gibraltaru.
(25) Pro účely stanovení zisků jsou z výpočtu vyloučeny kapitálové zisky a ztráty.
(26) Pro účely stanovení zisků jsou mimo jiné odečitatelné následující kapitálové úlevy:
- v případě zábavných center, zpracovatelských závodů, továren a dalších komplexů jde o 4 % za rok,
- v případě strojního zařízení do výše 30000 liber za první rok, v němž byl výdaj vynaložen (do výše 50000 liber za počítačové vybavení), a 33 1/3 % zbývající části výdaje v dalších letech.
Úpravy původně ohlášených reforem
(27) V reakci na zahájení oficiálního šetření ohledně státní podpory vláda Gibraltaru provedla následující změny v návrzích daňové reformy.
(28) Byla odstraněna ustanovení, jež by ve výši 500000 liber omezovala sdruženou daňovou povinnost na základě daně ze mzdy, daně z držby majetku pro účely podnikání a v relevantních případech dorovnávací daně z činností finančních služeb ve výši 8 %.
Odstranění celkové daňové hranice bude doplněno snížením dorovnávací daně pro podniky finančních služeb ze sazby 8 % zisku na jednotnou sazbu v rozmezí 4 — 6 %, o jejíž přesné výši dosud nebylo rozhodnuto.
(29) Bylo odstraněno ustanovení, které by určité prostory na "Skále" Gibraltaru osvobozovalo od místních poplatků (a tudíž od daně z držby majetku pro účely podnikání).
(30) Byla odstraněna ustanovení, jež by vyjímala následující kategorie příjmů za účelem stanovení zisků:
- jakýkoli úrok obdržený jakýmkoli zdanitelným podnikem plynoucí z jakékoli půjčky tímto podnikem udělené kterémukoli subjektu či osobě za účelem finanční investice do rozvojových projektů, jejichž cílem je podpořit hospodářský a sociální rozvoj Gibraltaru, v případech, kdy termíny a podmínky takové půjčky byly pro tento účel písemně schváleny úřady Gibraltaru,
- úrok splatný z jakékoli půjčky, kterou byl zatížen konsolidační fond (tj. finance gibraltarské vlády) od data a do míry určené v rámci schválení uděleného úřady Gibraltaru.
III. DŮVOD ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ
(31) Ve svém přezkoumání informací předložených Spojeným královstvím v oznámení Komise zvážila, že některé části návrhů reformy by vytvořily tendenci zvýhodnění podniků Gibraltaru.
Zejména jde o následující prvky:
- celý systém by zvýhodnil gibraltarské podniky ve srovnání s podniky Spojeného království (regionální selektivita),
- požadavek vytvoření zisku před vznikem povinnosti odvodu daně ze mzdy a majetkové daně by vytvořil výhodu pro neziskové subjekty,
- omezení povinnosti odvodu daně ze mzdy a majetkové daně na 15 % by vytvořilo výhodu pro subjekty, na něž se vztahuje,
- omezení povinnosti odvodu daně ze mzdy a majetkové daně na částku 500000 liber by vytvořilo výhodu pro subjekty, na něž se vztahuje,
- některé technické prvky reformy by vytvářely tendenci pro vznik státní podpory (určité případy osvobození od místních poplatků a majetkové daně a vynětí určitých příjmů z úroků z výpočtu pro stanovení zisku).
(32) Komise rovněž vzala v úvahu, že tyto výhody by byly vytvořeny prostřednictvím státních zdrojů, ovlivnily by obchod mezi členskými státy a měly by selektivní charakter. Komise dále vzala v úvahu, že pro uvedené výhody neplatí žádná z výjimek z všeobecného zákazu státní podpory uvedených v čl. 87 odst. 2 a čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES. Z těchto důvodů má Komise pochybnosti, pokud jde o slučitelnost uvedeného opatření se společným trhem, a proto se rozhodla zahájit oficiální šetření.
IV. VYJÁDŘENÍ SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ
(33) Stanovisko ze strany Spojeného království lze shrnout v následujících bodech.
(34) Námitky Komise ohledně návrhů reformy, jak jsou vyloženy v rozhodnutí zahájit šetření ohledně státní podpory, spadají do šesti odrážek, z nichž všechny jsou konkrétně zdůvodněny:
- skutečnost, že subjekty mají daňovou povinnost pouze v případě, že vytvářejí zisk, by vytvářela výhodu pro neziskové organizace ve srovnání s organizacemi vytvářejícími zisk,
- účinnost omezení daňového odvodu na 15 % zisku by přinášela prospěch těm podnikům, na něž se vztahuje, snížením jejich daňové povinnosti na základě daně ze mzdy, daně z držby majetku pro účely podnikání a v relevantních případech dorovnávací daně za finanční služby,
- účinnost celkového omezení na částku 500000 liber by přinášela prospěch těm podnikům, na něž se vztahuje, snížením jejich daňové povinnosti na základě daně ze mzdy, daně z držby majetku pro účely podnikání a v relevantních případech dorovnávací daně za finanční služby,
- vynětí z daňové povinnosti určitých realit situovaných na "Skále" Gibraltaru poskytuje daňovou úlevu podnikům sídlícím v těchto prostorách,
- dvě ustanovení vyjímající úroky z určitých půjček z výpočtu zisků pro účely pravidel korporační daně poskytují výhodu určitým podnikům,
- z některých prvků navrhované daňové koncepce vyplývá nižší daňové zatížení hospodářských subjektů v Gibraltaru ve srovnání se subjekty ve Spojeném království, a tyto prvky tudíž vytvářejí výhodu pro první uvedenou skupinu ("regionální specifičnost").
(35) Spojené království ani vláda Gibraltaru nesdílí pochybnosti Komise, pokud jde o možnost, že některé prvky reforem by mohly mít charakter státní podpory.
Avšak bez ohledu na to, zda původní návrhy reformy obsahují některý prvek státní podpory, provede vláda Gibraltaru následující kroky:
- zruší hranici daňové povinnosti 500000 liber v plánovaném novém daňovém systému,
- odstraní ustanovení osvobozující od daně z nemovitosti (a tedy od daně z držby majetku pro účely podnikání) určité reality na "Skále" Gibraltaru,
- odstraní ustanovení, které vyjímá určité úroky z příjmů z výpočtu pro stanovení zisků.
(36) Ostatní tři námitky nenaplňují podstatu státní podpory.
Nezdanění neziskových organizací není státní podpora
(37) Absence povinnosti odvádět daň nepředstavuje žádnou selektivitu v případech, kde není vytvářen žádný zisk.
Platí, že pokud podnik s daňovou povinností nemá žádný zisk, neodvádí daň ze mzdy ani daň z držby majetku pro účely podnikání.
Zisk je nutnou podmínkou daňové povinnosti.
Není však daňovým základem.
Zisk je předchozí podmínkou povinnosti zaplatit příslušnou daň.
Tato podmínka je přirozená, protože zdanění podniku, který nevytváří zisk, se stává zdaněním základního jmění podniku.
Oproti tvrzení Komise "účinná událost" v rámci daně ze mzdy a daně z majetku pro účely podnikání není ziskem.
"Účinné události" představují výdělečné zaměstnání zaměstnance a výdělečné užívání majetku.
Podstatou zde není, že mzdy či držba prostor pro podnikání jsou druhotnými faktory.
Logika navržené koncepce je dvojí — zaměstnanci a držba majetku představují daňový základ, zatímco ziskovost představuje nižší kvantitativní mez pro daňovou povinnost.
Daňový základ i kvantitativní omezení jsou všeobecné povahy a uplatňují se stejným způsobem pro všechny společnosti bez ohledu na jejich velikost či sektor, v němž provádějí svou činnost.
(38) I kdyby bylo toto kvantitativní omezení selektivního charakteru, vyplývá z povahy a logiky plánované soustavy korporační daně, kdy podniky jsou zdaňovány pouze tehdy, když vydělají peníze, z nichž pak platí daně.
Komise sama uznala v bodě 25 oznámení Komise o použití pravidel státní podpory na opatření související s přímým zdaněním podniků [5] (dále jen "oznámení"), že tato selektivita je odůvodněna povahou daňového systému.
To platí pro daňový systém založený na výdělečném využití pracovníků a majetku, stejně jako pro systém založený "čistě" na zisku, v němž podniky, které nevytvoří zisk, nejsou zdaněny.
S daňovým systémem nelze srovnávat příspěvky na sociální zabezpečení, poněvadž ty slouží jinému účelu, který nesouvisí s tím, zda je společnost zisková či nikoli.
Omezení daně na výši 15 % zisku není státní podpora
(39) Navrhované omezení není selektivního charakteru.
Aby splňovalo podmínky charakteru státní podpory, musí být daňové opatření selektivní ve zvýhodňování určitých podniků a/nebo sektorů oproti jiným.
Uplatnění patnáctiprocentního omezení bude záležet na vztahu mezi ziskem a počtem zaměstnanců v daném roce.
To potenciálně prospěje všem podnikům, ať velkým či malým, ve všech ekonomických sektorech, které v daném roce dosáhnou této úrovně zisku ve vztahu ke mzdám.
Nelze vymezit určitou skupinou podniků, na něž se budou vztahovat omezení daňové povinnosti, a v každém případě se tato skupina bude rok od roku měnit.
Tato pravidla jsou všeobecně použitelná a dostupná pro všechny gibraltarské společnosti.
Sama Komise v bodě 14 oznámení vysvětluje, že skutečnost, že některé firmy nebo sektory těží více než ostatní z daňových opatření, nemusí nutně znamenat, že příslušné opatření tím zasahuje do pravidel státní podpory.
(40) Vláda Gibraltaru navrhla obecnou daňovou koncepci, založenou na jednoduchých faktorech majetku a mezd vyplácených určitou organizací, a dále na existenci ziskovosti.
Zároveň se rozhodla, že si přeje daň uplatnit regresivní metodou.
Fakticky tedy existují dvě daňová pásma na základě celkového zisku.
V případech, kdy se daňový výměr nachází pod úrovní 15 % celkového zisku, je zaplacena celá daň.
Tam, kde daňový výměr přesáhne 15 % celkového zisku, je na nadměrný zisk uplatněna nulová sazba.
Takové rozhodnutí rovněž plně odpovídá svobodné možnosti vlády Gibraltaru vytvořit si vlastní daňový režim bez zapojení pravidel státní podpory.
(41) Vláda Gibraltaru si v rámci nového systému přeje omezit maximální daňový výměr pro hospodářské subjekty.
Jestliže jsou v různých daňových pásmech různé daňové sazby (tedy rozdílný základ pro výpočet daně), jedna daňová sazba je vždy nižší než druhá, a v jistém smyslu proto vytváří výhodu pro ty plátce daně, kteří mají to štěstí nebo jsou schopni zorganizovat si záležitosti takovým způsobem, že mohou odvádět daň v nižším daňovém pásmu.
Tento stav však nevytváří podmínky státní podpory.
(42) Přestože omezení daňové povinnosti do výše 15 % zisku poskytuje specifickou výhodu společnostem, na něž se vztahuje, bylo by takové omezení stále odůvodněné charakterem nebo obecným schématem systému, jehož je součástí.
Všechny přímé dně v Gibraltaru musí nalézt optimální rovnováhu mezi maximalizací daňových příjmů a omezením maximální daňové povinnosti jednotlivých daňových poplatníků, aby tak uložená daň nepřesáhla jejich schopnost platit.
Může se proto ukázat nezbytným na určité úrovni zavést do přímých daní princip regresivnosti.
Určité omezení tohoto druhu je nutné vzhledem ke specifickým podmínkám gibraltarského hospodářství, jako je jeho malá územní rozloha a omezené pracovní síly.
Ekonomika Gibraltaru je malá a zranitelnější než většina jiných vůči otřesům vytvářeným přirozenou a spravedlivou daňovou konkurencí mezi jurisdikcemi.
Pro obchodní společnosti může být nesnadnější odejít z velkého členského státu než opustit ekonomiku maličkého Gibraltaru.
Nebude-li daňový základ podléhat určitým kvantitativním omezením, mohou výkyvy trhu ohrožovat hlavní cíl vlastní každému daňovému systému, jímž je zabezpečení nutných příjmů k pokrytí veřejných výdajů.
(43) Lidská práce v Gibraltaru představuje vzácné zdanitelné aktivum.
Ovšem zdanění práce se nemůže řídit stejným progresivním principem a logikou jako zdanění zisku.
Zdanění práce musí brát zároveň v úvahu schopnost podniku vytvářet zdanitelný příjem a potřebu zabezpečit nutnou stabilitu pracovních sil.
Vzhledem k opakujícím se cyklům vývoje ekonomiky a s nimi souvisejícím periodám ziskovostí podniků by daň z práce, která neobsahuje regresivní prvek, mohla spustit masové propouštění a nestabilitu v dobách periodických výkyvů trhu nebo ekonomické krize.
Vzhledem k velmi malé ekonomice Gibraltaru zde mohou mít náhodné odchylky vyvolané velkými ekonomickými výkyvy mnohem větší poměrný účinek než v ekonomice velkého státu.
Vnitřní logika navrhovaného systému daně ze mzdy proto zdůvodňuje omezení povinného odvodu daně ze mzdy v poměru k zisku.
(44) Oproti tomu organizace veřejných služeb by měly povinnost odvodu korporační daně ve výši 35 % zisku.
To je zdůvodněno povahou a logikou systému, poněvadž je zajištěna stabilita pracovních sil vzhledem k tomu, že veřejné služby jsou úzce spjaty s obsluhovaným územím a v přímém důsledku malé rozlohy gibraltarského trhu zaujímají postavení přirozeného monopolu nebo částečného monopolu, jenž jim zaručuje vysokou ziskovost.
Proto zde nevzniká výše popsaná potřeba zavedení regresivního prvku do zdanění organizací veřejných služeb.
Regionální specifičnost
(45) Neexistuje žádný zákonný orgán, jenž by mohl rozhodnout o podnětu ohledně situace, kdy existují dvě oddělené, skutečně autonomní daňové jurisdikce v jednom členském státě, přičemž daňové sazby v těchto jurisdikcích lze porovnat a nižší sazba daně je vyhodnocena jako státní podpora pouze z toho důvodu, že je nižší než druhá daňová sazba.
To by znamenalo, že vždy, když se autonomní regionální daňový orgán zodpovědný za správu veřejných výdajů v daném regionu rozhodne na základě demokraticky vyjádřených preferencí veřejnosti omezit výdaje a snížit daně, vytvoří v takovém případě podmínky státní podpory.
Tuto otázku již projednával generální advokát [6], nikdy však dosud nebyla řešena soudně, poněvadž příslušné případy byly staženy.
V jednom ze skupiny později projednávaných případů baskických provincií Soud prvního stupně dospěl k závěru, že sporné rozhodnutí nezasahuje do pravomoci provincie Álava přijmout obecná daňová opatření, která lze uplatnit v celém regionu [7].
(46) Tyto regionální rozdíly mezi autonomními jurisdikcemi nenaplňují charakter státní podpory ve smyslu článku 87 ES.
O státní podporu se jedná pouze v případě, kdy jsou státní prostředky použity prostřednictvím daně, o níž již bylo rozhodnuto.
Tento posudek předem předpokládá, že pro určitou činnost existuje sazba daně platná v celém členském státě, což neplatí tam, kde zdanění podléhá teritoriální autonomii, na rozdíl od zdanění, které je stanoveno jednotným způsobem a poté pro jednotlivé oblasti pozměněno.
Podobně analýza selektivní výhody vychází z předpokladu, že existuje určitá úroveň daně, která by jinak platila pro určitou činnost na příslušném území.
(47) Kritéria státní podpory předpokládají, že domnělou podporu lze srovnávat se standardní nebo normální sazbou daně.
O opatření státní podpory se jedná pouze tehdy, pokud v určitém smyslu představuje výjimku nebo vynětí z normy, která by jinak platila pro podnik, jemuž je tato výjimka či vynětí uděleno.
Sazba daně, která by se na příjemce údajného pomocného opatření nevztahovala — a to ani v případě, kdy by aktuálně platná sazba daně údajně představující podporu byla zrušena — nemůže být platným měřítkem srovnání, na jehož základě se má rozhodnout, zda určité opatření v sobě zahrnuje "podporu" či nikoliv.
Jediným možným měřítkem srovnání za účelem posouzení selektivity je daňová situace, která by jinak platila ve stejné daňové jurisdikci.
Tam, kde je daňový režim sestaven místně, tak jako v Gibraltaru, tento přístup nelze uplatnit.
(48) Stanovisko Komise by se jevilo jako znemožňující každé daňové jurisdikci, která neplatí pro celý členský stát, schválit jakoukoli sazbu daně kromě té, která platí v druhé daňové jurisdikci příslušného státu.
Nemohla by schválit nižší sazbu, protože to by automaticky naplňovalo podstatu státní podpory čistě na základě srovnání.
Stejně tak by ovšem daňová jurisdikce nemohla přijmout ani vyšší sazbu daně, poněvadž sazba daně v ostatních částech státu by se automaticky stala státní podporou.
Tím by se téměř každé uplatnění daňové autonomie měnilo v opatření vytvářející státní podporu, a to buď v dotyčné jurisdikci nebo, v ještě vyšší míře absurdnosti, jinde v členském státě.
Odlišnosti v přímém zdanění podniků jsou v rámci členských států časté, v důsledku různých vrstev územního dělení, až na nejnižší úrovně měst a obcí.
V této souvislosti lze provést srovnání s Dohodou Světové obchodní organizace o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, v níž se jasně stanoví, že "stanovení či změna obecně použitelných daňových sazeb na všech úrovních řídících orgánů k tomu oprávněných nebude považována za specifickou subvenci" vzhledem k pravidlům zakazujícím udělování těchto subvencí (článek 2.2).
(49) Pokud by Spojené království a Španělsko uzavřely dohodu, kterou by ustavily společnou vládu nad Gibraltarem, stanovisko Komise s ohledem na regionální specifičnost by mělo ten nesmyslný dopad, že převažující sazba daně v Gibraltaru by musela být stejná jako převládající sazba ve Spojeném království, a stejně tak by se musela rovnat převládající sazbě ve Španělsku.
V jiném případě by jurisdikce uplatňující nižší sazbu obsahovala prvek státní podpory.
(50) Zdá se, že Komise naznačuje, že pokud jsou zavedeny daně ve dvou samostatných daňových jurisdikcích ve stejném státě, pak dokonce i v případě, kdy oficiální procento daňové sazby je stejné, skutečnost, že platí různé daňové úlevy nebo jsou poskytovány různé příspěvky, by znamenala, že organizace získávající tyto úlevy či příspěvky dostávají státní podporu v případě, že ve druhé jurisdikci platné v daném státě by musely platit vyšší daň, i kdyby všechny ostatní podmínky byly stejné.
Teorie Komise je ovšem nevhodná vzhledem ke skutečnostem případu Gibraltaru.
V některých případech je možné srovnávat daňový základ nebo daňovou strukturu daně ze zisku obchodní společnosti s daní ze zisku v jiné jurisdikci.
Je ale prostě nemožné vytvářet užitečné či smysluplné analogie mezi daňovými systémy, které jsou naprosto odlišné, protože mají jiný daňový základ.
(51) Argumentace Komise ve věci regionální specifičnosti, pokud by na ní Komise dále trvala, by znamenala nerespektování základního principu subsidiarity v právu EU a mohla by naplňovat podstatu nesprávného uplatnění jejích pravomocí.
Jestliže příslušný členský stát může fungovat s dvěma či více autonomními daňovými jurisdikcemi, které spolu soutěží o příjem z korporační daně na jeho území, aniž by tím významně utrpěla hospodářská soutěž v rámci tohoto státu, není podle zásady subsidiarity Smlouvy o ES úkolem Společenství zasahovat do ústavního uspořádání daného členského státu.
Zdá se, že Komise ve skutečnosti s pomocí pravidel o státní podpory usiluje o prosazování jednotných daní v rámci členských států EU.
(52) Komise může poukázat na to, že stát se nemůže odvolávat na své vnitrostátní právo, dokonce ani na ústavní právo, aby se vyhýbal svým povinnostem v rámci práva Společenství.
Tato zásada je však irelevantní vzhledem k otázce selektivity.
Otázka selektivity vzniká, protože navržený výklad by vedl k závěru, že určitý daňový předpis je výhodnější než obecnější daňové pravidlo, které by jinak bylo v platnosti.
To nemůže změnit základní právo členského státu uspořádat si svůj daňový systém tak, aby autonomní daňové regiony mohly nezávislým a nediskriminačním způsobem získávat příjmy nezbytné k financování veřejných úkolů.
Za podmínek, kdy jako v Gibraltaru existuje skutečně autonomní daňová jurisdikce, která si nezávisle stanoví svůj daňový systém, v němž se neplatí daně uložené druhou daňovou jurisdikcí ve státě, se nemůže jednat o žádnou státní podporu na základě regionální specifičnosti.
(53) Stanovisko Komise by vážně zasáhlo do možností členských států decentralizovat jejich pravomoci a zavést nezbytnou finanční autonomii v regionech, potřebnou k pokrytí výdajů vzniklých při výkonu decentralizovaných pravomocí.
Toto stanovisko by znemožnilo jakémukoli regionu či daňové jurisdikci zvyšovat či snižovat daně, aniž by tím nevytvářely státní podporu, a to buď ve vlastním regionu (při snížení daně) nebo jinde (při zvýšení daně).
Bylo by absurdní navrhovat takový výklad pravidel státní podpory, jež by členskému státu znemožňovala účinně decentralizovat pravomoci v daňové oblasti, když provedl novelizaci své ústavy.
(54) Komise uvádí, že při absenci specifického daňového režimu pro obchodní společnosti v Gibraltaru by tyto podléhaly standardnímu daňovému režimu Spojeného království.
Toto stanovisko svědčí o závažném nepochopení ústavního postavení Gibraltaru.
Standardní daňový režim Spojeného království platí ve Spojeném království.
Neplatí v jiných daňových jurisdikcích.
Není to normální nebo reziduální režim, který platí při absenci zvláštních ustanovení.
Skutečnost, že Spojené království nese zodpovědnost za zahraniční vztahy Gibraltaru, naprosto neznamená, že by v Gibraltaru někdy automaticky platila jakákoli ustanovení práva Spojeného království.
(55) Gibraltar je zahraniční teritorium Spojeného království.
Tvoří součást dominií Jejího Veličenstva královny, není však součástí Spojeného království.
Gibraltar není v žádném smyslu regionem Spojeného království.
Má svůj vlastní ústavní řád včetně vlastních institucí, odlišných od institucí ve Spojeném království.
Gibraltar rovněž přijímá vlastní legislativu.
Pokud jde o vymezené vnitřní záležitosti, je Gibraltar autonomním a samosprávným územím.
Gibraltar představuje ekonomicky soběstačnou autonomní daňovou jurisdikci.
Od Spojeného království nedostává žádnou finanční podporu a daňové zákony Spojeného království se nevztahují na Gibraltar.
Vláda Gibraltaru je povinna prostřednictvím zdanění vytvářet dostačující příjem pro autonomní financování svých výdajů a je oprávněna navrhovat zákonodárnému sboru Gibraltaru zákony o zdanění korporací a v rámci Gibraltaru je uplatňovat.
Ekonomiky Gibraltaru a Spojeného království jsou dvě zcela odlišné a oddělené ekonomiky.
Teritorium Gibraltaru se proto ve všech podstatných ohledech naprosto odlišuje od Spojeného království, zejména z hlediska ústavního, politického, legislativního, ekonomického, finančního, z hlediska získávání příjmů a zeměpisné polohy.
(56) Stejně jako Gibraltar není součástí Spojeného království, ze stejného důvodu není součástí Spojeného království ani z hlediska a pro účely práva Společenství. Právo Společenství platí pro Gibraltar na základě článku 299 odst. 4 Smlouvy o ES, nikoliv na základě článku 299 odst. 1. Následující body dokládají zvláštní samostatný statut Gibraltaru a skutečnost, že Gibraltar v oblasti státní podpory nelze pokládat za region Spojeného království:
- rozsah členství Gibraltaru ve Společenství se liší od rozsahu členství ve Společenství, které platí ve Spojeném království.
Gibraltar zejména není součástí jediného fiskálního území vymezeného na úrovni Společenství (tj. území DPH platné ve Společenství),
- právo Evropského společenství je v Gibraltaru účinné na základě vládního nařízení o Evropském společenství z roku 1972 — tedy primární legislativě schválené parlamentem Gibraltaru, nikoliv na základě Aktu o Evropských společenstvích z roku 1972, který uvádí v platnost právo Společenství ve Spojeném království,
- zákonodárný sbor Gibraltaru provádí směrnice ES v rámci Gibraltaru nezávisle na provádění těchto směrnic ve Spojeném království,
- kdykoliv právo Společenství požaduje ustavení zodpovědných orgánů, Gibraltar si ustaví vlastní zodpovědné orgány, odlišné od orgánů pro stejné účely vytvořených ve Spojeném království, a
- Až do rozsudku Evropského soudu pro lidská práva v případě Matthews byl Gibraltar vyloučen z účasti ve volbách do Evropského parlamentu, přestože toto vyloučení stanovila Příloha II Zákona o přímých volbách z roku 1976, formulovaná takto: "Spojené království bude uplatňovat ustanovení tohoto zákona pouze v rámci Spojeného království."
Celková vyjádření
(57) Komise se zřejmě obává, že navržený nový systém zdanění korporací v Gibraltaru by mohl zachovat škodlivou daňovou soutěž.
Vlády Spojeného království i Gibraltaru jsou přesvědčeny o tom, že navrhovaná daňová reforma je slučitelná s kodexem chování pro zdanění podniků a Zprávou OECD o škodlivé daňové soutěži.
Škodlivá daňová opatření se obvykle vyznačují nedostatkem transparentnosti, nedostatečnou výměnou informací a výhodnějšími daňovými podmínkami pro podniky bez trvalého sídla na daném území než pro společnosti s trvalým sídlem.
Se zavedením navrhované reformy Gibraltar odstraní všechny tyto škodlivé aspekty současného zdanění podniků, které obsahuje osvobození od daně a podmíněné zdanění.
I kdyby měl být Gibraltar považován za daňově výhodné teritorium, nelze tuto obavu řešit uplatněním pravidel státní podpory tam, kde žádný prvek státní podpory není přítomen.
V. VYJÁDŘENÍ ZAINTERESOVANÝCH STRAN
(58) Byly obdrženy připomínky od vlády Gibraltaru, od Španělska, Španělské konfederace obchodních organizací a Výkonného výboru Åland.
Vláda Gibraltaru
(59) Vláda Gibraltaru je obeznámena s argumenty přednesenými Spojeným královstvím [8] a plně s nimi souhlasí.
Další argumenty předložené vládou Gibraltaru v jejím zvláštním vyjádření lze shrnout v následujících bodech.
(60) Vláda Gibraltaru nemá právo zdaňovat obchodní společnosti Spojeného království.
Podobně také vláda Spojeného království nemá právo zdaňovat společnosti Gibraltaru.
Daňové zákony Gibraltaru jsou uplatňovány výhradně příslušnými orgány Gibraltaru.
(61) Cílem reformy je realizovat daňový režim pro korporace, který vyhovuje požadavkům pravidel státní podpory i kodexu chování.
Reforma je rovněž součástí širšího cíle zajištění shody s mezinárodními normami finanční regulace a dozoru a získání dobrého postavení v mezinárodním finančním společenství.
Gibraltar byl v minulosti ohodnocen jako "daňový ráj" Mezinárodním měnovým fondem (MMF), organizacemi FATF (Financial Action Task Force) a OECD.
Zprávy MMF a FATF o Gibraltaru [9] potvrzují, že Gibraltar splňuje hlavní mezinárodní normy finanční regulace a supervize.
Závazky vlády Gibraltaru vůči OECD [10] zajišťují splnění požadavků na výměnu informací a transparentnost.
Novelizovaná daňová reforma Gibraltaru zajišťuje faktické splnění kodexu chování EU.
Reforma rovněž zajišťuje splnění pravidel státní podpory.
Daňové zúčtování v souladu s pravidly státní podpory zůstává poslední překážkou na cestě k dosažení stavu, kdy Gibraltar, jak požaduje mezinárodní společenství včetně Evropské unie, již vyřešil všechny vnímané zápory daňového ráje.
(62) Dvě gibraltarská daňová opatření, režim osvobození od daně a režim podmíněného zdanění pro obchodní společnosti, patří mezi jedenáct opatření, která se stala předmětem oficiálního šetření ohledně státní podpory, zahájeného Komisí dne 11. července 2001.
Všech jedenáct opatření spadalo do velké skupiny fiskálních opatření, která byla skupinou kodexu chování [11] definována jako škodlivá.
Byla vyčleněna v rámci pravomoci Komise uplatnit pravidla státní podpory, v některých případech s použitím nového výkladu kritérií selektivity, která mají pro pojem státní podpory zásadní význam.
Pouhý fakt, že daňový režim je podle kodexu chování uveden jako škodlivý, ovšem nutně neznamená, že daňový režim zahrnuje státní podporu (bod 30 oznámení).
Postupem tímto směrem Komise zahájila strategii, která by mohla snadno vést k nechtěným důsledkům pro politiku hospodářské soutěže, kdy daňová opatření, která znamenají vážnou deformaci hospodářské soutěže ke škodě efektivního fungování jednotného trhu, jsou ponechána beze změn z politických důvodů — Komise nepřikročí k použití vhodných opatření daňové harmonizace — zatímco méně škodlivé daňové systémy jsou Komisí soustavně zpochybňovány způsobem, který nerespektuje zásadu stejného zacházení.
Aby bylo dosaženo společné úrovně zdanění podniků v rámci Evropské unie, pokud je toto sledovaným cílem, musí Komise přikročit k opatřením daňové harmonizace.
V jiném případě se může jednat o zneužití pravomoci.
Bod 15 oznámení potvrzuje, že rozdíly mezi daňovými systémy jako takové nejsou regulovány pravidly státní podpory, ale měly by být naopak řešeny podle článků 95 až 97 ES.
(63) Nový systém bude řešit obavy týkající se možnosti škodlivé daňové soutěže.
Reforma za prvé zruší veškeré rozlišení mezi organizacemi s trvalým sídlem na daném území a bez trvalého sídla (tedy odstranění kartelových praktik), což tvoří podstatu uplatnění kodexu chování, Zprávy OECD o škodlivé daňové soutěži a aspektu selektivity obchodního práva v souvislosti s výjimkami a prvkem podmíněnosti.
Reforma platí jednotně pro všechny obchodní organizace zapsané v Gibraltaru.
Za druhé zajistí transparentnost systému, protože organizace budou povinně evidovat své daňové účty.
A konečně nebudou podniky finančních služeb v Gibraltaru osvobozeny od daní, budou však podléhat dodatečné dorovnávací dani ze zisku vytvořeného těmito činnostmi.
(64) Omezení daňové povinnosti do výše 15 % zisku a nezdanění organizací nevytvářejících zisk mají všeobecnou platnost a nenaplňují podstatu hmotné selektivity.
Prostá skutečnost, že jedna organizace může v určitém roce těžit z všeobecného pravidla ve srovnání s jinou organizací v téže daňové jurisdikci, nemůže dostačovat k naplnění podstaty státní podpory podle pravidel Smlouvy o ES.
Tento výsledek body 13 — 14 oznámení evidentně nevzaly v úvahu.
(65) O regionální selektivitu by se mohlo jednat, pokud by existovala daň platná v celém státě, ale regionální parlamenty či orgány by ve svých regionech měly pravomoc snížit sazbu této daně (nebo rozhodovat o osvobození od ní).
Otázky ohledně selektivity proto mohou vzniknout tehdy, jsou-li daňové pravomoci regionu, o němž se má za to, že poskytuje podporu, v určitém smyslu druhotné nebo doplňkové a mohou sloužit k úpravě normy nebo reziduálního režimu.
Toto postavení snad mohou mít regiony v některých jiných členských státech, není to však postavení Gibraltaru.
Situace je zcela odlišná, jestliže daňová jurisdikce, o níž se má za to, že poskytuje podporu, je a ve všech podstatných obdobích vždy byla, skutečně autonomní daňovou jurisdikcí, která určuje svůj daňový systém nezávisle v rámci vlastní rozpočtové zodpovědnosti, a v níž daně uložené druhou daňovou jurisdikcí ve státě nejsou splatné.
(66) Aniž by tím byla dotčena skutečnost, zda obecně použitelné odchylky od vnitrostátní normy, schválené zcela autonomním regionem (na rozdíl od regionu, jemuž je svěřena pravomoc jen pro tento případ) bez jakékoli vazby na ústřední rozpočet, by naplnily podstatu státní podpory či nikoli, je daňová reforma Gibraltaru zásadně odlišná také v tomto ohledu.
Na tomto území existuje nejen skutečná autonomie sui generis, ale této autonomie je využito k nezávislému vytvoření zcela odlišného a samostatného systému, který v žádném ohledu nevychází ze soustavy či norem platných ve Spojeném království.
Je tedy zcela nevhodné a nepodstatné porovnávat daňové předpisy Gibraltaru s předpisy, jež by platily, kdyby měl stejný daňový subjekt sídlo ve Spojeném království.
(67) Soud prvního stupně nedávno posoudil rozhodnutí Komise zahájit oficiální šetření v případech fiskálních opatření přijatých v rámci určitého stupně regionální autonomie, jež byla udělena baskickým provinciím španělskou ústavou.
Baskické provincie ovšem využily svých fiskálních pravomocí k tomu, aby se odchýlily od celostátního daňového systému přiznáním daňových úlev z jinak platných pravidel.
Ve svých předběžných závěrech v tom smyslu, že příslušná daňová opatření byla selektivní a mohla by naplnit podstatu nezákonné státní podpory, Komise nevycházela ze skutečnosti, že tato opatření se vztahovala pouze na část španělského území.
Soud prvního stupně konkrétně v jednom případě [12] upozornil, že rozhodnutí Komise zahájit postupy šetření "nijak nezasahuje do pravomoci provincie Territorio Histórico de Álava přijímat všeobecná daňová opatření použitelná v celém příslušném regionu".
(68) Vzhledem k pravidlům státní podpory nemá reforma regionální charakter, protože příslušná fiskální opatření, která tvoří podstatu celého a výhradního systému korporační daně, by stejným způsobem platila v celé příslušné daňové jurisdikci.
Výkonný výbor souostroví Ålandy
(69) Vyjádření Výkonného výboru Åland lze shrnout v následujících bodech.
(70) Ve svém rozhodnutí, že reforma pravděpodobně naplňuje podstatu státní podpory, Komise konstatuje, že možnost existence regionální selektivity zvažuje proto, aby mohla učinit závěr.
Komise cituje předchozí rozhodnutí, včetně rozhodnutí zahájit oficiální šetření ohledně státní podpory, týkající se chráněných pojišťoven na Ålandech.
Tato výzva k podání vyjádření uvádí možnost regionální specifičnosti.
Uvedená zmínka však byla z konečného rozhodnutí Komise vypuštěna.
Proto nemůže případ Åland posloužit jako příklad regionální specifičnosti či selektivity.
Zpráva o předchozí praxi Komise by se měla týkat pouze konečného rozhodnutí Komise.
(71) Jestliže má samosprávný region výhradní pravomoc vydávat zákony ve věcech týkajících se přímé korporační daně a daný region zavede určité daňové opatření, musí být toto opatření posouzeno a schváleno v souladu se stejnými zásadami, jež by platily, kdyby je zaváděl některý členský stát.
Samosprávný region musí být považován za samostatnou jurisdikci v těch oblastech, kde legislativní pravomoc má výhradně jeho zákonodárný sbor.
To znamená, že slučitelnost daňového opatření s pravidly státní podpory musí být posuzována vždy stejným způsobem, ať je zaváděno členským státem nebo samosprávným regionem.
Jakýkoliv jiný závěr by znemožňoval samosprávnému regionu uplatnit svou legislativní pravomoc způsobem, jenž se liší od ostatního území členského státu.
Daňové opatření, které má v rámci samosprávného regionu nepochybně charakter obecného opatření, proto nelze považovat za selektivní a nenaplňuje podstatu státní podpory vzhledem k článku 87 odst. 1 Smlouvy o ES do té míry, v níž má daný region výhradní pravomoc v daňových věcech, bez ohledu na to, zda daň uložená v této oblasti se liší od daně v členském státě, do něhož příslušný region patří.
Jakýkoli jiný výklad by ohrozil pravomoc regionu v daňových věcech.
Španělsko
(72) Španělsko v zásadě souhlasí s předběžnou analýzou reformy, kterou Komise podala ve výzvě k vyjádření stanoviska [13].
Další vyjádření Španělska lze shrnout v následujících bodech.
(73) Daňový systém Gibraltaru je pro Španělsko nesmírně důležitou otázkou, vzhledem k zeměpisné blízkosti obou území a vážné újmě, který působí španělským veřejným financím.
Nekalou soutěž ze strany Gibraltaru lze popsat jako škodlivou, protože jak v současném daňovém systému, tak v navrhovaném novém uspořádání je daňové zatížení hospodářských subjektů a investic v Gibraltaru mnohem nižší než ve Španělsku.
Reforma by dále škodila španělskému daňovému systému, protože by zachovala výrazně nižší úroveň zdanění v Gibraltaru než ve Španělsku, kde se standardní sazba korporační daně rovná 35 % a podstatně by se lišila od daňového systému ve Spojeném království, a vytvářela by tak riziko stěhování podniků do Gibraltaru, kde by těžily z výhodnějších daňových podmínek.
Je pravděpodobné, že většina podniků v Gibraltaru by odváděla menší částku než maximální výši daně 15 %, která je minimálně o 15 — 20 procentních bodů nižší než ve Španělsku či Spojeném království.
(74) Pro 28800 organizací, které nepodléhají dorovnávacím daním z veřejných služeb a činností spojených s finančními službami, není navrhovaný daňový systém ve skutečnosti celkovou korporační daní z obchodních zisků, ale kombinací různých jednotlivých daní podléhajících určitým limitům, které daňovou povinnost omezují buď na krajní minimum, nebo ji zcela ruší (reforma je v Gibraltaru nazývána "daní s nulovou sazbou").
Většinu z těchto podniků lze považovat za podniky bez kanceláře a zaměstnanců nebo za podniky spravující majetek a za předpokladu, že by vytvořily zisk, podléhaly by dani 3000 liber na jednoho zaměstnance ročně.
Jelikož většina z nich bude mít pravděpodobně jen jednoho zaměstnance (účetního nebo auditora) obvykle na částečný pracovní úvazek, zaplatily by tyto podniky na dani pouze maximum 3000 liber ročně, pokud nemají v držbě majetek pro účely podnikání, což je u nich nejčastější situací.
(75) Zavedení registračního poplatku by znamenalo daňovou diskriminaci ve prospěch organizací, které nevytvoří zisk (150 liber), jako jsou organizace bez kanceláře a zaměstnanců nebo organizace zaměřené na řízení aktiv, ve srovnání s aktivními organizacemi (300 liber).
To by byl jednoznačný příklad zachování statu quo ve prospěch tohoto typu organizace.
(76) Sektor finančních služeb vytváří 30 % hrubého domácího produktu.
Daň ze zisku organizací finančních služeb nepředstavuje skutečnou korporační daň, poněvadž sloučená daňová povinnost těchto firem formou daně ze mzdy, daně z držby majetku pro účely podnikání a dorovnávací daně by nepřesáhla výši 15 % jejich zisků nebo částku 500000 liber.
(77) Příbřežní organizace by zůstaly mimo působnost dvou z nových daní: přibližně 8000 obchodních organizací, které nejsou fyzicky přítomné v Gibraltaru, by tak byly od těchto daní osvobozeny.
Reforma nechává nedotčenou daňovou situaci podniků, které v Gibraltaru nemají žádné zaměstnance ani využívané prostory.
(78) Gibraltar je region, který se těší záviděníhodnému finančnímu zdraví, aniž by závisel na pomoci či stimulech na podporu ekonomického rozvoje.
(79) Pokud jde o selektivní povahu jakékoli podpory, dorovnávací daně ze zisku by byly vybírány pouze od společností poskytujících určité finanční a veřejné služby.
Taková specifičnost nemůže vyplývat z povahy nebo obecné koncepce systému [14] nebo být na jejím základě zdůvodňována.
Podniky v sektorech s mimořádně mobilním kapitálem, které zaměstnávají velmi malý počet zaměstnanců, by v zásadě platily pouze daně ze mzdy a jejich daňová povinnost by v takovém případě byla omezena.
To by poskytovalo výhodu výhradně takovým firmám, jejichž náklady by vzhledem k jejich konkurentům byly nižší a ziskovost vyšší.
(80) Generální advokát Evropského soudního dvora trval na stanovisku [15], že všechna opatření, která obsahují konkurenční výhodu včetně výhody finanční, "a omezují se na subjekty, které investují v určité oblasti členského státu, lze přisoudit příslušnému státu, a ze samotné podstaty nemohou proto být v koncepci fiskálního systému daného státu chápána jako opatření všeobecné povahy".
Rovněž vyjádřil stanovisko, že "skutečnost, že zkoumaná opatření byla přijata regionálními orgány s výhradní pravomocí v rámci národního práva" byla "pouze otázkou formy" a "není dostatečným zdůvodněním zvýhodněného zacházení vyhrazeného hospodářským subjektům, které spadají do rozsahu" působnosti regionálních zákonů.
(81) Přestože stanoveným cílem plánované reformy je přijetí nové koncepce korporační daně, která neobsahuje žádný prvek státní podpory, nemůže být reforma vyňata z působnosti článku 87 z důvodů, že se jedná o daňové opatření nebo že koncepce sleduje cíle v oblasti obchodního práva.
Hlavními důsledky reformy by bylo okamžité deformování soutěžních podmínek v dané oblasti a stimulování podniků ke stěhování do výhodnější oblasti.
Tato koncepce by významně zvýhodňovala podniky se sídlem v Gibraltaru, poněvadž účinná daňová sazba na tomto území by byla mnohem nižší (nebo dokonce nulová) ve srovnání se sazbou platnou ve Spojeném království.
Zavedením jednoznačného snížení daňového zatížení pro příslušné podniky by takto ustavená regionální selektivita deformovala hospodářskou soutěž a ovlivnila obchod mezi členskými státy.
(82) Technický mechanismus daně ze mzdy lze považovat za škodlivý ve smyslu bodu B Kodexu chování, navíc vedle skutečnosti, že stávající daňový režim Gibraltaru vytváří daňové zatížení, které je výrazně nižší než daňové zatížení obecně ukládané ve Spojeném království.
Reforma by působila jako překážka významné ekonomické přítomnosti v Gibraltaru a splnila by tedy kritérium škodlivého účinku daňových opatření, vyloženého v bodě B.3 Kodexu chování.
Spojené království dosud nesplnilo svůj slib, k němuž se zavázalo pod záštitou OECD a který se týká vyřazení Gibraltaru ze seznamu nespolupracujících zemí označovaných jako "daňové ráje".
(83) Ekonomický postoj Gibraltaru je škodlivý také pro Gibraltar samotný, poněvadž vytváří hospodářství, kterému chybí zdravý základ a ve střednědobém a dlouhodobém měřítku je neudržitelné.
Tento postoj také připravil sousední region, Campo de Gibraltar, o potenciální rozvojové příležitosti.
Campo de Gibraltar je v současnosti jedním z nejméně rozvinutých regionů Španělska.
Relativní prosperita Gibraltaru je do značné míry příčinou pomalého vývoje sousedního regionu.
(84) Tento daňový systém je nejenom diskriminační a nespravedlivý, ale povzbuzuje rovněž daňový únik a praní špinavých peněz.
Daňový únik stimulovaný možností praní špinavých peněz v Gibraltaru vážně poškozuje veřejné finance Španělska a usnadňuje činnost organizovaných zločineckých skupin.
Výše uvedená zpráva MMF zdůrazňuje, že v Gibraltaru neexistují žádná závazná pravidla boje proti praní špinavých peněz.
Španělská konfederace obchodních organizací
(85) Španělská konfederace obchodních organizací souhlasí s předběžnou analýzou reformy, kterou Komise podala ve výzvě k vyjádření stanoviska, a dokládá, že reforma by mohla vážně poškodit zájmy španělských podniků.
Její další argumenty lze shrnout v následujících bodech.
(86) Daňové zatížení podniků by bylo mnohem nižší než zatížení podniků v centrálním Spojeném království a ve Španělsku: celkové daňové zatížení v Gibraltaru by bylo omezeno do výše 15 % zisku, zatímco daňová sazba ve Spojeném království a Španělsku je minimálně 30 % a může být ještě vyšší.
V novém daňovém systému by mnoho podniků v Gibraltaru neplatilo téměř žádné daně.
Náklady vynakládané podniky, které jsou "adresáty" daňového zvýhodnění, by byly nižší než náklady jejich konkurentů.
Mnohem nižší úroveň zdanění v Gibraltaru má vysoce diskriminační charakter a podrývá konkurenceschopnost španělských podniků v příslušné oblasti i podniků Spojeného království.
(87) Podniky založené v Gibraltaru jsou v převážné většině velmi malé (obvykle vedené jedinou osobou na velmi malém provozním prostoru) a zabývají se činnostmi v oblasti správy aktiv, takže jediný příjem, který vytvářejí, sestává z kapitálových zisků odvozených z aktiv, která spravují.
Vzhledem k tomu, že základ reformy tvoří zdanění podle počtu zaměstnanců společnosti a plochy jejího provozního prostoru a dále osvobození kapitálových zisků od daně, většina podniků v Gibraltaru by neplatila žádnou korporační daň.
Stanovisko Spojeného království k vyjádření třetích stran
(88) Spojené království podporuje vyjádření Výkonného výboru Åland.
Ve svých připomínkách k vyjádřením španělské vlády a Španělské konfederace obchodních organizací Spojené království zopakovalo a odkázalo na některé argumenty, které již podalo ve své reakci na zahájení postupu šetření.
Další argumenty Spojeného království lze shrnout v následujících bodech.
(89) Reforma nezpůsobí španělské státní pokladně "vážnou škodu".
Zaostalost oblasti Campo nepramení z fiskálního systému Gibraltaru.
Pravý opak je pravdou, poněvadž tento region získává značnou část svých příjmů právě z Gibraltaru.
Údaje o zaměstnanosti za leden 2003 například dokládají, že španělští občané zákonně zaměstnaní v Gibraltaru představují přibližně 18 % pracovních sil Gibraltaru.
Gibraltar tedy poskytuje významný zdroj zaměstnání a příjmu španělským pracovníkům ze sousední oblasti, jakož i významný příjem pro oblast Campo plynoucí od občanů Gibraltaru, kteří v tomto regionu vydávají peníze.
Španělsko je rovněž druhým největším dovozcem do Gibraltaru.
Gibraltar není tak bohatý, jak se tvrdí, a pro účely Evropského fondu regionálního rozvoje spadá mezi regiony pod Cílem 2.
(90) Rozdíly v daňových sazbách a daňových základech mezi členskými státy a mezi autonomními daňovými regiony jsou svrchovanou záležitostí, která nespadá do působnosti článku 87 Smlouvy o ES.
Účelem pravidel státní podpory je bojovat proti výhodám poskytovaným státem nebo prostřednictvím státních prostředků určitým specifickým podnikům.
Nižší sazby daně uplatňované všeobecně v rámci autonomního daňového území nesplňují tento požadavek hmotné specifičnosti a nejsou proto státní podporou.
Soutěž mezi daňovými systémy autonomních daňových regionů může vzniknout nejenom na základě rozdílů v sazbě daně, ale také na základě rozdílných metod výpočtu zdanitelného příjmu.
Tyto rozdíly v metodě výpočtu nejsou státní podporou, jestliže je daňový systém uplatňován skutečně nediskriminačním způsobem uvnitř autonomního daňového území.
Není jasné, jak by reforma mohla podstatným způsobem poškodit španělskou ekonomiku tím, že by stimulovala přesun podniků na Gibraltar.
Spojené království není informováno o žádném španělském podniku, který by se přestěhoval na Gibraltar, aby tam využíval údajně "výhodného daňového systému" poskytovaného současným režimem korporační daně.
Jiné země v rámci EU, jako je Řecko a Irsko, a nové členské země EU, jako jsou Estonsko, Maďarsko a Kypr, také skutečně mají poměrně "nízké" obecné sazby korporační daně.
(91) Kritika daňového systému jakožto kombinace různých daní vychází z nesprávného chápání jeho podstaty.
Logika reformovaného systému vychází z toho, že zaměstnanost a držba majetku tvoří podstatu daňového základu, zatímco ziskovost zakládá nižší hranici daňové povinnosti.
V případě podniků systém prostě opouští princip zdanění zisku jakožto "zdanitelné události".
Kritéria zaměstnanosti a držby majetku platí horizontálně pro všechny podniky ve všech sektorech.
Nepřináší prospěch například větším společnostem na úkor malých a obráceně.
Vypuštění hranice 500000 liber daně ze zisku vylučuje jakoukoli možnost, že reforma by mohla zvýhodňovat větší společnosti na úkor menších.
Skutečnost, že registrační poplatek činí 150 liber pro neziskové podniky a 300 liber pro aktivní podniky, nenaplňuje podstatu státní podpory, jelikož rozdíl v registračním poplatku 150 liber musí být považován za de minimis.
(92) Přestože reformu lze správně charakterizovat jako "daň z příjmu s nulovou sazbou" (vzhledem k tomu, že jako daňový základ byla zvolena zaměstnanost a držba, nikoliv zisk), definovat ji jako "daň s nulovou sazbou" je nesprávné.
Přesně definovaným základním prvkem reformy je celkové zrušení daně ze zisku podniku (s výjimkou dorovnávací daně z finančních a veřejných služeb) a jeho nahrazení daní ze mzdy, splatnou všemi podniky.
(93) Žádná z dorovnávacích daní (z finančních služeb či veřejných služeb) nesplňuje podstatu státní podpory.
I když by bylo možno diskutovat o hmotné selektivitě, tyto daně se nekvalifikují jako "výhody" v porovnání s všeobecnou normou pro účel definice podpory; jejich účel je právě opačný.
Tvrzení, že sektory služeb nefinančního charakteru nejsou pokryty dorovnávací daní, je z tohoto důvodu nepodložené.
(94) Navrhovaný výklad, že reforma znamená pro gibraltarské podniky výhodu nad podniky Spojeného království, je nesprávný a svědčí o nesprávném pochopení pojmu regionální specifičnosti, ústavního statutu Gibraltaru a o jeho statutu vzhledem ke Smlouvě o ES.
Předpokládá se, že španělská vláda nemá v úmyslu trvat na argumentu, který by bránil jakékoli účinné decentralizaci daňových pravomocí členských států a který by kromě jiného rovněž mohl podrýt daňovou autonomii jeho baskických provincií.
Případy citované španělskou vládou [16] v souvislosti s regionální specifičností nemají žádnou váhu, poněvadž žádný z nich se netýkal situací, kdy příslušné regiony měly nezávislou autonomii v oblastech, v nichž byla přiznána daňová úleva v rámci všeobecného fiskálního systému.
Daňová autonomie uváděná v souvislosti s některými případy v Baskicku [17] je uplatňována pro účely snížení daně vzhledem k obecnému španělskému daňovému systému, zatímco v případě Gibraltaru je jeho autonomie uplatněna pro vytvoření daňového systému zásadně odlišného od systému Spojeného království.
(95) Obvinění týkající se kromě jiného daňového úniku a praní špinavých peněz jsou neopodstatněná a irelevantní vzhledem k současnému postupu poskytování státní podpory.
Nebylo by proto vhodné provádět zde jejich podrobné vyvracení.
Gibraltar nicméně dodržuje dohled a finanční regulaci na vysoké úrovni ve veřejném i soukromém sektoru.
Komise finančních služeb Gibraltaru je nezávislým a váženým orgánem.
Tento názor potvrdilo několik mezinárodních orgánů, které rovněž kladně hodnotily zásahy Gibraltaru při boji proti praní špinavých peněz.
Gibraltar byl jednou z prvních jurisdikcí v rámci EU, která zavedla směrnici EU o praní špinavých peněz na základě univerzální kriminality.
Zpráva Komise FATF (Financial Action Task Force) zveřejněná v listopadu 2002 uvádí, že "Gibraltar má zavedeno dostatečné spektrum účinných zbraní v oblasti legislativy, předpisů a administrativních postupů na obranu proti praní špinavých peněz" a "blíží se úplnému splnění 40 doporučení FATF" [18]. Zpráva MMF ze října 2001 usoudila, že Gibraltar vyhověl 66 z celkového počtu 67 zavedených mezinárodních norem ohledně regulace financí a dospěla k závěru, že "dozor se provádí s celkovou důkladností a účinností …Gibraltar patří mezi vyspělé kontrolory" [19].
VI. POSOUZENÍ
Existence podpory
(96) Aby bylo opatření považováno za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES, musí splnit čtyři následující kritéria. Za prvé musí příslušné opatření svým adresátům poskytovat výhodu, která snižuje náklady, jež tyto subjekty obvykle musí během svých činností vynakládat.
Za druhé musí být výhoda udělena státem nebo prostřednictvím státních zdrojů.
Za třetí se musí toto opatření týkat soutěže a obchodu mezi členskými státy.
A konečně musí být specifické nebo selektivní v tom smyslu, že zvýhodňuje určité podniky nebo výrobu určitého zboží.
(97) Podle bodu 16 oznámení je hlavním kritériem při uplatnění článku 87 odst. 1 ES na určité daňové opatření skutečnost, že "ve prospěch určitých podniků v členském státě poskytuje výjimku z uplatnění daňového systému.
Nejprve by měl být tedy stanoven společný systém".
Jelikož však reforma vyvolává otázky ohledně hmotné selektivity i regionální selektivity, bude Komise nejprve zkoumat regionální aspekt selektivity.
Otázka hmotné selektivity různých prvků reformy v souvislosti s Gibraltarem je zkoumána zvlášť v odstavcích 128 — 152 níže.
Regionální selektivita
(98) Ve svém rozhodnutí o zahájení oficiálního šetření státní podpory [20] Komise definovala způsoby, jimiž reforma jako celek poskytuje výhody gibraltarským podnikům ve srovnání s podniky ve Spojeném království.
Spojené království ani vláda Gibraltaru nenapadly věcný základ tohoto srovnání, které je proto dále v textu znovu uvedeno a dále upřesněno.
(99) V rámci režimu korporační daně Spojeného království je maximální sazba korporační daně 30 % ze zisku obchodní organizace.
V rámci reformy je oproti tomu maximální sazba korporační daně pro všechny gibraltarské obchodní organizace vyjma organizace poskytující veřejné služby 15 %.
(100) Z rozdílů mezi režimem korporační daně Spojeného království na straně jedné a režimem zdanění korporací v Gibraltaru na straně druhé, tak jak je navržen reformou, vyplývá, že obchodní organizace činné ve Spojeném království budou zdaněny maximální sazbou 30 % ze zisku, zatímco organizace (s výjimkou organizací veřejných služeb) činné v Gibraltaru budou zdaněny maximální sazbou 15 % ze zisku.
Kromě toho, jak stanoví odstavce 128 — 152 níže, určité typy organizací buď daň nebudou platit vůbec, nebo budou zdaněny sazbou 5 % ze zisku.
Tyto rozdíly v daňovém přístupu znamenají s výjimkou organizací veřejných služeb výhodu pro podniky založené v Gibraltaru ve srovnání s podniky založenými ve Spojeném království.
(101) Podnikům v Gibraltaru vznikají další výhody ve srovnání s podniky ve Spojeném království na základě dalších rozdílů v daňovém režimu.
Komise upozorňuje, že v rámci reformy jsou kapitálové zisky zcela vyňaty z výpočtu zisku.
Oproti tomu ve Spojeném království jsou kapitálové zisky obecně zdanitelné v rámci korporační daně.
Podobně rozdíly v kapitálových úlevách představují další výhody.
Na rozdíl od úlevy ve výši 33 1/3 % za investiční výdaje do strojního zařízení poskytuje daňový režim Spojeného království úlevu ve výši 25 % ze snižujícího se zůstatku a neobsahuje žádné obecně uplatnitelné úlevy v prvním roce.
(102) Jak je zřejmé z předchozích odstavců, podstatu názoru Komise na regionální selektivitu návrhů gibraltarské daňové reformy tvoří skutečnost, že obecně poskytují nižší úroveň zdanění než ve Spojeném království a že tento rozdíl znamená selektivní výhodu pro podniky činné v Gibraltaru. Tento předpoklad je v souladu s bodem 16 oznámení.
Tento bod uvádí, že "hlavním kritériem při aplikaci čl.
87 odst. 1 na daňové opatření" je, že "ve prospěch určitých podniků v členském státě poskytuje výjimku z uplatnění daňového systému".
Jak je zdůrazněno v bodě 17 oznámení, "rozhodovací praxe Komise dosud svědčí o tom, že pouze opatření, jejichž působnost se vztahuje na celé území státu, nespadají pod kritérium specifičnosti stanovené v čl. 87 odst.
1", a "Smlouva sama kvalifikuje jako opatření podpory taková opatření, která mají podpořit ekonomický rozvoj regionu" [21]. I kdyby tato opatření měla automaticky a stejným způsobem platit pro všechny hospodářské subjekty s daňovou povinností v Gibraltaru, bez zavedení rozdílného zacházení ve prospěch jednoho či více sektorů činnosti, což v tomto případě neplatí, jsou výše uvedená snížení daní "určena výhradně podnikům sídlícím v určitém regionu příslušného členského státu a vytvářejí pro ně výhodu, jíž nemohou užívat podniky plánující podobné ekonomické činnosti v jiných oblastech členského státu" [22].
V tomto případě výše uvedená snížení daní ve skutečnosti zvýhodňují podniky zdaňované v Gibraltaru, oproti všem podnikům činným ve Spojeném království.
(103) Spojené království, vláda Gibraltaru a Výkonný výbor Ålandy nesouhlasí se stanoviskem, že toto opatření má selektivní povahu, tj. zvýhodňuje "určité podniky nebo určité výrobky".
Prohlašují, že by se mělo rozlišovat mezi případy, v nichž stát poskytuje daňové zvýhodnění omezeného rozsahu určité části území státu, a případy, v nichž jsou takové výhody přiznány vnitrostátním regionálním orgánem té části území, která spadá do jeho jurisdikce: první uvedená skupina případů má selektivní povahu, poněvadž je omezena na některé z podniků ve státní jurisdikci, zatímco druhá skupina představuje obecná opatření, poněvadž platí pro všechny podniky v jurisdikci regionálního orgánu.
(104) Za prvé Komise usuzuje, že prvek selektivity v pojmu podpory vychází ze srovnání mezi výhodným zacházením poskytovaným určitým podnikům, a zacházením, které platí pro jiné podniky ve stejném referenčním rámci.
Definice tohoto rámce nabývá na závažnosti v případě daňových opatření, poněvadž samotná existence zvýhodnění může být zjištěna pouze v souvislosti se zdaněním, které je definováno jako normální.
Z obecné koncepce Smlouvy, která se týká podpory poskytované státem nebo prostřednictvím státních zdrojů, a ze zásadní role, kterou hrají ústřední orgány členského státu v definování politického a ekonomického prostředí, v němž firmy vyvíjejí svou činnost, vzhledem k opatřením, jež tyto orgány přijímají, službám, které poskytují a případně finančním převodům, které provádějí, z výše uvedeného tedy teoreticky vyplývá, že rámec, v němž by se takové srovnání mělo provést, je hospodářství daného členského státu. V tomto ohledu tedy text samotné Smlouvy, který v čl.
87 odst. 3 písm. a) a c) klasifikuje opatření určená "k podpoře hospodářského rozvoje" určitého regionu jako státní podporu, kterou lze pokládat za slučitelnou s příslušnými pravidly, vyjadřuje, že výhody, jejichž působnost je omezena na část území státu podléhajícímu pravidlům poskytování podpory, mohou naplňovat podstatu selektivních výhod.
Je jasné, že pokud je referenčním kontextem pro posouzení územní selektivity určitého opatření samotné území, v němž toto opatření platí, v takovém případě opatření, která prospívají všem podnikům v daném území, by samozřejmě nabyla povahy obecných pravidel.
Zavedená praxe uplatňovaná Komisí a potvrzená Soudním dvorem, naopak spočívá v tom, že jako podporu hodnotí daňové koncepce platné v konkrétních regionech nebo územích, které jsou výhodné ve srovnání s obecně platnou daňovou koncepcí daného členského státu [23].
(105) Za druhé, argument Spojeného království, podle kterého se výhody omezené územní působnosti stávají obecnými opatřeními v příslušné oblasti jen proto, že jsou zavedeny regionálními a nikoliv ústředními orgány, a proto, že platí na celém území spadajícím do jurisdikce tohoto regionu, nelze uvést v soulad s pojmem pomocí.
Tento pojem je objektivní a zahrnuje veškerou podporu, která snižuje poplatky normálně hrazené z rozpočtu jednoho nebo více podniků v různých formách, bez ohledu na její účel, zdůvodnění nebo cíl, a bez ohledu na statut veřejného orgánu, který podporu zavede nebo z jehož rozpočtu se poplatek hradí.
Rozlišení založené výhradně na orgánu, který o daném opatření rozhoduje, by zbavilo veškeré účinnosti článek 87 Smlouvy, jehož smyslem je vymezit příslušná opatření pouze z hlediska jejich dopadu na hospodářskou soutěž a obchod Společenství [24].
Takovou podporu proto nelze posuzovat jinak než opatření, která mají stejné cíle, využívají stejných zdrojů a mají stejné dopady na obchod a hospodářskou soutěž, pouze podle formálního kritéria míry autonomie regionálního orgánu v rámci státu, který podporu zavádí.
Podle výše zmíněných závěrů generálního advokáta pana Saggia ve společných případech C-400/97, C-401/97 a C-402/97 je "skutečnost, že zkoumaná opatření byla přijata regionálními orgány s výhradní pravomocí podle národního práva, je ... pouze věcí formy, která není dostatečným argumentem ke zdůvodnění zvýhodněného zacházení vyhrazeného podnikům, které spadají do pravomoci regionálních zákonů.
Pokud by toto neplatilo, stát by se mohl na části vlastního území snadno vyhnout uplatnění předpisů práva Společenství týkajících se státní podpory, a to jednoduše provedením změn ve vnitřním přidělení pravomocí v určitých otázkách, čímž by pro dané území zrušil všeobecný charakter příslušného opatření".
(106) Komise upozorňuje, že užití čistě institucionálního kritéria k rozlišení "podpory" od "obecného opatření" by nevyhnutelně vedlo k rozdílům v zacházení při uplatňování pravidel poskytování podpory členským státům, podle toho, zda přijaly centralizovaný nebo decentralizovaný model udělování pravomocí v oblasti daní (nebo jiných pravomocí, např. v oblasti sociálního zabezpečení).
Pokud by argumenty Spojeného království byly akceptovány, pak členské státy, jejichž vnitřní správní organizace umožňuje určitým regionálním orgánům na nižší než státní úrovni provádět změny v obecném daňovém systému formou daňového zvýhodnění uplatnitelného pro podniky činné v příslušných regionech, by unikly závaznosti pravidel regionální podpory, pokud jde o tyto regiony a příslušná opatření.
(107) Komise usuzuje, že pokud by opatření naprosto shodná ve svých cílech, technickém provedení a dopadech nebyla podrobena stejným pravidlům, bylo by tento přístup v rozporu se zásadou rovného zacházení se všemi a způsobil by závažné deformace při fungování společného trhu.
Existence pravidel poskytování podpory v oblasti regionálního daňového zvýhodnění by měla vycházet z objektivních kritérií, a nemůže záviset na čistě institucionálním faktoru, jako je uplatnění více či méně rozsáhlé daňové autonomie v určitém období, ve prospěch regionálního orgánu v rámci daného státu, širšího či užšího teritoriálního dosahu.
Pokud by tato technika byla zevšeobecněna, podrývala by rovnost při uplatňování pravidel poskytování státní podpory a tím je zbavovala účinnosti.
(108) V přístupu Komise nebyla daňová autonomie regionálního orgánu, který poskytuje výhody, nikdy považována za faktor, který by umožňoval nehodnotit zavedená opatření za podporu.
V rozhodnutí 93/337/EHS [25] uznání skutečnosti, že "oprávněné instituce v každé ze tří baskických provincií mohou za určitých podmínek zachovat, zavést a regulovat daňový systém v rámci jejich území", nezabránilo Komisi dospět k závěru, že příslušná daňová zvýhodnění zavedená třemi uvedenými provinciemi byla obsažena v čl. 87 odst.
1, a prohlásit se neslučitelnými s pravidly podpory, poněvadž tato zvýhodňující opatření nedodržovala pravidla podpory poskytované regionům a sektorům činnosti [26].
V dalších případech týkajících se opatření přijatých orgány baskických provincií bylo rozhodnuto na základě hmotné selektivity [27]. Otázka regionální selektivity nebyla Soudními dvory Společenství při posuzování platnosti těchto rozhodnutí [28] řešena, poněvadž Komise ve svém rozhodnutí nevycházela z tohoto kritéria: vyjádření Spojeného království a vlády Gibraltaru ohledně územní pravomoci jsou proto nepodstatná.
V následných rozhodnutích ohledně programů daňových úlev zavedených autonomními daňovými orgány Komise, třebaže usoudila, že zkoumaná opatření naplňovala podstatu podpory vzhledem k hmotné selektivitě v nich obsažené, výslovně nechala otevřenou možnost přezkoumání jejich územní selektivity [29].
V nedávném rozhodnutí ohledně daňových výhod přiznaných orgány regionu Azor Komise dospěla k rozhodnutí, že zkoumaná opatření byla selektivní, třebaže se vztahovala na všechny podniky činné v tomto regionu [30].
(109) Konečně si Komise přeje zdůraznit, že klasifikování těchto opatření jako podporu nezpochybňuje daňovou autonomii Gibraltaru, která vyplývá z příslušného ústavního uspořádání a praxe.
Komise se pouze snaží zabezpečit, aby v případech, v nichž Gibraltar uplatňuje svou autonomii snížením objemu odváděné daně na celostátní úrovni, dodržovalo takto poskytnuté daňové zvýhodnění pravidla Společenství ohledně regionální podpory a další relevantní soustavy na základě rovných podmínek na celém území Společenství.
Tím není nijak dotčena možnost, že podobná zvýhodnění jsou slučitelná se společným trhem.
(110) Rovněž Komise nemůže zastávat názor, že výše popsané snížení daní je zdůvodněno charakterem či celkovou koncepcí daňového systému, nebo že vzhledem ke své ekonomické racionálnosti jsou tato daňová opatření nezbytná či funkční pro efektivitu tohoto systému.
Tento názor nemůže přijmout zejména proto a do té míry, v níž uvedené snížené daňové sazby nejsou odvozeny z uplatnění zásad jako proporcionalita či progresivní zdanění, poněvadž tato opatření naopak poskytují obecné zvýhodnění podnikům v určitém regionu bez ohledu na jejich finanční situaci a nelze je pokládat za základní a nedílnou součást daňového systému.
(111) Spojené království a vláda Gibraltaru předkládají početné argumenty na obhajobu svého stanoviska, podle nějž skutečnost, že navrhovaná reforma poskytuje obecně nižší zdanění podniků v Gibraltaru než ve Spojeném království, sama o sobě nenaplňuje podmínku státní podpory ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy ES. Tyto argumenty jsou přezkoumány v následujících bodech.
(112) Názor, že o státní podporu se jedná pouze v případě, jsou-li použity státní prostředky prostřednictvím již předem stanovené daně, přičemž v případě Gibraltaru není žádná daň předem stanovená, poněvadž neexistuje žádná sazba daně Spojeného království pro určitou činnost, jež by platila také v Gibraltaru, je rovněž argumentem zaměřeným na formu daného opatření.
Stejně formalistický dle názoru generálního advokáta Saggia je argument v tom smyslu, že dokonce i kdyby údajné opatření obsahující podporu bylo zrušeno, ani tehdy by neplatila standardní či normální sazba daně Spojeného království, a tudíž žádné srovnání pro účely zjištění státní podpory nemá význam v tomto případě, kdy daňový systém je zaveden v místních podmínkách.
Vzhledem k tomu, že stejného výsledku lze dosáhnout různými právními postupy — stanovením výslovné derogace pro systém, který by byl jinak v platnosti, nebo zavedením formálně samostatných systémů, které platí v podobných podmínkách — selektivitu opatření nelze stanovit pouhým použitím testu, který porovnává situaci vzniklou po zavedení příslušného opatření, se situací, která by existovala bez tohoto opatření.
Právě naopak je nezbytné srovnat projednávané opatření s jinými, která platí v podobných situacích, v tomto případě zdanění podniků ve Spojeném království.
Přestože posouzení určitého opatření podle pravidel státní podpory nezávisí na povaze opatření platných dříve, je možno pozorovat, že daňový systém současně platný v Gibraltaru se do značné míry podobá modelu Spojeného království, s výjimkou výhod poskytnutých příbřežní ekonomice.
(113) Stejným způsobem se argumenty vlády Gibraltaru, která zdůrazňuje rozdíl mezi regionální (nebo druhotnou) pravomocí snížit celostátní sazbu daně a svou vlastní nezávislou pravomocí stanovit si celý daňový systém, týkají vnitřních pravomocí Spojeného království a jeho závislých území.
V každém případě nemůže být rozsah daňové autonomie svěřené určitému území rozhodujícím faktorem, poněvadž tento prvek je v působnosti členských států a bylo by nemožné stanovit v tomto směru jasné rozlišení, což by vedlo k nerovnému řešení podobných situací.
Tento výsledek by byl rovněž v rozporu se zásadou, že pro posouzení charakteru státní podpory, kterou obsahuje dané opatření, je třeba vzít v úvahu její dopady.
(114) Spojené království uvádí, že neexistuje žádný společný referenční systém, jemuž by gibraltarské společnosti podléhaly v případě, že by příslušné opatření bylo zrušeno.
Jedná se o tautologickou argumentaci, jelikož absence společného systému je důsledkem udělení fiskální autonomie a samotná existence specifické daňové jurisdikce v daném regionu je výsledkem volby, kterou učinil příslušný členský stát.
Kdykoli se ústřední vláda rozhodne vzdát se své pravomoci za účelem vytvoření jednotného daňového rámce pro podniky a umožní regionálnímu celku snížit sazbu daně či zavést jiný daňový systém, který je výhodnější, důsledkem této decentralizace pravomoci je odchylka od společného referenčního systému.
Přímé zavedení snížené sazby daně, umožnění určitému území snížit obecnou sazbu daně či osvobození určitého území od obecného systému, kdy je mu udělena pravomoc zavést si výhodnější systém zdanění, fakticky vede ke stejnému výsledku: kterékoli z těchto opatření umožňuje podnikům v daném regionu platit nižší daně, zatímco státní prostředky jsou předem určeny.
(115) Komise nemůže přijmout názor Spojeného království, že daňová jurisdikce, která nezahrnuje celý členský stát, by nemohla schválit žádnou daňovou sazbu s výjimkou sazby, která platí v druhé daňové jurisdikci ve státě.
Jak je popsáno výše, klíčem k jakékoli analýze státní podpory v oblasti daňových opatření je zavedení společného uplatnitelného systému, v tomto případě daňového systému Spojeného království.
V této souvislosti je třeba upozornit, že současné rozhodnutí se netýká mechanismu, který by všem místním orgánům na určité úrovni (regionů, teritorií či jiných) umožňoval zavádět a vybírat místní daně.
Projednávaný případ naopak zahrnuje snížení daně platné pouze v Gibraltaru.
V každém případě skutečnost, že fiskální výhoda naplňuje podstatu státní podpory neznamená, že nemůže být slučitelná se společným trhem.
(116) Argument, že uložení vyšší sazby daně v daném regionu by automaticky mělo za následek, že nižší daňové sazby zavedené v ostatních částech získají charakter státní podpory, s projednávaným případem nijak nesouvisí, nevyplývá ze zdůvodnění Komise a není přesný.
V takovém případě by byl společný systém zaveden ve všech regionech s výjimkou jednoho.
Takový systém by samozřejmě nenaplňoval podstatu státní podpory.
Odchylka způsobená vyšší sazbou zavedenou v daném regionu by zcela zjevně nevytvářela výhodu, a nebyla by proto také kvalifikována jako státní podpora.
Tato skutečnost znovu dokazuje, že pro členský stát je možné udělit fiskální autonomii určitým regionům, aniž by tím nutně byla poskytována státní podpora příslušným obchodním společnostem.
(117) Srovnání s dohodou Světové obchodní organizace o subvencích, které provádí Spojené království, jsou v souvislosti s projednávanou otázkou nepodstatná, poněvadž právní řád v rámci Evropské unie je ve srovnání s mezinárodním právem stanoveným dohodami WTO zcela odlišný, režim kontroly státní podpory na jednotném trhu musí být přísnější než pravidla uplatňovaná na subvence, jak je stanová celosvětová dohoda, a dále skutečnost, že určité opatření by podle dohody o subvencích nemuselo být pokládáno za "specifickou subvenci", nemůže omezovat rozsah definice podpory v čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES [31].
(118) Pokud jde o důsledky z hlediska státní podpory, jaké by mělo případné budoucí rozhodnutí ze strany Spojeného království sdílet svrchovanost nad Gibraltarem se Španělskem, jsou uvedené argumenty čistě hypotetické povahy a vztahují se k situaci, která by v každém případě měla být řešena zvláštními opatřením, pokud jde o uplatnění práva ES.
Současná fakta případu neodpovídají hypotéze přednesené Spojeným královstvím a nemají proto žádný význam pro zjišťování přítomnosti či absence státní podpory.
(119) Spojené království se ohrazuje proti srovnání mezi různými typy osvobození od daně a finančními příspěvky dostupnými v Gibraltaru a ve Spojeném království, jak je provedla Komise.
Tato námitka je podložena argumentem, že v případech, kde jsou daňové systémy nebo daňové základy odlišné, nelze provádět relevantní srovnání.
Ovšem navzdory tvrzení Spojeného království relevantní srovnání provádět lze, jak je vyloženo ve výše uvedeném odstavci 100.
Zjištěné rozdíly tvoří další prvky analýzy, která ukazuje, že při provedeném srovnání s daňovým systémem Spojeného království ("obecný použitelný systém") se podniky v Gibraltaru všeobecně těší nižšímu daňovému zatížení.
(120) Spojené království se dovolává zásady subsidiarity ve snaze obhájit názor, že pokud členský stát může fungovat se dvěma či více autonomními jurisdikcemi, které na jeho území soutěží o příjem z korporační daně, aniž by toto uspořádání v daném státě významně deformovalo hospodářskou soutěž, není podle zásady subsidiarity vyjádřené Smlouvou ES úkolem Společenství zasahovat do ústavního uspořádání členského státu.
Tento argument se zakládá jednak na chybném předpokladu, že nevznikají žádné škodlivé dopady na trh (nebo že se takové dopady zcela omezují na Spojené království a Gibraltar, bez druhotných vlivů na jiné členské státy), a jednak na nesprávném pochopení zásady subsidiarity.
Článek 5 Smlouvy o ES stanoví naprosto jasně, že zásada subsidiarity platí pouze v těch oblastech, které nespadají do výhradní působnosti Společenství.
Jelikož kontrola státní podpory je oblastí výhradní kompetence Komise, princip subsidiarity zde neplatí.
Při zkoumání navrhovaných reforem včetně otázky regionální selektivity, Komise stejně jako při každém šetření daňových opatření v souvislosti se státní podporou neusiluje o docílení daňové jednotnosti, ale pouze plní svou povinnost kontrolovat podmínky státní podpory, jak ji stanoví Smlouva.
(121) Oproti tvrzení Spojeného království má zásada, že členský stát se nemůže odvolávat na své vnitrostátní právo, aby se tak vyhnul svým závazkům v rámci práva Společenství, skutečně podstatný význam pro otázku selektivity.
Jak již bylo potvrzeno, je způsob uspořádání členského státu v oblasti zdanění věcí formy: nemůže se odvolávat na existenci autonomních daňových regionů, jakkoli rozsáhlé mohou být jejich pravomoci, aby tím unikl uplatnění pravidel státní podpory.
To ovšem nenarušuje možnosti členských států decentralizovat své pravomoci.
Problém se týká prosazení těchto decentralizovaných pravomocí.
Členské státy a orgány, jimž byly postoupeny pravomoci, musí zabezpečit dodržování práva Společenství, včetně práva ohledně státní podpory.
Vyjádřeno konkrétněji, tam, kde jsou daňové pravomoci postoupeny na regionální úroveň, ale ústřední referenční systém zůstává v platnosti, musí členské státy zajistit, aby daňové úlevy do té míry, v níž splňují podstatu podpory, byly slučitelné se společným trhem.
(122) Spojené království kromě jiného tvrdí, že Gibraltar není součástí Spojeného království, má své vlastní odlišné instituce a ústavní řád a je autonomním, samosprávným a ekonomicky soběstačným územím.
(123) Komise přijímá argument, že Gibraltar není součástí Spojeného království ve smyslu vnitrostátního práva a má odlišné instituce, přestože orgány Spojeného království si ponechávají určité pravomoci a prerogativa, včetně pravomoci zajistit, aby se opatření přijatá Gibraltarem v domácích záležitostech nedostala do rozporu s povinnostmi Spojeného království stanovenými Smlouvou ES.
Ovšem stejně jako v případě jiných autonomních regionů tento fakt nic nemění na posouzení opatření přijatých orgány Gibraltaru.
Gibraltar je součástí Společenství díky svému spojení se Spojeným královstvím.
Veškerá pravidla Společenství platí pro Gibraltar, podle výjimek vyplývajících z článku 28 aktu o přistoupení, poněvadž Spojené království se stalo členským státem a z důvodu jeho členství.
V důsledku toho jsou občané britských závislých území, kteří své občanství získají na základě spojení s Gibraltarem, občany Unie.
Tito občané a korporace zapsané v Gibraltaru užívají práv a svobod uznávaných Smlouvou, včetně svobody poskytovat služby, svobody zakládat podniky a volného pohybu kapitálu, které jsou podstatné pro ekonomické činnosti oprávněných osob.
Spojené království nese zodpovědnost za zajištění respektu pro právo Společenství v Gibraltaru, na který je v této souvislosti nahlíženo jako na součást Spojeného království [32].
Gibraltar proto musí být vzhledem k pravidlům státní podpory považován za součást Spojeného království, včetně uplatnění článků 87 a 88 na daňová opatření.
299 odst. 1, tato skutečnost neposkytuje Gibraltaru zvláštní statut vzhledem k uplatňování pravidel státní podpory všeobecně a regionální státní podpory zvlášť.
299 odst. 1, 2 a 4 stanoví, že ustanovení Smlouvy jsou platná, přičemž nelze odhalit žádný rozdíl mezi právním režimem různých území jmenovaných v každém z těchto odstavců, který podléhá konkrétním a jednoznačným odchylkám.
Jak je vyloženo výše, akt o přistoupení nevyjímá Gibraltar z oblasti působnosti pravidel o státní podpory.
Způsob, jakým je v Gibraltaru uváděno v platnost právo EU, včetně přeskupení směrnic a ustavení pravomocných orgánů, není relevantní pro účely zjištění, zda reforma naplňuje podmínky státní podpory.
Způsob, jakým členská země uvádí v platnost právo EU, je výhradně věcí vnitřního rozdělení pravomocí v rámci daného státu.
Skutečnost, že je přijato určité opatření na nižší než celostátní úrovní, žádným způsobem neovlivňuje uplatnění článku 87 Smlouvy o ES [33].
(125) Konečně skutečnost, že rozpočet určitého území je soběstačný, nemá bezprostředně zásadní význam pro posouzení opatření přijatých orgány daného území podle pravidel státní podpory.
Takové posouzení musí vycházet z účinků těchto opatření ve prospěch podniků a nikoli z postavení orgánu, který tato opatření zavádí.
Zejména malé území jako Gibraltar se může stát soběstačným právě z toho důvodu, že má možnost zavést nižší daně a tím přitahovat podnikání, především příbřežní činnosti.
V každém případě je závislost Gibraltaru na Spojeném království společným zájmem, kromě jiného v oblasti zahraniční politiky, včetně členství v Evropské unii, v oblasti obrany a peněžní politiky.
Gibraltar tedy těží z řady služeb poskytovaných Spojeným královstvím.
Ze současného institucionálního uspořádání se navíc jeví, že finanční zodpovědnost za Gibraltar v konečném důsledku nese Spojené království.
(126) Pokud jde o vyjádření Výkonného výboru Åland v tom smyslu, že všeobecné daňové opatření v rámci samosprávného regionu není selektivní, vychází z podobných argumentů jako jsou ty, které poskytly Spojené království a vláda Gibraltaru.
Komise odkazuje na své zdůvodnění vyložené výše, zejména pak v odstavcích 104 — 109.
Komise dále upozorňuje, že v případě vázaných pojišťoven na souostroví Ålandy dokázala prokázat hmotnou selektivitu příslušného opatření.
Nebylo tedy nutné pro opodstatnění konečného záporného rozhodnutí ve věci opatření vycházet z jeho regionální selektivity.
(127) Z těchto důvodů Komise dospěla k závěru, že ustavením systému zdanění korporací, v jehož rámci jsou podniky v Gibraltaru zdaňovány obecně nižšími sazbami než podniky ve Spojeném království, reforma poskytuje selektivní výhodu podnikům v Gibraltaru.
Hmotná selektivita
Požadavek vytvoření zisku před vznikem daňové povinnosti
(128) Jedním z důsledků omezení sloučené povinnosti odvodu daně ze mzdy a daně z držby majetku pro účely podnikání do výše 15 % ze zisků je stav, kdy podniky nevytvářející zisk nejsou zdaněny, bez ohledu na jejich počet zaměstnanců a majetek, který mají v držení pro účely podnikání.
To v praxi funguje jako osvobození od daně pro podniky nevytvářející zisk a vytváří výhodu, na jejímž základě jsou tyto společnosti zproštěny povinnosti odvodu daně ze mzdy a daně z držby majetku pro účely podnikání, jež by normálně odváděly ze svých rozpočtů.
(129) Toto osvobození od odvodu daně ze mzdy a daně z držby majetku pro účely podnikání má selektivní charakter a platí pouze pro ty podniky, které nevytvoří zisk.
Kromě podniků, které mají potíže, a podniků, jejichž hlavní zdroj zisků je odvozen z kapitálových zisků, mohou mezi tyto organizace v kterémkoli jednotlivém roce patřit například podniky, které vyvíjejí činnost v cyklickém obchodním prostředí, dále začínající podniky a organizace, u nichž jsou zisky vyloučeny dodatečnými platbami zaměstnancům-akcionářům či jiným zaměstnancům.
Komise nemůže přijmout argumenty Spojeného království v tom smyslu, že kvantitativní omezení obsažené v systému, které osvobozuje neziskové organizace od daně, platí stejným způsobem pro všechny společnosti bez ohledu na jejich velikost či sektor činnosti, a není tudíž selektivní.
I když se definice osvobození od daně jeví jako všeobecná, přesto lze ve skutečnosti určit některé kategorie podniků, které mají z osvobození prospěch, jak bude doloženo dále.
(130) Stejně tak nemůže Komise přijmout argumenty Spojeného království v tom smyslu, že i kdyby osvobození od daně neziskových podniků bylo selektivní, je zdůvodněno povahou či koncepcí systému korporační daně.
(131) Třebaže osvobození od daně neziskových společností je inherentním rysem systému založeného na zdanění zisků, v tomto případě se o takový systém nejedná, poněvadž daň se vyměřuje podle počtu zaměstnanců nebo obchodního využívání majetku.
Tyto systémy jsou vytvořeny způsobem, který stanoví zcela jiný základ pro zdanění právnických osob.
Je například součástí vnitřní logiky systému daně ze mzdy, že každý jednotlivý zaměstnanec příslušného podniku by měl být zahrnut do jeho odpovídající povinnosti odvodu daně ze mzdy.
V tomto smyslu je srovnání s příspěvky na sociální zabezpečení provedené Komisí platné, a to bez ohledu na skutečnost, jak připomíná Spojené království, že jejich účel se liší od daňového opatření.
I kdyby daň ze mzdy byla zavedena jako zástupce daně ze zisku (což není argument podaný Spojeným královstvím), přesto by spadalo do logiky daňového systému založeného na počtu zaměstnanců, aby neziskové společnosti této dani podléhaly.
Použití principu počtu zaměstnanců náhradou za ziskovost vylučuje potřebu zjišťovat zisk či obtíže při jeho stanovení.
To ovšem není situace v Gibraltaru, kde při platnosti reformy je měřítko zisku podniku prvkem zahrnutým do pravidel výpočtu jak daně ze mzdy, tak dorovnávací daně.
(132) Spojené království uvádí, že systém je založen na ziskovém využití pracovních sil a jako takový je logicky jednotný.
To nasvědčuje existenci hybridního systému, v němž jsou použity dva různé daňové základy podle situace podniků.
Za těchto okolností se stává nemožným odhalit charakter a celkovou koncepci systému a uplatnit toto zdůvodnění.
Zejména nelze brát v úvahu, že kterýkoli daný prvek takového systému je součástí jeho celkové koncepce, poněvadž to by se rovnalo přijetí automatického zdůvodnění daného systému.
(133) Komise proto dospěla k závěru, že osvobození neziskových subjektů od odvodu daně ze mzdy a daně z držby majetku pro účely podnikání prostřednictvím omezení daňové povinnosti do výše 15 % je při splnění ostatních podmínek selektivní a může naplňovat podstatu státní podpory pro subjekty, které z ní mají prospěch.
Osvobození od daně nelze zdůvodnit charakterem či celkovou koncepcí navrhovaného daňového systému.
Tento závěr se nedotýká posouzení slučitelnosti takového opatření.
Omezení daňové povinnosti na výši 15 % společného odvodu daně ze mzdy a daně z držby majetku pro účely podnikání
(134) Druhým důsledkem omezení sloučené povinnosti odvodu daně ze mzdy a daně z držby majetku pro účely podnikání do výše 15 % ze zisku je, že ziskové společnosti, jejichž daňová povinnost by jinak tuto hranici překročila, jsou osvobozeny od daně, kterou by nad touto hranicí musely zaplatit.
Toto snížení daní vytváří výhodu pro společnosti, které z něj těží, a to tím, že je zprošťuje poplatku, který by normálně hradily ze svých rozpočtů.
(135) Omezení daňové povinnosti do výše 15 % je rovněž selektivní, jelikož pouze omezený počet společností bude využívat snížení své daňové povinnosti prostřednictvím této hranice.
Třebaže Spojené království a Gibraltar již netvrdí, že omezení bude prospívat pouze deseti podnikům, omezí nicméně působnost uplatnění daně ze mzdy a z obchodního majetku.
Podniky využívající tohoto omezení budou společnosti s vysokým počtem pracovníků, to znamená ty, které v příslušném fiskálním roce mají nízké zisky v poměru k počtu zaměstnanců a držbě majetku pro účely podnikání.
Uplatnění daňového systému založeného čistě na dani ze mzdy a držbě majetku by pro tyto společnosti mohlo znamenat velmi vysokou úroveň zdanění.
(136) Komise bere na vědomí argumenty Spojeného království a Gibraltaru v tom smyslu, že nelze určit specifickou skupinu podniků a že daňová pravidla platí obecně pro všechny společnosti v Gibraltaru.
Tato skutečnost však nezabraňuje tomu, aby patnáctiprocentní omezení nebylo fakticky selektivní způsobem popsaným v předchozím odstavci.
V tomto ohledu odkazy, které činí Spojené království a Gibraltar na bod 14 oznámení, nemají podstatný význam, protože uvedený bod nevylučuje možnost, že opatření, která se jeví jako obecná, mohou naplňovat podstatu státní podpory.
Zejména bod 14 například zahrnuje daňové pobídky pro určitý typ investic a opatření ke snížení zdanění počtu pracovníků "pro všechny firmy", což neplatí o omezení daňové povinnosti na 15 %, z níž těží pouze podniky vytvářející relativně malý zisk v porovnání s počtem jejich pracovníků.
Omezení daňové povinnosti na 15 % navíc není čistě technickým opatřením ve smyslu první odrážky bodu 13 oznámení.
Zatímco tradiční systémy korporační daně omezují poměr zisku odvedeného na dani tím, že stanoví sazby daní (systémy daňových pásem zahrnují maximální sazbu daně), ekvivalentním technickým měřítkem v systému založeném na dani ze mzdy je sazba daně na jednoho zaměstnance, která je v případě Gibraltaru nastavena na jednotnou sazbu 3000 liber.
Jestliže je v systému založeném na počtu zaměstnanců a majetku zavedena daňová hranice spojená s jiným kritériem, jmenovitě úrovní zisku, nelze ji srovnávat s uplatněním proměnných sazeb v systému progresivního zdanění zisku, které je zdůvodněno povahou a celkovou koncepcí tohoto systému (bod 24 oznámení).
Stejně tak není omezení daně do výše 15 % opatřením, které by sledovalo obecný cíl hospodářské politiky ve smyslu druhé odrážky bodu 13 oznámení, poněvadž nesnižuje daňovou zátěž spojenou s určitými výrobními náklady pro celou ekonomiku Gibraltaru, ale prospívá pouze omezenému počtu podniků.
Dále toto omezení není přímo spojeno s náklady na pracovníky či majetkem užívaným pro účely podnikání, jako spíše se ziskovostí podniků.
Ziskovost je přitom prvek, který nespadá do zdanění na základě počtu pracovníků a podnikatelsky využívaného majetku.
(137) Komise nepřijímá argument Spojeného království v tom smyslu, že je-li patnáctiprocentní hranice selektivní, je zdůvodněna povahou a/nebo celkovou koncepcí systému, jehož je součástí.
V povaze systému zdaňujícího výdělečné využití práce a majetku neexistuje žádný logicky nedělitelný prvek, jenž by vyžadoval omezení procenta ze zisku, které musí podnik zaplatit v důsledku aplikace těchto zdanitelných faktorů.
Vnitřní logika takového systému spočívá v tom, že čím více lidí podnik zaměstnává a čím větší majetek užívá, tím vyšší je daňová povinnost.
Argumenty přednesené Spojeným královstvím jsou v zásadě povahy ekonomické.
Nesouvisí s vnitřní logikou navrhovaného systému.
(138) Spojené království tvrdí, že ekonomika Gibraltaru je zranitelnější než většina jiných vůči otřesům způsobeným daňovou soutěží a že podniky si snad nemohou dovolit opustit velký členský stát tak snadno, jako se mohou odstěhovat z Gibraltaru.
Komise ovšem upozorňuje, že bylo zatím uvedeno jen nemnoho důkazů na podporu této hypotézy, která, pokud je pravdivá, tvrdí, že omezení daňové povinnosti na 15 % je součástí strategie, jež má v Gibraltaru udržet či do něj dokonce přilákat pohyblivý kapitál, který bude vzhledem k omezené rozloze jeho území pravděpodobně zaměřen na finanční a jiné služby.
Podobně argument, že regresivní prvek není nutný ve zdanění veřejných služeb, které na gibraltarském trhu zaujímají monopolní či částečně monopolní postavení, nasvědčuje tomu, že patnáctiprocentní omezení je zacíleno na pohyblivý kapitál.
(139) Co se týče tvrzení, že daň ze mzdy by bez regresivního prvku mohla spustit masové propouštění a nestabilitu v dobách periodického kolísání trhu, Komise k němu pouze připojuje, že tento jev je nedílným prvkem systému tohoto typu.
V každém případě by při poplatku 3000 liber na zaměstnance daně ze mzdy představovaly jen malé procento z celkových průměrných mzdových nákladů [34].
Proto bude stimul ke snižování počtu pracovníků z důvodu kontroly nákladů existovat v obdobném rozsahu při zavedené dani ze mzdy stejně jako bez ní.
(140) Komise rovněž upozorňuje na dopad patnáctiprocentní hranice na příbřežní a pevninské sektory gibraltarské ekonomiky.
Příbřežní sektor zahrnuje podniky osvobozené od daně a podniky s podmíněným zdaněním, jejichž legislativa bude jakožto součást reformy zrušena.
Podniky osvobozené od daně většinou fyzicky nesídlí v Gibraltaru (tj. nemají zde žádné zaměstnance či provozní prostory) a platí pevnou daň v rozmezí 200 až 300 liber ročně.
Oproti tomu podniky s podmíněným zdaněním v Gibraltaru fyzicky sídlí (jsou to významní zaměstnavatelé) a sjednávají si svou sazbu daně s příslušnými orgány.
Drtivá většina podniků s podmíněným zdaněním platí korporační daň v sazbě mezi 2 % a 10 % ze zisku.
Patnáctiprocentní omezení proto limituje jakýkoli nárůst daně, s nímž by se podniky s podmíněným zdaněním musely vyrovnávat po zavedení reformy.
Oproti tomu u pevninské ekonomiky (vyjma veřejných služeb) by sazba daně klesla ze současné úrovně korporační daně ve výši 35 %.
Zdá se, že vláda Gibraltaru rovněž uznává, že reforma jako celek (obsahující patnáctiprocentní omezení) je koncipována tak, aby splnila konkrétní daňové "potřeby a preference" sektorů v rámci příbřežního průmyslu finančních služeb [35].
Komise rovněž pozoruje, že zrušením původního záměru zavést omezení daňové povinnosti do výše 500000 liber Spojené království naznačuje, že Gibraltar následně sníží dorovnávací daň na finanční služby z 8 % na 4 — 6 %.
To nasvědčuje skutečnosti, že omezení daňové povinnosti má prospět podnikům finančních služeb, z nichž mnohé jsou podniky s podmíněným zdaněním, a tedy hlavním zdrojem zaměstnanosti v gibraltarském "finančním centru".
(141) Z těchto důvodů Komise dospěla k závěru, že za okolností nyní posuzovaného případu má patnáctiprocentní omezení daně selektivní charakter a při splnění ostatních podmínek může naplňovat podstatu státní podpory pro ty podniky, které těží z jeho uplatnění.
Daňové omezení nemůže být uspokojivě zdůvodněno povahou či celkovou koncepcí navrhovaného daňového systému.
Tento závěr se nedotýká posouzení slučitelnosti takového opatření.
Navrhované uplatnění daně ze mzdy a daně z držby majetku pro účely podnikání v ekonomice Gibraltaru
(142) Bod 13 oznámení uvádí, že "daňová opatření, která jsou přístupná všem ekonomickým subjektům činným v rámci členského státu, jsou v zásadě obecná opatření.
Musí být efektivně otevřená všem podnikům na základě rovného přístupu a jejich rozsah nesmí být fakticky omezován například pravomocí státu poskytovat je na bázi volného uvážení nebo pomocí jiných faktorů, které omezují jejich praktický účinek.
Tato podmínka ovšem neomezuje pravomoc členských států volit hospodářskou politiku, kterou považují za nejvhodnější, a především jejich pravomoc rozložit daňové zatížení mezi různé činitele výroby tak, jak pokládají za vhodné.
Za předpokladu, že následující opatření platí bez rozdílu pro všechny podniky a výrobu všeho zboží, nenaplňují podstatu státní podpory:
- daňová opatření čistě technické povahy (např. stanovení sazby daně, pravidla amortizace a převodu ztrát; ustanovení zabraňující dvojímu zdanění či daňovému úniku),
- opatření sledující obecné cíle hospodářské politiky prostřednictvím snížení daňového zatížení, které souvisí s určitými výrobními náklady (výzkum a vývoj, životní prostředí, školení, zaměstnanost)".
(143) Aniž by byly tím dotčeny zřetele dopadů reformních návrhů (jako celku) v odstavcích 147 — 152 nebo zřetele týkající se regionální selektivity v odstavcích 98 — 127, může být daň ze mzdy, podle níž jsou všechny podniky povinny odvádět pevnou částku daně na zaměstnance a rok, minimálně za určitých okolností považována za selektivní, je-li uplatněna při absenci obecného systému zdanění podnikatelských zisků a takový systém nahrazuje.
To platí v případě, vezmeme-li v úvahu specifické rysy ekonomiky Gibraltaru a zejména existenci rozsáhlého příbřežního sektoru bez jakýchkoli daňových prvků, který by unikl veškerému zdanění v rámci daňového systému na základě daně ze mzdy a majetku.
I když takový systém formálně platí bez rozdílu pro všechny podniky, fakticky prospívá současným "organizacím osvobozeným od daně", které nemají v Gibraltaru žádné zaměstnance.
Daný systém vytváří konkrétní zvýhodnění ve prospěch těchto podniků, které fyzicky nesídlí v Gibraltaru a v důsledku této skutečnosti jsou zproštěny povinnosti odvodu korporační daně.
Toto zvýhodnění není efektivně přístupné všem firmám na spravedlivém a rovném základě ve smyslu druhé věty bodu 13 oznámení.
A praktický dopad tohoto zvýhodnění se skutečně omezuje na určité podniky.
Vedle toho daň ze mzdy navrhovaná Gibraltarem v zásadě nevytváří daňové opatření čistě technického charakteru ve smyslu první odrážky bodu 13 oznámení, protože se nejedná o technickou úpravu obecného systému, ale týká se daňového základu.
V tomto specifickém případě osvobození od daně nepředstavuje opatření, které sleduje celkovou ekonomickou politiku ve smyslu druhé odrážky bodu 13 oznámení, protože nesnižuje žádné výrobní náklady, ale naopak zvyšuje mzdové náklady.
Stejné zdůvodnění platí také pro daň z držby majetku pro účely podnikání, uplatňovanou při absenci celkového systému zdanění zisků z podnikání a nahrazující tento systém, v němž je daňová povinnost každému podniku stanovena ve výši, která je ekvivalentní stejnému pevnému procentu jeho povinnosti odvádět obecné daně z majetku. Toto opatření rovněž zvýhodňuje současné "podniky osvobozené od daně", které obvykle nemají žádné fyzické sídlo v Gibraltaru.
Komise tedy dospěla k závěru, že vzhledem k okolnostem tohoto případu a vzhledem k existenci rozsáhlé příbřežní ekonomiky v Gibraltaru obsahuje navrhovaný systém podpory typu hmotné selektivity.
(144) Dále platí, že systém, který se zaměřuje pouze na počet zaměstnanců či obchodní využití nemovitostí v daném kontextu, kdy značný počet podniků nemá žádné zaměstnance a žádný nemovitý majetek, nemá stejný obecný charakter jako zdanění zisků podniků, které se zaměřuje na zdanění výsledku ekonomické činnosti jako celku.
Takový systém je proto možno pokládat za selektivní minimálně za okolností existujících v současném případě.
Tuto situaci je nutno odlišit od systému, v němž je daň ze mzdy či majetku přidána navíc k obecné dani ze zisku, což zajišťuje široké zdanění všech sektorů ekonomiky, a daň ze mzdy a majetku v této souvislosti představuje méně důležitý aspekt zdanění podniků.
Registrační poplatek
(145) Třebaže může být pravdou, jak tvrdí Španělsko, že ustanovení registračního poplatku vytvářejí diskriminaci ve prospěch podniků, které nevytvářejí příjem, tato diskriminace není zdrojem státní podpory.
Jak upozorňuje Spojené království, rozdíl 150 liber (asi 225 EUR) ve výši registračního poplatku mezi dvěma skupinami podniků se spolehlivě vejde pod hranici de minimis [36] částky 100000 EUR za období tří let.
Pod podmínkou, že jsou splněny všechny relevantní podmínky, je tedy rozdíl v registračním poplatku de minimis a nenaplňuje podstatu státní podpory.
Dorovnávací daně z činností souvisejících s finančními a veřejnými službami
(146) Španělsko tvrdí, že absence dorovnávacích daní v jiných sektorech, než jsou finanční a veřejné služby, poskytuje podnikům činným v těchto ostatních sektorech zvýhodnění.
Komise tento názor nesdílí.
I když může platit, že tam, kde stát udělí výhodu vymezitelné skupině podniků, může tato skutečnost zřejmě naplnit podmínku státní podpory, totéž ovšem neplatí tam, kde stát vytvoří nevýhodu.
V případech, kdy stát uloží podnikům výjimečné daňové zatížení, jako je například penalizační daň, může se jednat o státní podporu jedině tehdy, lze-li prokázat, že toto opatření vyvolává odpovídající zvýhodnění vymezitelných obchodních konkurentů těch podniků, které musí nést újmu daným opatřením způsobenou.
Na rozdíl od tvrzení Spojeného království nemá účel dorovnávacích daní podstatný význam pro zjištění, zda jsou tyto daně zdrojem státní podpory.
Komise nicméně dospěla k závěru, že bezprostředním účinkem dorovnávacích daní, zvažují-li se odděleně, je vytvoření nevýhody pro dotčené podniky.
Tento závěr nijak neovlivňuje úvahy o dorovnávací dani jako součásti systému, který fakticky počítá s odlišnými daňovými sazbami pro různé typy podniků.
Výhody vyplývající pro určité ekonomické sektory z návrhu celkového daňového systému
(147) Níže uvedená tabulka 1 obsahuje údaje [37] o různých kategoriích podniků v Gibraltaru a jejich úrovni daňové povinnosti vyměřené na základě zisků, po zavedení navrhované reformy.
Je třeba upozornit, že i když v některých případech bude daňová povinnost kteréhokoli daného podniku určena rovněž na základě počtu zaměstnanců či obchodního využívání majetku, společným účinkem různých omezení výše daně a dorovnávacích daní je stanovení odlišné úrovně celkového zdanění zisků v různých sektorech ekonomiky.
_BAR_ _BAR_ Sazba daně _BAR_
_BAR_ počet _BAR_ současná _BAR_ po reformě _BAR_
Všechny podniky (rozdělení podle sektorů) _BAR_ 29000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
finanční služby _BAR_ 179 _BAR_ 0 – 35 % _BAR_ 5 – 15 % _BAR_
veřejné služby _BAR_ 23 _BAR_ 35 % _BAR_ 35 % _BAR_
jiné _BAR_ 28798 _BAR_ 0 – 35 % _BAR_ 0 – 15 % _BAR_
Všechny podniky (rozdělení podle příjmů) _BAR_ 29000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
s příjmem _BAR_ 10400 _BAR_ 0 – 35 % _BAR_ 0 – 15 % _BAR_
bez příjmu _BAR_ 18600 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Podniky s příjmem (rozdělení podle statutu) _BAR_ 10400 _BAR_ _BAR_ _BAR_
podléhající daňové povinnosti _BAR_ 1400 _BAR_ 0 – 35 % _BAR_ 0 – 15 % _BAR_
osvobozené od daně _BAR_ 9000 _BAR_ 0 % _BAR_ 0 – 5 % _BAR_
Podléhající dani s příjmem (rozdělení podle zisku) _BAR_ 1400 _BAR_ _BAR_ _BAR_
tvoří zisk _BAR_ 540 _BAR_ 0 – 35 % _BAR_ 0 – 15 % _BAR_
netvoří zisk _BAR_ 500 _BAR_ — _BAR_ — _BAR_
Podléhající dani s příjmem (rozdělení podle statutu) _BAR_ 1400 _BAR_ _BAR_ _BAR_
podmínečně zdaněné _BAR_ 140 _BAR_ 2 – 10 % _BAR_ 0 – 15 % _BAR_
zdaněné _BAR_ 1260 _BAR_ 35 % _BAR_ 0 – 15 % _BAR_
veřejné služby _BAR_ 23 _BAR_ 35 % _BAR_ 35 % _BAR_
Osvobozené od daně s příjmem (rozdělení podle sektoru) _BAR_ 9000 _BAR_ _BAR_ _BAR_
finanční služby _BAR_ 70 _BAR_ 0 % _BAR_ 5 % _BAR_
jiné než finanční služby _BAR_ 8930 _BAR_ 0 % _BAR_ 0 % _BAR_
(148) Tabulka 1 ukazuje, jaký dopad by mělo zavedení reformy z hlediska zdanění na určité jasně definované sektory v ekonomice Gibraltaru.
Ačkoliv Komise uznává, že reforma zruší formální rozlišení mezi příbřežní a pevninskou ekonomií, porovnání míry zdanění slouží jako názorný příklad selektivní podstaty navrhovaného daňového systému.
Různé druhy podniků budou podléhat různým daňovým sazbám, což je další prvek, který potvrzuje, že navrhovaný systém poskytuje selektivní výhody těm sektorům, které těží z nižšího zdanění.
(149) Příbřežní sektor Gibraltaru je v současnosti předmětem dvou souběžně probíhajících šetření státní podpory, zaměřených na podniky osvobozené od daně a podniky podmíněně zdaněné.
V tomto ohledu Komise zvážila, že osvobozením od daně gibraltarské orgány poskytují státní podporu těm podnikům, které jsou daňové povinnosti zproštěny [43].
Obdobně v rozhodnutí přijatém ve stejný den jako současné rozhodnutí Komise rozhodla, že stanovením nízké sazby daně v porovnání se standardní sazbou korporační daně orgány Gibraltaru poskytují státní podporu podmíněně zdaněným podnikům [44].
(150) Z tabulky 1 jasně vyplývá, že po zavedení reformy budou podniky osvobozené od daně vně sektoru finančních služeb dále zdaňovány efektivní nulovou sazbou.
Důvodem je, že podniky osvobozené od daně zpravidla fyzicky nesídlí v Gibraltaru.
Proto nemají v Gibraltaru zaměstnance ani provozní prostory a nevznikne jim tedy povinnost odvodu daně ze mzdy ani daně z držby majetku pro účely podnikání.
Jejich privilegované postavení nulového zdanění reforma zachovává, což jim ve skutečnosti dále zajišťuje státní podporu.
Podniky osvobozené od daně v sektoru finančních služeb budou po zavedení reformy podléhat dani ve výši 5 %.
Ovšem i když budou poprvé zdaněny, jejich privilegované postavení v gibraltarské ekonomice zůstane převážnou měrou zachováno, poněvadž daň odpovídající 5 % ze zisku bude hranicí jejich daňové povinnosti.
Oproti tomu ostatní části gibraltarské ekonomiky budou podléhat horní hranici buď 15 %, nebo 35 %.
(151) Komise dospěla k závěru, že reforma zachovává stávající situaci, v níž podniky osvobozené od daně jsou příjemci státní podpory.
Řečeno obecněji, daný systém stanoví různé úrovně zdanění zisků vzhledem k různým sektorům ekonomiky a tím poskytuje selektivní výhodu podnikům, které spadají do sektorů s nižší daňovou sazbou.
Také z tohoto důvodu má ohlášená daňová koncepce charakter hmotné selektivity.
(152) Ohlášená opatření tedy zahrnují regionální i materiální selektivitu, z nichž druhý jmenovaný typ pramení jak z několika specifických prvků navrženého systému, tak z analýzy tohoto systému jako celku.
Výhoda poskytovaná státem nebo prostřednictvím státních zdrojů
(153) Z udělení daňových úlev a snižování daní podrobně posouzených v odstavcích 98 až 152 výše vyplývá ztráta příjmu z daní, která je podle bodu 10 oznámení ekvivalentní využití státních zdrojů ve formě fiskálních výdajů.
Jak potvrdil Soudní dvůr, platí tato zásada rovněž pro výhody poskytnuté regionálními či místními orgány členských států [45].
Argument, že žádný příjem z daní není předem určený, protože daně Spojeného království by neplatily v Gibraltaru, byl již rozebrán výše.
Ze zdůvodnění vyplývá, že zvýhodnění je poskytováno státem a prostřednictvím státních zdrojů.
Vliv na obchod a poškození hospodářské soutěže
(154) Gibraltar je ekonomikou volného trhu.
Mnohé podniky založené v Gibraltaru (a skupiny, do nichž patří) budou pravděpodobně aktivní v sektorech, v nichž probíhá obchod mezi členskými státy.
To zejména platí pro sektor služeb, v němž mají relevantní ustanovení práva Společenství v Gibraltaru plnou platnost.
Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že jestliže podpora poskytnutá státem posiluje postavení podniku vzhledem k jiným podnikům soutěžícím v obchodu uvnitř Společenství, musí být tyto podniky považovány za příjemce této podpory.
Vzhledem k tomu není nutné, aby příjemce podpory sám vyvážel své výrobky.
V případech, kdy členský stát poskytuje podporu určitému podniku, může být z tohoto důvodu udržena či zvýšena domácí produkce s tím dopadem, že podniky založené v jiných členských státech mají sníženou možnost vyvážet své výrobky na trh tohoto členského státu.
Obdobně tam, kde členský stát poskytuje podporu podnikům činným v oborech služeb a distribuce, nemusí tyto podniky přijímající podporu nezbytně samy provádět svou podnikatelskou činnost mimo příslušný členský stát, aby státní podpora měla účinek na obchod Společenství, zejména v případě podniků sídlících poblíž hranice mezi dvěma členskými státy.
Poměrně malý rozsah podpory nebo poměrně malá velikost podniku, který podporu dostává, samy o sobě nevylučují možnost dopadu na obchod uvnitř Společenství [46].
Proto do té míry, v níž gibraltarské společnosti činné v sektorech, v nichž probíhá obchod v rámci Společenství, těží z uvedeného osvobození od daně, ovlivňuje toto zvýhodnění obchod mezi členskými státy a škodí či hrozí poškozením hospodářské soutěže.
Obecné připomínky
(155) Spojené království, vláda Gibraltaru i Španělsko se všichni vyjadřují k otázce, zda reforma dodržuje kritéria stanovená v kodexu chování a dalších mezinárodních normách.
Jak ovšem upozornila vláda Gibraltaru, posouzení určitého opatření jakožto škodlivého (či nikoli, jako tomu bylo v případě reformy [47]) podle kodexu, nemá žádnou přímou spojitost s jeho zhodnocením za účelem zjištění státní podpory podle článku 87 Smlouvy o ES.
Stejně tak obvinění učiněná Španělskem ohledně daňového úniku a praní špinavých peněz, vyvrácená Spojeným královstvím, nejsou ve věci šetření státní podpory relevantní, jak zdůrazňuje Spojené království.
(156) Komise odmítá vyjádření vlády Gibraltaru, že ve svém šetření ohledně státní podpory nerespektovala rovnost zacházení.
Nebyly uvedeny žádné konkrétní důkazy na podporu tohoto tvrzení.
V každém případě je Komise při vyšetřování možné státní podpory ve smyslu článku 87 Smlouvy o ES povinna každé opatření zkoumat výhradně na základě jeho skutkové podstaty.
Přestože vláda Gibraltaru tvrdí, že opatření stanovená v článcích 95 — 97 Smlouvy o ES představují správný postup, Komise upozorňuje, že bod 15 oznámení musí být interpretován v souvislosti s bodem 6, který zcela jasně uvádí možné postupy v souvislosti s dopady obecných daňových opatření v rámci členských států.
Toto tvrzení obsahuje nepřímo vyjádřený požadavek, aby se s Gibraltarem jednalo, jako by to byl plnoprávný členský stát, stejným způsobem jako Výkonný výbor Ålandy požaduje, aby opatření přímého zdanění přijatá samosprávnými regiony byla hodnocena tak, jako by je přijal členský stát.
Smlouva o ES ovšem neobsahuje žádné opodstatnění pro takový požadavek.
Slučitelnost
(157) Spojené království ani vláda Gibraltaru se nepokusily obhájit stanovisko, že reformu lze pokládat za slučitelnou se společným trhem i v případě, že obsahuje podporu.
Komise tedy trvá na svém stanovisku, které vyložila ve svém posouzení slučitelnosti při zahájení šetření.
Toto posouzení je v následujících odstavcích uvedeno znovu a dále zpřesněno.
(158) V tomto případě nelze použít žádnou z výjimek podle čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES, poněvadž reforma se nesoustřeďuje na cíle uvedené v tomto ustanovení.
87 odst. 3 písm. a) je opatření podpory pokládáno za slučitelné se společným trhem, jestliže má za cíl podpořit ekonomický rozvoj oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo závažnou mírou nezaměstnanosti.
Tyto oblasti Spojené království vymezilo na mapě regionální podpory pro období let 2000 až 2006, která byla schválena Komisí pod číslem státní podpory N 265/00 [48].
Jelikož Gibraltar takovou oblastí není, toto ustanovení neplatí.
(160) Co se týče výjimek stanovených v čl. 87 odst. 3 písm. b) a d), reforma nemá za cíl podpořit realizaci důležitého projektu ve společném zájmu Evropy ani nápravu závažného narušení ekonomiky Spojeného království a rovněž se nezaměřuje na podporu péče o kulturní dědictví.
(161) Konečně je nezbytné přezkoumat, zda reforma může splňovat kritéria výjimky stanovené v čl. 87 odst. 3 písm. c), které uvádí, že podpora, jež má usnadnit rozvoj určitých ekonomických činností nebo určitých ekonomických oblastí v případech, kdy negativně neovlivní podmínky obchodování v míře, jež by poškozovala obecný zájem, může být pokládána za slučitelnou se společným trhem.
(162) Ty prvky reformy, které byly definovány jako vytvářející výhodu, jakož i reforma posuzovaná jako celek ve srovnání se systémem zdanění korporací ve Spojeném království, zprošťují příslušné podniky daňových poplatků, jež by tyto při normálním průběhu obchodních činností obvykle musely hradit ze svých rozpočtů.
Tato úleva nesouvisí s investicemi ani vytvářením pracovních míst a představuje tudíž podporu běžného provozu, jejíž výhody pominou, jakmile bude ukončena.
V souladu se stálou praxí Komise nemůže být taková podpora pokládána za opatření, které usnadňuje rozvoj určitých ekonomických činností nebo hospodářských oblastí.
Gibraltar navíc není zahrnut v mapě regionální podpory pro Spojené království [49].
VII. ZÁVĚRY
(163) Komise dospěla k závěru, že reforma představuje režim státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Neplatí zde žádná z odchylek stanovených čl. 87 odst. 2 nebo čl. 87 odst. 3. Z těchto důvodů Spojené království není oprávněno realizovat reformu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Návrhy na reformu systému zdanění korporací v Gibraltaru oznámené Spojeným královstvím představují režim státní podpory, který není slučitelný se společným trhem.
Tyto návrhy proto nelze provést.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Rozhodnutí Komise
ze dne 20. dubna 2004
o podpoře prováděné Francií ve prospěch Družstva pro vývoz francouzských knih (CELF)
(oznámeno pod číslem K(2004) 1361)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/262/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byli v souladu s uvedenými články [1] zúčastnění vyzváni k předložení svých připomínek a vzhledem k těmto připomínkám,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1) Rozsudkem ze dne 28. února 2002 [2] zrušil Soud prvního stupně Evropských společenství poslední větu článku 1 rozhodnutí Komise 1999/133/ES ze dne 10. června 1998 o státní podpoře ve prospěch Družstva pro vývoz francouzských knih (CELF) [3], která uvedla, že:
"Podpora poskytnutá CELF při vyřizování malých objednávek francouzských knih je podporou ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy o ES. Vzhledem k tomu, že francouzská vláda opomenula oznámit tuto podporu Komisi před její provedením, byla tato poskytnuta nezákonně. Podpora je přesto slučitelná, protože splňuje podmínky pro využívání odchylky stanovené v čl. 92 odst. 3 písm. d) uvedené smlouvy." [4]
(2) Tento rozsudek navazuje na dlouhé řízení, jehož etapy jsou připomenuty níže.
A. PRVNÍ FÁZE ŘÍZENÍ
(3) Dopisem ze dne 20. března 1992 upozornila Mezinárodní společnost pro distribuci a vydavatelství (SIDE), která se představuje jako "francouzský podnik, pracující na trhu vývozu knih, který se musí podrobovat hospodářské soutěži družstva vydavatelů, využívajícího státní podpory" [5], Komisi na opatření podpory podpoře, přepravě a uvedení na trh, poskytnutou francouzskými orgány CELF, tyto podpory nebyly předem oznámeny útvarům Komise, a porušily tak čl. 93 odst. 3 (dnes čl. 88 odst. 3) Smlouvy.
(4) Dopisem ze dne 2. dubna 1992 připomněla Komise francouzským orgánům, že každý záměr, vedoucí k vytvoření nebo úpravě podpory měl být předmětem předběžného oznámení jejím útvarům, a požádala uvedené orgány, aby informovaly o podstatě a předmětu podpory, citované SIDE.
(5) Dopisem ze dne 29. června 1992 potvrdily francouzské úřady Komisi existenci podpor ve prospěch CELF.
Upřesnily, že tato opatření směřovala k seznámení se s francouzskou literaturou a jazykem v nefrankofonních zemích a že družstvu CELF kromě toho byla svěřena správa tří systémů přesné podpory, která by rovněž vedla k usnadnění přístupu vzdálených čtenářů k francouzským knihám.
(6) Dopisem ze dne 7. srpna 1992 Komise potvrdila SIDE existenci podpor ve prospěch CELF, upřesnila jejich předmět a informovala ji, že daná opatření nebyla oznámena.
Zároveň uvedla, že podpory, proti kterým byly vzneseny námitky, se nejevily jako narušující obchod mezi členskými státy. Za těchto podmínek byla SIDE vyzvána k předložení svých připomínek.
(7) Dopisem ze dne 7. září 1992 oznámila SIDE Komisi, že chtěla odhalit diskriminační povahu [6] opatření a následky, které z nich vyplývají, na obchod uvnitř Společenství, aniž by mimo to popírala kulturní cíl, stanovený ministerstvem kultury, které jednalo s cílem rozšiřování francouzského jazyka a literatury.
(8) Komise poté, co provedla zhodnocení sporných opatření, nevzala v úvahu námitky SIDE a rozhodnutím ze dne 18. května 1993 uznala [7], že s přihlédnutím ke zvláštní situaci hospodářské soutěže v odvětví knih a kulturních záměrů byla použita odchylka stanovená v čl. 92 odst. 3 písm. c) (dnes čl. 87 odst. 3 písm. d)) Smlouvy.
(9) SIDE žádostí ze dne 2. srpna 1993 předložila soudu odvolání na zrušení tohoto rozhodnutí.
Rozsudkem ze dne 18. září 1995 [8] soud částečně vyhověl požadavku SIDE tím, že zrušil rozhodnutí Komise ze dne 18. května 1993, ale pouze pokud se jedná o určitá opatření ve prospěch malých objednávek.
(10) Kromě toho soud schválil tři následující režimy podpory, řízené CELF na účet státu:
a) podpora při dovozu letadlem nebo s vaky pro leteckou přepravu,
b) program "Stránka ke stránce" [9] (podpora při šíření knih ve francouzském jazyce v zemích střední a východní Evropy),
c) "program Plus" (vysokoškolské učebnice ve francouzském jazyce, určené pro studenty subsaharské Afriky).
(11) Soud se domníval, že Komise obdržela dostatečné informace o posledních třech režimech, aby doložila zjištění, že jejich přímý účinek na chod pravidel hospodářské soutěže byl bezvýznamný.
Soud zejména připomíná, že všechny subjekty, které splnily zvláštní podmínky stanovené těmito režimy, mohli podat u CELF žádosti o podporu.
Upřesňuje, že žadatel nepředložil žádný údaj, který by měla průkazný charakter, že poskytnutí těchto tří režimů podpory mohlo ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(12) Soud došel k závěru, že Komise mohla přijmout rozhodnutí příznivé vůči těmto třem režimům podpory, spravovaným prostřednictvím CELF, a že tedy mohla odmítnout argumentaci SIDE jako neopodstatněnou.
(13) Soud mimo to uvádí, že "pokud se týká kulturního cíle sporných podpor, cíl sledovaný stranami i cíl sledovaný francouzskou vládou, tedy šíření francouzského jazyka a literatury, je stejný".
Soud mimo jiné zjistil, že údaje, které měla Komise k dispozici při přijímání rozhodnutí ze dne 18. května 1993, včetně těch, které byly obsaženy v dopise rady SIDE ze dne 7. září 1992, mohly podporovat hodnocení skutečného stavu a zákonnosti tohoto cíle.
Za těchto okolností se soud domníval, že by bylo vhodné dojít k závěru, že hodnocení kulturního cíle sporné podpory nepůsobilo Komisi zvláštní obtíže a že nebylo nezbytné získávat další informace k uznání kulturního charakteru tohoto cíle.
(14) Pokud se jedná o náhrady poskytované výhradně CELF na malé objednávky, soud se naproti tomu domnívá, že Komise, dříve než se vyjádřila ke slučitelnosti opatření se společným trhem, měla přikročit k důkladnému přezkoumání podmínek hospodářské soutěže v příslušném odvětví.
(15) V bodě 76 rozsudku došel soud k závěru, že Komise měla zahájit jednání opačné k čl. 93 odst. 2 (dnes čl. 87 odst. 2) Smlouvy, a že by tedy bylo vhodné zrušit rozhodnutí Komise ze dne 18. května 1993 "pokud se týká podpory, poskytované výhradně CELF k vyrovnání vícenákladů při vyřizování malých objednávek knih ve francouzském jazyce, zaslaných knihkupci, usazenými v zahraničí".
B. DRUHÁ FÁZE ŘÍZENÍ
(16) Rozhodnutím ze dne 30. července 1996 Komise v souladu s rozsudkem soudu ze dne 18. září 1995 rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení o uvedených podporách.
Rozhodnutí o zahájení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství [10].
Třetí zúčastněné strany, vyzvané k předložení svých připomínek Komisi, jí zaslaly své poznámky v průběhu měsíců prosince 1996 a ledna 1997.
(17) Podle těchto pokynů Komise přijala nové, kladné rozhodnutí, rozhodnutí 1999/133/ES.
(18) Písemným podáním ze dne 28. září 1998 se SIDE obrátilo na soud za účelem vyhlášení zrušení poslední věty článku 1 rozhodnutí 1999/133/ES.
(19) SIDE uváděla sedm následujících důvodů zrušení:
a) chyba v řízení,
b) nedostatek odůvodnění,
c) skutkový omyl,
d) zjevný omyl při hodnocení,
e) narušení zásady nediskriminace,
f) porušení čl. 92 odst. 3 písm. d) (dnes čl. 87 odst. 3 písm. d)) Smlouvy,
g) nespojitost napadnutého rozhodnutí s články 85 a 86 (dnes články 81 a 82) Smlouvy.
(20) Rozsudkem ze dne 28. února 2002 soud na základě zjevného omylu při hodnocení vyhlásil zrušení poslední věty v článku 1 uvedeného rozhodnutí, aniž by pokládal za nezbytné analyzovat další důvody, uvedené v odvolání.
(21) Poté, co soud připomněl zásady vycházející z judikatury Společenství, které se týkají stupně zaměnitelnosti výrobků, uznal, že by Komise měla přistoupit k nezbytnému ověření, aby získala patřičné údaje za účelem rozlišení komisionářského trhu a obecného vývozního trhu knih ve francouzském jazyce.
(22) Soud zjistil, že jelikož Komise upustila od tohoto ověření, se při hodnocení dopustila zjevného omylu tím, že obecný vývozní trh knih ve francouzském jazyce považuje za trh referenční, i když bylo stanoveno, že sporná podpora byla určena pouze vývozním komisionářům.
(23) Soud došel k závěru, že za těchto podmínek nebyla Komise způsobilá užitečně zhodnotit účinky sporné podpory na příslušném trhu, a proto na tomto základě vyhlašuje zrušení poslední věty článku 1 rozhodnutí 1999/133/ES.
(24) Kromě toho, dne 8. září 1998 se francouzské orgány obrátily na Soudní dvůr Evropských společenství za účelem zrušení rozhodnutí 1999/133/ES tam, kde se v daném případě odchylovalo od požití čl. 90 odst. 2 (dnes čl. 86 odst. 2) Smlouvy. Podle Francie bylo cílem sporné podpory vyrovnávat náklady na službu obecného hospodářského zájmu, která byla ministerstvem kultury svěřena CELF.
(25) Francouzská vláda doložila, že z článku 92 a čl. 93 odst. 2 a 3 (dnes článek 87 a čl. 88 odst. 2 a 3) Smlouvy vyplývá, že v rozporu se stávající podporou nelze provést novou podporu předtím, než bude prohlášena za slučitelnou se společným trhem s výjimkou, že pokud je podnik, který využívá opatření, schopen využívat odchylek, stanovených v čl. 90 odst. 2 Smlouvy. Francie obhajovala tvrzení o "nutné" nepoužitelnosti povinnosti zrušení v případě podpor poskytnutých podniku pověřenému správou služby obecného hospodářského zájmu.
(26) Dvůr ve svém rozsudku ze dne 22. června 2000 [11], poté co připomněl závažnost mechanismu ochrany, ustanoveného poslední větou čl. 93 odst. 3 (dnes čl. 88 odst. 3) Smlouvy, zamítá francouzskou argumentaci, aniž by přistoupil k jádru věci. Dvůr udává, že skutečnost, že členský stát se domnívá, že podpora je slučitelná se společným trhem jej neopravňuje "nedbat jasných ustanovení článku 93".
(27) Dvůr proto zamítá odvolání Francie a potvrzuje, že povinnost předběžného oznamování a odkladný účinek, který se s ní pojí, se používají neodlučitelně, to, že se jedná o podpory s možností využívat ustanovení článku 86 Smlouvy, nemá vliv na oznamovací povinnost.
(28) Dne 5. října 1999 nakonec SIDE vznesla na základě ustanovení článků 81 a 82 Smlouvy před Komisí stížnost vůči CELF pro dohodu a zneužívání dominantního postavení.
SIDE rovněž připomíná odpovědnost Francie podle článku 10 Smlouvy, podle kterého by podporovala zmíněnou protikonkurenční praxi.
(29) Tento spis byl příslušnými útvary Komise zpracován odlišně.
C. TŘETÍ FÁZE ŘÍZENÍ
(30) Po částečném zrušení rozhodnutí 1999/133/ES Komise dopisem ze dne 14. června 2002 požádala francouzské orgány a SIDE, aby se vyjádřily k důvodům zrušení rozhodnutí a zejména údajům, které se týkají uvedeného trhu.
(31) Francouzské orgány byly vyzvány k bližšímu vysvětlení specifičností nabídek CELF vzhledem k dalším účastníkům na trhu jako SIDE.
(32) SIDE byla vyzvána k bližšímu vysvětlení pojmu malé objednávky a k uvedení, jaká byla případná zvláštnost její nabídky vzhledem k nabídce CELF a dalších účastníků na trhu.
(33) Dopisem ze dne 8. července 2002 SIDE zažádala o lhůtu pro svou odpověď, která jí byla poskytnuta dopisem ze dne 25. července 2002.
Francouzské orgány, které se měly dne 17. července 2002 setkat s útvary Komise, rovněž zažádaly dopisem ze dne 10. července 2002 o lhůtu pro svou odpověď.
Dopisem ze dne 1. srpna 2002 jim byla udělena dodatečná lhůta.
(34) SIDE zaslala svou odpověď Komisi dopisem ze dne 12. srpna 2002.
Francouzské orgány předaly svou odpověď dopisem ze dne 17. září 2002.
(35) Poté, co Komise požádala dopisem ze dne 19. září 2002 SIDE o laskavé sdělení, zda její odpověď obsahuje důvěrné informace, a dne 30. září 2002 obdržela zápornou odpověď, předala dopisem ze dne 17. října 2002 odpověď SIDE provázenou přílohami, k připomínkám francouzských orgánů. Při této příležitosti jim rovněž položila několik nových doplňkových otázek.
(36) Dopisem ze dne 30. října 2002 položila Komise rovněž několik doplňkových otázek SIDE, která odpověděla dopisem ze dne 31. října 2002 a 9. prosince 2002.
SIDE Komisi dopisem ze dne 23. prosince 2002 podle požadavku Komise ze dne 16. prosince 2002 sdělila, že její odpovědi neobsahují žádné důvěrné informace a že mohou být předány k připomínkám francouzských orgánů.
(37) Mezitím byla Komise nucena zaslat dopisem ze dne 27. listopadu 2002 francouzským orgánům, které neodpověděly v předepsaných termínech, upomínku.
Francouzské orgány požadovaly dopisem ze dne 19. prosince 2002 na Komisi nový odklad lhůty.
(38) Dne 9. ledna 2003 Komise zaslala francouzským orgánům k připomínkám odpověď SIDE ze dne 23. prosince 2002.
Francouzské orgány odpověděly dopisem ze dne 17. ledna 2003 na otázky Komise ze dne 17. října 2002.
(39) Dopisem ze dne 4. února 2003 požádaly francouzské orgány Komisi o nové odložení lhůty Komise, pokud se jedná o požadavek připomínek k druhé odpovědi SIDE ze dne 23. prosince 2002.
Dopisem ze dne 11. února 2002 Komise částečně schválila požadované lhůty.
Dopisem ze dne 11. března 2003 zaslaly francouzské orgány Komisi svou odpověď.
(40) Mezitím byla SIDE na svou žádost přijata útvary Komise a mohla během schůze, která se konala dne 4. března 2003, vysvětlit svou představu o záležitosti od jejího počátku.
II. POPIS PŘÍSLUŠNÝCH OPATŘENÍ: PODPORA ZAMĚŘENÁ NA UDRŽENÍ ČÁSTEČNĚ NERENTABILNÍ ČINNOSTI
(41) Ministerstvo kultury v roce 1980 rozhodlo podle zaměření obecné politiky francouzské vlády, které se týkalo podpory knih a literatury ve francouzském jazyce, o poskytnutí podpory vývozním komisionářům, kteří by přijímali všechny druhy objednávek s jakoukoliv částkou a rentabilitou.
Tato opatření byla prováděna s cílem čelit nedostatku na trhu a podporovat zachování činnosti "malých nerentabilních objednávek".
(42) Francouzské orgány vysvětlují, že malá knihkupectví, založená v zejména nefrankofonních oblastech, někdy obtížně přístupná a/nebo vzdálená, by měla vážné obtíže se zásobováním, jestliže by nemohlo být ze strany tradičních distribučních okruhů vyhověno jejich poptávkám, pokud jsou množství objednaných děl nedostatečná nebo pokud jednotková cena objednaných knih není zvýšena tak, aby plnění mohlo být rentabilní.
(43) Cílem uvedených provozních podpor bylo podporovat podniky v činnosti u takových zákazníků (knihkupectví a ne konečný spotřebitel), kteří nemohou být obsluhováni v rámci "standardního" obchodního vztahu, založeného výhradně na zisku.
(44) Cílem dané podpory tedy bylo vývozním komisionářům umožnit vyřizování všech objednávek nezávisle na jejich hodnotě, rentabilitě a místem určení, pocházejících z knihkupectví, zřízených v zahraničí hlavně v nefrankofonních oblastech.
Cílem bylo, aby v rámci podpory francouzské politiky kulturní různosti mohlo být zajištěno optimální šíření knih ve francouzském jazyce a aby bylo podporováno šíření frankofonní literatury po celém světě.
(45) Mechanismus podpory poskytované francouzskými orgány, nazývaný "Program malých objednávek", spočíval v provozní podpoře, jejímž cílem bylo nahrazovat vícenáklady při vyřizování malých objednávek s částkou nižší nebo rovnou 500 francouzským frankům (FRF), tedy přibližně 76 EUR.
(46) Byly zamýšleny dva další systémy financování, které spočívají v přímé podpoře knihkupectvím nebo v přímé podpoře vydavatelům, ale od těchto alternativních řešení se nakonec upustilo, neboť byla ze strany francouzských orgánů pokládána za méně účinná a nákladnější.
Systém napadený SIDE jim byl z ekonomického hlediska ukázán jako racionálnější a vzhledem k využívání veřejných fondů jistější.
(47) V souladu s "Programem malých objednávek" se musel podnik využívající podporu zavázat, že sdělí Ředitelství pro knihy a četbu ministerstva kultury všechny údaje, které se týkají obecné činnosti podniku (celkový obrat, finanční účty, předběžné rozpočty, kopie usnesení, kterými se potvrzují tyto údaje, případně zprávu účetního revizora, souhrnnou mzdovou tabulku) a také veškeré údaje, které se týkají podpory provozu, zejména rozpočet použití podpory, kterým se vykazuje provádění plnění, které je podnětem k poskytnutí podpory za předchozí rok.
(48) V praxi využíval "Program malých objednávek" jediný podnik, CELF.
Podnik musel k podpoře své žádosti o podporu na následující rok [12] každoročně vykazovat vícenáklady, způsobené plněním "malých objednávek".
(49) Konkrétně, čtvrtina podpory schválené v průběhu předchozího roku byla převedena na počátku roku, zbytek byl přidělen na podzim, po přezkoumání předpokládaného rozpočtu podniku, který využívá podporu, a výkyvů zaznamenaných v průběhu první části účetního roku orgánem veřejné moci.
(50) Bylo dohodnuto, že pokud částka na podporu nebude využita celá, budou podpory stanovené na následující rok sníženy o zbývající částky.
(51) Bylo by vhodné upřesnit, že v roce 2002 byly podpory zrušeny (viz tabulka týkající se vývoje poskytnutých podpor v eurech od roku 1980 v příloze I).
III. PŘIPOMÍNKY SIDE A TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
A. Důvody k zásahu SIDE
(52) Podle článku 2 svých stanov je cílem SIDE [13]: "Prodej knih, tisku, veškerých kulturních produktů, vydávání, zřizování nebo získávání a využívání veškerých komerčních fondů stejného charakteru a obecněji veškeré průmyslové, obchodní nebo finanční transakce, transakce s movitými nebo nemovitými předměty, a to vše ve Francii a v zahraničí, které se mohou přímo nebo nepřímo týkat předmětu činnosti nebo jsou schopny zjednodušovat rozšiřování a rozvoj."
(53) Dopisem ze dne 20. března 1992 předložila SIDE v důsledku zamítnutí poskytnutí podpory, která je popsána v části II, ministerstvem kultury Komisi stížnost [14].
(54) SIDE v podstatě požaduje, aby Komise přijala rozhodnutí, kterým by se mohlo ukončit narušení hospodářské soutěže, jehož obětí je na vývozním trhu s knihami ve francouzském jazyce, uvedená narušení mají původ v podpoře přidělené výhradně CELF.
(55) SIDE udává, že odmítla poskytnutí sporných podpor, které jí byly navrženy ministerstvem kultury během rozhovoru, který se konal dne 26. září 1996.
Vysvětluje, že nemohla akceptovat tuto opožděnou nabídku, která byla provedena v daném okamžiku po rozsudku soudu ze dne 18. září 1995.
Upřesňuje, že nechtěla využívat program, jehož slučitelnost s právním řádem Společenství mohla být případně Komisí zpochybněna, a že mimo jiné tento návrh jí byl dán na samém konci, aby se zavázala, že ukončí řízení, které sama vyvolala.
(56) SIDE je mimo jiné přesvědčena, že činnost vývozního komisionáře nevyžaduje žádnou podporu.
Proto pochybuje o užitečnosti "Programu malých objednávek".
Nicméně již neodmítá žádnou možnost budoucího přístupu k němu "tak, aby její činnosti byly prováděny v podmínkách nenarušené hospodářské soutěže", avšak pouze za předpokladu, pokud by francouzskými orgány byl přijat mechanismus, jasně slučitelný s pravidly Smlouvy.
(57) SIDE uvádí, že "na komisionářském vývozním trhu jsou za "obecné" vývozce považovány intervenující subjekty, jejichž obrat se uskutečňuje hlavně s orientací na prostředníky, jako jsou knihkupectví, a ne koneční uživatelé".
Pro ni jsou obecnými komisionáři pouze CELF a SIDE.
Upřesňuje, že kromě toho existují knihkupci — vývozci, kteří prodávají přímo konečným uživatelům.
(58) SIDE během rozhovoru, který se konal dne 4. března 2003, oznámila Komisi, že působí hlavně v západní Evropě.
Pracuje rovněž na trzích východní Evropy, ale málo vzhledem k programu "Na východ Evropy" [15], kterého využívá CELF.
SIDE rovněž pracuje v Severní Americe a jihovýchodní Asii.
Rovněž pracovala v Argentině před tím, než tuto zemi zasáhla současná krize.
SIDE upřesnila, že nepožaduje působit v Africe, neboť na tomto území má malý zákaznický okruh, zejména v černé Africe.
Také nepůsobí na území, která nejsou zahrnuta do COFACE [16].
(59) SIDE odmítá tezi francouzských orgánů, která spočívá v tvrzení, že velké objednávky jsou rentabilní, zatímco "malé objednávky" nejsou, což je důvodem, aby byly za účelem vyřízení podporovány.
Dále dodává, že "malé objednávky" jsou v konečném výsledku rentabilnější než větší objednávky.
(60) SIDE upřesňuje, že pojmy "malé objednávky" a "meze rentability" jsou argumenty, které uvádí francouzská vláda, aby se pokusila odůvodnit podporu, poskytnutou specificky na chod CELF pod záštitou podpory při vyřizování malých objednávek francouzských knih, určených pro zahraničí, přičemž ve skutečnosti se jedná pouze o podporu při fungování.
(61) SIDE uvádí, že pro druh této činnosti neexistuje mez rentability.
Upřesňuje, že může dojít k úsporám daným objemem, pokud je současně objednáno několik výtisků od jednoho titulu.
To je důvod, proč seznam slev SIDE stanovuje dodatečnou slevu 5 % na každý titul objednaný v deseti nebo více výtiscích.
(62) SIDE udává, že všechny objednávky vykazují jeden náklad na vyřízení a jednu stejnou rentabilitu, protože pouze počet řádků, zadaných jednou osobou za den stejně jako počet knih z každého řádku objednávky, mají vypovídací hodnotu.
Upřesňuje, že celková částka vydané faktury nemá vliv na zhodnocení nákladů plnění.
Vysvětluje, že osoba, která za den zpracuje tisíc řádků z objednávky stráví téměř přesně tutéž dobu, ať objednávka zákazníka obsahuje dva řádky nebo sto řádků, rozdíl spočívá pouze ve skutečnosti, že musí v každé objednávce jiného zákazníka příslušného zákazníka identifikovat, což zabere pouze několik vteřin.
Výše obratu během daného období nezávisí tedy na počtu zákazníků, závisí pouze na počtu řádek zpracovaných za tutéž dobu.
(63) SIDE rovněž udává, že zcela jako CELF akceptuje všechny objednávky, které jsou jí zaslány s jakoukoliv částkou, kritériem výběru je pro SIDE pouze platební schopnost zákazníka.
(64) SIDE přesto upřesňuje, že určité objednávky mohou obsahovat požadavky na díla nezahrnutá v seznamu, která předpokládají speciální vyhledávání; tento druh objednávek představuje zhruba 4,5 % její činnosti.
(65) SIDE se tedy domnívá, že podpora, která je poskytována CELF na vyřizování malých objednávek, mu umožňuje nabízet zákazníkům zvláště přitažlivé slevy, které ona není schopna nabídnout.
(66) SIDE kromě popírání vlastního principu existence vícenákladů, vhodných k odůvodnění příslušné podpory, poukazuje na určité chyby, obsažené v údajích, vycházejících z analytického účetnictví CELF, sestavených francouzskými orgány a využitých Komisí na podporu rozhodnutí 1999/133/ES.
Vyvrací tak existenci vícenákladů, spojených s dálkovým přenosem malých objednávek, jak vyplývají z rozhodnutí 1999/133/ES.
Poukazuje rovněž, že některé z údajů, vycházejících z analytického účetnictví CELF, které se týkají sociálních výloh, se liší od těch, které se týkají stejného místa v obecném účetnictví podniku, a proto údaje vyčíslené účetními CELF a sdělené francouzskými orgány nejsou relevantní.
(67) SIDE sděluje, že ve své nabídce veřejnosti bude představovat pouze vydavatele, kteří předkládají nejpřitažlivější slevy.
Dodává, že seznam vydavatelů, který předkládá, je mnohem omezenější než seznam CELF, neboť nemá, na rozdíl od CELF, možnost nabízet zajímavé slevy pro všechny vydavatele, které má díky pobírané podpoře a přednostním vztahům, které s vydavateli udržuje, příležitost toto provádět.
(68) SIDE zdůrazňuje, že utrpěla škodu, neboť někteří z jejich zákazníků opustili její služby a přešli k CELF, které díky poskytované podpoře a úslužnosti vydavatelů nabízí zvláště přitažlivé slevy [17].
SIDE má za to, že CELF takto získalo dominantní postavení na komisionářském vývozním trhu.
(69) SIDE upřesňuje, že nyní trpí jiným druhem újmy, jejíž původ spočívá ve změně celní politiky CELF, které uplatňuje "již alespoň dva roky zastrašovací podmínky vůči malým účtům" [18] [19].
Skutečně, od té doby co dostává již pouze symbolickou část sporné podpory a ještě navíc od celkového zrušení v roce 2002, se malé účty ucházejí o služby SIDE.
Tento nový požadavek mu způsobuje novou újmu, "neboť zákazníci, kteří jsou nejzajímavější, jsou rovněž ti, kteří mají velký objem objednávek".
(70) SIDE došla k závěru, že "politika takto vedená CELF je evidentně v celkovém rozporu s tvrzením CELF, podle kterého ji její domnělá úloha veřejné služby, kterou se podle ní a podle francouzské vlády odůvodňuje poskytovaná podpora, zavazuje zpracovávat stejným způsobem všechny objednávky a stejně jednat se všemi zákazníky".
(71) Na podporu svých protestů SIDE předkládá v roce 1996 dvě externí zprávy, první od Národní nadace politických věd, druhou od Účetního dvora.
(72) Zpráva Národní nadace politických věd, nazvaná "Podporované šíření francouzských vědeckých a vysokoškolských učebnic", zveřejněná v listopadu 1996, se týká zvláštního segmentu trhu, segmentu šíření francouzských vědeckých a vysokoškolských učebnic.
SIDE udává, že tento dokument, třebaže vychází za rámec tohoto řízení, zahrnuje zvláště výmluvné informace, ke kterým by mělo být přihlédnuto Komisí v jejím rozhodnutí 1999/133/ES při posuzování zákonnosti příslušné podpory.
(73) SIDE rovněž předkládá zprávu Účetního dvora, zveřejněnou v říjnu 1996, která celkově kritizuje politiku ministerstva kultury v záležitosti podpor a specifičtěji uvádí určité programy financované ministerstvem kultury, jako "Program stránka ke stránce", který byl řízen CELF.
(74) SIDE vyzdvihuje další, přesnější otázky.
Odhaluje rekapitalizaci CELF státem v roce 1980, kterou pokládá za podporu při záchraně.
Má za to, že CELF by využilo druhé rekapitalizace v roce 1993, která byla rovněž podstatnou státní podporou prostřednictvím Asociace pro rozvoj francouzského vydavatelství (ADEF).
SIDE nakonec připomíná výhody, jaké by CELF využívalo díky "správě veřejných programů", která mu byla svěřena, a také celou sadu přesných výhod, spojených s výsadními vztahy, které tento podnik udržuje s orgány veřejné státní moci.
B. STANOVISKO TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(75) Po zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství [20] rozhodnutí o zahájení ze dne 30. července 1996 a před tímto se projevilo několik zúčastněných třetích stran [21].
(76) Pan Van Ginneken [22] jako velkoobchodník, zabývající se vývozem francouzských knih do nefrankofonních zemí ve svém stanovisku ze dne 21. prosince 1996 uvádí, že "CELF si již zadalo úlohu [23]stát se vývozním velkoobchodem a být rentabilním, v rozporu s důvodem svého založení, tedy jako subjekt poskytující služby".
(77) Pan Van Ginneken rovněž připomíná problematiku možné dohody mezi CELF a vydavateli, protože ti jsou částečně členy CELF [24].
Odmítá "zjevně nespravedlivou" situaci, ve které je poškozován soukromý zájem představovaný vývozními velkoobchody.
(78) Hexalivre, společnost pro vývoz francouzských knih [25], zasahuje rovněž s podpisem pana Van Ginnekena, který je jejím předsedou, jako knihkupec, jehož zákazníci jsou tvořeni "institucemi" usazenými v zahraničí.
Ve svém stanovisku ze dne 23. prosince 1996 udává, že činnost CELF, jehož posláním je zásobovat knihkupce v zahraničí, by v zásadě neměla být v rozporu s jeho vlastními aktivitami.
Hexalivre trvá na tom, že příslušná podpora nakonec přinesla užitek "soukromé společnosti podporované správou a směřující co nejvíce k monopolnímu postavení".
(79) Pan Fenouil za Lavoisier Tec et Doc, bývalý spolupracovník CELF, vydavatel a knihkupec zabývající se vývozem, specializovaný na vědecká a technická díla ve svém stanovisku ze dne 7. ledna 1997 nepopírá opodstatněnost podpor poskytnutých CELF od roku 1980 a připomíná rovněž "bezvýhradnou podporu do roku 1994 [26]".
Naproti tomu se staví proti rozrůznění činnosti CELF [27], která byla financována díky sporným podporám.
Rovněž udává, že 50 % objednávek, vyřizovaných jeho podnikem, jsou malé objednávky s hodnotou méně než 500 FRF.
Pan Fenouil nakonec "vyzývá k obnovení podmínek běžné hospodářské soutěže při vývozu, které by bylo provedeno zejména potlačením neopodstatněných podpor na skutečnou úlohu veřejné služby nebo nesporný kulturní cíl, který nemůže být dosažen stávajícími prostředky".
(80) Pan de la Rochefoucauld za "Aux amateurs de Livres international" zasahuje ve svém stanovisku ze dne 2. ledna 1997.
Staví se proti a lituje, že by CELF mohlo obsluhovat zahraniční knihovny a/nebo institucionální zákazníky, pokud pobírá podporu k uspokojení potřeb jiného trhu.
Požadoval, aby CELF omezilo prodej pouze na zahraniční knihkupce s vyloučením veškerých ostatních zákazníků.
Má za to, že vyrovnávací podpora umožnila CELF poskytovat jeho zákazníkům 3 procentní body dodatečné slevy.
Podle něho "je podpora pokrytectvím", "diví se, že by podpora mohla odpovídat více než 60 % částky příslušných objednávek".
Dochází k závěru, podpora slouží k rozvoji obchodních činností CELF. Proto má za to, že by podpora měla být rozdělena "mezi příslušná knihkupectví úměrně k jejich obratu do třetích zemí" a že by bylo vhodné zakázat CELF dodávat jiným zákazníkům než jsou knihkupci v zahraničí.
(81) Národní sdružení dovozců a vývozců knih (SNIEL) ve svém stanovisku ze dne 31. prosince 1996 upozornilo, že tvrzení SIDE, která se týkají CELF, nebyla pokládána za dostatečně věrohodná, aby se v počáteční době připojilo k její žalobě.
Nicméně se staví proti skutečnosti, že CELF mohlo od roku 1996 zasahovat v "oblastech, kde nebylo původně stanoveno, aby zasahovalo" [28], a má za to, že svou činnost rozvinulo díky vyrovnávacím podporám, které pokládá za příliš vysoké.
(82) SIDE, stejně ve svém stanovisku ze dne 6. ledna 1997 udává, že "… dokonce za předpokladu, že by pojem malých objednávek měl komerční význam, se velmi rychle ukázalo, že CELF se neomezilo na tuto údajně nerentabilní činnost".
(83) CELF, které rovněž působí jako třetí strana, popírá tvrzení žalující strany a předložilo několik dopisů vydavatelů, které vyjadřují své uspokojení s jeho službami.
IV. POZNÁMKY FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ
(84) Francouzské orgány udávají, že zpracování malých objednávek na knihy bylo dlouho zajišťováno společnostmi Hachette a les Messageries du livre.
Tyto podniky plnily úlohu distributorů pro četné vydavatele, kteří neměli k dispozici distribuční struktury, přizpůsobené přesným malým objednávkám a/nebo nepožadovaly jejich rozvoj.
(85) CELF, které spojuje různé činitele ve vydavatelském světě, bylo založeno v roce 1977, původně ve formě družstevní společnosti s proměnným kapitálem, aby čelilo nedostatku na komisním vývozním trhu v okamžiku, kdy se Hachette a les Messageries du livre rozhodly z důvodu rentability [29] opustit komisionářskou činnost.
Kapitál CELF, původně 50000 FRF, byl později zvýšen na 80500 FRF.
Od roku 1979 měl CELF vážné, ale očekávané finanční obtíže, protože dva podniky, které předtím řídily činnost, důvodně upřednostnily odchod z trhu, který považovaly za nerentabilní.
Obor, vydavatelé, Národní vydavatelské sdružení (SNE) orgány veřejné státní moci měly za to, že činnost CELF měla být za všech okolností zachována, aby mohlo být zajištěno optimální šíření knih ve francouzském jazyce do zahraničí.
Jelikož se žádný další subjekt nejevil jako vhodný k zajištění služby, v roce 1980 bylo rozhodnuto, že CELF bude restrukturalizováno a rekapitalizováno.
(86) Francouzské orgány udávají, že za těchto okolností bylo CELF transformováno na družstevní akciovou společnost s pevným kapitálem.
Jeho kapitál byl zvýšen z 80500 FRF na 1280500 FRF.
Rekapitalizace byla provedena z poloviny akcionáři a z poloviny ADEF [30], sdružením financovaným státem.
V roce 1994 byla ADEF zrušena; její akcie byly zdarma postoupeny SNE, které je spolupracovníkem CELF.
(87) Francie udává, že CELF zůstalo až do dnešního dne družstevní akciovou společností, která působí na základě svého vlastního kapitálu. Upřesňuje, že se jedná o strukturu, která byla stále všem otevřena, na akcionářích nebyla požadována žádná podmínka státní příslušnosti, jediným závazkem vždy bylo vykazovat "činnost, která se vztahuje k jakémukoliv druhu činnosti při vývozu knih ve francouzském jazyce".
Vydavatelé frankofonních děl, usazení v jiném členském státě, se mohou taktéž zcela podílet na družstvu a mít prospěch z jeho činností [31].
(88) Podle článku 3 stanov je cílem CELF "přímo vyřizovat objednávky knih, brožur a všech komunikačních médií [32]do zahraničí a zámořských teritorií a departementů a obecněji provádět veškeré práce směřující zejména k rozvoji podpory francouzské kultury ve světě prostřednictvím výše zmíněných médií.
Za výše uvedeným účelem družstvo provede veškeré průmyslové, obchodní nebo finanční operace, operace s movitostmi nebo nemovitostmi za účelem provádění předmětu činnosti.
Vzhledem k zvláštnímu cíli družstva se žádná fyzická nebo právnická osoba nemůže stát nebo být akcionářem, pokud neprovádí činnost, která se jakkoli vztahuje k výše uvedené vývozní činnosti".
(89) Francouzské orgány upřesňují, že CELF čítal ke dni 6. listopadu 2002, 76 akcionářů-družstevníků, kterými jsou v zásadě, ne však výhradně, vydavatelé.
Každý akcionář má na valné hromadě jediný hlas, nezávisle na podílnické částce.
Upřesňují, že mezioborová forma společnosti byla zárukou transparentnosti, z důvodu péče o společný zájem a řádné správy poskytnuté podpory.
(90) Hlavní činitelé při šíření knih jsou:
a) vydavatelé, kteří "produkují" knihy;
b) distributoři, začlenění nebo nezačlenění do vydavatelských společností, kteří zajišťují komerční podporu knih u maloobchodníků nebo u určitých velkých institucionálních spotřebitelů;
c) distributoři, začlenění nebo nezačlenění do vydavatelských společností, kteří zajišťují logistiku šíření vydavatelů; získávají objednávky od knihkupců, určitých velkých institucionálních spotřebitelů nebo nejrůznějších prostředníků a zásobují se u vydavatelů;
d) velkoobchodníci, kteří nepůsobí vždy v distribučním oběhu a kteří jsou prostředníky mezi distributory a maloobchodníky nebo určitými velkými institucionálními spotřebiteli;
e) komisionáři, kteří se obracejí pouze na maloobchodníky a ne na konečného spotřebitele.
(91) Francie upřesňuje, že on-line knihkupectví musí být od nynějška počítána mezi účastníky přítomné na trhu a že musí být rovněž pokládána za potenciální konkurenty komisionářů, zabývajících se vývozem.
Nicméně není schopna sdělit údaje o části trhu, kterou by měli v rukou tito nově příchozí [33].
(92) Francouzské orgány vysvětlují, že rozmanitost subjektů, které jsou přítomny na trhu, musí umožňovat distribuci a podporu knih u všech typů veřejnosti nezávisle na místě, "Program malých objednávek" v zásadě umožnil účelně čelit nedostatkům komplexního mechanismu při šíření knih.
(93) Francouzské orgány předaly určité informace o celkovém trhu vývozu knih ve francouzském jazyce.
Osvětlují obchodní politiku CELF, které v souladu se stanovami a závazky přijatými vůči francouzským orgánům, upřednostňuje oblasti, kde jsou vydavatelé málo zastoupeni.
(94) V tabulce 1 tak je vidět, že CELF je málo aktivní v oblastech, kde jsou velmi aktivní vydavatelé, a naopak, že CELF je velmi aktivní v oblastech, kde jsou vydavatelé málo zastoupeni.
Tabulka 1
Porovnávané zeměpisné rozčlenění frankofonního vydavatelství podle obratu/podílu na trhu CELF na celkovém trhu vývozu knih ve francouzském jazyce _BAR_
Dané oblasti _BAR_ Vydavatelství _BAR_ CELF _BAR_ Část CELF _BAR_
Evropské společenství _BAR_ 38,2 % _BAR_ 20,23 % _BAR_ 0,97 % _BAR_
Severní Amerika _BAR_ 17,4 % _BAR_ 6,03 % _BAR_ 0,64 % _BAR_
Evropské státy, které nejsou členy Společenství _BAR_ 16 % _BAR_ 1,11 % _BAR_ 0,13 % _BAR_
Francouzské zámořské departementy _BAR_ 8,4 % _BAR_ 0,87 % _BAR_ 0,19 % _BAR_
Asie _BAR_ 3,7 % _BAR_ 19,9 % _BAR_ 9,95 % _BAR_
Frankofonní státy Afriky _BAR_ 5,5 % _BAR_ 11,58 % _BAR_ 3,85 % _BAR_
Maghreb _BAR_ 4,4 % _BAR_ 28,43 % _BAR_ 11,84 % _BAR_
Blízký a Střední východ _BAR_ 2,3 % _BAR_ 1,09 % _BAR_ 0,87 % _BAR_
Východní Evropa _BAR_ 2 % _BAR_ 2,21 % _BAR_ 2,03 % _BAR_
Latinská Amerika _BAR_ 1,5 % _BAR_ 7,6 % _BAR_ 9 % _BAR_
Antily _BAR_ 0,32 % _BAR_ 0,7 % _BAR_ 4,27 % _BAR_
Nefrankofonní státy Afriky _BAR_ 0,16 % _BAR_ 0,21 % _BAR_ 2,47 % _BAR_
_BAR_ 100 % _BAR_ 100 % _BAR_ _BAR_
(95) Francouzské orgány zdůrazňují, že "Program malých objednávek" nebyl chápán jako specifická podpora CELF, ale jako režim podpory šíření francouzsky psaných knih, která by mohla využívat kanály dalších subjektů, schopných reagovat na stejný typ objednávek.
(96) Vysvětlují, že strukturální změna CELF provedená v roce 1980 byla provázena rozhodnutím o poskytnutí podpor v rámci "Programu malých objednávek".
Potvrzují, že CELF bylo prakticky jediným obecným subjektem, který získal příslušné podpory [34], dvanáct let po uskutečnění programu žádný jiný subjekt kromě SIDE nepodal žádost, třebaže samotný program byl v oboru znám.
(97) Francie nepopírá, že ministerstvo kultury zamítlo v roce 1991 schválení podpory SIDE [35], neboť tento podnik nesplňoval požadované podmínky transparentnosti, aby využil zmíněnou podporu a odmítal se podřídit omezení vyplývajícímu z jejího poskytnutí.
Francie mimo jiné připomíná, že ministerstvo kultury přistoupilo v roce 1996 k SIDE s návrhem zmiňované podporu a že je SIDE odmítla.
(98) Francouzské orgány zdůrazňují, aby jeden z cílů francouzské kulturní politiky ve světě spočíval v zajištění šíření děl ve francouzském jazyce. Tento cíl musí být chápán jako úloha veřejné služby.
Proto se francouzské orgány domnívají, že má Komise vzhledem k ustanovením čl.
86 odst. 2 Smlouvy analyzovat příslušná opatření.
(99) Francie připomíná, že CELF bylo zřízena poté, v okamžiku, kdy se ekonomičtí činitelé, pověření touto činností rozhodli stáhnout z trhu, bylo dotováno spornou podporou.
V případě neprovedení sporných opatření by šíření knih ve francouzském jazyce, určených malým knihkupectvím, často v dosti vzdálených oblastech, kde poptávka není vzhledem k obratu a objemu velká, byla zjevně penalizována.
(100) Francouzské orgány proto rozhodly uplatnit sporný program, aby mohly být za stejných podmínek jako větší objednávky dodrženy všechny objednávky, včetně nerentabilních objednávek frankofonních děl.
(101) Francie zdůrazňuje, že ministerstvo kultury vložilo "svou podporu do operativních nákladů veřejné služby CELF, spojených s malými objednávkami" a že CELF byla proto svěřena skutečná úloha veřejné služby.
(102) Na podporu své argumentace předaly francouzské orgány Komisi několik textů:
a) vyhláška č. 82-394 ze dne 10. května 1982 o organizaci ministerstva kultury trvá na jeho úloze v "působení francouzské kultury a francouzského umění ve volném dialogu světových kultur" ;
b) vyhláška č. 93-797 ze dne 16. dubna 1993 o pravomoci ministra kultury a francouzsky mluvícího společenství, který uvádí, že "ministr kultury a francouzsky mluvícího společenství … zavede společně s dalšími zúčastněnými ministry akce řízené státem s cílem zajistit působení francouzské kultury a působení francouzsky mluvícího společenství ve světě";
c) rozsudky o organizaci Ředitelství pro knihy a četbu, poslední z roku 1996, založené na výše uvedených vyhláškách, která upřesňují úlohy ministerstva kultury v oblasti vývozu knih.
(103) Francouzské orgány udávají, že na základě těchto textů Ředitelství pro knihy a četbu uzavíralo roční úmluvy s partnery, pověřenými provést akce vycházející z kulturní politiky vlády.
Tyto úmluvy definují cíle spolupráce mezi ministerstvem a subjekty, které podporuje, a také vzájemné závazky stran.
(104) Francouzské orgány objasňují, že ministerstvo kultury uzavíralo každý rok s CELF [36] úmluvu, kterou bylo pověřeno prováděním úlohy veřejné služby, spočívající v "dodržení všech objednávek frankofonních děl v jakékoli částce, pocházejících ze zahraničních knihkupectví".
(105) Francouzské orgány kromě toho uvádějí, že ať je příslušný trh vymezen jakkoliv, SIDE a CELF si objednávkami malých objemů nekonkurují.
(106) Vyzdvihují zejména protikladné tvrzení SIDE, která ačkoli uvádí, že pracuje se stejným typem zákazníků jako CELF a že se všemi zákazníky jedná stejným způsobem, "ať je částka jejich objednávky jakákoliv", na množství menší než deset výtisků uplatňuje úroveň slevy nižší než pět bodů.
(107) Domnívají se, že tato významná "penalizace", kterou SIDE uplatňuje u objednávek s počtem děl nižším než deset, je dobrým důkazem, že malé objednávky nejsou upřednostňovaným cílem SIDE, na rozdíl od objednávek, které jí umožňují dosáhnout velkých úspor, jako jsou objednávky zadávané institucionálními zákazníky, což je upřednostňovaný okruh obsluhovaný SIDE.
(108) Základní rozdíl obchodní strategie se projevuje zejména průměrným počtem knih na řádku a na fakturu, který je mnohem důležitější pro SIDE než pro CELF.
(109) Francouzské orgány udávají, že CELF náhradou za podpory, které mu jsou poskytovány, i pokud podporou není vyrovnáván "Program malých objednávek" jako takový, musí být schopno, pokud je politickým cílem ministerstva kultury nejširší možné šíření francouzsky psaných knih, předkládat svým zákazníkům velmi širokou a rozmanitou nabídku vydavatelů.
Připomínají, že stovky vydavatelů, kteří jsou začleněni do nabídky CELF jsou ve skutečnosti velmi malí vydavatelé, asociace nebo různé, velmi málo známé orgány [37], jejichž vydavatelská činnost není taková, aby vedla k velkým a rentabilním objednávkám.
CELF při předkládání tohoto rozšířeného seznamu vydavatelů podporuje rozmanitost.
Proto se musí zásobit u velmi vysokého počtu dodavatelů za částky, které nejsou často vysoké, což zavazuje rovněž spravovat velmi mnoho malých vydavatelů, aniž by toto bylo nahrazováno jakoukoli podporou.
(110) Malí vydavatelé jsou tedy z ekonomického hlediska méně rentabilní, neboť oproti velkým vydavatelům neposkytují příliš zajímavé podmínky.
SIDE ze své strany sleduje obchodní politiku, která upřednostňuje známější vydavatele, schopné k podnícení velkých objednávek.
Francouzské orgány vysvětlují, že by proto bylo vhodné provádět rozlišování "malých účtů" a "malých objednávek".
Pojem "malé objednávky" jistě odpovídá hodnocení, které dostal sporný "program", nicméně nedostatečně vysvětluje závazek, vycházející z "malých zákaznických účtů", kteří vytvářejí "malé dodavatelské účty".
(111) Poskytnutí podpory se jistě zakládá na vícenákladech, vynaložených na malé objednávky, ale subjekt, který přijímá podporu, je rovněž podřízen závazkům, o kterých nelze říci, že jsou "vyrovnané".
(112) Francouzské orgány udávají, že vyrovnávací podpory byly CELF přiděleny k náhradě dodatečných nákladů, vynaložených na malé objednávky, jejichž mez byla stanovena empiricky na 500 FRF.
Tato mez stanovila hodnotu, ovšem nevyplývá z ní, že se každá objednávka s celkovou hodnotou mezi 0 a 500 FRF musí nacházet přesně na prahu rentability.
Určité objednávky s hodnotou 500 FRF mohly být rentabilní, zatímco jiné ne.
Vše záviselo na počtu titulů a knih zahrnutých v objednávce, na druhu těchto knih, na kvalitě zadané objednávky, na skutečnosti, zda zákazník využívá nebo nevyužívá záruku COFACE a také na způsobu a lhůtě platby.
(113) Francouzské orgány upřesňují, že naproti tomu se s jistotou ukázalo, že skupina objednávek od 0 do 500 FRF není obecně rentabilní a v zásadě není kryta subjektem, který by zvažoval pouze samotná ekonomická kritéria.
Tento poslední argument vysvětlují na analýze nákladů, která se zakládá na referenčním roce 1994.
(114) Také, jak ukazují tabulky 2a a 2b, francouzské orgány upřesňují, že CELF v průběhu posledních let a zvláště od zahájení jeho zproštění od finančního závazku v letech 1996/1997 rozrůznilo své činnosti, zejména rozšiřováním rentabilních zákazníků, tvořených velkými účty knihkupectví a institucionálních zákazníků, jako knihovny, vysoké školy nebo kulturní střediska.
Ve stejné době byl zaznamenán pokles obratu "malých účtů" a také snížení počtu zákazníků.
Souběžně s tím bylo zjištěno obecné zvýšení obratu CELF.
Francouzské orgány v těchto podmínkách potvrzují, že zpracování malých objednávek bylo pro CELF faktorem zpomalení činnosti.
Složení obratu CELF
I. Tabulka 2a — příklad Německa
NĚMECKO3,4 % obratu CELF představuje 27,2 % malých účtů aktivních zákazníků _BAR_
_BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_
Obrat _BAR_ 2331713 FRF _BAR_ 2548430 FRF _BAR_ 2906533 FRF _BAR_
počet zákazníků _BAR_ 593 _BAR_ 561 _BAR_ 444 _BAR_
OBRAT < 5000 FRF _BAR_ 480 _BAR_ 462 _BAR_ 344 _BAR_
OBRAT < 10000 FRF _BAR_ 47 _BAR_ 35 _BAR_ 38 _BAR_
OBRAT + 100000 FRF _BAR_ 0 _BAR_ 2 _BAR_ 4 _BAR_
II. Tabulka 2b — Evropské společenství
Zákaznické účty Evropského společenství _BAR_
_BAR_ 1999 _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_
Obrat _BAR_ 15253754 FRF _BAR_ 14241785 FRF _BAR_ 14436006 FRF _BAR_
počet aktivních zákazníků _BAR_ 1567 _BAR_ 1440 _BAR_ 1249 _BAR_
OBRAT < 5000 FRF _BAR_ 1059 _BAR_ 950 _BAR_ 782 _BAR_
OBRAT < 10000 FRF _BAR_ 162 _BAR_ 154 _BAR_ 139 _BAR_
OBRAT + 100000 FRF _BAR_ 19 _BAR_ 15 _BAR_ 18 _BAR_
V. HODNOCENÍ KOMISE
(115) CELF a SIDE jsou dva konkurenční podniky, usazené ve Francii, které provádějí zejména komisionářskou činnost při vývozu knih ve francouzském jazyce [38].
Tato činnost spočívá v šíření [39] knih ve francouzském jazyce za účelem uspokojení objednávek malých maloobchodníků (malá knihkupectví nebo instituce jako knihovny nebo vysoké školy), hlavně v nefrankofonních zemích a oblastech.
Pro oblasti jako je Belgie, Kanada nebo i frankofonní část Švýcarska je šíření knih zajišťováno samotnými vydavateli nebo prostřednictvím distribučních sítí, vzhledem k tomu, že objem trhu je dostatečně velký, aby podniky investovaly do integrovaných distribučních sítí.
Tento typ služby umožňuje zajišťovat optimální šíření množství děl.
(116) SIDE a francouzské orgány se shodují v objasnění, že komisionář přistupuje prakticky k přeskupení jednotlivých nevelkých objednávek, jejichž vyřizování by bylo pro tradiční vydavatele a distributory příliš nákladné.
Tato služba zákazníkům umožňuje, ať to jsou knihkupci nebo instituce, omezit oslovování velkého počtu dodavatelů.
(117) Souběžně jsou zasílány objednávky vydavatelům a/nebo distributorům, kteří mají taktéž pouze jediný cíl dodávky: komisionáře.
Díky tomuto typu plnění dochází také k úspoře času a peněz, omezí se udržování vztahů s velkým počtem zákazníků, podle předpokladů geograficky velmi rozptýlených.
(118) Komisionáři, zabývající se vývozem, jsou tedy základními poskytovateli pro oběh knih při vývozu do zemí, kde je poptávka nepravidelná, rozdrobená a/nebo s malým objemem.
Použití služeb vývozního komisionáře je tedy často pro kupujícího (nikdy se nejedná o konečného zákazníka) jediný způsob, zavedený v nefrankofonní zemi, jak zadat a obdržet své objednávky.
Plnění komisionáře umožňuje snížit fixní náklady spojené s vyřizováním každé objednávky.
(119) V daném případě je zřejmé, že francouzské orgány uplatnily sporný "Program malých objednávek", aby podpořily komisní vývozní trh, malé objednávky, nižší nebo rovné 500 FRF, v zásadě pokládané za nerentabilní.
Bylo by tedy vhodné ověřit, zda tento neoznámený program, jehož jediným uživatelem v praxi bylo CELF, byl slučitelný se Smlouvou.
A. POUŽITELNOST USTANOVENÍ ČLÁNKU 87 SMLOUVY
1. PŘÍSLUŠNÁ OPATŘENÍ PŘEDSTAVUJÍ PODPORU VE SMYSLU ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY
(120) Čl. 87 odst. 1 Smlouvy stanoví, že "podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak".
(121) Dané opatření zajišťuje výhodu CELF, protože se jedná o podporu určenou ke snížení nákladů na malé objednávky.
Tento bod nebyl mimo jiné francouzskými orgány nikdy popírán.
(122) Je financováno prostřednictvím rozpočtových zdrojů spravovaných Ředitelstvím pro knihy a četbu ministerstva kultury, to jest prostřednictvím státních prostředků.
(123) Je určeno knižním komisionářům a v praxi bylo využíváno pouze CELF. Je tedy selektivní.
(124) Co se týká ovlivňování obchodu mezi členskými státy a narušení hospodářské soutěže zavedené tímto opatřením, Komise vzala na zřetel následující.
(125) Podpora je poskytována francouzským komisionářům, kteří vyvážejí knihy ve francouzském jazyce hlavně do nefrankofonních zemí.
Uvedení francouzští komisionáři tedy alespoň potenciálně konkurují ostatním komisionářům, zabývajícím se vývozem frankofonních knih v dalších frankofonních zemích Společenství (hlavně Belgie a Lucembursko).
Bylo by nicméně vhodné uvést, že vzhledem k uvažované stávající odchylce mezi objemy frankofonních knih, vyvážených do nefrankofonních zemí z Francie na jedné straně a z Belgie a Lucemburska na straně druhé má narušení hospodářské soutěže vyvolané podporou na trhu velmi omezený charakter.
(126) Podpora může rovněž vést k narušení hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod tím, že bude působit na další činnosti CELF.
Zdá se, že tyto činnosti jsou omezeny na šíření v zahraničí a na internetové stránce CELF [40] se jasně udává, že CELF neprodává ani ve Francii, ani soukromým osobám.
Daná podpora byla CELF poskytnuta v rámci "Programu malých objednávek", který spočíval v zajištění, aby veškeré objednávky, pocházející ze zahraničních knihkupectví, nacházejících se na nefrankofonních územích, mohly být vyřizovány při jakékoli částce.
Komise uvádí, že sporný mechanismus mohl být ku prospěchu kupujícím a vydavatelům frankofonních knih, pokud mohli kupující využívat mírné ceny a pokud byl usnadněn následný prodej.
Takové ovlivňování obchodu je nicméně vzhledem k velmi malé zaměnitelnosti mezi knihami ve francouzském jazyce a v dalších jazycích velmi nepřímé a celková částka velmi omezená.
(127) Podpora poskytnutá CELF vytváří za těchto podmínek státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy, protože odpovídá čtyřem podmínkám, spojeným s pojmem podpora. Nicméně je nutno uvést, že přímý účinek na obchod a narušení hospodářské soutěže, způsobený opatřením je velmi slabý.
(128) Kromě toho by bylo vhodné uvést, že členské státy jsou povinny informovat Komisi v dostatečném časovém předstihu o projektech, které v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy směřují k ustanovení podpor.
(129) Francouzská vláda tedy neoznámila daný program ani podporu ve prospěch CELF při vyřizování malých objednávek před přistoupením k jejich poskytnutí.
Podpory byly tedy poskytnuty nezákonně.
(130) Navíc jelikož soud částečně zrušil rozhodnutí Komise ze dne 18. května 1993, poté rozhodnutí 1999/133/ES, které schvalovalo podpory poskytované CELF, zůstala podpora, která byla poskytována CELF na vyřizování malých objednávek, nezákonnou.
(131) Nyní by bylo vhodné prověřit, zda v daném případě byla uplatněna jedna z odchylek stanovených čl. 87 odst. 2 a 3 tak, že daná opatření by mohla být vyňata z obecného zákazu, stanoveného v odstavci 1 uvedeného článku.
2. HODNOCENÍ OPATŘENÍ VZHLEDEM K USTANOVENÍM ČL. 87 ODST. 2 A 3 SMLOUVY
(132) Komise uvádí, že odchylky čl. 87 odst. 2 Smlouvy nelze v daném případě použít, neboť daná opatření jasně nesměřovala k dosažení cílů, které jsou zde stanoveny. Podpora také nesplňovala podmínky stanovené odchylkou podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy, jelikož nebyla určena k podpoře rozvoje oblastí, které by mohly zmíněné ustanovení využívat. V daném případě by také nemohla být použita odchylka stanovená v čl. 87 odst. 3 písm. b), která se týká podpory při provedení důležitého evropského projektu společného zájmu, protože dané opatření nesměřovalo k podpoře tohoto typu projektu. Protože podpora nesměřovala ani k nápravě vážného narušení francouzského hospodářství, nelze v daném případě také použít odchylku obsaženou ve druhé části čl. 87 odst. 3 písm. b). Nakonec se nelze odvolávat k čl. 87 odst. 3 písm. c), který se týká příspěvku na rozvoj určitých činností nebo určitých hospodářských oblastí, neboť podpora nesledovala oblastní nebo horizontální cíle a Komise se domnívá, že toto ustanovení by v daném případě nemělo být využíváno na dílčím základě.
(133) Naproti tomu čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy upřesňuje, že: "za slučitelné se společným trhem mohou být považovány … podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže ve Společenství v míře odporující společnému zájmu".
(134) Je nepochybné, že kulturní cíl daných podpor, uznaný v prvním období žalující stranou [41], byl již nyní Komisí přijat v rozhodnutí ze dne 18. května 1993, poté potvrzen soudem v rozsudku ze dne 18. září 1995, opětovně potvrzen rozhodnutím 1999/133/ES a rozsudkem soudu ze dne 28. února 2002 nebyl zpochybněn.
(135) Tento cíl je jasně potvrzen francouzskou vládou, která vedeními přála vést voluntaristickou politiku, směřující k podpoře šíření děl ve francouzském jazyce v celém světě. Tato vůle těží ze směru, který stále více směřuje k ochraně a podpoře kulturní rozmanitosti na mezinárodní úrovni.
(136) Komise se k tomuto tématu již vyjádřila ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu "K mezinárodnímu nástroji o kulturní rozmanitosti" [42].
Domnívá se, že kulturní rozmanitost se stala hlavním námětem mezinárodních jednání v mezinárodních a oblastních organizacích, který umožňuje odpovídat na vzrůstající zájem občanské společnosti a vlád vzhledem k ochraně kulturní specifičnosti jako společného dědictví národů.
(137) Ochrana a podpora kulturní rozmanitosti se nachází mezi základními principy evropského modelu. Jsou zaznamenány v čl. 151 odst. 1 Smlouvy, který stanoví: "Společenství přispívá k rozkvětu kultur členských států a přitom respektuje jejich národní a regionální různorodosti a zároveň zdůrazňuje společné kulturní dědictví", nebo také v čl. 151 odst. 4, který stanoví: "Společenství ve své činnosti podle ostatních ustanovení této smlouvy přihlíží ke kulturním hlediskům, zejména s cílem uznávat a podporovat rozmanitost svých kultur".
(138) Smlouva vyžaduje od Společenství a členských států, které ho tvoří, podporu kulturní rozmanitosti v mezinárodních vztazích jako příspěvek světovému řádu, založenému na udržitelném rozvoji, mírovém soužití a dialogu mezi kulturami.
Francouzské orgány, které finančně napomáhají a podporují šíření frankofonních děl, zavedly kulturní politiku, která odpovídá cílům stanoveným Smlouvou.
(139) Za těchto podmínek se Komise domnívá, že podpory poskytované CELF francouzskými orgány s cílem zajistit šíření děl ve francouzském jazyce, a to při jakékoli částce objednávky, zcela sledovala kulturní cíl tak, jak je obsažen ve znění Smlouvy.
3. SLUČITELNOST DANÉ PODPORY S PRÁVNÍMI PŘEDPISY SPOLEČENSTVÍ
(140) Podle čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy mohou být podpory, určené k podpoře kultury a zachování dědictví slučitelné se společným trhem, pokud opatřením, které je v protikladu ke společnému zájmu, nenarušuje podmínky obchodu a hospodářské soutěže.
a) Úvodní připomínky Komise, které se týkají stanoviska třetích stran
(141) Komise uvádí, že třetí strany, které se přihlásily po zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení, se mimo SIDE a CELF nepředstavují jako komisionáři zabývající se vývozem, ale spíše jako "velkoobchodní" specializovaní poskytovatelé.
Žádná ze třetích zasahujících stran neudává, že podala na ministerstvu kultury žádost o získání dané podpory.
(142) Podle několika stanovisek třetích stran se ukazuje, že mechanismus podpory použitý francouzskými orgány nebyl přinejmenším v počáteční době odborníky, kteří se vyjádřili, zpochybněn.
(143) Komise mohla rovněž zjistit, že žalující strana, stejně jako třetí strany, věděla o podpoře, která byla CELF poskytnuta při jeho založení v roce 1980.
SIDE tedy požádala ministerstvo kultury nejen v roce 1991 [43], aby jí byla rovněž poskytnuta daná podpora, Komise byla zpravena o této věci teprve o několik měsíců později, v březnu 1992.
(144) Komise připomíná, že stanoviska třetích stran jsou vzhledem k politice rozrůznění činností CELF [44] zásadně kritická.
Je mu vytýkáno, že se spoluúčastí vydavatelů, kteří mu poskytovali přednostní slevy, postupně zasahovalo na dalších trzích než na tom, pro který bylo původně založeno, to jest trh s malými objednávkami.
(145) Jak vyplývá z předložených údajů, v okamžiku svého založení CELF skutečně pracovalo pouze pro knihkupectví.
Teprve později, v průběhu roku 1990 začalo provádět průzkum dalších typů zákazníků.
Avšak nic neudává, že by rozrůznění činnosti CELF byla financována spornými podporami, zcela naopak, protože jejich cílem a účinkem bylo výhradně vyrovnávat vícenáklady vzniklé z malých objednávek, tak jak je prokázáno v bodu 198 odůvodnění a následujících.
(146) Určité třetí strany, které se představují jako velkoobchodníci-vývozci nebo také knihkupci-vývozci, zdůrazňují, aniž by nicméně byly na podporu těchto tvrzení předloženy příslušné údaje, že podpora k uspokojení poptávky byla zbytečná.
(147) Některé třetí strany nakonec uváděly, že CELF využívalo výhod vycházejících z přednostních vztahů, které tento podnik udržoval s určitými veřejnými subjekty jako "France édition".
Zejména Hexalivre kritizoval postoj "France édition", který poskytoval CELF výsadní postavení poskytnutím přístupu do svého stánku na mezinárodních veletrzích, což odmítlo udělat pro Hexalivre.
(148) Jak potvrzují důkazy předané francouzskými orgány, mohla Komise zjistit, že CELF, které je členem "France édition", platilo jak za pronájem prostoru ve stánku "France édition", tak za katalogy objednané u "France édition".
Jak v každém případě zdůraznily francouzské orgány, tento druh vztahů se žádným způsobem netýkal orgánů veřejné moci.
(149) Nicméně jelikož tyto údaje nebyly zahrnuty v rozhodnutí k zahájení řízení ze dne 30. července 1996, netýkají se problematiky "malých objednávek".
Proto se Komise v rámci tohoto řízení k této otázce nevyjádří.
(150) Francouzským orgánům se rovněž vytýká, že upřednostňovaly CELF veřejnými objednávkami.
Tato tvrzení se týkají zvláště podpory poskytnuté na provedení programu "novinky", řízeného ministerstvem zahraničních věcí, a úlohy, kterou hrály objednávky zadávané asociacemi, spojenými s tímto ministerstvem a ministerstvem pro spolupráci, jako je Asociace pro šíření francouzského myšlení (ADPF) a Asociace pro rozvoj výuky a kultury v Africe a na Madagaskaru (l'AUDECAM).
(151) Jelikož tyto údaje nebyly zahrnuty do rozhodnutí k zahájení jednání ze dne 30. července 1996, netýkají se problematiky "malých objednávek".
Proto se Komise v rámci tohoto jednání k této otázce nevyjádří.
(152) Nakonec SIDE ohlašuje "komplexní soubor podpory, který využívalo nejen CELF, ale také různé spojené subjekty, které, stejně jako ono, spojují vydavatele a veřejné orgány v největší neprůhlednosti", stejně jako kulturní politiku vedenou orgány veřejné moci obecně.
(153) Na podporu svých argumentů SIDE předkládá zejména zprávu Účetního dvora z listopadu 1996.
Komise připomíná, že tato zpráva obsahuje hlavně obecnou kritiku způsobu, jakým byla ve Francii rozdělena podpora kultuře.
Neobsahuje žádný údaj o podpoře poskytované CELF na vyřizování malých objednávek.
CELF je uvedeno, ale pouze v souvislosti s "Programem stránka ke stránce" a s akcí "program plus", programy, které byly soudem v jeho rozsudku ze dne 18. září 1995 [45] prohlášeny za platné.
(154) Komise za těchto podmínek uznává, že závěry zprávy Účetního dvora nejsou s to osvětlit její hodnocení v rámci tohoto řízení.
Obecná kritika uspořádání, vyjádřená ze strany SIDE k francouzské politice v záležitosti podpory kultuře, nebyla zahrnuta v rozhodnutí k zahájení jednání ze dne 30. července 1996, které se týká "Programu malých objednávek".
Proto se Komise v rámci tohoto jednání k této otázce nevyjádří.
b) Odpověď na související tvrzení, vyjádřené se strany SIDE
(155) V průběhu první fáze řízení k přezkoumání podpor SIDE položila určité přesné otázky, které se týkají rekapitalizace CELF a výhod, které využívalo díky "správě veřejných programů".
SIDE zároveň zcela odmítá soubor přesných výhod, spojených s upřednostňovanými vztahy, které CELF udržovalo s orgány veřejné moci.
Rekapitalizace CELF v roce 1980
(156) Bylo by vhodné uvést, že kapitál CELF byl v roce 1980 zvýšen z 80500 FRF na 1280500 FRF.
Transakce byla financována ve výši 50 % ADEF a ve výši 50 % akcionáři (soukromými) CELF.
(157) Hlavním cílem ADEF, která přeskupila určitý počet vydavatelů, bylo podnítit zastoupení knih ve francouzštině v zahraničí a podpořit investice provedené vydavateli nebo vývozci.
Asociace využívala veřejného příspěvku, který jí byl poskytnut ministerstvem kultury.
(158) Po provedení analýzy dokumentace, kterou jí předložily francouzské orgány, dospěla Komise k závěru, že sporné zvýšení kapitálu nebylo založeno na podpoře státu, ale že se jednalo o prosté převzetí podílu.
Skutečně se nelze stavět proti ani popírat, že se soukromí investoři podíleli na vytvoření podniku v jeho současné podobě.
Ministerstvo kultury nezasahovalo do kapitálu CELF a ADEF, asociace, z části ovšem financované státem, nicméně jednalo jako soukromý investor v tržním hospodářství.
Úpis ADEF skutečně zcela odpovídá třetí odrážce bodu 3.2 sdělení Komise k uplatňování článků 92 a 93 Smlouvy ES o převzetí veřejného podílu [46].
Za těchto podmínek transakce neobsahovala prvky státní podpory ve smyslu čl. 87 odst.
(159) Tato rekapitalizace se mimo jiné uskutečnila již před více než deseti lety, když SIDE zaslala dne 20. března 1992 svůj první dopis Komisi a Komise požadovala dopisem ze dne 2. dubna 1992 informace od francouzských orgánů.
V důsledku toho a v souladu s ustanoveními článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [47], tedy Komise nemohla v takovém případě předepsat využití navýšení kapitálu, i když se jednalo o státní podporu.
Rekapitalizace CELF prostřednictvím ADEF v roce 1993
(160) SIDE rovněž ohlašuje podporu, která byla poskytnuta CELF v roce 1993, prostřednictvím postoupení akcií ADEF na SNE, která je spolupracovníkem CELF.
(161) SIDE ve svých připomínkách ze dne 5. prosince 2003 připomněla Komisi, že by se v souladu se zápisy, které založila během slyšení ze dne 4. července 2001, měla vyjádřit k podpoře, která podle ní byla poskytnuta CELF během likvidace ADEF v červnu roku 1993.
(162) Komise podotýká, že tento bod nebyl zahrnut v rozhodnutí k zahájení jednání ze dne 30. července 1996.
Proto se Komise v rámci tohoto jednání k této otázce nevyjádří.
Výhody CELF spojené se "správou veřejných programů"
(163) SIDE vysvětluje, že CELF mohlo udržet své zastoupení na trhu a pokračovat ve stejném typu slev pro své zákazníky po zrušení "Programu malých objednávek", neboť kromě toho neustále pobírá četné veřejné podpory nepřímými programy jako "Na východ Evropy", který vystřídal program "Stránka ke stránce", nebo také "Program plus", které byly dotovány trvale navyšujícími se fondy.
(164) Bylo by vhodné připomenout, že uvedené programy, které již byly schváleny Komisí rozhodnutím ze dne 18. května 1993, byly soudem v rozsudku ze dne 18. září 1995 [48] rovněž prohlášeny za platné.
(165) Z toho vyplývá, že tyto aspekty nebyly v rozhodnutí k zahájení jednání ze dne 30. července 1986 připojeny.
Proto se Komise v rámci tohoto jednání k této otázce nevyjádří.
c) Podpora malým objednávkám nebyla taková, aby narušovala podmínky obchodu a hospodářské soutěže ve Společenství rozsahem, který by byl v protikladu společnému zájmu
i) Mechanismus stanovený k podpoře oborem postoupené činnosti
(166) "Program malých objednávek" byl sestaven v roce 1980 ministerstvem kultury v době, kdy si obor (le Groupe Hachette a les Messageries du livre) přál opuštění komisionářského trhu v oblasti vývozu.
Sporný mechanismus byl ustaven tak, aby podporoval subjekty v práci na trhu, aby mohly být splněny všechny objednávky knih ve francouzském jazyce, které přicházejí z knihkupectví, nacházejících se v nefrankofonních oblastech.
(167) Komise za prvé v souladu s určitými stanovisky třetích stran zasahujících do jednání zjistila, že "Program malých objednávek", který ve skutečnosti provázel založení CELF v jeho současné podobě, byl znám odborníkům, kteří jej alespoň v prvním období uvítali [49], nebo jej přinejmenším, aniž proto požadovali zisk, nezpochybňovali.
(168) SIDE ze své strany obhajuje, že "Program malých objednávek" byl určen výhradně pro CELF.
Odmítnutí, které bylo provedeno ze strany ministerstva kultury v roce 1991 podle ní tuto skutečnost potvrdilo.
Ve stejné době SIDE nenamítá, že zamítnutí svého požadavku o poskytnutí podpor bylo odůvodněno vlastním odmítnutím podřídit se závazku transparentnosti požadovaného pro využívání zmíněných podpor.
(169) Kromě toho v roce 1996 po zrušení rozhodnutí Komise ze dne 18. května 1993 ministerstvo kultury ve snaze ukončit řízení připomnělo SIDE, že režim podpory při malých objednávkách nebyl svou podstatou určen CELF.
Navrhl jí dopisem ze dne 3. září 1996 rozhovor za účelem přezkoumání, zda by byla schopna za stejných podmínek transparentnosti poskytovat stejné služby, jako poskytuje CELF.
(170) Během rozhovoru, který se konal dne 26. září 1996, vedoucí pracovníci SIDE návrh, který jim byl předložen, odmítli.
Oznámili ministerstvu kultury, že odmítají využívat program, jehož slučitelnost s právem Společenství může být Komisí zpochybněna.
(171) Na podporu své argumentace SIDE předkládá zprávu Národní nadace politických věd, která hlavně kritizuje volbu uskutečněnou francouzskými orgány, nevyplácet podporu přímo knihkupcům.
Komise v tomto směru připomíná, že národní orgány mají volnost ve výběru způsobu podpory, který se jim zdá jako nejlépe uzpůsobený sledovaným cílům, s výhradou dodržení relevantního práva Společenství.
Komise v každém případě zdůrazňuje nedostatek průkaznosti předloženého dokumentu a kromě toho oznamuje, že její vlastní redaktoři mají kritický pohled na jejich vlastní hodnocení [50].
(172) SIDE nakonec trvá na tom, že podpora byla zbytečná.
Komise v tomto ohledu zdůrazňuje, že strany využívající podporu byly povinny vyřizovat všechny objednávky nižší než 500 FRF.
Toto zaručovalo, že frankofonní knihy se mohly dostat do všech knihkupectví, včetně těch nejmenších ve vzdálených zemích, i za předpokladu, kdy potřebovala pouze několik knih, často ostatně vydávaných různými vydavateli.
Toto nebylo prostřednictvím SIDE zaručeno, která ostatně tak, jak již uvedla, nedodává do všech zemí.
(173) Podle předcházejících údajů mohla Komise zjistit, že "Program malých objednávek" byl v zásadě přístupný všem podnikům, které o něj požádaly, pokud přijal podmínky, týkající se poskytnutí podpor.
Rovněž zdůrazňuje, že SIDE od roku 1996 jasně upozorňovala, že ji nepožadovala využívat.
Komise za těchto podmínek uznává, že sporná podpora neměla diskriminační charakter a že k dosažení cílů, vyhledaných francouzskými orgány, byla nezbytná.
(174) Komise v každém případě uznává, že i za předpokladu, kdy by daná podpora mohla být až do roku 1996 považována určenou výhradně CELF, náleželo francouzským orgánům posoudit, jaká byla nejvhodnější a nejprospěšnější opatření k dosažení sledovaného cíle optimálním způsobem, pokud by podpora nedospěla k tomu, co bylo nezbytné k dosažení tohoto cíle a taktéž co bude prokázáno následně.
ii) Ověření Komise, které se zakládá na vyčíslených údajích předaných francouzskými orgány a žalující stranou
Komisní trh v oblasti vývozu knih ve francouzském jazyce
(175) CELF a SIDE v rámci své komisionářské činnosti v oblasti vývozu distribuují knihy v nefrankofonních zemích a územích. Ve frankofonních zemích jako Belgie, Kanada a Švýcarsko je místní trh skutečně pokryt velkými vydavateli díky jejich pobočkám nebo jejich zástupcům.
(176) Vývozní komise má tedy pouze okrajovou úlohu na trzích, které vytvářejí hlavní odbytiště knih psaných ve francouzštině, to jest tři výše uvedené země.
(177) Je nepochybné, že CELF bylo založeno koncem sedmdesátých let ke zmírnění nedostatku na trhu, opuštěném odborníky z důvodu nerentability a že předmětem sporné podpory bylo podpořit průkazně nerentabilní segment v činnosti komisionářů.
(178) V rozhodnutí 1999/133/ES Komise stanovila trh, na kterém měla prověřit účinek sporné podpory, jako "obecný" trh v oblasti vývozu knih ve francouzském jazyce.
Soud, který v tomto sleduje argumentaci SIDE, uplatnil sankce proti této analýze a domníval se, že Komise se při posuzování dopustila zjevné chyby, kdy vývoz knih ve francouzském jazyce a komise pro vývoz knih ve francouzském jazyce nevytvořily zaměnitelné trhy, ale trhy rozdílné, kde druhý trh je částí trhu prvního.
(179) Komise bez zpochybnění hodnocení soudu připomíná, že důkazy předložené v průběhu vyšetřování záležitosti, jak ze strany SIDE [51], tak ze strany národních orgánů, prokazují, že mechanismy šíření knih ve francouzském jazyce do zahraničí jsou velmi rozdílné [52], doplňkové a někdy zaměnitelné; vývozní komise vytváří jeden z mnoha stávajících systémů.
(180) Komise zdůrazňuje, že se zdá, že SIDE a francouzské orgány shodně uznávají, že není vždy snadné stanovit přesné meze jednotlivých trhů ve zvláštním odvětví šíření knih.
(181) SIDE ve svých posledních připomínkách udává, že na příslušném národním trhu jsou přítomni obecní komisionáři, jako ona sama a CELF.
Další subjekty, které označuje jednou jako komisionáře, jednou jako knihkupce-vývozce [53], rovněž okrajově prodávají přímo konečným spotřebitelům a dvěma obecným komisionářům konkurují nanejvýše okrajově.
(182) Francouzské orgány se částečně podílejí na analýze se SIDE a zcela upřesňují, že knihkupci-vývozci, na které se žalující strana odvolává, jsou ve skutečnosti specializovaní komisionáři.
Doplňují seznam možných konkurentů o určitý počet knihkupectví, která příležitostně vyřizují i objednávky zahraničních knihkupců.
Francie upřesňuje, že knihkupectví on-line musí být od nynějška počítána mezi konkurenty obecných komisionářů, což považuje Komise za relevantní, i když přesné údaje týkající se objemu, který se týká tohoto segmentu, vycházejícího z používání nových technologií, nejsou ještě k dispozici.
(183) Bylo by vhodné uvést, že SIDE předala Komisi určité číselné údaje, které směřují k osvětlení "dominantního postavení", které zaujímá CELF [54] na příslušném podřízeném trhu.
(184) Komise, tak jak bylo připomenuto v bodu 29 odůvodnění, se v tomto rozhodnutí nebude vyjadřovat ke stížnosti SIDE, která se zakládá na článcích 81 a 82 Smlouvy, tato otázka je předmětem zvláštního vyšetřování.
Z tohoto pohledu by bylo vhodné upřesnit, že dopis, ve kterém se oznamuje předběžný záměr Komise zamítnout stížnost, byl dne 7. srpna 2003 odeslán SIDE.
(185) Nicméně bez přeceňování konečného postavení, které bude projednáváno v dalším oddíle spisu, Komise připomíná, že CELF, mezioborová společnost, byla založena, což není vzhledem ke stanoviskům zejména třetích stran sporné, aby vyplnila nedostatek trhu zrušeného oborem.
Není také překvapující, že části trhu držené tímto podnikem jsou velmi důležité.
(186) Komise uznává, že postavení CELF na daném trhu nicméně zůstává bez přímé souvislosti s otázkou přidělení schválené podpory. Komise se vzhledem k čl.
87 odst. 3 písm. d) Smlouvy věnuje jedině ověření slučitelnosti podpory na komisním trhu v oblasti vývozu.
Náležitost pojmu "malé objednávky" v rámci vývozní komise
(187) Komise za vývoz knih spočívá ve vyřizování nevelkých objednávek.
Tento trh byl opuštěn na konci sedmdesátých let tradičními vydavateli a distributory, neboť nebyl dostatečně rentabilní.
Vývozní komise se tedy v každém případě týká malých objednávek.
(188) SIDE a francouzské orgány se shodují v definici daného plnění.
Naproti tomu se jejich postavení různí, pokud se jedná o stanovení "menších" objednávek (např. objednávka levného díla ze strany afrického knihkupectví) na komisionářském trhu v oblasti vývozu, které vytvářejí takové vícenáklady, že plnění nemůže být rentabilní.
(189) Ministerstvo kultury stanovilo částku pro "malé objednávky", kterou se dohodla podporovat na 500 FRF (76,22 EUR).
Francouzské orgány neustále dodávaly, že určité objednávky nižší než 500 FRF mohou být rentabilní, zatímco jiné, vyšší než tato částka, být nemohou.
Cílem bylo najít metodu, přijatelnou z hospodářského hlediska, aby se subjekty snažily přebírat objednávky, které byly opuštěny, neboť nebyly dostatečně rentabilní.
(190) Komise požádala žalující strany a francouzské orgány, aby se vyjádřily k problematice rentability činnosti.
Zejména je za tímto účelem požádala popsat jednotlivé úkoly, které je nutno splnit k provedení plnění, aby se v daném případě zjistilo, který z nich může být původem vícenákladů, jež mají být nahrazeny.
(191) Francouzské orgány a SIDE se obecně shodují, pokud se jedná o proces vyřizování objednávek, který je popsaný v příloze III SIDE a proti kterému francouzské orgány nevystupují.
(192) Jejich rozdílnost se tedy hlavně týká otázky rentability, která se pojí s plněním.
Pro SIDE jsou rentabilní všechny objednávky, ať je jejich charakter jakýkoliv.
Pro francouzské orgány určitá plnění nejsou, což odůvodňuje poskytovanou podporu.
(193) V tomto ohledu Komise uvádí, že určitá tvrzení SIDE, která pokud jsou vyřčena společně, se mohou zdát jako protikladná. To je také v následujících tvrzeních: "nejzajímavější zákazníci jsou takoví, kteří mají velký objem objednávek", a "malé objednávky jsou v celku při vyřizování rentabilnější než objednávky větší".
(194) Komise si všimla toho, že se není zjevné, že SIDE a CELF se zaměřují na stejný typ zákazníka.
SIDE se specifičtěji zajímala o institucionální zákazníky, zatímco CELF spíše upřednostňovalo zákazníky z okruhu knihkupců.
SIDE tento poslední bod odmítá. Nicméně nepřála si předat Komisi, jak ji o to požádala, upřesnění typologie svých zákazníků.
Žalující strana jednoduše ve svých písemných připomínkách prosazovala, že počet jejích zákazníků v období mezi 1991 a 2002 činil 1308 a že obsluhovala stejný typ zákazníků jako CELF.
(195) Aby byla ověřena náležitost předložených protikladných připomínek, Komise opětovně vytvořila následující srovnávací tabulky 3a, 3b a 3c s pomocí údajů předanými jak SIDE, tak francouzskými orgány:
Tabulka 3a
(údaje jsou uvedeny v eurech) _BAR_
1999 _BAR_ SIDE _BAR_ CELF malé objednávky _BAR_ CELF bez malých objednávek _BAR_ CELF celkem _BAR_
Obrat _BAR_ 818297 _BAR_ 329204 _BAR_ 10027299 _BAR_ 10358503 _BAR_
Počet faktur _BAR_ 2187 _BAR_ 9688 _BAR_ 13210 _BAR_ 22898 _BAR_
Počet řádků _BAR_ 27470. 27978 _BAR_ 21978 _BAR_ 263080 _BAR_ 285058 _BAR_
Počet knih _BAR_ 88163 _BAR_ 26996 _BAR_ 575593 _BAR_ 602589 _BAR_
Počet zákazníků _BAR_ nesděleno _BAR_ 2171 _BAR_ 718 _BAR_ 2889 _BAR_
Průměrný počet řádků ve faktuře _BAR_ 13,07 _BAR_ 2,26 _BAR_ 20 _BAR_ 12 _BAR_
Průměrný počet knih v řádku _BAR_ 3,21 _BAR_ 1,22 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
Průměrný počet výtisků ve faktuře _BAR_ 40,84 _BAR_ 2,79 _BAR_ 44 _BAR_ 28 _BAR_
Průměrná cena prodaného výtisku _BAR_ 9,09 _BAR_ 12,19 _BAR_ 17 _BAR_ 17 _BAR_
Průměrná hodnota na řádek _BAR_ 29,17 _BAR_ 14,98 _BAR_ 38 _BAR_ 38 _BAR_
Průměrná hodnota zákaznického účtu _BAR_ nesděleno _BAR_ 151,84 _BAR_ 13968 _BAR_ 3585 _BAR_
Tabulka 3b
2000 _BAR_ SIDE _BAR_ CELF malé objednávky _BAR_ CELF bez malých objednávek _BAR_ CELF celkem _BAR_
Obrat _BAR_ 1021831 _BAR_ 301604,53 _BAR_ 11151915 _BAR_ 11480519 _BAR_
Počet faktur _BAR_ 2069 _BAR_ 8763 _BAR_ 12565 _BAR_ 21448 _BAR_
Počet řádků _BAR_ 29006 _BAR_ 20387 _BAR_ 258124 _BAR_ 278511 _BAR_
Počet knih _BAR_ 102229 _BAR_ 25229 _BAR_ 586643 _BAR_ 610872 _BAR_
Počet zákazníků _BAR_ nesděleno _BAR_ 2007 _BAR_ 631 _BAR_ 2638 _BAR_
Průměrný počet řádků ve faktuře _BAR_ 14,97 _BAR_ 2,32 _BAR_ 20 _BAR_ 13 _BAR_
Průměrný počet knih v řádku _BAR_ 3,52 _BAR_ 1,24 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
Průměrný počet výtisků ve faktuře _BAR_ 52,75 _BAR_ 2,87 _BAR_ 46 _BAR_ 28 _BAR_
Průměrná cena prodaného výtisku _BAR_ 9,87 _BAR_ 11,95 _BAR_ 19 _BAR_ 19 _BAR_
Průměrná hodnota na řádek _BAR_ 29,17 _BAR_ 14,79 _BAR_ 43 _BAR_ 41 _BAR_
Průměrná hodnota zákaznického účtu _BAR_ nesděleno _BAR_ 150,28 _BAR_ 17684 _BAR_ 4344 _BAR_
Tabulka 3c
2001 _BAR_ SIDE _BAR_ CELF malé objednávky _BAR_ CELF bez malých objednávek _BAR_ CELF celkem _BAR_
Obrat _BAR_ 905077 _BAR_ 275068 _BAR_ 12817252 _BAR_ 13092330 _BAR_
Počet faktur _BAR_ 2137 _BAR_ 7702 _BAR_ 12195 _BAR_ 19897 _BAR_
Počet řádků v objednávkách _BAR_ 23990 _BAR_ 17681 _BAR_ 256019 _BAR_ 273700 _BAR_
Počet knih _BAR_ 105518 _BAR_ 21853 _BAR_ 590278 _BAR_ 512129 _BAR_
Počet zákazníků _BAR_ nesděleno _BAR_ 1659 _BAR_ 835 _BAR_ 2494 _BAR_
Průměrný počet řádků ve faktuře _BAR_ 11,23 _BAR_ 2,30 _BAR_ 21 _BAR_ 14 _BAR_
Průměrný počet knih v řádku _BAR_ 4,27 _BAR_ 1,24 _BAR_ 2 _BAR_ 2 _BAR_
Průměrný počet výtisků ve faktuře _BAR_ 47,97 _BAR_ 2,84 _BAR_ 48 _BAR_ 31 _BAR_
Průměrná cena prodaného výtisku _BAR_ 8,66 _BAR_ 12,59 _BAR_ 22 _BAR_ 21 _BAR_
Průměrná hodnota na řádek _BAR_ 37,73 _BAR_ 15,56 _BAR_ 50 _BAR_ 48 _BAR_
Průměrná hodnota zákaznického účtu _BAR_ nesděleno _BAR_ 165,80 _BAR_ 15360 _BAR_ 5250 _BAR_
(196) Komise zjišťuje, že údaje uvedené v tabulkách 3a, 3b a 3c ukazují, že pokud CELF mimo to, co považuje za "malé objednávky", prodává průměrný počet knih na fakturu srovnatelný se SIDE (44 proti 41 v roce 1999, 46 proti 53 v roce 2000 a 48 proti 48 v roce 2001), odpovídá rovněž na velký počet zvláště malých objednávek (nižších než tři knihy a přibližná průměrná hodnota 35 EUR): 9688 objednávek v roce 1999, 8763 v roce 2000 a 7702 v roce 2001.
Z toho obecně vyplývá (sloupec "CELF celkem") že počet knih na objednávku je jasně nižší u CELF než u SIDE: 28 proti 41 v roce 1999, 28 proti 53 v roce 2000 a 31 proti 48 v roce 2001.
(197) Z předcházejícího plyne, že činnost CELF je zcela zvláště charakterizována velkým počtem velmi malých objednávek (v průměru méně než tři knihy a cca 35 EUR), což ho jasně odlišuje od SIDE a může odůvodňovat poskytnutí příslušné podpory.
Ověření údajů, sloužících k poskytnutí podpory: vícenáklady spojené s "Programem malých objednávek"
(198) Po zjištění náležitosti kritéria pro "malé objednávky" referenčního prvku k odůvodnění poskytnutí podpory přistoupila Komise k analýze údajů analytického účetnictví, poskytnutého francouzskými orgány.
Tyto účetní prvky opravňují vícenáklady CELF v segmentu "malé objednávky".
Údaje sdělené Komisi francouzskými orgány se týkají roku 1994, v průběhu kterého CELF obdrželo od ministerstva kultury podporu ve výši 2 miliony FRF (304900 EUR).
(199) Ověření Komise se týká složek analytického účetnictví, které se vztahují na náklady malých objednávek s hodnotou menší než 500 FRF.
Komise si zaznamenala vysvětlení poskytnutá francouzskými orgány, která udávají, že hranice 500 FRF použitá k definici "malé objednávky" byla určena empiricky [56].
(200) Francouzské orgány navrhly prokázání skutečnosti, že vyřizování malých objednávek způsobuje evidentní vícenáklady.
Tento poslední argument vykládají vzhledem k analýze nákladů, která se opírá o základní údaje následující tabulky 4 pro referenční rok 1994:
Typ objednávek _BAR_ Malé objednávky _BAR_ Další _BAR_ Celkem _BAR_
Obrat _BAR_ 2419006 _BAR_ 48148971 _BAR_ 50102869 _BAR_
Počet faktur _BAR_ 9725 _BAR_ 10947 _BAR_ 20672 _BAR_
Počet knih _BAR_ 24933 _BAR_ 442740 _BAR_ 467673 _BAR_
(201) Jak je podrobně popsáno v příloze III, vyřízení objednávky vyžaduje splnění několika úkolů:
a) přijetí objednávky z knihkupectví;
b) opatření objednávky kódem;
c) zadání objednávky;
d) zaslání objednávky vydavateli;
e) přijetí děl;
f) přidělení fyzického místa každému zákazníkovi, "přihrádky", do které jsou zakládány objednané knihy;
g) balení.
(202) Analytický přístup účetnictví umožňuje zaznamenat všechny toky, které se týkají výše uvedených činností.
Faktura na částku 100 FRF vytváří v zásadě tolik práce jako faktura na částku 10000 FRF.
(203) Vysvětlení francouzských orgánů umožnila Komisi posoudit náklady a přiřadit je k jednotlivým úkolům, spojeným s vyřizováním objednávky.
Rentabilita objednávky závisí zejména na typu a počtu příslušných knih, přesnosti informací, obsažených v objednávce a také na obtížnosti provedení objednávky — 20 % objednávek CELF a 4,5 % objednávek SIDE lze považovat za "obtížné" [58].
Navíc objednávky s hodnotou nižší než 500 FRF se v 67 % případů týkají živnostenských vydavatelských společností [59].
Vyřizování malých objednávek nakonec zahrnuje správu velkého množství malých účtů.
(204) Náklady budou u malých objednávek vyšší u jakékoli částky objednávky, pokud musí pracovník, který ji vyřizuje, nezbytně opakovat u každé z nich tytéž materiální úkony.
Podnik, který vyřizuje velký počet malých objednávek, musí zavést organizaci schopnou zajistit znásobení jednotlivých etap procesu vyřizování a tedy dodatečné náklady, které z toho vyplývají.
(205) Francouzské orgány vysvětlují, že pro každý typ úkonu byl použit koeficient.
Za tímto účelem se přihlíželo k různým činnostem, prováděným během každého z úkonů, popsaných v příloze IV.
(206) Na základě informací předaných Francií je Komise schopna dojít k závěru, že v roce 1994 náklady na vyřizování malých objednávek činily 4446706 FRF.
Obrat objednávek nižších než 500 FRF činil 2419006 FRF.
Podpora v témže roce činila celkem 2000000 FRF.
Z toho vyplývá provozní výsledek ve výši — 27700 FRF.
Obrat _BAR_ 2419006 FRF _BAR_
Podpora _BAR_ 2000000 FRF _BAR_
Celkový výnos _BAR_ 4419006 FRF _BAR_
Náklady na vyřízení _BAR_ —4446706 FFR _BAR_
Provozní výsledek _BAR_ —27700 FRF _BAR_
(207) Proto Komise dochází k závěru, že podpora v částce 2000000 FRF nebyla schopna překompenzovat náklady způsobené vyřizováním malých objednávek.
(208) K ověření náležitosti údajů předaných k referenčnímu účetnímu roku 1994 požádala Komise francouzské orgány o dodatkové informace, které se týkají činnosti při vyřizování malých objednávek CELF v dalších obdobích.
Důkazy a vysvětlení předaná Francií pro další účetní období ukazují, že struktura malých objednávek (obrat v poměru k počtu malých objednávek, množství objednaných knih, počet faktur, které se k nim vztahují, počet zákazníků, řádků objednávek) zůstala z roku na rok stabilní.
Za těchto podmínek Komise uznává, že údaje z roku 1994 mohou k hodnocení Komise odůvodněně sloužit jako referenční.
(209) Komise rovněž mohla podle úmluv, které jí byly předloženy, prověřit, že veškerá eventuálně přebývající celková částka byla odečtena od částky na podporu, zaplacené následující rok.
Podpora tedy nebyla schopna financovat další obchodní aktivity CELF, v rozporu s tvrzením SIDE a několika třetích stran, které zasahovaly do jednání.
(210) Podpora byla vskutku poskytována ročně na základě předložení účetních údajů ze strany CELF, jejichž využité účty odůvodňují vícenáklady, způsobené programem "malé objednávky".
Podpora tedy nebylo možné využít k jiným účelům než k těm, ke kterým byla poskytnuta.
Posouzení chyb zjištěných SIDE
(211) SIDE ve svých posledních připomínkách sdělila Komisi, že účetní údaje, které byly předány francouzskými orgány Komisi k prokázání existence vícenákladů během druhé fáze jednání, obsahovaly určité chyby.
Tato otázka byla předložena francouzským orgánům a ty předložily Komisi patřičná vysvětlení.
(212) SIDE uvedla, že francouzské orgány změnily procentuální podíly dálkově přenášených objednávek s procentuálními podíly na objednávkách zaslaných na papíře.
Komise mohla ověřit, že finanční důsledek změny představoval celkovou částku ve výši 0,24 EUR na knihu z ceny na malou objednávku.
Tento rozdíl není takový, aby zpochybnil mechanismus náhrady předložený Francií.
(213) Pokud se jedná o změny obratu, které SIDE mohla zaznamenat v prvních účetních údajích předložených Francií, Komise potvrzuje, že francouzské orgány během zahájení řízení v roce 1996 samy přistoupily k nezbytným opravám a že tvrzení uvedená v posledních připomínkách SIDE nejsou proto odůvodněná.
(214) Změna dalších číselných údajů se vysvětluje skutečností, že v jednom případě se odkazuje na výnos vytvořený prodejem samotných knih (2284536 FRF), zatímco v dalším případě sdělené číslo (2535818 FRF) odpovídá výnosu, vytvořenému knihami a souvisejícími produkty (balení, pojištění a přeprava).
(215) SIDE se domnívala, že bude moci rovněž zaznamenat určitá "narušení" mezi obecným a analytickým účetnictvím v údajích, které se týkají mezd.
Francouzské orgány upřesňují, že tyto rozdíly se vysvětlují skutečností, že určité daně nejsou zahrnuty v dávkách sociálního zabezpečení, které se vyskytují v daňové složce avšak přímo souvisejí se mzdami.
Komise mohla prověřit přesnost tohoto vysvětlení na účetních dokladech, které jí byly předány.
(216) Komise proto uznává, že dodatečné připomínky SIDE k nepřesnosti účetních údajů, předaných francouzskými orgány během zahájení řízení v roce 1996, nejsou takové, aby zpochybnilo posouzení Komise, které se týká náležitosti účetních údajů, odůvodňujících náhradu vícenákladů vzniklých při malých objednávkách.
Dodatečné překážky CELF
(217) Komise mohla na základě analýzy údajů předložených žalující stranou zjistit, že nabídka CELF byla mnohem širší než nabídka SIDE (3000 vydavatelů předkládaných ze strany CELF, 200 předkládaných ze strany SIDE).
(218) Komise si tento údaj (který nebyl brán v potaz při výpočtu vícenákladů) poznamenala a připomíná, že rozšířená nabídka CELF odpovídá požadavkům ministerstva kultury, které spočívají v zajištění nejširšího možné šíření knih ve francouzském jazyce.
Nabídka SIDE, která nicméně udává, že může uspokojit veškerý druh poptávky, tento kulturní cíl nebere v úvahu, což se zdá zcela oprávněné.
(219) Francouzské orgány dodávají, že CELF často muselo přijímat finanční rizika.
Takto pokračovalo v zajišťování svých služeb v určitých postižených zemích, jako byl případ Alžírska nebo později Argentiny.
Mohlo rovněž zajišťovat plnění v určitých zemích, které nevyužívaly záruky COFACE.
(220) SIDE zcela oprávněně přebírá své obchodní volby a udává, že si nepřeje pracovat v obtížných oblastech, jako je subsaharská Afrika nebo i v zemích, nekrytých COFACE.
Upřesňuje, že se jedná o rozhodnutí, které vyplývá ze strategie obchodního rozvoje podniků a že za sebe provedla jinou volbu.
iii) Prověření Komise, které se týká přesunů zákazníků ohlášených SIDE
Přesuny zákazníků od SIDE na CELF
(221) Komise na základě analýzy vysvětlení a dokumentů, předložených samotnou SIDE zjistila, že tvrzení SIDE, které se týká přesunů zákazníků, nebyla odůvodněna.
(222) Komise takto požádala SIDE o odůvodnění přesunu zákazníků, jehož byla obětí, v důsledku výhodných slev, které mohlo nabízet díky vyplacené podpoře "pouze CELF".
SIDE za tímto účelem předložila velmi objemný dokument [60], jehož údaje v dané podobě nemohla Komise využít, zejména proto, že přesuny v nich uvedené nebyly naprosto zřejmé.
Komise požádala SIDE o dodatečné vysvětlení k tomuto bodu, které mohlo zejména [61] upřesnit, že zákazník "Librairie Française de Milan", se postupně v průběhu let 1987/1988 odvracel od jejích služeb ve prospěch služeb CELF, když CELF předkládalo tomuto zákazníkovi příznivější slevy.
(223) Francouzské orgány v odpovědi prosazovaly, že italský trh byl svým konkurenčním charakterem trhu znám a že mimo jiné vzestup obratu CELF s uvedeným knihkupectvím byl patrný až od roku 1999, to jest zcela po období, které uvádí SIDE.
(224) Komise zjistila, že další příklady, uvedené SIDE, se neukázaly jako relevantnější [62].
Jedno z knihkupectví takto uváděné SIDE, knihkupectví Grupodis de Madrid, nikdy nebylo významným zákazníkem CELF, nebo také uváděná japonská knihkupectví jsou ve skutečnosti velké zákaznické účty, které se netýkají segmentu trhu "s malými objednávkami".
(225) Kromě toho seznam slev předávaných SIDE nemůže prokázat, že slevy, které předkládá, jsou méně příznivější než slevy předkládané CELF.
Takto u 28 vydavatelů, které SIDE vybrala k osvětlení svého výkladu, Komise zjistila, že předkládá nabídky příznivějších slev v 16 případech proti 12 u CELF [63].
Odchylka je ještě větší, pokud se vezme v úvahu pět dodatkových bodů slev, poskytovaných SIDE k objednávkám více než 10 výtisků od titulu, protože v tomto případě CELF nabízí lepší slevy již pouze 6 vydavatelům proti 22 u SIDE.
(226) Komise uznává, že skutečnost přesunů zákazníků SIDE k CELF, jejichž důvodem by byly příznivější slevy, navrhované CELF svým zákazníkům díky podpoře, která mu byla vyplacena, není dokázána.
Přesun zákazníků CELF k SIDE
(227) Jak bylo uvedeno v bodu 69 odůvodnění, v dopise Komisi ze dne 12. srpna 2002 SIDE uvádí, že CELF pro"malé účty" uplatňovalo alespoň dva roky zastrašovací podmínky.
SIDE zdůrazňuje, že "tato politika rovněž pouze zvyšuje narušení hospodářské soutěže SIDE, protože za těchto podmínek někteří bývalí zákazníci CELF, kteří mají "malé účty", se nyní obracejí na SIDE … Avšak pro SIDE je zcela zřejmé, že nejzajímavější zákazníci jsou ti, kteří mají velký objem objednávek …".
(228) Komise nejprve zjišťuje, že ohlášené úpravy sazeb [64] byly provedeny v období, kdy byly dané podpory zrušeny a/nebo velmi výrazně sníženy, to jest od okamžiku, kdy CELF muselo najít alternativní řešení k pokračování v pokusech uspokojovat malé objednávky, které mu byly zasílány.
(229) Komise přistoupila k porovnání [65] číselných údajů dvou podniků a zjišťuje, že z nich nevyplývá žádný údaj, který by mohl potvrdit tvrzení SIDE, která se týkají uváděných nedávných přesunů zákazníků.
Komise skutečně nezjišťuje zvýšení počtu faktur, vydaných SIDE.
V roce 1999 byl jejich počet 2187 a v roce 2000 jich bylo 2137; pokud se jedná o počet zákazníků, Komise připomíná, že nemůže v tomto bodu provést srovnání, protože nemohla získat údaje ze strany SIDE.
(230) Komise také nezaznamenala údaje, které by mohly prokázat, že počet "malých objednávek" vyřizovaných SIDE se zvýšil od té doby, co CELF nedostává podpory.
Naopak čísla sdělená SIDE ukazují, že průměrný počet knih na fakturu se z 40,31 v roce 1999 zvyšuje na 49,38 v roce 2001, zatímco přechod zákazníků CELF k SIDE, pokud byl prokázán, by se musel projevit snížením průměrného počtu knih na fakturu.
(231) Komise nakonec uvádí, že průměrný počet knih, prodaných prostřednictvím SIDE, na řádek je ještě vyšší než průměr prodaných knih u CELF a to pro všechny jeho činnosti a ne pouze u malých objednávek.
Zrušení podpor proto nemělo za následek přesun zákazníků od CELF k SIDE.
(232) V analýze státních podpor jsou v každém případě relevantní pouze narušení hospodářské soutěže způsobené podporou a ne následky snížení a/nebo zrušení podpory, které SIDE považuje za negativní.
Závěry Komise, které se týkají přesunů zákazníků
(233) Komise s vědomím údajů, sdělených jak ze strany SIDE, tak francouzskými orgány, uznává, že jediné zjevné následky zrušení podpory spočívají, tak jak ukazuje následující tabulka 5, ve snížení obratu malých objednávek, vyřizovaných CELF a ve značném snížení počtu jeho zákazníků (—17,34 % v období mezi 1999 a 2001):
1. Tabulka 5 — Vývoj provozování "malých objednávek a malých účtů"
Informace poskytnuté francouzskými orgány.
Rok _BAR_ Obrat malých objednávek(v EUR) _BAR_ Vývoj _BAR_ Počet zákazníků _BAR_ Vývoj _BAR_
1999 _BAR_ 329204 _BAR_ _BAR_ 2171 _BAR_ _BAR_
2000 _BAR_ 301605 _BAR_ - 8,38 % _BAR_ 2007 _BAR_ - 7,55 % _BAR_
2001 _BAR_ 275068 _BAR_ - 8,80 % _BAR_ 1659 _BAR_ - 17,34 % _BAR_
(234) Komise se rovněž domnívá, že připomínky SIDE jsou v rozporu s jejím vlastním tvrzením, podle kterého musel být uvážen pouze počet řádků zadaných poskytovatelem služeb, a že z pohledu rentability nezávisí na celkové částce objednávky.
Pokud by tomu tak bylo, SIDE by neměla žádný důvod uvažovat, že uváděný přesun zákazníků CELF k jejím službám (který navíc nevyplývá z předložených číselných údajů) zvyšuje narušení hospodářské soutěže, které byla podrobena SIDE [66].
Komise kromě toho uvádí, že se zdá, že si SIDE odporuje, pokud udává v poznámce ze dne 9. prosince 2002, že "… malé objednávky jsou celkově při vyřizování rentabilnější než velké objednávky".
(235) Tabulka 6 vytvořená Komisí na základě údajů sdělených francouzskými orgány a SIDE ukazuje, že není automatická vazba mezi nárůstem a snížením obratu SIDE a zvýšením nebo snížením poskytnutých podpor.
Tabulka 6
Referenční roky _BAR_ Podpora poskytnutá CELF v EUR _BAR_ Změny obratu SIDE _BAR_ PODPORA _BAR_
1990 _BAR_ 304900 _BAR_ ——— _BAR_ ——- _BAR_
1991 _BAR_ 373500 _BAR_ + _BAR_ + _BAR_
1992 _BAR_ 422280 _BAR_ - _BAR_ + _BAR_
1993 _BAR_ 382650 _BAR_ + _BAR_ - _BAR_
1994 _BAR_ 304900 _BAR_ - _BAR_ - _BAR_
1995 _BAR_ 304900 _BAR_ - _BAR_ = _BAR_
1996 _BAR_ 304900 _BAR_ - _BAR_ = _BAR_
1997 _BAR_ 243920 _BAR_ - _BAR_ - _BAR_
1998 _BAR_ 182940 _BAR_ + _BAR_ - _BAR_
1999 _BAR_ 121960 _BAR_ - _BAR_ - _BAR_
2000 _BAR_ 60980 _BAR_ + _BAR_ - _BAR_
2001 _BAR_ 38110 _BAR_ - _BAR_ - _BAR_
2002 _BAR_ 0 _BAR_ - _BAR_ 0 _BAR_
(236) Číselné údaje sdělené jednak CELF, jednak SIDE, umožnily Komisi stanovit, aby úroveň podpor, vyplacených CELF, neměla automatický dopad na činnost a výsledky SIDE, jediného dalšího obecného komisionáře na trhu [67].
Například v průběhu několika let se snižoval obrat SIDE, i když se snižovala podpora, poskytovaná CELF.
(237) Komise kromě toho mohla zaznamenat, že zřejmým a významným důsledkem zrušení podpor CELF na trhu bylo snížení jeho obratu z "malých objednávek" a snížení počtu jeho "malých účtů".
(238) Na základě sdělených číselných údajů Komise uvádí, že bez podpor by části poptávek dnes již CELF nevyhovělo, ale SIDE přitom nevyužívá zjištěného odklonu.
(239) Komise mohla navíc zjistit, že podpora poskytnutá v období 1994 — 2001 nepokryla celkový schodek "Programu malých objednávek" a představovala relativně malou část obratu CELF: od 3,95 % v roce 1994 do 0,29 % v roce 2001 [68].
(240) Podle všech údajů, které byly právě analyzovány, se ukazuje, že sporné podpory se týkají velmi okrajové části komisionářské činnosti při vývozu, která by zjevně bez dané podpory nebyla provedena.
Komise rovněž zjistila, že podpory poskytované Francií nemohly překompenzovat náklady spojené s danou činností.
(241) Komise rovněž připomíná, jak bylo uvedeno v bodě 132 odůvodnění a následujících, že ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže na úrovni Společenství jsou v daném případě velmi omezené.
Tyto důkazy musí být Komisí zohledněny, pokud hodnotí slučitelnost podpory s čl. 87 odst.
3 Smlouvy, jak ji jasně uvedl soud v rozsudku ze dne 27. ledna 1998 v případě Ladbroke Racing Ltd vs. Komise [69].
(242) Proto podpory poskytnuté CELF v rámci "Programu malých objednávek" nemohly narušit hospodářskou soutěž a obchod rozsahem, který by byl v protikladu společnému zájmu.
Zásah francouzských orgánů byl úměrný sledovanému cíli, výhradně umožňoval, aby část poptávky, která by nebyla uspokojena, mohla být vyřízena bez veškeré starosti o rentabilitu ze strany podniku, provádějícího plnění.
B. POUŽITELNOST USTANOVENÍ ČL. 86 ODST. 2 SMLOUVY
1. POSTAVENÍ FRANCOUZSKÝCH ORGÁNŮ
(243) Francouzské orgány podporují, jak to udělaly v roce 1998 [70], aby bylo CELF pověřeno úlohou veřejné služby, a proto musí být sporná opatření posuzována vzhledem k ustanovením čl. 86 odst.
2 Smlouvy, který stanoví, že "podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým v této smlouvě, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství".
(244) Francouzské orgány v tomto směru předaly několik textů [71], které podle nich mohou potvrdit charakter služby obecného hospodářského zájmu, která se pojí s úlohou svěřenou CELF.
(245) Francouzské orgány na základě těchto textů uvedly, že Ředitelství pro knihy a četbu uzavíralo až do roku 2001 s CELF roční úmluvy, které stanovují cíle spolupráce mezi ministerstvem a CELF a také závazky pro obě dvě strany.
(246) Francouzské orgány předaly několik těchto úmluv.
První, ze dne 25. dubna 1991, stanoví v článku 1, že "ministerstvo poskytne podporu v činnosti prováděné CELF při přeskupení malých objednávek knih, určených do zahraničí …".
Jiná úmluva, ze dne 23. října 1997, uvádí, jak se zdá poprvé, že "ministerstvo poskytne podporu na operativní náklady veřejné služby CELF, spojené s malými objednávkami".
Úmluvy uzavřené později, až do roku 2001, jsou kromě částky poskytnuté podpory stejné.
2. HODNOCENÍ ZE STRANY KOMISE
(247) Komise již v tomto rozhodnutí došla k závěru, že podpora poskytnutá CELF je státní podporou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy a že je podle čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy slučitelná se společným trhem. Proto v souladu s judikaturou Soudního dvora [72] není třeba, aby Komise hodnotila podporované činnosti CELF podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy. Tento postoj byl potvrzen Soudním dvorem v rozsudku ze dne 22. června 2000 [73], Soudní dvůr došel k závěru, že i podpora, odůvodněná na základě čl. 86 odst. 2 Smlouvy musí být oznámena Komisi. Není tedy nezbytné určovat, zda je podpora CELF rovněž odůvodněna podle čl. 86 odst. 2 Smlouvy.
(248) Komise uvádí, že mezitím v nařízení Altmark [74] ze dne 24. července 2003 Soudní dvůr upřesnil, za jakých podmínek netvoří podpora podniku, pověřeného správou služby obecného hospodářského zájmu státní podporu.
Komise tedy zjistila, že v daném případě nejsou tyto podmínky spojeny.
Komise nejprve uznává, že podmínka stanovená v bodě 89 rozsudku Altmark nebyla dodržena, protože právní základ podpory se netýká výslovně CELF.
Poté Komise uznává, že bod 90 uvedeného rozsudku, který se týká předběžného stanovení parametrů, na základě kterých je vypočítána náhrada, nebyl taktéž dodržen, i když podpora celkově nepřekročila částku, nezbytnou k náhradě nákladů, připadajících na vyřizování malých objednávek.
VI. ZÁVĚR
(249) S ohledem na předcházející se ukazuje, že příslušné podpory odpovídají požadavkům ustanovení čl. 87 odst.
3 písm. d) Smlouvy, pokud jsou úměrné sledovanému kulturnímu cíli. Komise zjistila, že vskutku nemohou narušovat obchod a hospodářskou soutěž ve Společenství opatřením, protikladným společnému zájmu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora ve prospěch Družstva pro vývoz francouzských knih (CELF) na vyřizování malých objednávek francouzsky psaných knih, prováděná Francií v letech 1980 až 2001, vytváří podporu, odpovídající čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Vzhledem k tomu, že Francie opomněla oznámit tuto podporu Komisi před jejím provedením, byla tato poskytována protiprávně. Avšak podpora je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. d) Smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 4. března 2005,
kterým se členské státy podle směrnice 94/55/ES opravňují k přijetí určitých odchylek týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcí
(oznámeno pod číslem K(2005) 440)
(Text s významem pro EHP)
(2005/263/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 94/55/ES ze dne 21. listopadu 1994 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcí [1], a zejména na čl. 6 odst. 9 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle čl. 6 odst. 9 směrnice 94/55/ES musí členské státy oznámit Komisi odchylky od předpisů předem, nejpozději do 31. prosince 2002, nebo do dvou let po nejzazší lhůtě pro uplatňování pozměněného znění příloh uvedené směrnice.
(2) Některé členské státy uvědomily Komisi do 31. prosince 2002 o svém přání přijmout odchylky od směrnice 94/55/ES.
Rozhodnutím 2003/635/ES ze dne 20. srpna 2003, kterým se členské státy podle směrnice 94/55/ES opravňují k přijetí určitých odchylek týkajících se silniční přepravy nebezpečných věcí [2], schválila Komise přijetí odchylek, které jsou uvedeny v přílohách I a II uvedeného rozhodnutí, v členských státech.
(3) Směrnice Komise 2003/28/ES [3] pozměnila přílohy A a B směrnice 94/55/ES.
Na základě směrnice 2003/28/ES musely členské státy uvést v platnost vnitrostátní právní předpisy do 1. července 2003, přičemž poslední termín pro uplatnění odchylek podle čl. 6 odst.
(4) Pouze několik členských států uvědomilo Komisi o svém přání přijmout odchylky.
Komise přezkoumala, zda jsou tato oznámení v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 6 odst.
9 směrnice 94/55/ES, a schválila je. Členským státům by proto mělo být povoleno dotčené odchylky přijmout.
(5) Při téže příležitosti je považováno za žádoucí shromáždit všechny odchylky povolené k příslušnému datu do jediného rozhodnutí.
Rozhodnutí 2003/635/ES by proto mělo být zrušeno a nahrazeno.
(6) Pro zajištění pravidelné aktualizace odchylek navrhuje Komise provádět celkovou aktualizaci všech stávajících odchylek minimálně jednou za pět let.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přepravu nebezpečných věcí zřízeného článkem 9 směrnice 94/55/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Členské státy uvedené v příloze 1 jsou oprávněny uplatňovat odchylky stanovené v příloze I pro silniční přepravu malých množství některých nebezpečných věcí.
Tyto odchylky se uplatňují bez rozdílu.
Článek 2
Členské státy uvedené v příloze II jsou oprávněny uplatňovat odchylky stanovené v příloze II pro místní přepravu omezenou na jejich území.
Tyto odchylky se uplatňují bez rozdílu.
Článek 3
Zrušuje se rozhodnutí 2003/635/ES.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 23. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2004/832/ES, pokud jde o plán eradikace a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v severních Vogézách ve Francii
(oznámeno pod číslem K(2005) 917)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/264/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat [1], a zejména na čl. 16 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 20 odst. 2 čtvrtý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 2004/832/ES ze dne 3. prosince 2004, kterým se schvalují plány eradikace klasického moru v populaci divokých prasat a nouzového očkování takových prasat v severních Vogézách ve Francii [2], bylo přijato jako jedno z řady opatření pro boj proti klasickému moru divokých prasat.
(2) Francie informovala Komisi o nejnovějším vývoji této choroby u divokých prasat v severních Vogézách ve Francii.
Na základě epidemiologických údajů by plán eradikace měl být rozšířen i na oblast severních Vogéz, které se nacházejí západně od Rýna a kanálu Rýn-Marna, severně od dálnice A 4, východně od řeky Sarre a jižně od hranice s Německem.
Kromě toho by plán nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat měl být pozměněn tak, aby se vztahoval i na uvedenou oblast.
(3) Rozhodnutí 2004/832/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(4) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2004/832/ES se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
Rozhodnutí Rady
ze dne 16. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Banco de Portugal
(2005/266/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Protokol o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, připojený ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a zejména na článek 27 odst. 1 tohoto protokolu,
s ohledem na doporučení Evropské centrální banky (dále jen "ECB") ECB/2005/3 ze dne 11. února 2005 Radě Evropské unie o externím auditorovi Banco de Portugal [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Účetnictví ECB a národních centrálních bank Eurosystému ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.
(2) V souladu s nedávnou změnou portugalského práva musí nyní audit účetnictví provádět výhradně revisores oficiais de contas (úředně schválení auditoři).
Rada guvernérů ECB proto doporučila, aby Rada Evropské unie schválila nahrazení společnosti PricewaterhouseCoopers – Auditores e Consultores, Lda. jako externího auditora Banco de Portugal společností PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda., neboť prvně jmenovaná společnost nemá status úředně schváleného auditora.
(3) Rada guvernérů ECB doporučila, aby délka mandátu externího auditora zůstala nezměněna.
(4) Je vhodné řídit se doporučením Rady guvernérů ECB a odpovídajícím způsobem změnit rozhodnutí 1999/70/ES ze dne 25. ledna 1999 o schválení externích auditorů národních centrálních bank [2],
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
V článku 1 rozhodnutí 1999/70/ES se odstavec 10 nahrazuje tímto:
"10. PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. se schvaluje jako externí auditor Banco de Portugal počínaje účetním rokem 2004 na období jednoho roku, které lze prodloužit."
Článek 2
Toto rozhodnutí bude oznámeno ECB.
Článek 3
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Rady
ze dne 16. března 2005
o zřízení bezpečné webové informační a koordinační sítě pro služby řízení migrace členských států
(2005/267/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 66 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Komplexní plán Rady na boj proti nedovolenému přistěhovalectví a obchodování s lidmi ze dne 28. února 2002, který vychází ze sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 15. listopadu 2001 o společné politice boje proti nedovolenému přistěhovalectví, vyzval k vyvinutí bezpečné webové intranetové stránky, aby byla zavedena rychlá výměna informací mezi členskými státy o protiprávních nebo nedovolených migračních tocích a jevech.
(2) Vývojem a správou této sítě by měla být pověřena Komise.
(3) Přístup na webovou intranetovou stránku by měl být omezen na oprávněné uživatele v souladu se zavedenými podmínkami, postupy a bezpečnostními opatřeními.
(4) Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž bezpečné a rychlé výměny informací mezi členskými státy, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu jejích účinků lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy.
V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(5) Toto rozhodnutí ctí základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv Evropské unie jako obecné zásady právního řádu Společenství.
(6) V souvislosti s webovou intranetovou stránkou by měla být vzata v úvahu směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů [2] a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů [3].
(7) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [4].
(8) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství se Dánsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné.
Vzhledem k tomu, že toto rozhodnutí doplňuje schengenské acquis podle hlavy IV části třetí Smlouvy o založení Evropského společenství, s výjimkou toho, že zavádí výměnu informací v otázkách spojených s navracením státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky krátkodobého pobytu platné v dotyčném členském státě na základě ustanovení schengenského acquis, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 5 uvedeného protokolu do šesti měsíců poté, co Rada přijala toto rozhodnutí, zda je provede ve svém vnitrostátním právu.
(9) Pokud jde o Islandskou republiku a Norské království, s výjimkou toho, že zavádí výměnu informací v otázkách spojených s navracením státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky krátkodobého pobytu platné v dotyčném členském státě na základě ustanovení schengenského acquis, rozvíjí toto rozhodnutí ustanovení schengenského acquis ve smyslu dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím dne 18. května 1999 o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [5], která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A, B, C a E rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody [6].
(10) Pokud jde o Švýcarsko, s výjimkou toho, že zavádí výměnu informací v otázkách spojených s navracením státních příslušníků třetích zemí, kteří nesplňují nebo přestali splňovat podmínky krátkodobého pobytu platné v dotyčném členském státě na základě ustanovení schengenského acquis, rozvíjí toto rozhodnutí ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody uzavřené mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis [7], která spadají do oblastí uvedených v čl. 1 bodech A, B, C a E rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s čl. 4 odst. 1 rozhodnutí Rady 2004/849/ES ze dne 25. října 2004 [8] a rozhodnutí Rady 2004/860/ES ze dne 25. října 2004 [9] o podpisu uvedené dohody jménem Evropské unie a jménem Evropského společenství a o prozatímním provádění některých jejích ustanovení.
(11) Je třeba přijmout opatření umožňující zástupcům Islandu, Norska a Švýcarska zapojení do práce výboru, který je nápomocen Komisi při výkonu jejích prováděcích pravomocí podle tohoto rozhodnutí, pokud jde o ustanovení rozvíjející schengenské acquis.
(12) Toto rozhodnutí se vztahuje na Spojené království v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, a čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británii a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis [10], pokud jeho opatření představují rozvoj ustanovení schengenského acquis proti organizování nedovoleného přistěhovalectví, jichž se Spojené království účastní, a s článkem 3 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeným ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, vzhledem k tomu, že Spojené království oznámilo podle jeho článku 3 své přání účastnit se přijímání a používání tohoto rozhodnutí.
(13) Toto rozhodnutí se vztahuje na Irsko v souladu s článkem 5 Protokolu o začlenění schengenského acquis [11] do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, a čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, pokud jeho opatření rozvíjejí ustanovení schengenského acquis proti organizování nedovoleného přistěhovalectví, jichž se Irsko účastní.
(14) V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko nepodílí na přijímání tohoto rozhodnutí, a proto pro ně není závazné ani použitelné, pokud jeho opatření nerozvíjejí ustanovení schengenského acquis proti organizování nedovoleného přistěhovalectví, jichž se Irsko účastní,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Toto rozhodnutí zřizuje bezpečnou informační a koordinační webovou síť pro výměnu informací o protiprávní migraci, nedovoleném vstupu a přistěhovalectví a o navracení neoprávněně pobývajících osob.
Článek 2
1. Komise odpovídá za vývoj a správu sítě včetně její struktury a obsahu a prvků pro výměnu informací.
2. Prvky pro výměnu informací zahrnují přinejmenším tyto oblasti:
a) systém včasného varování o nedovoleném přistěhovalectví a sítích převaděčů,
b) síť styčných úředníků pro přistěhovalectví,
c) informace o použití víz, dokladů pro překročení hranic a cestovních dokladů týkajících se nedovoleného přistěhovalectví,
d) otázky související s navracením.
3. Síť zahrnuje veškeré vhodné nástroje, jejichž utajení bude určeno postupem podle čl. 6 odst. 2.
4. Komise využije stávající technické základny transevropské telematické sítě pro výměnu dat mezi správními orgány v rámci Společenství.
Článek 3
Komise postupem podle čl. 6 odst. 2
a) stanoví podmínky a postupy k udělení plného nebo selektivního přístupu do sítě;
b) stanoví pravidla a pokyny pro užívání systému, včetně pravidel o utajení, přenosu, ukládání do paměti, archivaci a výmazu údajů a o normalizovaných formulářích.
Článek 4
1. Členské státy poskytují přístup do sítě v souladu s opatřeními přijatými Komisí podle článku 3.
2. Členské státy určí celostátní kontaktní místa a uvědomí o nich Komisi.
Článek 5
1. Vložením údajů do sítě není dotčeno vlastnictví dotyčných informací.
Oprávnění uživatelé zůstávají výhradně odpovědní za informace, které poskytují, a musí zajistit, aby byl jejich obsah plně v souladu se stávajícím právem Společenství a členských států.
2. Pokud nejsou poskytnuté informace označeny jako veřejně přístupné, jsou přísně omezeny na oprávněné uživatele sítě a bez předchozího souhlasu vlastníka daných informací nesmějí být sdělovány třetím osobám.
3. Členské státy přijmou nezbytná bezpečnostní opatření, aby
a) zabránily přístupu neoprávněných osob do sítě,
b) zaručily, že při používání sítě budou mít oprávněné osoby přístup pouze k údajům, které spadají do oblasti jejich působnosti,
c) zamezily tomu, aby byly informace na síti čteny, kopírovány, upravovány nebo mazány neoprávněnými osobami.
4. Aniž je dotčen odstavec 3, přijme Komise další bezpečnostní opatření postupem podle čl. 6 odst. 2.
Článek 6
1. Komisi je nápomocen stávající výbor zřízený rozhodnutím Rady 2002/463/ES ze dne 13. června 2002 o přijetí akčního programu pro správní spolupráci v oblasti vnějších hranic, víz, azylu a přistěhovalectví (program ARGO) [12].
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 7
1. Bude-li to nutné pro rozvoj sítě, uzavře Komise dohody s veřejnoprávními subjekty zřízenými podle smluv o založení Evropských společenství nebo zřízenými v rámci Evropské unie.
2. Komise uvědomí Radu o vývoji jednání o takových dohodách.
Článek 8
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění
Rozhodnutí Rady
ze dne 28. února 2005
o uzavření Dohody, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé
(2005/269/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 310 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem druhou větou a odst. 3 druhým pododstavcem této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu [1],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé (dále jen "dohoda o přidružení"), byla podepsána jménem Společenství v Bruselu dne 18. listopadu 2002.
(2) Dohoda o přidružení by měla být schválena,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
1. Dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda o přidružení“), a přílohy a protokoly k ní připojené a prohlášení učiněná jednostranně Společenstvím nebo společně s druhou stranou, připojená k závěrečnému aktu, se schvalují jménem Společenství.
2. Znění aktů uvedených v odstavci 1 se připojují k tomuto rozhodnutí [2].
Článek 2
1. Postoj, který má Společenství zaujmout v Radě přidružení a Výboru pro přidružení, založených dohodou o přidružení, přijímá Rada na návrh Komise v souladu s odpovídajícími ustanoveními Smlouvy.
2. Radě přidružení předsedá a postoj Společenství v ní předkládá zástupce Rady.
Výboru pro přidružení předsedá a postoj Společenství v něm předkládá zástupce Komise.
3. Ve zvláštních výborech zřízených dohodou o přidružení nebo Radou přidružení v souladu s článkem 7 uvedené dohody zastupuje Společenství Komise.
Článek 3
1. Pro účely čl. 29 odst. 2 přílohy V dohody o přidružení se Komise postupem podle článku 75 nařízení (ES) č. 1493/1999 [3] zmocňuje sjednávat nástroje potřebné ke změně uvedené dohody.
2. Pro účely čl. 16 odst. 2 přílohy VI dohody o přidružení se Komise postupem podle článku 15 nařízení (EHS) č. 1576/89 [4] zmocňuje sjednávat nástroje potřebné ke změně uvedené dohody.
Článek 4
Předseda Rady provede oznámení stanovené v čl. 198 odst. 1 dohody o přidružení jménem Společenství.
Rozhodnutí Komise
ze dne 22. března 2005,
kterým se stanoví formáty vztahující se k databázovému systému podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES o obalech a obalových odpadech
(oznámeno pod číslem K(2005) 854)
(Text s významem pro EHP)
(2005/270/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech [1], a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Formáty stanovené v rozhodnutí Komise 97/138/ES [2] pro poskytování harmonizovaných údajů v rámci směrnice 94/62/ES, by měly být přezkoumány a zjednodušeny, aby se zohlednily zkušenosti získané při jejich používání.
(2) Tyto formáty by měly odrážet cíle stanovené ve směrnici 94/62/ES ve znění směrnice 2004/12/ES.
(3) Z důvodu zajištění porovnatelnosti údajů jednotlivých členských států mezi sebou by bylo vhodné stanovit podrobná pravidla ohledně údajů, které mají být obsaženy ve formátech, a umožnit členským státům, aby poskytly dobrovolně další údaje.
(4) S ohledem na množství změn, které musí být z tohoto důvodu provedeny v rozhodnutí 97/138/ES, by uvedené rozhodnutí mělo být z důvodů přehlednosti nahrazeno.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 21 směrnice 94/62/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Toto rozhodnutí stanoví formáty databázových systémů o obalech a obalových odpadech stanovených v článku 12 směrnice 94/62/ES.
Článek 2
1. Kromě příslušných definic uvedených v článku 3 směrnice 94/62/ES se použijí tyto definice:
a) "kompozitním obalem" se rozumí obal vyrobený z několika různých materiálů, které nelze ručně od sebe oddělit, přičemž žádný z nich nepřekračuje dané hmotnostní procento;
b) "vzniklými obalovými odpady" se rozumí množství obalů, které se v rámci území daného členského státu staly odpady ve smyslu článku 1 směrnice Rady 75/442/EHS [3] poté, co byly použity k pojmutí, ochraně, manipulaci, dodávce a k prezentaci zboží;
c) "využitými obalovými odpady" se rozumí množství obalových odpadů, které vznikly v členském státu a byly využity, bez ohledu na to, zda byly tyto obalové odpady využity v rámci tohoto členského státu, nebo jiného členského státu nebo mimo Společenství;
d) "obalovými odpady využitými nebo spálenými ve spalovnách odpadů s energetickým využitím" se rozumí množství obalových odpadů, které vznikly v členském státu a byly využity nebo spáleny ve spalovnách odpadů s energetickým využitím, bez ohledu na to, zda byly tyto obalové odpady využity nebo spáleny ve spalovnách odpadů s energetickým využitím v rámci téhož nebo jiného členského státu nebo mimo Společenství;
e) "recyklovanými obalovými odpady" se rozumí množství obalových odpadů, které vznikly v členském státu a byly recyklovány, bez ohledu na to, zda byly tyto obalové odpady recyklovány v rámci téhož nebo jiného členského státu nebo mimo Společenství;
f) "mírou využití nebo spálení ve spalovnách odpadů s energetickým využitím" se pro účely čl. 6 odst. 1 směrnice 94/62/ES rozumí celkové množství obalových odpadů využitých nebo spálených ve spalovnách odpadů s energetickým využitím vydělené celkovým množstvím vzniklých obalových odpadů;
g) "mírou recyklace" se pro účely čl. 6 odst. 1 směrnice 94/62/ES rozumí celkové množství recyklovaných obalových odpadů vydělené celkovým množstvím vzniklých obalových odpadů.
2. Vzniklé obalové odpady podle odst. 1 písm. b) nezahrnují žádný druh zbytků z výroby obalů nebo obalových materiálů ani z žádného jiného výrobního procesu.
Pro účely tohoto rozhodnutí lze předpokládat, že obalové odpady vzniklé v členském státu se rovnají množství obalů uvedených na trh v tomto členském státu během téhož roku.
Článek 3
1. Údaje o celkovém množství obalů se vztahují na všechny obaly vymezené v čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 1 směrnice 94/62/ES.
Zejména pokud se jedná o materiály vyskytující se v menším množství nebo materiály, které v tomto rozhodnutí nejsou zmíněny, lze použít odhad.
Tento odhad musí být založen na nejpřesnějších informacích, které jsou k dispozici, a popsán v souladu s článkem 7.
2. Za uvedení obalů pro opakované použití na trh se považuje první použití těchto obalů na trhu společně se zbožím, které mají obsahovat a chránit a jehož manipulaci, dodávku nebo prezentaci mají umožnit.
Obaly pro opakované použití se nepovažují za obalové odpady, pokud jsou vráceny pro opakované použití. Obaly pro opakované použití se nepovažují za obaly uvedené na trh, pokud byly znovu použity jako obaly na zboží a jsou opětovně dány k dispozici.
Za obalové odpady se považují teprve obaly pro opakované použití vyřazené na konci doby jejich životnosti.
Pro účely tohoto rozhodnutí lze předpokládat, že obalové odpady vzniklé z obalů pro opakované použití v určitém členském státu se rovnají množství obalů pro opakované použití uvedených na trh v daném členském státu během téhož roku.
3. Kompozitní obaly se uvádějí podle hmotnostně převládajícího materiálu.
Dále lze dobrovolně poskytnout samostatné údaje o využití a recyklaci kompozitních materiálů.
4. Hmotností využitých nebo recyklovaných obalových odpadů je hmotnost obalových odpadů na vstupu do procesu efektivního využití nebo recyklace.
Pokud je výstup třídírny odpadů dodáván do procesu efektivního využití nebo recyklace bez významných ztrát, může být tento výstup považován za hmotnost využitých nebo recyklovaných obalových odpadů.
Článek 4
1. Obalové odpady vyvezené ze Společenství se započítají do využitých nebo recyklovaných obalových odpadů pouze tehdy, pokud existuje přesvědčivý důkaz o tom, že využití nebo recyklace proběhly za podmínek v zásadě stejných, jako jsou podmínky předepsané právními předpisy Společenství týkající se těchto záležitostí.
2. Pohyb obalových odpadů přes hranice států musí být v souladu s nařízením Rady (ES) č. 259/93 [4] a (ES) č. 1420/1999 [5] a nařízením Komise (ES) č. 1547/1999 [6].
3. Obalové odpady vzniklé v jiném členském státě nebo mimo Společenství, které jsou zaslány do členského státu za účelem využití nebo recyklace, se nezapočítají do využitých nebo recyklovaných obalových odpadů členského státu, do kterého byly zaslány.
Článek 5
1. Hmotnost využitých nebo recyklovaných obalových odpadů se měří pomocí míry přirozené vlhkosti obalových odpadů v porovnání s vlhkostí odpovídajícího obalu uvedeného na trh.
Pokud se míra vlhkosti obalových odpadů pravidelně a výrazně liší od vlhkosti obalů uvedených na trh a hrozí tak, že by to mohlo vést k významnému přecenění nebo podcenění míry využití nebo recyklace obalů, provedou se opravy u naměřených údajů o hmotnosti využitých nebo recyklovaných obalových odpadů.
Tyto opravy se omezí na výjimečné případy způsobené zvláštními klimatickými nebo jinými podmínkami.
Výrazné opravy se uvedou v popisech týkajících se sběru údajů podle článku 7 čtvrtého pododstavce.
2. Hmotnost využitých nebo recyklovaných obalových odpadů se podle možností uvádí bez hmotnosti neobalových materiálů shromážděných společně s obalovými odpady.
Pokud z důvodu výskytu neobalových materiálů v odpadu zaslaném k procesu efektivního využití nebo recyklace hrozí tak, že by to mohlo vést k významnému přecenění nebo podcenění míry využití nebo recyklace obalů, provedou se opravy u údajů o hmotnosti využitých nebo recyklovaných obalových odpadů.
Opravy se neprovádějí v případě malých množství neobalových materiálů nebo takové kontaminace, jež se pravidelně může vyskytovat v obalových odpadech.
Výrazné opravy se uvedou v popisech týkajících se sběru údajů podle čl. 7 čtvrtého pododstavce.
Článek 6
Ustanovení o využití obsažená v článcích 3, 4 a 5 se použijí obdobně na obalové odpady spálené ve spalovnách odpadů s energetickým využitím.
Článek 7
Každý rok vyplní členské státy tabulky uvedené v příloze a zašlou je elektronickou cestou Komisi.
Tabulky se týkají celého uplynulého kalendářního roku a Komisi se předkládají, aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002 [7], do 18 měsíců od konce příslušného roku.
Komise tyto údaje zpřístupní na svých veřejných internetových stránkách.
Společně s vyplněnými tabulkami zašlou členské státy vhodný popis kompilace těchto údajů.
Tento popis rovněž poskytne vysvětlení všech použitých odhadů.
Článek 8
Členské státy mohou dobrovolně poskytnout další údaje o obalech a obalových odpadech, které mají k dispozici.
Tyto údaje mohou zahrnovat:
a) údaje o výrobě, vývozu a dovozu prázdných obalů;
b) údaje o obalech pro opakované použití;
c) údaje o zvláštních podskupinách obalů, jako jsou kompozitní obaly;
d) hladiny koncentrací těžkých kovů přítomných v obalech ve smyslu článku 11 směrnice 94/62/ES a obsah škodlivých a jiných nebezpečných látek a materiálů ve smyslu bodu 1 třetí odrážky přílohy II uvedené směrnice;
e) údaje o obalových odpadech, které se považují za nebezpečné z důvodu kontaminace produkty ve smyslu směrnice Rady 91/689/EHS [8] a rozhodnutí Komise 2000/532/ES [9].
Článek 9
Členské státy poskytnou údaje ve formátech stanovených v příloze počínajíce údaji pro rok 2003.
Článek 10
Rozhodnutí 97/138/ES se zrušuje.
Článek 11
Toto rozhodnutí je určeno členských státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 30. března 2005,
kterým se mění dodatek B přílohy XII aktu o přistoupení z roku 2003, pokud jde o některá zařízení v odvětví ryb, masa a mléka v Polsku
(oznámeno pod číslem K(2005) 967)
(Text s významem pro EHP)
(2005/271/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska [1], a zejména na přílohu XII, kapitolu 6, oddíl B, pododdíl I čl. 1 písm. e) tohoto aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Polsku byla poskytnuta přechodná období pro některá zařízení uvedená v dodatku B přílohy XII aktu o přistoupení z roku 2003.
(2) Dodatek B přílohy XII aktu o přistoupení z roku 2003 byl pozměněn rozhodnutími Komise 2004/458/ES [2], 2004/471/ES [3] a 2004/474/ES [4].
(3) Podle úředního prohlášení polského příslušného orgánu některá zařízení v odvětví ryb, masa a mléka dokončila proces modernizace a jsou nyní zcela v souladu s právními předpisy Společenství.
Kromě toho některá zařízení v odvětví mléka, kterým bylo povoleno zpracovávat mléko odpovídající požadavkům EU i mléko těmto požadavkům neodpovídající, budou vyrábět pouze mléko odpovídající požadavkům EU.
Uvedená zařízení by tedy měla být odstraněna ze seznamu zařízení v přechodné fázi.
(4) V odvětví ryb, masa a mléka ukončila některá zařízení činnost.
Uvedená zařízení by tedy měla být také odstraněna ze seznamu zařízení v přechodné fázi.
(5) Dodatek B přílohy XII aktu o přistoupení z roku 2003 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.
(6) Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat byl informován o opatřeních tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zařízení uvedená na seznamu v příloze tohoto rozhodnutí se odstraňují z dodatku B přílohy XII aktu o přistoupení z roku 2003.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 14. března 2005
o uzavření dvoustranné Dohody mezi Evropským společenstvím a Srbskou republikou o obchodu s textilními výrobky
(2005/272/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 133 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této dohody,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Komise sjednala jménem Společenství dvoustrannou Dohodu o obchodu s textilními výrobky se Srbskou republikou.
(2) Dohoda by měla být schválena jménem Společenství,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dohoda mezi Evropským společenstvím a Srbskou republikou o obchodu s textilními výrobky se schvaluje jménem Společenství.
Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat jménem Společenství dohodu zavazující Společenství.
Rozhodnutí Komise
ze dne 18. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 97/80/ES, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Rady 96/16/ES o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích
(oznámeno pod číslem K(2005) 754)
(Text s významem pro EHP)
(2005/288/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 96/16/ES ze dne 19. března 1996 o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 a čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 5 odst. 2 směrnice 96/16/ES stanoví, že členské státy sdělí každý rok Komisi metodické informace týkající se údajů v souladu se standardním dotazníkem připraveným Komisí.
(2) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) [2] stanoví právní rámec pro statistiky Společenství, které jsou rozděleny podle územních jednotek; je proto třeba používat novou společnou klasifikaci (NUTS) pro předávání údajů týkajících se množství kravského mléka produkovaného zemědělskými podniky na úrovni regionů.
(3) S ohledem na rostoucí hospodářský význam obsahu bílkovin v mléku je stále více nezbytné mít k dispozici statistické informace o obsahu bílkovin v hlavních mléčných výrobcích.
(4) Je třeba změnit a doplnit ustanovení rozhodnutí Komise 97/80/ES ze dne 18. prosince 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici 96/16/ES o statistických zjišťováních o mléku a mléčných výrobcích [3].
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí 97/80/ES se mění takto:
1. V příloze II se doplňují tabulky H a I, které jsou uvedeny v příloze I tohoto rozhodnutí.
2. Příloha III se nahrazuje přílohou II tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 5. dubna 2005,
kterým se ukončuje antidumpingové řízení týkající se dovozů vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Běloruska, Korejské republiky a Tchaj-wanu
(2005/289/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1] ("základní nařízení"), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po poradě s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Obecně
(1) Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie [2] (dále jen "oznámení o zahájení řízení") Komise dne 28. ledna 2004 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovozy vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Běloruska, Korejské republiky (dále jen "Korea") a Tchaj-wanu do Společenství.
(2) Řízení bylo zahájeno v důsledku stížnosti podané v prosinci 2003 společností Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) (dále jen "stěžovatel"), jednající jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 70 % celkové produkce Společenství týkající se vysokopevnostních nití z polyesterů.
Žaloba obsahovala důkazy o dumpingu uvedených výrobků, jakož i o podstatné újmě z toho vyplývající, což bylo pokládáno za dostatečný důvod pro zahájení antidumpingového řízení.
(3) Následně dne 8. března 2004 jeden ze stěžovatelů, výrobce KoSa, svoji podporu stížnosti stáhl.
Mezitím španělský výrobce Brilén naopak vyjádřil svoji ochotu v řízení spolupracovat a stížnost podpořil.
Dne 16. června 2004 CIRFS svoji stížnost stáhl s uvedením, že má vážné pochybnosti o tom, že řízení může problémy s dumpingem a z něho vyplývající újmu všem výrobcům ve Společenství uspokojivě vyřešit.
Největší výrobce ve Společenství (Acordis) však požádal, aby se v řízení pokračovalo.
Poněvadž Acordis a Brilén společně zajišťují celkem 40 % celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů ve Společenství, bylo rozhodnuto, že i nadále existují dostatečné důvody pro pokračování ve vyšetřování.
2. Zahájení
(4) Komise oficiálně obeslala stěžovatele a známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu i orgány těchto zemí, dovozce a uživatele ve Společenství, kteří figurovali ve stížnosti jako dotčené strany, jakož i jejich sdružení, o zahájení řízení.
Zainteresované strany dostaly příležitost sdělit svá stanoviska písemně a požadovat slyšení během časového období stanoveného v oznámení o zahájení řízení.
(5) Jeden z vyvážejících výrobců z Běloruska, tři vyvážející výrobci v Koreje, a dva vyvážející výrobci na Tchaj-wanu, jakož i tři výrobci ve Společenství, čtyřicet uživatelů, dvě sdružení uživatelů a tři dovozci sdělili svá stanoviska písemně.
Všem stranám, které o to během předepsané lhůty požádaly, a které prokázaly, že existují konkrétní důvody, aby byly vyslyšeny, byla tato možnost poskytnuta.
(6) V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vzhledem ke zjevně velkému počtu vývozců/výrobců v Koreji a dovozců ve Společenství lze v tomto šetření uplatnit odběr vzorků.
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že počet vyvážejících výrobců z Koreje a dovozců ze Společenství, kteří vyjádřili svoji ochotu ke spolupráci, byl nižší, než se očekávalo, bylo rozhodnuto, že odběr vzorků není nutný.
3. Dotazníky
(7) Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že jsou dotčeny, a všem dalším společnostem, jež se sami přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(8) Komise obdržela reakce od šesti vyvážejících výrobců (jednoho z Běloruska, tří z Koreje a dvou z Tchaj-wanu), od jednoho stěžovatele z řad výrobců ve Společenství a dvou dalších výrobců ze Společenství, od pěti uživatelských společností a od tří dovozců.
(9) Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely rozhodnutí o dumpingu, újmě z něho vyplývající a zájmech Společenství.
Proběhly inspekce v prostorách následujících společností:
a) Výrobci ve Společenství:
- Acordis, Arnhem, Nizozemsko,
- Brilén S.A., Barbastro, Španělsko;
b) Dovozci do Společenství:
- Pössiger GmbH, Rosendahl, Německo,
- Mitsui Ltd., Londýn, Velká Británie;
c) Uživatelé ve Společenství:
- Cordstrap, Deurne, Nizozemsko,
- Güth & Wolf, Gütersloh, Německo,
- OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Německo,
- Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Německo;
d) Vyvážející výrobci z Koreje:
- Honeywell Sysko Co., Inc., Soul, Korea,
- Hyosung Corporation, Soul, Korea,
- Kolon IndustriEC Inc., Soul, Korea;
e) Vyvážející výrobci z Tchaj-wanu:
- Far Eastern Textilec Co. Ltd., Taipei, Tchaj-wan,
- Shinkong Corporation, Taipei, Tchaj-wan;
f) Spříznění dovozci do Společenství:
- Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francie,
- Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Německo.
(10) Vyšetřování dumpingu a příslušné újmy se týkalo zkoumaného období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 (dále jen období šetření nebo "OŠ").
Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2000 do konce OŠ (dále jen "uvažované období").
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11) Výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě) neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z nekonečných polyesterových vláken o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex ("dotčený výrobek") pocházející z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu, obvykle spadající pod kód KN 54022000.
(12) Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití.
K nim řadíme vyztužování výrobků z technické gumy, například dopravní pásy, hnací řemeny a hadice, radiální pláště; potažené a nepotažené tkaniny, například nepromokavé plachtoviny, billboardy, geotextilie, ochranné oděvy a bezpečnostní pásy; a aplikace s lineárním pnutím, například provazy, sítě a řemeny.
2. Obdobný výrobek
(13) Nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu a výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu.
Tyto výrobky mají ve skutečnosti stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti i využití.
(14) Vyvážející výrobce z Běloruska tvrdil, že výrobky, které do Společenství vyváží, nejsou podobné výrobkům vyráběným a prodávaným ve Společenství, a tudíž je nelze považovat za obdobné výrobky.
Toto tvrzení se zakládá na údajných rozdílech v kvalitě a údajných rozdílech ve využití mezi výrobky vyváženými tímto vývozním výrobcem do Společenství a obdobnými druhy vyrobenými výrobci ze Společenství.
Nicméně vyšetřování ukázalo, že výrobky vyráběné výrobci ze Společenství a prodávané na trhu Společenství mají stejné základní fyzikální vlastnosti a využití jako výrobky vyvážené do Společenství daným vývozním výrobcem.
(15) U výrobku vyváženého do Společenství z Běloruska, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného ve Společenství výrobci ze Společenství byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití, a tudíž je považujeme za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(16) Níže uvedené obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje, Tchaj-wanu a s ohledem na pojem analogická země také na vyvážející výrobce z Běloruska.
Předložená zjištění ohledně dumpingu pro každou z těchto zemí tudíž pouze popisují, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
1.1. Běžná hodnota
(17) V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takových prodejů rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajících vývozních prodejů do Společenství.
(18) Komise následně určila druhy obdobných výrobků, které na domácím trhu prodávaly společnosti s celkově reprezentativními prodeji, jež byly shodné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Společenství.
(19) Následně a pro každý druh výrobku, který vyvážející výrobce prodával na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Společenství, bylo stanoveno, zda byly domácí prodeje dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst.
2 základního nařízení. Domácí prodeje určitého druhu výrobku se považují za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů na domácím trhu tohoto druhu představoval během OŠ nejméně 5 % celkového objemu prodejů obdobného druhu výrobku vyváženého do Společenství.
(20) Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodeje jednotlivých společností mohly považovat za uskutečněné v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst.
4 základního nařízení. To provedla stanovením podílu ziskových prodejů na domácím trhu nezávislým odběratelům, a sice z každého druhu vyvážených výrobků: a) u druhů výrobků, kde více než 80 % objemu prodejů na domácím trhu nebylo pod úrovní jednotkových nákladů, a kde vážený průměr prodejní ceny byl stejný nebo vyšší než jednotkové náklady, vypočítala se běžná hodnota podle druhu výrobku jako vážený průměr veškerých prodejních cen příslušného druhu výrobku na domácím trhu; b) u druhů výrobků, kde nejméně 10 %, ale nejvýše 80 % objemu prodejů na domácím trhu nebylo pod úrovní jednotkových nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr prodejních cen na domácím trhu, u nichž se zjistilo, že jsou stejné jako jednotkové náklady dotčeného druhu výrobku, nebo vyšší; c) u těch druhů výrobků, kde nejvýše 10 % objemu prodejů na domácím trhu nebylo pod úrovní jednotkových nákladů, se usoudilo, že druh dotčeného výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku.
(21) U prodejů druhů výrobků neuskutečněných v běžném obchodním styku, jakož i u druhů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba určit běžnou hodnotu.
2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady („PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření.
Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady před tím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a při výpočtu běžných hodnot, upraveny.
1.2. Vývozní cena
(23) Ve všech případech, kde byl dotčený výrobek vyvezen nezávislým odběratelům do Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacené nebo splatné vývozní ceny.
(24) V případě, kdy byl prodej uskutečněný prostřednictvím spřízněného dovozce, byla vývozní cena stanovena na základě maloobchodní ceny nezávislým odběratelům v souladu s čl. 2 odst.
9 základního nařízení. Pro stanovení spolehlivé vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu byly prvnímu nezávislému kupujícímu ve Společenství upraveny maloobchodní ceny u všech nákladů včetně cel a daní, vzniklých mezi dovozem a maloobchodním prodejem.
Tyto náklady zahrnovaly náklady na dopravu, manipulaci, nakládání, pojištění a vedlejší náklady, jakož i PSR náklady vzniklé příslušnému dovozci.
Maloobchodní cena byla dále upravena o přiměřené ziskové rozpětí, které podle šetření dosahovali nezávislí dovozci dotčeného výrobku.
1.3. Srovnání
(25) Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo uskutečněno na základě ceny ze závodu.
Aby se zajistilo spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly podle čl. 2 odst.
10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
1.4. Dumpingové rozpětí
(26) Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce porovnal vážený průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
2. Bělorusko
2.1. Analogická země
2 odst. 7 základního nařízení, běžná hodnota se musela založit na informacích získaných ve vhodném tržním hospodářství třetí země, v níž se výrobek vyrábí a též prodává.
V oznámení o zahájení šetření se počítalo s tím, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro Bělorusko budou vhodnou analogickou zemí Spojené státy americké (dále jen "USA").
(28) Jediný vyvážející výrobce v Bělorusku, JSC "Mogilevkhimvolokno", a vláda Běloruska proti tomuto návrhu protestovali a navrhli použít Tchaj-wan.
Byly předloženy tyto argumenty:
- skutečnost, že tchajwanští vývozci údajně provádějí dumping je pro účely výběru vhodné analogické země bezpředmětné;
- stěžovatelé mají spřízněné společnosti s rozsáhlými výrobními zařízeními v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společností;
- podobnost úrovně hospodářského rozvoje těchto zemí, objemů výroby a konečných výrobků mezi Tchaj-wanem na jedné straně, a Běloruskem, na rozdíl od situace v USA, na straně druhé; a
- Tchaj-wan byl zvolen jako analogická země pro Bělorusko v předchozích šetřeních týkajících se textilních výrobků a podléhá stejnému vyšetřování.
(29) Komise kontaktovala všechny známé výrobce vysokopevnostních nití z polyesterů v USA.
Ani přes značné úsilí vynaložené ze strany Komise se však nedosáhlo spolupráce s žádnou z těchto společností v rámci prodloužené lhůty stanovené pro tento účel.
V důsledku toho již Komise nebyla názoru, že je vhodné považovat USA pro toto vyšetřování za analogickou zemi.
(30) Komise, která vzala v úvahu lhůty vyšetřování a nedostatek spolupráce ze strany USA, dále prošetřovala, zda by se jedna z vyvážejících zemí podrobená vyšetřování (Korea nebo Tchaj-wan) mohla stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro Bělorusko.
(31) Obě země by vyhovovaly vzhledem k podobné úrovni rozvoje a objemů výroby.
Nicméně při srovnání Koreje a Tchaj-wanu se ukázalo, že Korea vyhovuje nejlépe, neboť existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků mezi Běloruskem a Koreou než mezi Běloruskem a Tchaj-wanem.
Je třeba také uvést, že v Koreji existuje více hospodářských subjektů zabývajících se výrobou a prodejem dotčeného výrobku než na Tchaj-wanu a že korejský trh s dotčeným výrobkem je reprezentativnější než tchajwanský trh, jak pokud jde o celkovou hodnotu, tak pokud jde o celkové množství.
(32) Na tomto základě se v souladu se čl. 2 odst. 7 základního nařízení Komise rozhodla použít jako analogickou zemi Koreu.
2.2. Běžná hodnota
(33) Po zvolení Koreje za analogickou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u korejských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali.
Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné na domácím trhu v Koreji za obdobné druhy výrobků, pokud se zjistilo, že prodeje byly realizované v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku.
To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
(34) U zbylých vyvážených druhů výrobků, které korejský výrobce buď neprodával v běžném obchodním styku v Koreji nebo v reprezentativních množstvích na domácím trhu, se použil výpočet běžné hodnoty.
Běžná hodnota byla vypočtena na základě výše uvedeného 22. bodu odůvodnění.
2.3. Vývozní cena
(35) Protože údaje o množství a hodnotě vývozních prodejů uvedené výlučným vývozním prodejcem v Bělorusku, JSC "Mogilevkhimvolokno" byly v souladu s údaji z Eurostatu týkajícími se celkových dovozů dotčeného výrobku z Běloruska, bylo považováno za vhodné, použít údaje o vývozních prodejích tohoto jediného vyvážející výrobce, ačkoli se tyto údaje neověřovaly na místě.
(36) Veškeré vývozní prodeje společnosti JSC "Mogilevkhimvolokno" byly přímo realizovány nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl.
2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
2.4. Srovnání
(37) Aby se zajistilo spravedlivé srovnání v souladu s čl. 2 odst.
10 základního nařízení, byly zohledněny rozdíly ve faktorech, které ovlivňují srovnatelnost cen. V oprávněných případech se povolily rozdíly v nákladech na dopravu, přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, dovozních poplatcích a nepřímých daních, úvěrových nákladech, nákladech po uskutečnění prodeje, provizích, slevách a rabatech.
(38) Společnost JSC "Mogilevkhimvolokno" tvrdila, že nehledě na argumenty uvedené výše ve 14. bodu odůvodnění, pokud se její výrobek považuje za obdobný výrobek, bylo by vhodné provést úpravy kvůli údajným rozdílům v kvalitě a využití.
Poněvadž tento požadavek nebyl opodstatněný, byl zamítnut.
2.5. Dumpingové rozpětí
2 odst. 11 základního nařízení, upravený vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro každý druh výrobku z analogické země se porovnal s upraveným váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího druhu dotčeného výrobku pocházejícího z Běloruska.
Na základě tohoto srovnání byla zjištěna nulová dumpingová rozpětí s ohledem na vývozy z Běloruska do Společenství.
(40) Spolupracující vývozce z Běloruska představoval veškerou výrobu a veškerý vývoz dotčeného výrobku z Běloruska.
Tudíž dumpingové rozpětí pro celou zemi bylo také určeno jako nulové.
S ohledem na nulové dumpingové rozpětí pro celou zemi se také došlo k závěru, že vyšetřování by se mělo ukončit, aniž by se přijala opatření týkající se dovozů pocházejících z Běloruska v souladu se čl. 9 odst.
3. Korejská republika
3.1. Běžná hodnota
(41) U určitých druhů výrobků, které do Společenství prodávají tři vyšetřované společnosti, bylo zjištěno, že domácí prodej se uskutečňuje v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku.
Běžná hodnota byla pro tyto druhy výrobků založena na cenách skutečné zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst.
(42) U prodeje druhů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u druhů výrobků, které se neprodaly v reprezentativních množstvích na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat.
Všechny tři vyšetřované společnosti určité druhy těchto výrobků na vývoz do Společenství prodávaly.
Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 22. bodu odůvodnění.
3.2. Vývozní cena
(43) Veškeré vývozní prodeje jednoho vyvážející výrobce a část těchto prodejů jiného vyvážející výrobce byly přímo určeny spřízněným dovozcům ve Společenství. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu se čl.
2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byl výrobek poprvé prodán nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou ve 24. bodu odůvodnění.
(44) Zbylé vývozy dotčeného výrobku dvou vyvážejících výrobců byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Pro tyto prodeje byla vývozní cena stanovena v souladu se čl.
2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
3.3. Srovnání
(45) Aby se zajistilo spravedlivé srovnání, byly podle čl. 2 odst.
10 základního nařízení zohledněny rozdíly ve faktorech, které ovlivňují srovnatelnost cen. U všech vyšetřovaných vyvážejících výrobců se v oprávněných případech povolily rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nepřímých daních, úvěrových nákladech, nákladech po uskutečnění prodeje, provizích, slevách a rabatech.
(46) Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu týkající se množstevní slevy u maloobchodní ceny svého spřízněného dovozce stanovené prvnímu nezávislému odběrateli s tím, že jeho maloobchodní ceny pro některé odběratele, kteří měli čtvrtletní smlouvy, byly nižší, než ceny pro klienty, kteří nakupovali na základě promptního obchodu.
Dále tvrdil, že takové smlouvy se neuzavírají s domácími odběrateli, a tudíž by se měla učinit úprava v vývozní ceně, aby se umožnilo náležité srovnání vývozních cen a běžné hodnoty.
(47) Komise prošetřovala vhodnost požadovaných úprav.
Vyšetřování ukázalo, že někteří odběratelé ve Společenství skutečně čtvrtletní smlouvy se spřízněnými dovozci měli.
Poněvadž bylo zjištěno, že domácí odběratelé takové smlouvy neměli, bylo dále prošetřováno, zda běžná hodnota a vývozní cena byly srovnatelné.
Nebylo možné zjistit, zda ceny pro odběratele ve Společenství zahrnovaly údajnou slevu.
Navíc údajná sleva nebyla na fakturách uvedena jako sleva, nebyly vydány žádné dobropisy týkající se slevy a údajná sleva nefigurovala v účetnictví výrobce, ani spřízněného dovozce.
Je třeba poznamenat, že množstevní slevy lze zvažovat pro úpravu pouze tehdy, pokud jsou skutečně poskytovány pro rozdíly v množstvích přímo souvisejících s uvažovaným prodejem.
V tomto případě však nebylo možno rozhodnout, že dotčená společnost takové slevy poskytovala.
V důsledku toho, a vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že běžná hodnota a vývozní cena jsou srovnatelné, byla požadovaná úprava týkající se množstevní slevy zamítnuta.
(48) Všechny tři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozní poplatky údajně nesl obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, ta však byla vrácena nebo nebyla placena, když byl výrobek prodán na vývoz do Společenství.
(49) Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto tří společností nedokázala prokázat, že dovozní poplatky vrácené společnostem vznikly kvůli vývozům dotčeného výrobku do Společenství.
2 odst. 10 písmeno f) základního nařízení s ohledem na rozdíly v přímo souvisejících nákladech na balení u vyvážených výrobků a výrobků prodávaných na domácím trhu.
V tomto ohledu společnost nedokázala prokázat jakýkoli rozdíl v nákladech ovlivňující srovnatelnost cen mezi balením dotčeného výrobku a obdobného výrobku produktu prodávaného spolupracujícími korejskými vývozci na svém domácím trhu.
Tudíž byl tento požadavek zamítnut.
3.4. Dumpingová rozpětí
(51) Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení, byl u každé společnosti pro každý druh výrobku určený upravený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s upraveným váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího druhu výrobku.
(52) Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Společenství bez úhrady cla následující:
Honeywell Sysko Co., Inc. _BAR_ 4,5 % _BAR_
Hyosung Corporation _BAR_ 0 % _BAR_
Kolon Industries Inc. _BAR_ 0 %. _BAR_
(53) S ohledem na dovozy pocházející z Koreje je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu všichni tři výše uvedení vyvážející výrobci představují veškeré vývozy pocházející z této země.
Aby se zjistilo, zda dumpingové rozpětí za celou zemi bylo nižší než de minimis, stanovil se vážený průměr dumpingového rozpětí na celou zemi.
Bylo zjištěno, že toto rozpětí bylo nižší než de minimis kvůli významu vývozů firem Hyosung a Kolon ve srovnání s vývozy společnosti Honeywell.
Vzhledem k celkové dumpingové marži de minimis v zemi bylo uzavřeno, že šetření by mělo být ukončeno bez přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovozy pocházející z Korejské republiky v souladu se čl. 9 odst.
4. Tchaj-wan
4.1. Běžná hodnota
(54) U velké většiny druhů výrobků prodávaných na vývoz do Společenství se u obou vyšetřovaných tchajwanských společností zjistilo, že domácí prodeje byly uskutečněny v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku.
Běžná hodnota u těchto druhů výrobků byla založena na skutečných cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu Tchaj-wanu během období šetření, jak je stanoveno v čl. 2 odst.
(55) U prodejů těch druhů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u druhů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativních množstvích na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
Obě vyšetřované společnosti prodávaly omezená množství některých takových druhů výrobků na vývoz do Společenství.
Běžná hodnota byla vypočítána na základě výše uvedeného 22. bodu odůvodnění.
4.2. Vývozní cena
(56) Veškeré prodeje dotčeného výrobku uskutečněné dvěma vyvážející výrobci na trh Společenství byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl.
2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3. Srovnání
(57) Aby se zajistilo spravedlivé srovnání v souladu s čl. 2 odst.
10 základního nařízení, byly zohledněny rozdíly ve faktorech, které ovlivňují srovnatelnost cen. U obou vyšetřovaných vyvážejících výrobců se v oprávněných případech povolily rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, dovozních poplatcích a nepřímých daních, úvěrových nákladech, nákladech po uskutečnění prodeje, provizích, slevách a rabatech.
4.4. Dumpingová rozpětí
(58) Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti upravený vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro každý druh výrobku porovnán s upraveným váženým průměrem vývozních cen každého odpovídajícího druhu výrobku.
(59) Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranici Společenství bez úhrady cla následující:
Far Eastern Textiles Corporation _BAR_ 5,5 % _BAR_
Shinkong Corporation _BAR_ 0 % _BAR_
(60) Poněvadž úroveň spolupráce byla vysoká (více než 80 % vývozů dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do Společenství), zbývající dumpingové rozpětí bylo stanoveno na stejné úrovni jako rozpětí, které bylo stanoveno pro spolupracující vyvážející výrobce Far Eastern Textiles Corporation, konkrétně 5,5 %.
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Společenství
(61) V rámci Společenství vyrábí obdobný výrobek šest výrobců, tedy dvě společnosti, jejichž jménem byla stížnost podána (Acordis a KoSa), a čtyři další výrobci.
Jak je uvedeno výše ve 3. bodu odůvodnění, KoSa stáhla svoji podporu stížnosti dne 8. března 2004.
(62) Jeden ze čtyř dalších výrobců obdobného výrobku ve Společenství, španělská společnost Brilén, se přidala po zahájení řízení, aby stížnost podpořila a poskytla v průběhu řízení plnou spolupráci.
(63) Další výrobce Společenství, Honeywell s výrobními zařízeními mimo jiné ve Francii, předložil vyplněný dotazník.
Po jeho předložení se Honeywell rozhodl řízení oponovat.
(64) Dva výrobci ze Společenství, kteří podporují vyšetřování, Acordis a Brilén, představují celkově přibližně 40 % výroby Společenství dotčeného výrobku během OŠ. Budou považováni za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou se dále označovat jako "výrobní odvětví Společenství."
(65) Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství zahrnuje pouze dva výrobce, bylo nutné údaje vztahující se k výrobnímu odvětví Společenství indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
2. Spotřeba ve Společenství
(66) Spotřeba ve Společenství se určila na základě výroby všech výrobců obdobného výrobku ve Společenství, jak ji odhaduje stěžovatel, plus dovozy ze všech zemí, jak je uvádí Eurostat, mínus vývozy do všech zemí podle údajů Eurostatu.
(67) Bylo zjištěno, že spotřeba ve Společenství zůstala během sledovaného období v podstatě stabilní, neboť se zvýšila pouze o 1 %.
Podrobné údaje uvádíme níže:
Spotřeba _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Tuny _BAR_ 206000 _BAR_ 206900 _BAR_ 207900 _BAR_ 207400 _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 101 _BAR_ 101 _BAR_
3. Objem dumpingových dovozů a podíl na trhu
(68) Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že pouze jeden tchajwanský výrobce dotčeného výrobku na vývoz se během OŠ dopouštěl dumpingu, bylo nutné údaje týkající se dovozů dotčeného výrobku do Společenství od tohoto vyvážejícího výrobce indexovat za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
(69) Údaje týkající se objemu dumpingových dovozů za období mezi rokem 2000 a OŠ se zakládají na údajích poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, o kterém se zjistilo, že během OŠ prováděl dumping.
Dumpingové dovozy pocházející z Tchaj-wanu se snížily o 16 % v období let 2000 až 2001, ale zvýšily se výrazně v roce 2002 a během OŠ, s celkovým zvýšením 112 % během uvažovaného období.
Podíl dumpingových dovozů pocházející z Tchaj-wanu na trhu se vyvíjel obdobným způsobem.
Je třeba poznamenat, že podíl na trhu byl během uvažovaného období omezený a nikdy nedosáhl 4 %.
Dovozy _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Objemy (tun) _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 68. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 84 _BAR_ 136 _BAR_ 212 _BAR_
Podíl na trhu _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 68. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 84 _BAR_ 135 _BAR_ 211 _BAR_
4. Ceny dotčených dovozů
(70) Údaje ohledně cen dumpingových dovozů za období mezi rokem 2000 a OŠ jsou založeny na údajích, které dodal spolupracující vyvážející výrobce, o kterém se zjistilo, že během OŠ prováděl dumping.
a) Vývoj cen
(71) Podle údajů shromážděných během vyšetřování se dovozní ceny z Tchaj-wanu stále snižovaly, během uvažovaného období celkově o 29 %.
Dovozní ceny _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Eur za tunu _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 68. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 99 _BAR_ 80 _BAR_ 71 _BAR_
b) Cenové podbízení
(72) U srovnatelných druhů dotčeného výrobku bylo provedeno srovnání mezi průměrnými prodejními cenami vyvážejících výrobců a průměrnými cenami výrobního odvětví Společenství.
Byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství zákazníkům, kteří nejsou spříznění, v paritě "ze závodu" (ex-works) bez jakýchkoli slev a daní a ceny vyvážejícího výrobce z Tchaj-wanu u kterého bylo zjištěno, že prováděl dumping, v paritě CIF hranice Společenství, řádně upravené s ohledem na náklady vynaložené po dovozu.
Srovnání ukázalo, že během OŠ docházelo u dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu prodávaného ve Společenství k cenovému podbízení ve výrobním odvětví Společenství přibližně o 25 %–30 %.
5. Stav výrobního odvětví Společenství
(73) V souvislosti se čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise prozkoumala veškeré relevantní ekonomické faktory a indexy, které mají vliv na stav výrobního odvětví Společenství.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacit
(74) Po období relativně stabilní výroby v průběhu let 2000 až 2002 se výroba dotčeného výrobku ve výrobním odvětví Společenství zvýšila o 4 % během období OŠ.
Výrobní kapacita se zvýšila v průběhu celého uvažovaného období celkem o 8 %.
(75) Využití kapacity se nejprve snížilo o 7 % v období let 2000 až 2001, ale následně se zvýšilo o 3 % do roku 2003, s celkovým snížením o 4 % během uvažovaného období.
Výroba _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Výroba _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 99 _BAR_ 100 _BAR_ 104 _BAR_
Výrobní kapacity _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 106 _BAR_ 107 _BAR_ 108 _BAR_
Využití kapacit _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 93 _BAR_ 94 _BAR_ 96 _BAR_
b) Zásoby
(76) Zásoby dotčeného výrobku bylo možno analyzovat pouze za období let 2001 až 2003, neboť výrobní odvětví Společenství ještě nemohlo poskytnout konzistentní údaje za předchozí období.
To bylo proto, že jeden výrobce ze Společenství zahájil výrobu až v roce 2001, a tudíž neměl žádné zásoby před tímto rokem, zatímco druhý výrobce ze Společenství nemohl předložit konzistentní údaje vzhledem k interním reorganizacím.
(77) Zásoby se snížily o 14 % v průběhu let 2001 až 2002 a zůstaly poměrně stabilní během OŠ, s celkovým snížením o 12 % v průběhu let 2001 až OŠ.
Zásoby _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Tun _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ neuvedeno _BAR_ 100 _BAR_ 86 _BAR_ 88 _BAR_
c) Objem prodeje a podíl na trhu
(78) Prodeje na trhu Společenství u dotčeného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství poklesl o 2 % v průběhu let 2000 až 2002, ale vzrostl během OŠ o 5 %, s celkovým vzrůstem o 3 % během sledovaného období.
Zároveň podíl na trhu klesl o 3 % v průběhu let 2000 až 2002, ale následně vzrostl o 5 % během OŠ, s celkovým zvýšením o 2 % ve sledovaném období.
Výrobní odvětví Společenství si v průběhu celého zvažovaného období udrželo podíl na trhu mezi 20 % až 30 %.
Prodej _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Prodej výrobního odvětví Společenství (tuny) _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 98 _BAR_ 103 _BAR_
Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 99 _BAR_ 97 _BAR_ 102 _BAR_
d) Prodejní ceny
(79) Vážené průměry prodejních cen všech druhů dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství se původně zvýšily o 4 % v průběhu let 2000 až 2001. Ceny následně klesly o 12 % v roce 2002 a dále klesly o 5 % během OŠ, s celkovým poklesem o 13 % během uvažovaného období.
Prodejní cena _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Prodejní cena (EUR za tunu) _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 104 _BAR_ 92 _BAR_ 87 _BAR_
(80) Výrobní náklady byly vypočítány na základě váženého průměru všech druhů obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství v daném roce.
(81) Výrobní náklady se v období let 2000 až 2001 zvýšily, ale klesly v roce 2002 a následně zůstaly poměrně stabilní během OŠ.
To nekopírovalo pokles prodejní ceny ve stejné míře v roce 2002 a během OŠ.
Náklady _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Výrobní náklady (EUR za tunu) _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 108 _BAR_ 101 _BAR_ 102 _BAR_
e) Ziskovost
(82) Celková ziskovost výrobního odvětví Společenství dosahovala u dotčeného výrobku původně v roce 2000 mezi 10 % až 15 %. Ziskovost se následně snížila a během OŠ se změnila v negativní.
Tato ziskovost se vztahuje ke všem druhům dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství.
Ziskovost společnosti Brilén nebyla vzata v potaz v jejím prvním roce hospodářském roce (rok 2001), neboť by bývala zkreslila obraz kvůli výrazně negativní rentabilitě během období zahájení výroby obdobného výrobku.
Ziskovost _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Ziskovost (prodej v ES) _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 92 _BAR_ 28 _BAR_ – 22 _BAR_
(83) Je třeba poznamenat, že jedna společnost tvrdila, že její ziskovost by byla výrazně horší, pokud by se braly v úvahu náklady související s nedostatečným využitím jejích výrobních zařízení.
Tyto dodatečné náklady však nebylo možno vzít v úvahu, neboť nebyly řádně odůvodněné a nebylo možno je ověřit.
f) Investice a návratnost investic
(84) Investice do podnikání se během uvažovaného období u dotčeného výrobku významně snížily.
Je třeba poznamenat, že investice byly v roce 2000 obzvláště vysoké vzhledem k nákladům na výstavbu nového závodu jednoho z výrobců ve Společenství, což představuje přibližně 50 % všech investic v daném roce.
Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Investice _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Investice (EUR ’000) _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 77 _BAR_ 34 _BAR_ 51 _BAR_
Návratnost investic _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 94 _BAR_ 20 _BAR_ – 18 _BAR_
(85) Návratnost investic se během uvažovaného období neustále snižovala a během OŠ se stala negativní.
Toto snížení je v souladu se zhoršením celkové ziskovosti během uvažovaného období.
g) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(86) Peněžní tok výrobního odvětví Společenství byl v letech 2000 až 2001 relativně stabilní, ale zhoršil se v roce 2002 a OŠ, a sice jak v absolutních číslech, tak i vyjádřeno procentem obratu.
Tento vývoj je v souladu s vývojem celkové ziskovosti během uvažovaného období.
Peněžní tok _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Peněžní tok (EUR ’000) _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 101 _BAR_ 48 _BAR_ – 3 _BAR_
Peněžní tok vyjádřený procentem obratu _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 91 _BAR_ 53 _BAR_ – 4 _BAR_
(87) Oba výrobci ze Společenství interně navýšili kapitál v rámci skupiny podniků.
Investice a výdaje na výzkum a vývoj v důsledku negativní ziskovosti operací dosud nijak výrazně neutrpěly.
h) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(88) Zaměstnanost se během uvažovaného období snížila o 10 %.
Vzhledem k tomu, že výroba se v uvažovaném období zvýšila, snížení zaměstnanosti znamená, že se produktivita, měřená výrobou na pracovníka, během uvažovaného období výrazně zvýšila, a to o 16 %.
Zvýšení mzdových nákladů na pracovníka je důsledkem kolektivního vyjednávání ve výrobním odvětví a bylo nižší než průměrná míra inflace ve Společenství ve výši 6,4 % v uvažovaném období.
Zaměstnanost _BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Počet zaměstnanců _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 101 _BAR_ 98 _BAR_ 90 _BAR_
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR) _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 105 _BAR_ 104 _BAR_
Výroba na zaměstnance (tun/rok) _BAR_ Nelze zveřejnit (viz 65. bod odůvodnění výše) _BAR_
Index _BAR_ 100 _BAR_ 98 _BAR_ 102 _BAR_ 116 _BAR_
i) Výše dumpingu
(89) Co se týče dopadu velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, vzhledem k cenám dovozů z Tchaj-wanu nelze tento dopad považovat za zanedbatelný, třebaže objemy dovozů byly omezené.
j) Překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencování
(90) Protože nejsou k dispozici jakékoli údaje o existenci dumpingu nebo subvencování před vznikem posuzované situace, pokládá se tato záležitost v současném řízení za nepodstatnou.
6. Závěry k újmě
(91) V průběhu let 2000 až OŠ se objem dumpingových dovozů dotčených výrobků pocházejících z Tchaj-wanu značně zvýšil o 112 %.
Nicméně poněvadž jsou dovozy z Tchaj-wanu v absolutních číslech relativně nízké, zvýšil se jejich podíl na trhu Společenství o necelá 2 %.
Průměrné ceny dumpingových dovozů z Tchaj-wanu byly soustavně nižší než ceny ve výrobním odvětvím Společenství během uvažovaného období.
Navíc se během OŠ ceny dovozů z Tchaj-wanu podbízely cenám výrobního odvětví Společenství.
Na základě váženého průměru dosáhlo cenové podbízení během OŠ téměř 30 %.
(92) Některé ukazatele zaznamenaly během uvažovaného období pozitivní vývoj: výroba se zvýšila o 4 % a výrobní kapacita se zvýšila o 8 %, zatímco zásoby se snížily o 12 %.
Prodej ve Společenství se zvýšil o 3 %, čímž se podíl na trhu zvýšil o 2 %.
Produktivita na zaměstnance se zvýšila o 16 %, zatímco mzdové náklady na zaměstnance se zvýšily pouze o 4 % (což bylo méně než průměrná míra inflace v EU, která v uvažovaném období dosahovala 6,4 %).
(93) Další ukazatele uvádějí zhoršení situace ve výrobním odvětvím Společenství během uvažovaného období. Během uvažovaného období klesla jednotková prodejní cena o 13 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 2 %, což vedlo k negativní rentabilitě.
Návratnost investic a peněžní tok z provozních činností kopírovaly stejný negativní trend.
Zaměstnanost se snížila o 10 % a investice poklesly o 49 % (především kvůli výstavbě nového závodu v roce 2000, což představovalo přibližně 50 % celkových investic v daném roce).
(94) Ve souvislosti s výše uvedenými skutečnostmi se došlo k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(95) V souladu se čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise prošetřila, zda dumpingové dovozy z Tchaj-wanu způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly též prošetřeny známé faktory kromě dumpingových dovozů, které zároveň mohly působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se tak zabezpečilo, že možná újma vyvolaná těmito dalšími faktory nebyla připsána dumpingovým dovozům.
2. Účinky dumpingových dovozů
(96) Během uvažovaného období se objem dumpingových dovozů zvýšil o 112 % a cena dumpingových dovozů z Tchaj-wanu se snížila o 29 %.
Ceny výrobního odvětví Společenství klesly o 13 % ve stejném období, v době, kdy výrobní náklady vzrostly o 2 %, a tudíž vyvolaly snížení ziskovosti (přibližně 10–15 procentních bodů za uvažované období).
Výrobní odvětví Společenství bylo ve skutečnosti ve ztrátové situaci během OŠ.
Nadto zjištěné snížení cen činilo v průměru přibližně 30 % během OŠ.
Za těchto okolností bylo zjištěno, že dumpingové dovozy vyvolávají určitý tlak na ceny ve výrobním odvětvím Společenství a mají určitý negativní dopad na stav výrobního odvětví Společenství.
(97) Nicméně při hodnocení účinku dumpingových dovozů by se mělo vzít v úvahu, že objemy dumpingových dovozů byly vždy nižší než 4 %, a že jejich podíl na trhu se zvýšil v uvažovaném období o méně než dva procentní body, a vždy zůstal pod čtyřmi procenty.
S ohledem na tyto skutečnosti je obtížné s jistotou určit dopad dumpingových dovozů na nepříznivý stav ve výrobním odvětví Společenství.
3. Vlivy ostatních činitelů
Dovozy pocházející z jiných zemí
(98) Dovozy z jiných třetích zemí klesly z 60075 tun v roce 2000 na 51813 tun během OŠ, s celkovým snížením o 14 %.
Průměrné ceny klesly z 2,39 EUR v roce 2000 na 2,17 EUR během OŠ, s celkovým poklesem o 9 %.
Ceny mezi různými vyvážejícími zeměmi se značně lišily Dovozy z jiných třetích zemí, zejména pocházející z Běloruska, Japonska, Koreje, Jihoafrické republiky, Švýcarska a USA, společně odpovídají 25 % spotřeby Společenství.
Ačkoli existují dovozy z velkého počtu jiných třetích zemí, každá z nich zvlášť odpovídá necelému 1 % spotřeby Společenství během uvažovaného období.
_BAR_ 2000 _BAR_ 2001 _BAR_ 2002 _BAR_ 2003 (OŠ) _BAR_
Všechny druhy _BAR_ Tun _BAR_ Podíl na trhu _BAR_ Cena(eur/kg) _BAR_ Tun _BAR_ Podíl na trhu _BAR_ Cena(eur/kg) _BAR_ Tun _BAR_ Podíl na trhu _BAR_ Cena(eur/kg) _BAR_ Tun _BAR_ Podíl na trhu _BAR_ Cena(eur/kg) _BAR_
Bělorusko _BAR_ 3459 _BAR_ 1,7 % _BAR_ 2,24 _BAR_ 3920 _BAR_ 1,9 % _BAR_ 2,34 _BAR_ 3842 _BAR_ 1,8 % _BAR_ 2,05 _BAR_ 4683 _BAR_ 2,3 % _BAR_ 1,83 _BAR_
Indexace _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 113 _BAR_ 113 _BAR_ 104 _BAR_ 111 _BAR_ 110 _BAR_ 92 _BAR_ 135 _BAR_ 134 _BAR_ 82 _BAR_
Japonsko _BAR_ 2384 _BAR_ 1,2 % _BAR_ 2,61 _BAR_ 2224 _BAR_ 1,1 % _BAR_ 2,77 _BAR_ 5960 _BAR_ 2,9 % _BAR_ 2,28 _BAR_ 5079 _BAR_ 2,4 % _BAR_ 2,15 _BAR_
Indexace _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 93 _BAR_ 93 _BAR_ 106 _BAR_ 250 _BAR_ 248 _BAR_ 87 _BAR_ 213 _BAR_ 212 _BAR_ 82 _BAR_
Korea _BAR_ 19962 _BAR_ 9,7 % _BAR_ 2,07 _BAR_ 24381 _BAR_ 11,8 % _BAR_ 2,05 _BAR_ 23021 _BAR_ 11,1 % _BAR_ 1,61 _BAR_ 17264 _BAR_ 8,3 % _BAR_ 1,66 _BAR_
Indexace _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 122 _BAR_ 122 _BAR_ 99 _BAR_ 115 _BAR_ 114 _BAR_ 78 _BAR_ 86 _BAR_ 86 _BAR_ 80 _BAR_
Jihoafrická rep. _BAR_ 3533 _BAR_ 1,7 % _BAR_ 2,80 _BAR_ 3236 _BAR_ 1,6 % _BAR_ 3,14 _BAR_ 3071 _BAR_ 1,5 % _BAR_ 2,48 _BAR_ 3318 _BAR_ 1,6 % _BAR_ 2,45 _BAR_
Indexace _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 91 _BAR_ 91 _BAR_ 112 _BAR_ 86 _BAR_ 86 _BAR_ 89 _BAR_ 93 _BAR_ 93 _BAR_ 88 _BAR_
Švýcarsko _BAR_ 10751 _BAR_ 5,2 % _BAR_ 3,13 _BAR_ 9804 _BAR_ 4,7 % _BAR_ 3,40 _BAR_ 11472 _BAR_ 5,5 % _BAR_ 2,65 _BAR_ 7728 _BAR_ 3,7 % _BAR_ 3,16 _BAR_
Indexace _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 91 _BAR_ 91 _BAR_ 108 _BAR_ 107 _BAR_ 106 _BAR_ 84 _BAR_ 72 _BAR_ 71 _BAR_ 101 _BAR_
USA _BAR_ 6496 _BAR_ 3,2 % _BAR_ 2,50 _BAR_ 3915 _BAR_ 1,9 % _BAR_ 3,28 _BAR_ 2515 _BAR_ 1,2 % _BAR_ 2,90 _BAR_ 3156 _BAR_ 1,5 % _BAR_ 2,20 _BAR_
Indexace _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 60 _BAR_ 60 _BAR_ 131 _BAR_ 39 _BAR_ 38 _BAR_ 116 _BAR_ 49 _BAR_ 48 _BAR_ 88 _BAR_
Jiné _BAR_ 13466 _BAR_ 6,5 % _BAR_ 2,12 _BAR_ 9172 _BAR_ 4,4 % _BAR_ 2,34 _BAR_ 9632 _BAR_ 4,6 % _BAR_ 2,32 _BAR_ 10581 _BAR_ 5,1 % _BAR_ 2,35 _BAR_
Indexace _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 68 _BAR_ 68 _BAR_ 110 _BAR_ 72 _BAR_ 71 _BAR_ 110 _BAR_ 79 _BAR_ 78 _BAR_ 111 _BAR_
CELKEM _BAR_ 60075 _BAR_ 29,2 % _BAR_ 2,39 _BAR_ 56654 _BAR_ 27,4 % _BAR_ 2,52 _BAR_ 59515 _BAR_ 28,6 % _BAR_ 2,12 _BAR_ 51813 _BAR_ 25,0 % _BAR_ 2,17 _BAR_
Indexace _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 100 _BAR_ 94 _BAR_ 94 _BAR_ 106 _BAR_ 99 _BAR_ 98 _BAR_ 89 _BAR_ 86 _BAR_ 86 _BAR_ 91 _BAR_
a) Dovozy bez nepříznivého dopadu na stav výrobního odvětví Společenství
(99) Dovozy pocházející z Jihoafrické republiky klesly během uvažovaného období o 7 %.
Měly pouze de minimis podíl na trhu ve výši 1,6 % během OŠ a na základě údajů z Eurostatu nepodbízely ceny ve výrobní odvětví Společenství během OŠ.
(100) Dovozy pocházející ze Švýcarska klesly o 28 % během uvažovaného období a na základě údajů Eurostatu ani ony nepodbízely ceny ve výrobním odvětví Společenství.
Kromě toho měly nepatrný podíl na trhu ve výši 3,7 % během OŠ.
(101) Dovozy pocházející z USA klesly o 51 % během uvažovaného období, a na základě údajů z Eurostatu podbízely ceny ve výrobním odvětví Společenství během OŠ o necelých 5 %.
Kromě toho měly pouze de minimis podíl na trhu ve výši 1,5 % během OŠ.
(102) Výše uvedená zjištění jsou založená na dostupných údajích, tedy statistice Eurostatu, která neposkytuje podrobné informace, pokud jde o členění podle druhů výrobků.
Nicméně se dochází k závěru, že vzhledem k de minimis nebo mírnému podílu na trhu a neexistenci nebo nízké úrovni zjištěného podbízení cen, tyto dovozy z Jihoafrické republiky, Švýcarska a USA neměly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Společenství.
b) Dovozy s nepříznivým dopadem na stav výrobního odvětví Společenství
(103) Dovozy pocházející z Japonska vzrostly o 113 % během uvažovaného období, ačkoli byly původně na velice nízké úrovni.
Během OŠ představovaly podíl na trhu ve výši 2,4 % a podle údajů z Eurostatu podbízely ceny výrobního odvětví Společenství během OŠ o necelých 8 %.
(104) Dovozy pocházející z Běloruska vzrostly o 35 % během uvažovaného období, ale byly původně na nízké úrovni.
Během OŠ představovaly podíl na trhu 2,3 %, přesto však výrazně podbízely ceny výrobního odvětví Společenství přibližně o 30 %.
Dovozy pocházející z Běloruska byly prošetřeny a výše uvedený výsledek cenového podbízení je výsledkem podrobného srovnání výrobků.
(105) Dovozy pocházející z Koreje původně stouply o 22 % v průběhu let 2000 až 2001, ale následně klesly o 36 %, s celkovým poklesem o 14 %.
Během OŠ představovaly podíl na trhu ve výši 8,3 % a podbízely ceny výrobního odvětví Společenství přibližně o 5 %–15 %.
Dovozy pocházející z Koreje byly podrobeny vyšetřování a výše uvedený výsledek cenového podbízení je výsledkem podrobného srovnání výrobků.
(106) Je třeba poznamenat, že dumpingové dovozy z Tchaj-wanu představují pouze necelá 4 % trhu v ES, zatímco společný podíl na trhu, který se týká dovozů z Koreje, Japonska a Běloruska, jakož i nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu, činil přibližně 13 %–14 %, tedy přibližně čtyřnásobek podílu tchajwanských dumpingových dovozů.
Dovozy ze čtyř výše uvedených zdrojů významně snížily ceny výrobního odvětví Společenství.
Bylo vykonáno podrobné porovnání jednotlivých druhů u dovozů z Běloruska, Koreje a nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu na jedné straně a prodeje výrobního odvětví Společenství na straně druhé.
Toto srovnání ukázalo, že výrobkům ze Společenství více přímo konkurují dovozy z Běloruska, Koreje a nedumpingové dovozy z Tchaj-wanu s vyšší hodnotou než dumpingové dovozy z Tchaj-wanu.
Tudíž dovozy z Běloruska, Koreje a nedumpingové dovozy z Tchaj-wanu měly jasný dopad na výrobní odvětví Společenství.
Na tomto základě se došlo k závěru, že objemový a cenový účinek dovozů z Koreje, Japonska a Běloruska a nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu je takový, že již nelze stanovit příčinnou spojitost mezi dumpingovými dovozy z Tchaj-wanu a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
Ve skutečnosti mohly za těchto okolností dumpingové dovozy z Tchaj-wanu sehrát pouze okrajovou úlohu.
4. Závěr učiněný o příčinných souvislostech
(107) Výše uvedená analýza řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na stav ve výrobním odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingových dovozů.
Újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, je především způsobena snižováním cen vyvolaným dovozní cenou ze třetích zemí, která podbízela ceny ve výrobním odvětví Společenství.
Vzhledem k i) omezenému podílu dumpingových dovozů z Tchaj-wanu na trhu (méně než 4 %) a mnohem důležitějšímu podílu na trhu týkajícího se dovozů z jiných zemí než Tchaj-wanu, plus nedumpingových dovozů z Tchaj-wanu (přibližně 13 %–14 %) a ii) cenovému podbízení uskutečňovanému u těchto dovozů lze dojít k závěru, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství je do značné míry způsobená dovozy vysokopevnostních nití z polyesterů pocházející od jiných vývozců než tchajwanského vývozce provádějícího dumping. Příčinná souvislost ve smyslu čl.
3 odst. 7 základního nařízení mezi dumpingovými dovozy z Tchaj-wanu samotnými a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, tudíž nebylo možno stanovit.
F. ZÁVĚR
(108) Řízení by se tudíž mělo ukončit, neboť dumpingová rozpětí jak z Běloruska, tak z Koreje jsou de minimis a vzhledem k nedostatku jasné příčinné souvislosti mezi dumpingem a dosavadní újmou, pokud jde o příslušné dovozy pocházející z Tchaj-wanu,
ROZHODLA:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozů vysokopevnostních nití z polyesterů (jiné než šicí nitě) neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z nekonečných polyesterových vláken o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex kódu KN 54022000 a pocházející z Běloruska, Korejské republiky a Tchaj-wanu, se tímto ukončuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení
Rozhodnutí Komise
ze dne 4. dubna 2005
o zjednodušených osvědčeních pro dovoz spermatu skotu a čerstvého vepřového masa z Kanady a o změně rozhodnutí 2004/639/ES
(oznámeno pod číslem K(2005) 1002)
(Text s významem pro EHP)
(2005/290/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 1999/201/ES ze dne 14. prosince 1998 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady o hygienických opatřeních na ochranu lidského zdraví a zdraví zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty [1], a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,
s ohledem na směrnici Rady 88/407/EHS ze dne 14. června 1988 o veterinárních požadavcích na obchod s hluboce zmrazeným spermatem skotu uvnitř Společenství a na jeho dovoz [2], a zejména na čl. 10 odst. 2 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o veterinárních a hygienických otázkách dovozu skotu, prasat a čerstvého masa ze třetích zemí [3], a zejména na čl. 16 odst. 1 a čl. 22 odst. 2 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě [4], zejména na čl. 8 odst. 4 a čl. 9 odst. 4 písm. b) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Příloha V Dohody ze dne 17. prosince 1998 mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady o hygienických opatřeních na ochranu lidského zdraví a zdraví zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty (dále jen „dohoda“) stanoví hygienická opatření na ochranu lidského zdraví a zdraví zvířat pro dovozy některých zvířat a živočišných produktů do Společenství, jež by měla být uznána za rovnocenná.
(2) Příloha VII dohody stanoví zjednodušená úřední potvrzení o zdravotní nezávadnosti pro zdraví zvířat a/nebo veřejné zdraví, která mají být zahrnuta ve vzorovém veterinárním osvědčení pro dovoz živých zvířat a živočišných produktů, pro něž byla uznána rovnocennost záruk (Yes-1), do Společenství.
(3) Byla uznána rovnocennost veterinárních požadavků pro sperma skotu na základě směrnice 88/407/EHS, ve znění směrnice 2003/43/ES [5], a z tohoto důvodu je třeba stanovit zjednodušené vzorové osvědčení pro sperma skotu.
(4) Je třeba vyjasnit, že používání zjednodušených veterinárních osvědčení stanovených v rozhodnutí Komise 2004/639/ES ze dne 6. září 2004, kterým se stanoví podmínky pro dovoz spermatu skotu [6], je požadováno, aniž jsou dotčeny požadavky na osvědčení na základě dohod o rovnocennosti mezi Společenstvím a třetími zeměmi.
Rozhodnutí 2004/639/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(5) Rovnocennost byla uznána s ohledem na požadavky na ochranu lidského zdraví pro vepřové maso, avšak nikoli s ohledem na požadavky veterinární.
Z tohoto důvodu by se zjednodušení na základě rovnocennosti vzorového osvědčení pro vepřové maso mělo týkat pouze opatření týkajících se lidského zdraví.
(6) Směrnice Rady 93/119/ES ze dne 22. prosince 1993 o ochraně zvířat při porážení nebo usmrcování [7] stanoví, že zdravotní osvědčení, které doprovází toto maso určené k dovozu ze třetí země, by mělo být doplněno osvědčením potvrzujícím, že zvířata uvedená v této směrnici byla poražena za podmínek zaručujících humánní zacházení, které jsou přinejmenším rovnocenné podmínkám zaručeným uvedenou směrnicí.
Toto osvědčení by mělo být zahrnuto ve vzorovém osvědčení pro čerstvé vepřové maso stanoveném v tomto rozhodnutí.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Členské státy povolí z Kanady dovoz spermatu skotu, které splňuje podmínky osvědčování stanovené ve vzorovém osvědčení uvedeném v příloze I a je doprovázeno takovýmto osvědčením, řádně vyplněným a vydaným před odesláním zásilky z Kanady.
Článek 2
Členské státy povolí z Kanady dovoz čerstvého vepřového masa, které splňuje podmínky osvědčování stanovené ve vzorovém osvědčení uvedeném v příloze II a je doprovázeno takovýmto osvědčením, řádně vyplněným a vydaným před odesláním zásilky z Kanady.
Článek 3
V článku 1 rozhodnutí 2004/639/ES se vkládá nový odstavec 4, který zní:
"4. Požadavek stanovený v odstavci 1 na používání vzorového veterinárního osvědčení stanoveného v části 1 přílohy II se nedotýká konkrétních požadavků na osvědčování a vzorových osvědčení přijatých na základě dohod o rovnocennosti mezi Společenstvím a třetími zeměmi po uznání rovnocennosti záruk."
Článek 4
Po přechodné období nepřekračující 90 dnů od dne použití tohoto rozhodnutí povolí členské státy spermatu skotu a čerstvého vepřového masa z Kanady na základě vzorových osvědčení použitelných přede dnem použití tohoto rozhodnutí.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 1. dubna 2005,
kterým se stanoví prováděcí pravidla kontrolování opětného použití, recyklace a cílů opětného použití, recyklace u vozidel s ukončenou životností stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES
(oznámeno pod číslem K(2004) 2849
(Text s významem pro EHP)
(2005/293/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností [1], a zejména na čl. 7 odst. 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle směrnice 2000/53/ES musí Komise stanovit prováděcí pravidla potřebná ke kontrole, zda členské státy plní cíle stanovené v čl. 7 odst.
2 prvním pododstavci této směrnice. Je dostačující, aby členské státy prokázaly, že jsou plněny alespoň požadované cíle.
(2) Je nezbytné harmonizovat ukazatele a předkládání výpočtu cílů stanovených v čl. 7 odst. 2 prvním pododstavci, aby bylo možné porovnat údaje předkládané členskými státy.
(3) Nejvyšší přesnost cílů lze dosáhnout pouze tehdy, je-li u jmenovatele pro výpočet cílů brán za základ počet vozidel s ukončenou životností zařazený do systému zpracování členského státu.
(4) Při zvažování rizika nepřesností a nadměrného administrativního úsilí při dodržení přesných údajů mohou členské státy pro zjištění obsahu kovu použít odhadované množství kovu znovu získaného z vozidel s ukončenou životností.
(5) Pro stanovení individuální hmotnosti vozidel by měly být použity snadno dostupné údaje v normalizované formě.
(6) Při výpočtu cílů by nemělo být bráno do úvahy množství paliva odstraněné při demontáži, neboť spolehlivé údaje o množství paliva ve vozidlech s ukončenou životností nejsou ve všech členských státech dostupné.
Pro účely kontroly dodržování cílů by mělo být použito průměrné množství paliva v EU, aby byly pokud možno sladěny metody výpočtu a aby byla zajištěna porovnatelnost cílů, které jednotlivé členské státy na vnitrostátní úrovni dosáhly.
(7) V rámci vnitřního trhu mohou členské státy vyvážet vozidla s ukončenou životností vyskytující se na jejich území k dalšímu zpracování do jiných zemí.
Za účelem minimalizace problémů s přiřazením a k vyloučení náročnosti kontroly a výpočtů, budou sazby za recyklaci a opětné použití vyvážených částí vozidel započítány vyvážejícímu členskému státu.
(8) Ke zjištění výkonu drtičů v souvislosti s vozidly s ukončenou životností je nezbytné uspořádat kampaň.
(9) Komise bude i nadále kontrolovat výpočet cílů včetně poměru vývozu a jeho vlivu na sazby za recyklaci a opětné použití.
Za tímto účelem by měly členské státy předložit údaje za období před rokem 2006.
Tyto údaje budou použity pouze pro účely kontroly.
(10) Toto rozhodnutí se použije, aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2150/2002/ES ze dne 25. listopadu 2002 o statistice odpadů [2].
(11) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 18 směrnice 75/442/EHS [3],
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Členské státy vypočtou opětné použití, využití a cíle opětného použití, recyklace stanovené v čl. 7 odst. 2 prvního pododstavce směrnice 2000/53/ES na základě opětně použitého, recyklovaného a využitého materiálu získaného po odstranění škodlivých látek, demontáži, drcení a následných operací po drcení. Členské státy zajistí, aby u materiálu, který je dále zpracováván, bylo bráno do úvahy jeho skutečné využití.
Za tímto účelem vyplní členské státy tabulky 1–4 uvedené v příloze tohoto rozhodnutí a uvedené údaje vhodným způsobem popíší.
2. Při vyplňování tabulek 1–4 přílohy tohoto rozhodnutí mohou členské státy u údajů týkajících se průměrného procenta opětně použitých, recyklovaných a využitých kovů z vozidel s ukončenou životností použít odhad (dále jen "odhad obsahu kovu").
Tento odhad bude doložen podrobnými údaji uvádějícími odhadované procento obsahu kovu a odhadované procento opětného použití, využití a recyklace kovu.
Tyto údaje by měly platit alespoň pro 95 % vozidel s ukončenou platností, která se v daném členském státě vyskytují.
3. Údaje by měly členské státy rozčlenit následovně:
a) současný vnitrostátní trh s vozidly;
b) vozidla s ukončenou platností na jejich území a
c) materiál a součásti vozidel zahrnuté do odhadu, aby nebyly počítány dvakrát.
Článek 2
1. V případě vozidel s ukončenou životností nebo materiálu či jeho části, pro který vystavilo vnitrostátní autorizované zpracovatelské zařízení osvědčení o likvidaci vozidla a který byl vyvezen k dalšímu zpracování do jiného členského státu nebo třetí země, bude toto zpracování pro účely výpočtu cílů připsáno vyvážejícímu státu, pokud existuje pádný důkaz, že k recyklaci a/nebo dalšímu využití došlo za podmínek, které do značné míry odpovídají podmínkám předepsaným pro tyto účely právními předpisy Společenství.
Vozidla s ukončenou platností, pro která vystavil osvědčení o likvidaci jiný členský stát nebo třetí země a která jsou za účelem opětného použití a/nebo recyklace dovážena do některého členského státu, nebudou v dovážejícím členském státě započítána jako vozidla opětně použitá či recyklovaná.
2. V případě vývozu do třetích zemí členské státy určí, zda je pro poskytnutí důkazu, že byl vyvezený materiál skutečně recyklován či opětně využit, nezbytná další dokumentace.
Článek 3
1. Tabulky uvedené v příloze budou členské státy vyplňovat každý rok počínaje údaji za rok 2006 a do 18 měsíců po skončení příslušného roku je zašlou Komisi.
2. Údaje za období před rokem 2006 zašlou členské státy Komisi do 12 měsíců po skončení příslušného roku.
Údaje vztahující se k tomuto období před rokem 2006 budou použity pouze k účelům kontroly.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 5. dubna 2005
o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2005) 1032)
(Pouze dánské znění je závazné)
(2005/294/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů [1], a zejména na bod 2 písm. b) přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok a které se liší od množství stanoveného v bodu 2 přílohy III a bodu 2 písm. a) přílohy III směrnice 91/676/EHS, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů stanovených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být oprávněné na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhá vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2) Dne 18. listopadu 2002 přijala Komise rozhodnutí 2002/915/ES [2] o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice 91/676/EHS.
Odchylka platila v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 1999 až 2003 a platného do dne 1. srpna 2004.
Umožnila používání statkových hnojiv s obsahem dusíku až do 230 kg na hektar za rok v určitých podnicích zabývajících se chovem skotu.
(3) Dne 8. ledna 2004 požádalo Dánsko o prodloužení odchylky.
Tato žádost byla doplněna technickými dokumenty ze dne 2. února 2004, 2. dubna 2004, 23. dubna 2004, 14. června 2004, 2. srpna 2004, 14. září 2004 a 4. října 2004.
(4) Dánské právní předpisy, jejichž prostřednictvím se provádí směrnice 91/676/EHS, mohou být považovány za právní předpisy v souladu se směrnicí a jejich ustanovení se použijí rovněž pro oznámenou odchylku.
(5) V prosinci 2003 uzavřelo Dánsko hodnocení svého druhého akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí, které ukázalo, že bylo dosaženo cíle snížení vyluhování dusičnanů o 48 % během let 1985 až 2003.
(6) Dánský parlament schválil třetí dánský akční plán zaměřený na vodní prostředí pro období 2005 až 2015 a stanovil jím cíle pro další snížení vyluhování dusičnanů o 13 % během let 2005 až 2015 a snížení nadbytku fosforečnanu o 50 %.
(7) V souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS připravilo Dánsko akční programy k dosažení cíle stanoveného v uvedené směrnici, podle kterého činí nejvyšší možný obsah dusičnanů v podzemních vodách 50 mg/l.
(8) Výsledky monitorování a kontrol ukazují, že v období 2002 až 2003 pod odchylku stanovenou v rozhodnutí 2002/915/EHS spadalo 1845 podniků zabývajících se chovem skotu, 213617 jednotek živočišné výroby a 123068 hektarů, což odpovídá 4 %, 11 %, popř. 5 % jejich celkového počtu v Dánsku.
(9) Výpočty velikosti vyluhování dusičnanů založené na šetřeních a rozborech živin v zemědělských povodích a na referenčních místech s písčitými a jílovitými půdami ukazují, že v letech 1990 až 2003 bylo vyluhování dusičnanů sníženo o 42 % v jílovitých půdách a o 52 % v písčitých půdách.
Toto snížení je potvrzeno pro období 2002 až 2003.
(10) Trendová analýza stanovené koncentrace dusičnanů ve vodě opouštějící kořenové zóny ukazuje, že se plynule snížila a nyní se blíží 50 mg/l, s ročním snížením o 3,1 a 6,1 mg/l pro jílovité, popř. písčité půdy.
Koncentrace dusičnanů v řekách v zemědělských povodích se v letech 1990 až 2003 snížila o 29 %.
V roce 2003 byla průměrná koncentrace dusičnanů ve vrchních podzemních vodách v písčitých i jílovitých půdách pod 50 mg/l.
(11) Po přezkoumání žádosti Dánska a zejména s ohledem na zkušenosti s odchylkou stanovenou v rozhodnutí 2002/915/ES se Komise domnívá, že používání statkových hnojiv v množství 230 kg dusičnanů na hektar za rok, jak jej zamýšlí Dánsko, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, pokud budou splněny určité přísné podmínky.
(12) Toto rozhodnutí se použije v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 2004 až 2007.
(13) Použitelnost rozhodnutí 2002/915/ES skončila dnem 1. srpna 2004.
S ohledem na zkušenosti získané v rámci tohoto rozhodnutí a za účelem zajištění, aby dotčení chovatelé skotu mohli dále využívat této odchylky, je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo ode dne 2. srpna 2004.
(14) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Dánská žádost předložená v dopise ze dne 8. ledna 2004, kterým Dánsko požádalo Komisi o povolení odchylky podle bodu 2 písm. b) přílohy III směrnice 91/676/EHS, se schvaluje za níže uvedených podmínek.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí platí následující definice:
a) "farmami zabývajícími se chovem skotu" se rozumí podniky s více než třemi velkými dobytčími jednotkami, z nichž alespoň dvě třetiny tvoří skot;
b) "trávou" se rozumí trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považuje doba kratší než čtyři roky);
c) "plodinami, pod které se seje tráva" se rozumí obiloviny na siláž, kukuřice na siláž a/nebo jarní ječmen, pod které se seje před (u kukuřice) nebo po sklizni tráva, která slouží jako travní pokryvná meziplodina pro biologické zachycení reziduí dusíku během zimy;
d) "řepou" se rozumí krmná řepa.
Článek 3
Oblast působnosti
Tato odchylka platí individuálně a za podmínek uvedených v článcích 4 až 6 pro farmy zabývající se chovem skotu, kde se při střídání plodin z více jak 70 % střídají plodiny se zvláštní spotřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím.
Článek 4
Každoroční žádost o povolení a závazek
1. Chovatelé skotu každoročně předloží žádost o povolení odchylky příslušným orgánům.
2. Spolu s každoroční žádostí se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
Množství statkových hnojiv vpravených každoročně do půdy na farmách zabývajících se chovem skotu, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nesmí přesáhnout množství obsahující 230 kg dusíku podle těchto podmínek:
a) celkový přísun dusíku musí splňovat nároky posuzované plodiny na živiny a na jejich dodávku z půdy, přičemž míra hnojení je pevně stanovena na hodnotu 10 % pod optimální ekonomickou úrovní;
b) pro každou farmu musí být zpracován plán hnojení a vedena jeho evidence.
Plány střídání plodin pro období ode dne 1. srpna do dne 31. března následujícího roku musejí být orgánům předloženy nejpozději do dne 1. září.
Tyto plány, které se vztahují na celé uvedené období, musejí být doplněny informacemi o očekávaném použití statkových a dusíkatých hnojiv a předloženy orgánům do dne 21. dubna.
Plány střídání plodin musejí přesně vymezit trávu, travní pokryvné meziplodiny, řepy a jiné plodiny, pod které se seje tráva.
Plány hnojení musejí uvádět odhadovanou potřebu použití dusíku a fosforu, přičemž použití dusíku se pevně stanoví na hodnotu 10 % pod ekonomickým optimem.
Rovněž musejí přesně uvádět druh hnojiva, které bude použito (např. statková hnojiva, odpadní produkty, chemická hnojiva), a obsahovat situační náčrt umístění jednotlivých polí.
Tyto plány musejí být aktualizovány nejpozději sedm dní po provedení jakékoliv změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů.
Evidence hnojení musí být každoročně předkládána příslušnému orgánu.
Tyto předpisy musejí být stanoveny ve vládních nařízeních;
c) každá farma zabývající se chovem skotu musí spolu s každoroční žádostí předložit evidenci hnojení a akceptovat, že u ní může být provedena namátková kontrola;
d) za účelem správného hnojení bude každý chovatel skotu, kterému se povolí odchylka, provádět periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě (nejméně každé tři roky na 5 ha půdy);
e) statková hnojiva se nebudou rozmetat na podzim před osevem trávy a po orbě budou pěstovány plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
Článek 6
Pokryv půdy
1. Na 70 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv v dotyčném podniku zabývajícím se chovem skotu se vyseje tráva, travní pokryvné meziplodiny nebo řepa a další plodiny, pod které se seje tráva s nízkým potenciálem vyluhování dusičnanů.
2. Travní pokryvné meziplodiny se nebudou zaorávat před 1. březnem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné oblasti, aby se podvázaly podzimní úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy a aby se omezily zimní úniky.
3. Dočasné travinné porosty se budou orat na jaře.
4. Střídání plodin nezahrnuje žádné luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
To však neplatí pro jetel v travinných porostech s méně než 50 % jetele, ani pro ječmen/hrách, pod který se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Každoročně se aktualizují a předají Komisi dvě mapy zachycující v jednotlivých obcích Dánska procentuální podíl farem zabývajících se chovem skotu a zemědělské půdy, na které se vztahuje odchylka.
Poprvé budou mapy předloženy v posledním čtvrtletí roku 2005.
2. V rámci národního monitorovacího programu pro zemědělská povodí, který zahrnuje přibližně 4500 ha půdy, se vykonají šetření a průběžné rozbory živin.
Referenční místa budou vybrána na písčitých a jílovitých půdách.
3. Šetření a průběžné rozbory živin poskytnou údaje o místním využívání půdy, střídání plodin a postupech na farmách zabývajících se chovem skotu.
Tyto údaje se mohou použít pro modelové výpočty velikosti vyluhování dusičnanů z polí, na kterých se podle vědeckých zásad použije na hektar a za rok až 230 kg dusíku obsaženého ve statkových hnojivech.
4. Aby se prověřilo, zda odchylka neohrozí cíl národního akčního programu a směrnice, bude se udržovat síť odběrů vzorků z půdní vody, z řek a z mělké podzemní vody v místech určených jako monitorovací místa zemědělských povodí v souladu s národním monitorovacím programem, aby se zjistily údaje o obsahu dusičnanů ve vodě opouštějící kořenovou zónu a vtékající do systému podzemní vody.
Článek 8
Podávání zpráv
1. Výsledky monitorování se každý rok předají Komisi spolu se stručnou zprávou o postupech hodnocení (kontroly na úrovních farem zabývajících se chovem skotu) a o vývoji jakosti vody (na základě monitorování vyluhování z kořenové zóny, monitorování jakosti povrchové/podzemní vody a modelových výpočtů).
Na základě prvotního posouzení budou první výsledky předány do října 2005, druhá zpráva do října 2006 a třetí zpráva do června 2008.
2. K takto dosaženým výsledkům přihlédne Komise při konečné nové žádosti dánských orgánů o povolení odchylky, jež bude posouzena podle postupu stanoveného v článku 9 směrnice 91/676/EHS.
Článek 9
Platnost
Tato odchylka se použije ode dne 2. srpna 2004.
Její použitelnost končí dnem 31. července 2008.
Článek 10
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
Rozhodnutí Rady 2005/296/SZBP, JVV
ze dne 24. ledna 2005
o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 24 a 38 této smlouvy,
s ohledem na doporučení předsednictví,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Na zasedání ve dnech 27. a 28. listopadu 2003 se Rada rozhodla pověřit předsednictví, kterému je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, zahájením jednání s některými třetími státy v souladu s články 24 a 38 Smlouvy o Evropské unii s cílem, aby Evropská unie s každým z nich uzavřela dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací.
(2) Na základě tohoto zmocnění k zahájení jednání sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, dohodu s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací.
(3) Uvedená dohoda by měla být schválena,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Dohoda mezi Evropskou unií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací se schvaluje jménem Evropské unie.
Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.
Článek 3
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Článek 4
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Komise
ze dne 22. září 2004
o státní podpoře, kterou Spojené království zamýšlí poskytnout ve prospěch společnosti Peugeot Citroën Automobiles UK Ltd.
(oznámeno pod číslem K(2004) 3349)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/301/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě zúčastněných stran k předložení připomínek s výše uvedenými ustanoveními [1],
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Spojené království oznámilo dopisem ze dne 16. prosince 2002 Komisi svůj záměr poskytnout regionální podporu společnosti Peugeot Citroën Automobiles UK Ltd. (dále jen "PCA UK").
Komise si dne 7. února 2003 vyžádala další informace, které UK poskytlo v dopise ze dne 7. března 2003.
(2) Komise svým dopisem ze dne 30. dubna 2003 informovala Spojené království, že se rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, protože zjistila, že se objevily pochybnosti o slučitelnosti podpory se společným trhem.
(3) Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie [2].
Komise vyzvala ostatní zúčastněné strany k zaujetí stanoviska.
Komise neobdržela žádné připomínky od ostatních zúčastněných stran.
(4) Spojené království, po žádosti o prodloužení termínu k podání připomínek ze dne 25. července 2003, podalo dne 5. září 2003 svoje připomínky k zahájení řízení.
Dne 17. října 2003 se uskutečnilo jednání mezi Komisí, Spojeným královstvím a příjemcem podpory. Po tomto jednání Komise dne 20. října 2003 odeslala Spojenému království novou žádost o poskytnutí informací.
Spojené království tyto informace poskytlo dne 19. února a 4. května 2004.
II. POPIS OPATŘENÍ A JEHO PŘÍJEMCE
(5) Plánovaná podpora by měla být poskytnuta společnosti PCA UK, což je dceřiná společnost francouzské skupiny PSA Peugeot Citroën (dále jen "PSA").
Společnost PSA navrhuje, vyrábí a prodává motorová vozidla.
V roce 2003 společnost PSA prodala na celém světě 3286100 vozidel, dosáhla obratu 54,238 miliard EUR a provozního zisku 2,195 miliard EUR.
Projekt
(6) Oznámený projekt se týká investic nutných pro výrobu nového modelu, který nahradí současný model Peugeot 206 a z něho odvozené modely.
(7) Současná kapacita výrobního závodu v Rytonu je 183500 vozidel za rok.
Výroba současného modelu 206 bude od roku 2008 postupně tlumena a současně bude na trh uváděn nový model, který bude mít novou karoserii.
Předpokládá se, že kapacita výrobního závodu zůstane stejná, tedy 183500 vozidel za rok.
(8) Začátek zavádění oznámeného projektu je plánován na rok 2005 a jeho plánované dokončení na rok 2010.
Podle Spojeného království zahrnuje projekt instalaci nových (lakovna, povrchová úprava kovů) nebo upravených (vybavení novými nástroji pro různé tvarování karoserie, konečná úprava) linek pro výrobu nového modelu.
Práce týkající se infrastruktury budou zahrnovat kvalitnější ekologické, pracovní a bezpečnostní podmínky, a bude vybudováno nové parkoviště pro hotová vozidla.
Podle Spojeného království bude celková výše požadovaných investic z nominálního hlediska 187,760 milionů GBP.
(9) Podle informací Spojeného království je projekt přemístitelný a PSA uvažuje o jeho alternativním umístění v Trnavě na Slovensku.
PSA v lednu 2003 oznámila, že Trnava byla zvolena jako místo pro investice na zelené louce.
Nový výrobní závod v Trnavě zahájí výrobu v roce 2008 a bude vyrábět 300000 malých vozidel za rok, která budou stejného typu jako nový model, který nahradí automobil Peugeot 206.
Podle Spojeného království PSA zvažuje, zda nemá rozšířit projektovanou kapacitu v Trnavě a postupně ukončit výrobu v Rytonu.
Právní základ, investice a objem podpory
(10) Projekt je situován do stávajícího závodu společnosti PSA v Rytonu, v regionu West Midland. Oblasti Ryton-on-Dunsmore se týká čl.
87 odst. 3 písm. c), protože její regionální strop pro období roků 2000–2006 činí 10 % čistého grantového ekvivalentu.
(11) Oznámená podpora je garantována v rámci schváleného schématu Regionální výběrové podpory [3] s právním základem daným v oddíle 7 zákona o průmyslovém rozvoji (Industrial Development Act) z roku 1982.
(12) Navrhovaná podpora má formu přímých dotací a má být vyplacena v období roků 2005–2010.
Její nominální hodnota je 19,100 milionů GBP hrubého grantového ekvivalentu, aktualizovaná hodnota je 14,411 milionů GBP hrubého grantového ekvivalentu (podle diskontní sazby 6,01 % platné v roce 2002).
Oprávněný objem investic je 187,760 milionů GPB v nominální hodnotě a 146,837 milionů GBP v aktualizované hodnotě.
Proto výše podpory oznámená Spojeným královstvím odpovídá 9,81 % hrubého grantového ekvivalentu.
(13) Na tento projekt nebyla vyčleněna žádná jiná podpora nebo finanční prostředky Společenství.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(14) Komise ve svém rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 o zahájení řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES [4] vyjádřila pochybnosti o nutnosti a přiměřenosti navrhované podpory. Aby tyto pochybnosti zmírnila, vyžádala si Komise další vysvětlení a dokumentaci.
(15) Co se týče nutnosti podpory, pochybovala Komise o tom, že Trnava byla považována za proveditelnou alternativu projednávaného projektu k výrobnímu závodu v Rytonu.
Vyžádala si další nepřímé důkazy, např. studii o lokalitě, která by ukázala, že projekt je skutečně přemístitelný pro účely konstrukce automobilů.
(16) Co se týče přiměřenosti podpory, pochybovala Komise o:
- přesnosti kalkulace oprávněných nákladů,
- zahrnutí investic na nástroje od dodavatelů do oprávněných nákladů,
- oprávněnosti vyšších investičních nákladů za pozemky, budovy, strojový park a vybavení v Rytonu oproti těmto nákladům v Trnavě,
- oprávněnosti nižších provozních nákladů na součástky a materiál v Trnavě,
- přesnosti kalkulace nákladů na odstupné v Rytonu.
(17) Komise také vyjádřila svoje pochybnosti o kalkulaci změn kapacity předložené Spojeným královstvím v souvislosti se stanovením "dorovnání".
IV. PŘIPOMÍNKY SPOJENÉHO KRÁLOVSTVÍ
(18) Spojené království předložilo svoje připomínky při zahájení řízení dne 5. září 2003, další informace předložilo dne 19. února 2004 a 4. května 2004.
(19) V otázce nutnosti podpory Spojené království znovu potvrdilo, že projekt je přemístitelný.
Za tím účelem poskytlo Spojené království průkaznou dokumentaci o tom, že Trnava je schůdnou alternativou projektu k závodu v Rytonu.
(20) Spojené království také poskytlo dodatečné informace k pochybnostem vyjádřeným Komisí při zahájení řízení ohledně přiměřenosti podpory.
(21) Spojené království předložilo v dopise ze dne 5. září 2003 novou analýzu nákladů a výnosů (CBA), která se v mnoha důležitých hlediscích lišila od původně oznámené analýzy. Byly to například vyšší investiční náklady na strojový park a vybavení v Trnavě, naopak nižší provozní mzdové náklady v Rytonu a nižší provozní náklady na energii a vodu a za dopravu tam a zpět v Trnavě.
Některé změny se dotkly i položek, o kterých Komise při zahájení řízení nepochybovala.
(22) Spojené království předložilo dopisem ze dne 19. února 2004 novou verzi CBA, která byla až na několik výjimek (například údaje o mzdových nákladech v Rytonu a náklady na dopravu z Trnavy se změnily na původní oznámené hodnoty) zhruba stejná jako analýza ze září roku 2003.
Spojené království vysvětlilo položky, o kterých Komise při zahájení řízení vyslovila pochybnosti a položky, které byly po zahájení řízení upraveny.
Spojené království sdělilo Komisi dopisem ze dne 4. května 2004, že projekt nemůže být zahájen dříve než na sklonku roku 2004 nebo začátkem roku 2005.
Podle toho byla CBA z února roku 2004 upravena tak, že se počítalo s rokem 2005 jako s prvním rokem pro investování.
(23) Ohledně otázky nákladů na pozemky v Trnavě Spojené království namítlo, že se nemohou uvažovat žádné náklady, protože projekt bude realizován v rámci stávajících hranic pozemku.
Pro informaci, na realizaci projektu by bylo třeba 30 hektarů pozemku, jehož aktuální cena je 0,512 milionů GBP.
(24) Ohledně otázky investičních nákladů na budovy, strojový park a vybavení Spojené království upravilo CBA z února roku 2004 tak, aby se vzaly v úvahu poznámky Komise.
Zatímco původně oznámená CBA brala v úvahu pouze přísně nutné náklady na umístění projektu v Trnavě, upravená verze bere také v úvahu podíl celkových fixních a běžných nákladů, které lze k projektu přiřadit.
Následkem toho vychází alternativa v Trnavě jako dražší než úprava výrobního závodu v Rytonu.
(25) Ohledně otázky investičních nákladů na nástroje od dodavatelů Spojené království potvrdilo, že se s nimi neuvažovalo jako s oprávněnými náklady a že v únoru roku 2004 nebyly zahrnuty do CBA, protože budou nutné v obou scénářích, a proto nemohou ovlivnit znevýhodnění Rytonu.
(26) Ohledně otázky provozních nákladů na součástky a materiál Spojené království poskytlo kopie interních plánů PSA z května roku 2003, které informují o rozdílných nákladech na součástky mezi různými výrobními místy skupiny.
Hlavní rozdíl mezi náklady na součástky v Rytonu a v Trnavě je způsoben výrazně nižšími hodinovými mzdovými náklady v Trnavě, což se projevuje i v nižších nákladech na velké součástky, vyráběné na místě, jako jsou například nárazníky, palubní desky, sedadla, obložení dveří a přístrojové desky.
(27) Spojené království také předalo dokumenty, které potvrzují nižší provozní náklady na energii a vodu v Trnavě, jakož i na dopravu do Trnavy.
Ohledně otázky nákladů na dopravu do Trnavy Spojené království poskytlo kopii aktualizovaného interního plánu pro umístění výroby do Trnavy z listopadu roku 2003, podle kterého jsou díky vyššímu předpokládanému podílu součástek z místních zdrojů sníženy předpokládané počáteční náklady.
(28) Ohledně otázky nákladů na odstupné Spojené království vysvětlilo, že tyto náklady byly vzaty v úvahu v CBA z února roku 2004 jako vícenáklady pro případ varianty v Trnavě, podobně jako náklady související s uzavřením závodu v Rytonu.
Spojené království také poskytlo podrobnosti o kalkulaci těchto nákladů. Spojené království naopak nezahrnulo do CBA žádné investice na údržbu výrobního závodu v Rytonu, protože obecně investice na údržbu by se měly vynaložit v obou scénářích.
(29) Konečně, ohledně otázky "dorovnání" Spojené království znovu potvrdilo, že se musí použít faktor +2 % na regionální znevýhodnění, vyplývající z CBA z února roku 2004, protože v důsledku poskytnutí podpory na projekt nedojde ke zvýšení výroby.
V. HODNOCENÍ OPATŘENÍ
(30) Opatření ve prospěch společnosti PCA UK, oznámené Spojeným královstvím, představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Bylo by financováno státem nebo ze státních zdrojů.
Dále, protože představuje významnou část finančních prostředků na projekt, podpora může narušit hospodářskou soutěž v rámci Společenství tím, že společnosti PCA UK poskytne výhodu oproti jiným soutěžitelům, kteří podporu neobdrží.
Dále, mezi členskými státy probíhá na automobilovém trhu, jehož je PSA důležitý účastník, rozsáhlý obchod.
(31) Ustanovení čl. 87 odst. 2 Smlouvy o ES uvádí určité typy podpor, které jsou slučitelné se Smlouvou. S ohledem na podstatu a účel podpory a na geografickou polohu společnosti nelze na posuzovaný plán aplikovat písmena a), b) ani c) tohoto článku. Ustanovení čl. 87 odst. 3 Smlouvy o ES specifikuje další formy podpory, které mohou být považovány za slučitelné se společným trhem. Komise bere na vědomí, že projekt je umístěn do oblasti Ryton-on-Dunsmore, který má oprávnění pro poskytování pomoci podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES s regionální podporou 10 % čistého grantového ekvivalentu.
(32) Projednávaná podpora je určena pro společnost PCA UK, která vyrábí a kompletuje motorová vozidla.
Společnost je proto součástí automobilového průmyslu ve smyslu rámcového programu Společenství pro státní podporu automobilového průmyslu [5] (dále jen "automobilový program").
(33) Automobilový program v odst. 2.2 písm. a) stanovuje, že veškerá podpora, kterou mají státní orgány v úmyslu poskytnout nějakému samostatnému projektu v rámci schváleného schématu pro poskytování podpory firmě působící v automobilovém průmyslu, musí být, v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, oznámena před tím, než bude poskytnuta, pokud je dosaženo některé z následujících mezních hodnot: i) celkové náklady na projekt jsou 50 milionů EUR, ii) celková hrubá výše podpory na projekt, ať je to státní podpora nebo podpora z nástrojů Společenství, je 5 milionů EUR. Jak překročení uvedených celkových nákladů na projekt tak i výše podpory znamená nutnost oznámení. Takže tím, že Spojené království oznámilo navrženou regionální podporu pro společnost PCA UK, splnilo požadavky čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.
(34) Podle automobilového programu musí Komise zajistit, aby poskytnutá podpora byla nutná pro realizaci projektu a aby byla přiměřená závažnosti problému, který má vyřešit.
Pokud má Komise schválit státní podporu v automobilovém průmyslu, musí být provedena kontrola nutnosti i přiměřenosti.
(35) Podle odst. 3.2 písm. a) automobilového programu, aby bylo možno prokázat nutnost poskytnutí regionální podpory, musí příjemce podpory jasně prokázat, že má ekonomicky životaschopnou alternativní lokalitu pro svůj projekt.
Pokud by neexistovalo jiné průmyslové místo, nové nebo stávající, které by bylo schopné přijmout posuzované investice, byla by společnost nucena realizovat svůj projekt v jediném vhodném výrobním závodu, a to i v případě neudělení podpory.
Proto nemůže být schválena žádná regionální podpora projektu, který není geograficky přemístitelný.
(36) Komise posoudila dokumentaci a informace poskytnuté Spojeným královstvím a usoudila, že poloha výrobního závodu v Trnavě a podklady týkající se postupu výběru místa a technických údajů ukazují, že výrobní závod je schopen hostit zkoumaný projekt.
Objem výroby v závodu od roku 2006, který se současné době předpokládá, je 55 automobilů za hodinu.
Po zavedení nové výrobní linky s kapacitou 32 automobilů za hodinu však bude možno vyrábět až 87 automobilů za hodinu.
V současném prostoru výrobního závodu je dostatek místa pro takové rozšíření a také veškerá infrastruktura je slučitelná s vyšším objemem výroby.
(37) Komise dále bere na vědomí, že, podle z práv z tisku skupina PSA stále uvažuje o výrobním závodu v Trnavě jako o možné alternativě k posuzovanému projektu v Rytonu.
(38) Na základě informací v bodech 36 a 37 Komise učinila závěr, že Trnava je z hlediska posuzovaného projektu efektivně životaschopnou alternativou k Rytonu.
(39) Komise také ověřila, že projekt obsahuje úplnou demontáž starých výrobních linek a instalaci zcela nového strojového parku a vybavení v celé struktuře výroby, která je naprosto jiná než předcházející.
Projekt proto představuje transformaci ve smyslu automobilového programu.
(40) Komise proto učinila závěr, že projekt je přemístitelný a je tedy způsobilý pro poskytnutí regionální podpory, protože podpora je nutná pro přilákání investic do regionu.
(41) Podle odst.
3.2 písm. b) automobilového programu jsou oprávněné náklady definovány regionálním schématem použitelným pro příslušný region.
Analýzou dodatečných informací o kalkulaci oprávněných nákladů a o investicích na nástroje od dodavatelů, poskytnutých Spojeným královstvím, Komise ověřila, že objem nákladů ve výši 146,837 milionů GBP v aktualizované hodnotě může být považován za způsobilý pro udělení podpory.
(42) Podle odst. 3.2 písm. c) musí Komise zajistit, aby plánovaná podpora byla úměrná regionálním problémům, které má vyřešit.
Za tím účelem je použita CBA.
(43) CBA porovnává, v souvislosti s prvky přemístitelnosti, náklady, které by investor vynaložil, aby mohl realizovat projekt v posuzovaném regionu v porovnání s náklady, které by vynaložil při realizaci stejného projektu v jiné lokalitě.
Takovým porovnáním Komise stanoví specifické znevýhodnění regionu, kterému má být udělena podpora.
Komise schválí regionální podporu, která je pod mezní hodnotou tohoto regionálního znevýhodnění.
(44) V souladu s odst. 3.2 písm. c) automobilového programu je v CBA posuzováno provozní znevýhodnění Rytonu, v porovnání s Trnavou, v rozmezí tří roků, protože posuzovaný projekt se nerealizuje na zelené louce.
Období zahrnuté do konečné verze CBA předané Spojeným královstvím se týká roků 2008–2010, tedy tří roků od zahájení výroby v souladu s odstavcem 3.3. Přílohy I automobilového programu.
S použitím údajů z roku 2002 jako referenčního roku uvádí předaná CBA čisté znevýhodnění nákladů pro lokalitu Ryton ve srovnání s lokalitou v Trnavě ve výši 18,772 milionů GBP.
Výsledný "poměr regionálního znevýhodnění" projektu [6] je 12,78 %.
(45) Komise analyzovala dodatečné informace a dokumenty předané Spojeným královstvím po rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy o ES. Ohledně nákladů na pozemky Komise neuznává argumentaci Spojeného království, že takové náklady nemají být zahrnuty do CBA, protože projekt může být realizován ve stávajících hranicích pozemku v Trnavě.
Příslušný pozemek již PSA zakoupila s jasným cílem realizovat projekt, pokud by padlo konečné rozhodnutí uskutečnit je v Trnavě a ne v Rytonu.
Tyto náklady tedy musí být zahrnuty do nákladů souvisejících s variantou v Trnavě, a z toho důvodu náklady vzrostly o 0,512 milionů GBP.
(46) Pokud jde o investiční náklady na budovy, strojní park a vybavení a na nástroje od dodavatelů, může Komise akceptovat údaje uvedené v CBA z února roku 2004, které ukazují, že transformace v Rytonu by si po aktualizaci vyžádala o 4,522 milionů GBP nižší investiční náklady než rozšíření v Trnavě.
(47) Pokud jde o provozní náklady na součástky a materiál, ukazují interní dokumenty, poskytnuté po zahájení řízení, že výrobní závod v Rytonu trpí nevýhodnými náklady na pořízení vybraných součástek, které jsou získávány v místě a u nichž je významná přidaná hodnota z místní pracovní síly.
V CBA naopak nebyl zaznamenán rozdíl mezi součástkami (např. motory nebo převodovky), které jsou vyráběny ve světě a dodávány stejnými dodavateli.
Po analýze těchto nových informací došla Komise k závěru, že údaje týkající se těchto položek mohou být pro účely CBA přijaty.
(48) Podobně jsou nově poskytnuté informace dostatečné k prokázání toho, že aktualizace CBA z února roku 2004 v otázce nákladů na energii a vodu, nákladů na dopravu do výrobního závodu a nákladů na odstupné jsou založeny na podložených důkazech a odráží přijatelné odhady vývoje těchto nákladů během období, pro které je CBA zpracována.
(49) CBA vycházející z analýzy Komise se liší pouze okrajově od analýzy, kterou Spojené království předalo po zahájení řízení, zatímco rozdíly oproti první předané analýze jsou významnější. CBA podle Komise uvádí čisté nákladové znevýhodnění Rytonu ve výši 18,260 milionů GBP v cenách z roku 2002 (v porovnání s 18,772 miliony GBP podle údajů Spojeného království).
Výsledný poměr regionálního znevýhodnění projektu je 12,44 [7] (compared to GBP 18,772 million according to the United Kingdom).
The resulting regional handicap ratio of the project is 12,44 % [8] (v porovnání s 12,78 % podle údajů Spojeného království).
(50) Konečně, Komise ve své analýze posuzuje otázku "dorovnání", které bere v úvahu rozšíření nebo snížení kapacity daného výrobce motorových vozidel během období investování.
Zvýšení regionálního znevýhodnění, vyplývající z CBA, je schváleno za podmínky, že příjemce podpory nezvýší problémy s kapacitou, kterým čelí automobilový průmysl.
Naopak, poměr regionálního znevýhodnění vyplývající z CBA se sníží, pokud příjemce podpory potenciálně zhorší problémy s nadbytečnou kapacitou v průmyslu.
(51) Komise nepřijímá argument Spojeného království, že změna kapacity musí být kalkulována pouze z pohledu na posuzovaný projekt a ne z pohledu evropské výrobní kapacity PSA.
Podle automobilového programu CBA porovnává identické projekty, což mimo jiné znamená projekty pro výrobu stejného počtu vozidel.
Proto je sice pravda, že zkoumaný projekt by neovlivnil celkovou výrobní kapacitu PSA, je to však nepodstatné.
Avšak jak je jasně stanoveno v odst. 3.2 písm. d) automobilového programu, je cílem „dorovnání“ zachytit účinky investic do projektu na hospodářskou soutěž s ohledem na změny výrobní kapacity v dané skupině.
Za tím účelem Komise důsledně porovnala celkovou výrobní kapacitu příslušného výrobce motorových vozidel v Evropě před a po projektu.
Podle poskytnutých dokumentů se kapacita PSA výrazně zvýší s nově otevřenými podniky v Kolíně (200000 vozidel pro PSA za rok) a v Trnavě (300000 kusů), zatímco není plánováno žádné odpovídající snížení kapacity v jiných evropských výrobních závodech.
Proto se tedy regionální znevýhodnění vyplývající z CBA sníží o 2 % (velký dopad investičního projektu na hospodářskou soutěž v regionu podle čl. 87 odst.
VI. ZÁVĚR
(52) Výše podpory na projekt (9,81 % hrubého grantového ekvivalentu) je menší než analýzou zjištěná nevýhoda poměru nákladů a výnosů/dorovnání (10,44 %) i než strop pro regionální podporu (10 % čistého grantového ekvivalentu).
Regionální podpora, kterou má Spojené království v úmyslu poskytnout ve prospěch společnosti PCA UK, proto splňuje podmínky pro to, aby mohla být považována za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst.3 písm. c) Smlouvy o ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Spojené království zamýšlí poskytnout společnosti Peugeot Citroën Automobiles UK Ltd. v Rytonu, dosahující nominální hodnoty 19,100 milionů GBP hrubého grantového ekvivalentu, s aktualizovanou hodnotou 14,411 milionů GBP hrubého grantového ekvivalentu (podle diskontní sazby 6,01 % platné v roce 2002) na způsobilé investice ve výši 187,760 GPB milionů v nominální hodnotě (146,837 milionů GBP v aktualizované hodnotě) je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Rozhodnutí Komise
ze dne 31. března 2005,
kterým se mění rozhodnutí 97/467/ES, pokud jde o zahrnutí jednoho zařízení v Chorvatsku do prozatímních seznamů zařízení ve třetích zemích, z nichž členské státy povolují dovoz masa ptáků nadřádu běžců
(oznámeno pod číslem K(2005) 985)
(Text s významem pro EHP)
(2005/302/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 95/408/ES ze dne 22. června 1995 o podmínkách pro sestavování prozatímních seznamů zařízení třetích zemí pro přechodné období, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet určité produkty živočišného původu, produkty rybolovu nebo živé mlže [1], a zejména na čl. 2 odst. 4 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Komise 97/467/ES ze dne 7. července 1997, kterým se stanoví prozatímní seznamy zařízení ve třetích zemích, z nichž členské státy povolují dovoz králičího masa a masa farmové zvěře [2], stanoví prozatímní seznamy zařízení ve třetích zemích, z nichž jsou členské státy oprávněny dovážet maso farmové zvěře, králičí maso a maso ptáků nadřádu běžců.
(2) Chorvatsko sdělilo jméno zařízení produkujícího maso ptáků nadřádu běžců, u něhož příslušné orgány potvrzují, že vyhovuje předpisům Společenství.
(3) Toto zařízení by proto mělo být zahrnuto do seznamů stanovených rozhodnutím 97/467/ES.
(4) Jelikož v dotčeném zařízení neproběhly inspekce na místě, na dovozy z tohoto zařízení by se neměla vztahovat snížená četnost fyzických kontrol podle směrnice Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství [3].
(5) Rozhodnutí 97/467/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha II rozhodnutí 97/467/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 21. dubna 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 31. března 2005
o nezařazení kyseliny krezylové, dichlorofenu, imazamethabenzu, kasugamycinu a polyoxinu do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a o odnětí povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících tyto účinné látky
(oznámeno pod číslem K(2005) 975)
(Text s významem pro EHP)
(2005/303/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [1], a zejména na čl. 8 odst. 2 čtvrtý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS se stanoví, že členský stát může během období 12 let od oznámení uvedené směrnice povolit uvést na trh přípravky na ochranu rostlin obsahující účinné látky neuvedené v příloze I zmíněné směrnice, které jsou již na trhu dva roky ode dne oznámení směrnice, zatímco jsou tyto látky postupně přezkoumávány v rámci pracovního programu.
451/2000 [2] a (ES) č. 1490/2002 [3] se stanoví prováděcí pravidla pro druhou a třetí etapu pracovního programu podle čl.
2 směrnice 91/414/EHS. U účinných látek, pro které oznamovatel nesplnil své povinnosti podle těchto nařízení, se neprovádí kontrola úplnosti a hodnocení dokumentace.
Pro kyselinu krezylovou, dichlorofen, imazamethabenz, kasugamycin a polyoxin buď nebyly předloženy úplné dokumentace, nebo podle prohlášení oznamovatelů nebudou dokumentace předloženy ve stanovené lhůtě.
Z toho důvodu by tyto účinné látky neměly být zařazeny do přílohy I směrnice 91/414/EHS a členské státy by měly odejmout všechna povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících tyto účinné látky.
(3) V případě účinných látek, pro které existuje pouze krátká lhůta pro předběžné oznámení o odnětí povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících takové látky, by měla být stanovena lhůta pro likvidaci, uskladnění, uvedení na trh a použití stávajících zásob, která by neměla přesáhnout 12 měsíců, aby stávající zásoby směly být použity během nejvýše jednoho dalšího vegetačního období.
V případech, kdy je poskytnuta delší lhůta pro předběžné oznámení, lze takovou lhůtu zkrátit tak, aby uplynula s koncem vegetačního období.
(4) Pro dichlorofen, imazamethabenz, kasugamycin a polyoxin byly předloženy a Komisí společně s odborníky z členského státu vyhodnoceny informace, které ukázaly potřebu dalšího používání dotyčných látek.
V takových případech by měla být stanovena dočasná opatření, která by umožnila vypracovat náhradní řešení.
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Kyselina krezylová, dichlorofen, imazamethabenz, kasugamycin a polyoxin se nezařazují do přílohy I směrnice 91/414/EHS.
Článek 2
Členské státy zajistí, aby:
1. povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících kyselinu krezylovou, dichlorofen, imazamethabenz, kasugamycin nebo polyoxin byla odňata do 30. září 2005;
2. od 15. dubna 2005 nebyla na základě odchylky stanovené v čl. 8 odst. 2 směrnice 91/414/EHS udělována ani obnovována žádná povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících kyselinu krezylovou, dichlorofen, imazamethabenz, kasugamycin a polyoxin;
3. odchylně od odstavce 1 mohou členské státy uvedené ve sloupci B přílohy ponechat v platnosti povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících látky uvedené ve sloupci A pro použití uvedená ve sloupci C této přílohy, a to nejdéle do 30. června 2007, aby bylo umožněno vypracovat účinné náhradní řešení pro dotyčné látky.
Členské státy, které využijí odchylky stanovené v prvním pododstavci, zajistí, aby byly dodrženy tyto podmínky:
a) další používání se povolí pouze tehdy, nemá-li škodlivý účinek na lidské zdraví nebo na zdraví zvířat a nepřijatelný vliv na životní prostředí;
b) dané přípravky na ochranu rostlin, které zůstaly na trhu po 30. září 2005, se znovu označí tak, aby odpovídaly podmínkám omezeného použití;
c) uloží se všechna vhodná opatření ke zmírnění rizika s cílem omezit všechna možná rizika;
d) jsou usilovně hledána náhradní řešení pro tato použití.
4. Dotyčný členský stát nejpozději do 31. března 2005 uvědomí Komisi o opatřeních přijatých v souvislosti s uplatňováním odstavce 3, a zejména o opatřeních přijatých na základě písmen a) až d).
Článek 3
Lhůta poskytnutá členskými státy v souladu s čl. 4 odst. 6 směrnice 91/414/EHS musí být co možná nejkratší.
U povolení, která se v souladu s čl. 2 odst. 1 odejmou nejpozději do 30. září 2005, skončí lhůta nejpozději dnem 30. září 2006.
U povolení, která se v souladu s čl. 2 odst. 3 odejmou nejpozději do 30. června 2007, skončí lhůta nejpozději dnem 31. prosince 2007.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 17. února 2005
o prodloužení funkčního období prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory)
(2005/C 53/02)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství [1], a zejména na čl. 120 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 2. května 2000 o jmenování prezidenta Úřadu proharmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) [2],
s ohledem na návrh správní rady Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) ze dne 23. listopadu 2004 na prodloužení funkčního období prezidenta tohoto úřadu,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
Funkční období pana Wubba de BOERA, narozeného dne 27. května 1948, jako prezidenta Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) se prodlužuje na dobu od 1. října 2005 do 30. září 2010.
Rozhodnutí Komise
ze dne 7. července 2004
ukládající pokuty určitému podniku za poskytnutí nesprávných či zavádějících informací v oznámení v rámci řízení o povolení fúze
(Věc č. COMP/M.3255 – Tetra Laval/Sidel)
(oznámeno pod číslem K(2004) 2500)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/305/ES)
Dne 7. července 2004 přijala Komise rozhodnutí podle nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole spojování podniků [1], a zejména čl. 14 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení. Verze úplného rozhodnutí neobsahující důvěrné informace je k dispozici v původním jazyce uvedené věci a v pracovních jazycích Komise na webových stránkách Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html
I. STRANY
(1) Tetra Laval B.V.
("Tetra") je nizozemská soukromá skupina společností, která působí v oblasti designu a výroby zařízení, spotřebního materiálu a podpůrných služeb pro zpracování, balení a distribuci tekutých potravin.
Sidel S.A.
("Sidel") je francouzská společnost zabývající se designem a výrobou balícího zařízení a systémů, zejména vyfukovacích strojů na výrobu PET lahví, bariérové technologie a plnících strojů pro polyetylénové tereftalátové plastové lahve ("PET lahve").
II. TRANSAKCE
(2) Dne 18. května 2001 přijala Komise oznámení ("původní oznámení") podle článku 4 nařízení Rady (EHS) č. 4064/89 ("nařízení o spojování") o spojení, na jehož základě Tetra získala ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování kontrolu nad společností Sidel na základě návrhu smlouvy o koupi akcií zveřejněného dne 27. března 2001.
III. ŘÍZENÍ
(3) Po prozkoumání původního oznámení dospěla Komise k závěru, že oznámená operace spadá do oblasti působnosti nařízení o spojování a že vyvolává vážné pochybnosti ohledně své slučitelnosti se společným trhem a Dohodou o EHP. Dne 5. července 2001 Komise rozhodla v souladu s čl.
6 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování o zahájení řízení v této věci.
(4) Dne 30. října 2001 na základě podrobného šetření ("Tetra I") prohlásila Komise operaci za neslučitelnou se společným trhem. Rozsudkem ("rozsudek") vydaným dne 25. října 2002 zrušil Soud prvního stupně Evropských společenství rozhodnutí Komise v celém rozsahu. Po rozsudku Komise obnovila své šetření oznámeného spojení podle čl. 10 odst. 1 a čl. 10 odst. 5 nařízení o spojování. Dne 13. ledna 2003 Komise rozhodla, že nebude bránit oznámené operaci a prohlásila ji za slučitelnou se společným trhem a Dohodou o EHP podle čl. 6 odst. 1 písm. b) a čl. 6 odst. 2 nařízení o spojování za podmínky plného souladu se závazkem a povinnostmi ("Tetra II").
(5) V průběhu zkoumání navrhovaného spojení po rozsudku Soudu prvního stupně vyšlo najevo, že Tetra neposkytla příslušné informace týkající se aktivně probíhajícího vývoje technologie Tetra Fast, včetně jejího možného dopadu na podmínky soutěže na trhu vyfukovacích strojů na výrobu PET lahví.
Tetra tyto informace nesdělila
i) v původním oznámení ze dne 18. května 2001; a
ii) v odpovědi na žádost o informace podle článku 11 nařízení o spojování ze dne 13. července 2001 ("odpověď podle článku 11").
(6) Technologii Tetra Fast vyvinula a nechala patentovat společnost Tetra. Tato technologie umožňuje, aby vyfukovací stroje na výrobu PET lahví vyfukovaly plastové PET lahve pomocí nové metody využívající výbušné materiály.
Komerční výhody této nové metody jsou značné, jak zjistila Komise v rámci řízení Tetra II, uvádějící (v bodě 63), že: "…jak se zdá, tato technologie nabízí celou škálu ekonomických, provozních a ekologických výhod ve srovnání s konvenčním vyfukováním PET lahví".
(7) V průběhu řízení Tetra I společnost Tetra nesdělila informace o existenci technologie Tetra Fast ve formuláři CO ani v odpovědích na žádný z dopisů požadujících podle článku 11 informace o trhu PET obalů.
Komise vůbec nevěděla o existenci uvedené technologie, a tedy ani o jejím významu.
(8) Komise se dozvěděla o existenci technologie Tetra Fast poprvé před několika měsíci po přijetí Tetra I. Byla na ni upozorněna svým zmocněncem provádějícím sledování.
Společnost Tetra následně sdělila informace o technologii Tetra Fast v průběhu řízení Tetra II.
(9) Neposkytnutí příslušných informací ze strany společnosti Tetra spadá do oblasti působnosti čl. 14 odst. 1 písm. b) a c) nařízení o spojování, kde je stanoveno, že Komise může uložit pokuty ve výši 1000 až 50000 EUR podnikům, které úmyslně či z nedbalosti poskytly nesprávné nebo zavádějící informace v oznámení nebo poskytly nesprávné informace v odpovědi na žádost o informace podle článku 11.
(10) Komise zakládá rozhodnutí o pokutách na následujících porušeních:
a) porušení čl. 14 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování z důvodu neposkytnutí informací o technologii Tetra Fast ze strany společnosti Tetra v oddíle 8.10 formuláře CO požadujícím poskytnutí informací o výzkumu a vývoji na dotčených trzích;
14 odst. 1 písm. c) nařízení o spojování z důvodu neposkytnutí informací o technologii Tetra Fast ze strany společnosti Tetra v odpovědi na žádost Komise podle článku 11 ze dne 13. července 2001, kde:
i) v otázce 4 se žádá, aby společnost Tetra popsala vývoj týkající se PET obalů pro džusy a tekuté mléčné výrobky (Tetra věděla o aseptické vlastnosti technologie Tetra Fast, která je zvláště důležitá pro balení džusů a tekutých mléčných výrobků); a
ii) otázka 5 obsahuje dotaz na pokračující vývoj v oblasti PET bariérových technologií (Tetra podala na základě technologie Tetra Fast patentovou přihlášku na ochrannou vrstvu).
(11) Porušení ze strany společnosti Tetra jsou závažná zejména proto, že informace byly důležité pro hodnocení, které Komise prováděla, a společnost Tetra si měla být jejich významu vědoma.
Kdyby byly informace o technologii Tetra Fast sděleny v průběhu řízení Tetra I, byly by důležitým prvkem pro hodnocení Komise.
Takto byla Komise při své první analýze vážně dezinformována.
IV. PORUŠENÍ ČL. 14 ODST. 1 PÍSM. b) V PŮVODNÍM OZNÁMENÍ
(12) Tetra začala vyvíjet technologii Tetra Fast již v roce 1996.
Pro novou technologii získala švýcarský patent (1996) a evropský patent (1997) a do doby původního oznámení v rámci řízení Tetra I ( 18. května 2001) podala nejméně 4 další patentové přihlášky.
Na vývoj technologie Tetra Fast bylo vynaloženo do konce roku 2000 více než (0–10) milionů EUR a další investice ve výši (0–10) milionů EUR byla plánována pro rok původního oznámení.
Tetra provedla nebo zadala studie této technologie v roce 2000.
V roce 2000 a 2001 byly testy prováděny též v rámci univerzitních středisek a institutů.
Tetra dosáhla požadavků na schválení bezpečnosti pro tuto technologii v roce 2000 a zahájila předběžné testy několik měsíců předtím, než byl formulář CO předložen Komisi.
(13) Formulář CO v oddíle 8.10 požaduje, aby strany podávající oznámení poskytly informace o výzkumu a vývoji na dotčených trzích, zejména o výzkumu a vývoji prováděném samotnými stranami.
Požaduje tyto informace:
"Vysvětlete povahu výzkumu a vývoje na dotčených trzích prováděného účastníky spojení."
Přitom mají strany vzít v úvahu: "b) průběh technologického vývoje u těchto trhů v průběhu příslušné doby (včetně vývoje výrobků a/nebo služeb, výrobních procesů, distribučních systémů atd.)" a "c) hlavní inovace, které byly provedeny na těchto trzích, a podniky odpovědné za tyto inovace;"
(14) Oznámení neobsahuje žádný odkaz na technologii Tetra Fast.
(15) Jako hlavní argument společnost Tetra uvádí, že technologie Tetra Fast není součástí žádného trhu dotčeného touto operací a nemá úzký vztah k dotčenému trhu vyfukovacích strojů na výrobu PET lahví a že proto nebylo nutné ji v oddíle 8.10 formuláře CO zmiňovat.
Společnost Tetra má za to, že technologie Tetra Fast nahrazuje vnější část zařízení zajišťující tlak potřebný pro vyfukování lahve ve vyfukovacím stroji.
Tradičně je tento tlak zajišťován pomocí stlačeného vzduchu z kompresoru (nejčastěji dodávaného jiným dodavatelem, než jsou dodavatelé vyfukovacích strojů na výrobu PET lahví), zatímco technologie Tetra Fast využívá tlaku vyvíjeného výbušným spalováním směsi vodíku a kyslíku.
(16) Komise považuje tento argument za prokazatelně mylný.
Je zřejmé, že technologie, která přináší významnou změnu ve výkonu vyfukovacích strojů na výrobu PET lahví, patří do dotčeného trhu těchto strojů, pokud není uvedená technologie skutečně prodávána samostatně (v tomto případě by byla Tetra musela předložit informace na základě tohoto samostatného trhu uvedené technologie).
Přehled výzkumu a vývoje společnosti Tetra na rok 2000 zveřejněný až v průběhu řízení Tetra II ukazuje, že sama společnost Tetra považovala Tetra Fast za součást trhu vyfukovacích strojů na výrobu PET lahví.
(17) Komise též odmítá argument společnosti Tetra, že uvedená technologie je nepodstatná, neboť nepřináší významné zdokonalení způsobu fungování vyfukovacích strojů na výrobu PET lahví.
Interní dokumenty společnosti Tetra jasně ukazují, že společnost viděla značný potenciál kromě jiného pro snížení spotřeby energie.
Právní posouzení
(18) Podle čl. 14 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování může Komise na základě svého rozhodnutí uložit pokuty od 1000 do 50000 EUR, pokud určitý podnik úmyslně či z nedbalosti poskytne nesprávné nebo zavádějící informace v oznámení podle článku 4.
(19) Je zřejmé, že neuvedením informací o technologii Tetra Fast v oddíle 8.10 formuláře CO předložila společnost Tetra nesprávné informace.
Ačkoli Komise nemá důkaz, že společnost Tetra jednala úmyslně, musí být porušení ze strany společnosti Tetra považováno za hrubou nedbalost.
(20) V průběhu šetření Tetra I, které Komise prováděla, byly provedeny předběžné testy a proběhlo několik schůzek vedení.
Do doby, kdy Komise přijala rozhodnutí o zákazu, byly vyrobeny pomocí technologie Tetra Fast milióny lahví.
I když si společnost Tetra nebyla vědoma významu technologie v době oznámení, měla v průběhu správního řízení Tetra I dostatek příležitostí si uvědomit, že ve formuláři CO uvedla nesprávné informace. V této souvislosti je třeba poznamenat, že čl.
4 odst. 3 prováděcího nařízení obsahuje povinnost informovat Komisi o všech "podstatných změnách ve skutečnostech", k nimž došlo v průběhu správního řízení.
V. PORUŠENÍ ČL. 14 ODST. 1 PÍSM. c) V ODPOVĚDI NA ŽÁDOST PODLE ČLÁNKU 11 ZE DNE 13. ČERVENCE 2001
(21) V žádosti podle článku 11 ze dne 13. července 2001 Komise požaduje od stran následující:
"Otázka 4. Poskytněte prosím všechny dostupné informace o budoucím možném využití PET v odvětví tekutých mléčných výrobků a džusů.
Poskytněte všechny studie a interní dokumenty zabývající se touto možností.
Vysvětlete podrobně, jaké technologie by byly potřeba pro to, aby mohl být PET úspěšně využíván pro balení tekutých mléčných výrobků a džusů.
Popište vaše činnosti a činnosti ostatních soutěžitelů v této oblasti.
Otázka 5. Poskytněte prosím všechny dokumenty, které vlastníte a které se týkají vývoje bariérové technologie.
Zejména poskytněte všechny studie, interní dokumenty, technické a ekonomické analýzy a vědecké dokumenty týkající se PET bariéry."
(22) V odpovědi na předchozí otázky strany předložily 6 příloh, včetně technických dokumentů.
Avšak ve své odpovědi ze dne 26. července 2002 Tetra neposkytla žádný dokument obsahující odkaz na samotnou technologii Tetra Fast nebo na bariérovou technologii či technologii ochranné vrstvy (PCT/EP02/02160), kterou společnost Tetra Laval vyvinula pro použití s technologií Tetra Fast.
(23) Tetra Fast není jen inovovanou metodou vyfukování PET lahví (pomocí výbuchu), ale má další dvě výhody: i) výbuch má sterilizační účinek na láhev a ii) zavedením speciálních plynů do výbušného procesu umožní potažení vnitřku lahve látkami působícími jako bariéra.
(24) Společnost Tetra si byla plně vědoma obou skutečností.
Dne 23. března 2001 podala patentovou přihlášku na novou bariérovou technologii týkající se Tetra Fast, která zdůrazňovala aseptickou vlastnost lahve vyfouknuté pomocí technologie Tetra Fast, a žádala o patentování vlastností nové technologie zvyšujících kvalitu plynové bariéry.
Také interní analýza společnosti Tetra zdůraznila tyto aseptické vlastnosti.
(25) Tetra se opírá o to, co považuje za odlišnou povahu formuláře CO a žádosti o informace. Podle názoru společnosti Tetra stanoví formulář CO řadu předem formulovaných faktických otázek umožňujících hodnocení úplnosti oznámení, zatímco žádosti o informace jsou vypracovány v závislosti na informačních požadavcích Komise v daném momentu procesu rozhodování a musí být vykládány s ohledem na tento kontext a zpravidla požadují, aby adresáti vyjádřili své osobní názory na přednesené otázky. Navíc má Tetra za to, že žádosti o informace mají méně formální charakter a poskytují možnost diskuze a výměny názorů mezi Komisí a stranami. Podle společnosti Tetra je toto uznáno v čl. 14 odst. 1 písm. c), který ukládá pokutu za poskytnutí nesprávných informací, nikoli zavádějících informací, zatímco čl. 14 odst. 1 písm. b) ukládá pokutu za poskytnutí nesprávných nebo zavádějících informací. Na tomto základě považuje Tetra rozsah ukládání pokut podle čl. 14 odst. 1 písm. c) za značně omezenější než podle čl. 14 odst. 1 písm. b).
(26) Komise má za to, že argumenty společnosti Tetra musí být zamítnuty na základě toho, že norma požadovaná ve formuláři CO a v žádosti podle článku 11 se neliší, alespoň co se týče poskytnutí správných informací. Z téhož důvodu je neopodstatněné tvrzení společnosti Tetra, že rozsah ukládání pokut podle čl. 14 odst. 1 písm. c) je omezenější.
(27) Pokud jde o otázku 4, domnívá se Tetra, že uvedená technologie „by nebyla nutná“ pro balení džusů a tekutých mléčných výrobků, a proto nebylo třeba zveřejňovat její existenci v odpovědi na tuto otázku.
Avšak Komise poznamenává, že otázka požadovala uvedení všech studií a interních dokumentů zabývajících se možným využitím PET v odvětví tekutých mléčných výrobků a džusů a zjišťovala, co je potřeba pro balení tekutých mléčných výrobků a džusů pro úspěšnou hospodářskou soutěž na trhu.
Požadovala též, aby Tetra popsala své činnosti a činnosti soutěžitelů v této oblasti.
To vyžadovalo popis technologií, které uvedené strany a jejich soutěžitelé vlastní nebo vyvíjejí, aby mohli v budoucnu úspěšně soutěžit.
(28) Jak bylo uvedeno výše, Tetra podala patentovou přihlášku na novou bariérovou technologii týkající se technologie Tetra Fast, výslovně uvádějící džus, která zdůrazňuje vlastnosti nové technologie zvyšující kvalitu plynové bariéry a podtrhuje její aseptické vlastnosti, které jsou vysoce důležité pro komerčně úspěšné balení džusů i tekutých mléčných výrobků.
Sama společnost Tetra naznačuje, že zdokonalení plynových bariérových technologií má velký význam pro balení džusů v budoucnu a že aseptické plnění má velký potenciální význam pro balení džusů a tekutých mléčných výrobků.
Proto měla uvést technologii Tetra Fast ve své odpovědi na otázku 4 dotazující se na technologie, které by byly potřeba pro to, aby mohl být PET úspěšně používán pro balení džusů a tekutých mléčných výrobků, a požadující na společnosti Tetra, aby popsala své vlastní činnosti.
(29) Pokud jde o otázku 5, společnost Tetra argumentuje, že Tetra Fast není bariérová technologie jako taková, a proto nebylo nutné v odpovědi na uvedenou otázku zmiňovat její existenci.
Komise poznamenává, že patentová přihláška technologie aplikace ochranné vrstvy podaná společností Tetra dne 23. března 2001 jednoznačně řadí Tetra Fast mezi bariérové technologie.
Patentová přihláška popisuje metodu vyfukování lahví s použitím výchozí plynné směsi pro aplikaci ochranné vrstvy na vnitřní straně lahve zároveň s vyfukováním lahve, což, ačkoli se to též týká vyfukování lahve, je stále technologií pro aplikaci bariéry na vnitřní povrch lahve.
Skutečnost, že není vstřikována nebo aplikována na povrch lahve stejným způsobem jako u ostatních bariérových technologií, neznamená, že by tato technologie nesouvisela s PET bariérovými technologiemi.
Právní posouzení
(30) Podle čl. 14 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování může Komise na základě svého rozhodnutí uložit pokuty od 1000 do 50000 EUR, pokud určitý podnik úmyslně či z nedbalosti poskytne nesprávné nebo zavádějící informace v odpovědi na žádost o informace podle článku 11.
(31) Pokud jde o otázku 4, je jasné, že úplný popis budoucího potenciálního soutěžního prostředí měl zahrnovat podrobné vysvětlení technologie Tetra Fast z hlediska jejích možností pro aplikaci bariérových ochranných vrstev prostřednictvím této technologie a jejich zvýšené aseptické vlastnosti.
Technologie plynové bariéry, jak přiznává Tetra, má význam pro balení džusů a aseptické plnění je důležité pro balení džusů i tekutých mléčných výrobků.
Odpověď společnosti Tetra byla nesprávná v tom smyslu, že neposkytla Komisi úplný obraz budoucího potenciálu pro rozvoj hospodářské soutěže na uvedeném trhu.
(32) Pokud jde o otázku 5, Tetra si byla v této době vědoma potenciálu využití technologie Tetra Fast jako prostředku pro aplikaci ochranné vrstvy na vnitřní straně PET lahve.
Vzhledem k tomu, že Tetra technologii Tetra Fast nezmínila, je její odpověď nesprávná.
VI. ZÁVAŽNOST PORUŠENÍ A VÝŠE POKUTY
(33) Ačkoli neexistují žádné náznaky, že Tetra jednala úmyslně, její porušení musí být považováno ze hrubé zanedbání.
V odpovědi na oznámení námitek Tetra závažnost porušení nekomentovala.
Stejně tak Tetra neuvedla žádné polehčující faktory.
(34) Podle názoru Komise jsou porušení v tomto případě velmi závažná.
Oznámení je základem a východiskem pro šetření Komise týkající se spojení.
Určuje ve značné míře přístup Komise k danému případu a zaměření jejího šetření.
Nesprávné informace vytváří riziko, že Komise nevyšetří důležité aspekty významné pro hodnocení transakce z hlediska hospodářské soutěže ani neprovede jejich analýzu, což má za následek chybné konečné rozhodnutí Komise, neboť vychází z nesprávných nebo neúplných informací.
Totéž lze říci o neposkytnutí správných informací v odpovědi podle článku 11, což zabránilo Komisi provést úplné a náležité posouzení spojení.
(35) Vývoj technologie Tetra Fast byl důležitý pro analýzu podmínek hospodářské soutěže na trhu PET obalů, kterou Komise prováděla.
Neposkytnuté informace byly velice významné pro hodnocení získání společnosti Sidel společností Tetra v řízení Tetra I. Potenciál uvedené technologie by byl měl významný dopad na hodnocení Komise týkající se: a) trhů PET obalů, a zejména trhů vyfukovacích strojů na výrobu PET lahví; a b) budoucího postavení spojeného subjektu na trzích PET obalů, zejména na příslušných trzích vyfukovacích strojů na výrobu PET lahví.
(36) Dalším faktorem, který je třeba vzít v úvahu při rozhodnutí o tom, že porušení čl. 14 odst.1 písm. c) je velmi závažné, je fakt, že Tetra uvedla nesprávné odpovědi na dvě otázky v žádosti Komise podle článku 11 mající odlišný rozsah, zatímco v odpovědi na každou z těchto dvou otázek měly být informace o technologii Tetra Fast poskytnuty z různých důvodů.
(37) Za porušení čl. 14 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 1 písm. c) může Komise uložit pokuty od 1000 do 50000 EUR.
(38) S ohledem na výše uvedené považuje Komise pokutu ve výši 45000 EUR za každé ze dvou porušení ze strany společnosti Tetra, tj. čl. 14 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 1 písm. c), za přiměřenou.
VII. ZÁVĚR
(39) Komise ukládá společnosti Tetra za porušení čl. 14 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 1 písm. c) dvě pokuty po 45000 EUR (v celkové výši 90000 EUR).
[1] Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1310/97 (Úř. věst. L 180, 9.7.1997, s. 1).
--------------------------------------------------
Rozhodnutí Komise
ze dne 16. února 2005,
kterým se schvalují jménem Evropského společenství změny příloh Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady o hygienických opatřeních při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty
(oznámeno pod číslem K(2005) 336)
(Text s významem pro EHP)
(2005/306/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 1999/201/ES ze dne 14. prosince 1998 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady o hygienických opatřeních na ochranu lidského zdraví a zdraví zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty [1], a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dohoda mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady o hygienických opatřeních na ochranu lidského zdraví a zdraví zvířat při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty (dále jen "dohoda") stanoví možnost uznání rovnocennosti hygienických opatření, poté co vyvážející strana objektivně prokázala, že opatření dosahuje vhodné úrovně ochrany dovážející strany.
Určení rovnocennosti bylo provedeno a uzavřeno s Kanadou, pokud jde o opatření na ochranu zdraví zvířat u spermatu skotu a opatření na ochranu lidského zdraví u vepřového masa.
Rovnocennost byla uzavřena na základě vzájemnosti.
(2) Pokud jde o rovnocennost ustanovení týkajících se kanadských vývozů vepřového masa do EU před poražením a po něm, až se použijí nová nařízení EU o potravinové hygieně, bude třeba přezkoumat definici prasat na prodej a další požadavky v oblasti hygieny.
Obdobně pokud jde o rovnocennost ustanovení týkající se vývozů vepřového masa EU do Kanady, po změně kanadského nařízení o kontrole masa bude třeba přezkoumat některá ustanovení.
(3) Smíšený řídící výbor pro dohodu na zasedání ve dnech 16. a 17. února 2004 vydal doporučení týkající se určení rovnocennosti u spermatu hovězího dobytka a vepřového masa.
Na tomtéž zasedání doporučil výbor aktualizovat odkazy na právní předpisy EU a Kanady v přílohách k dohodě.
Výbor na zasedání ve dnech 16. a 17. července 2003 vydal na základě nejnovějších změn kanadských právních předpisů doporučení ke zrušení odstavce 2 kapitoly I poznámky pod čarou B v příloze V dohody, pokud jde o automatické registrační teploměry v prostorách pro skladování mražených ryb a nemanuálně ovládaná umyvadla ve zpracovatelských komorách.
Na tomtéž zasedání doporučil výbor na základě zkušenosti Společenství s dovozy některých kanadských ryb a rybích produktů z Kanady a posouzení dobrých životních podmínek zvířat snížit četnost kontrol totožnosti a fyzických dovozních kontrol ve Společenství na takové zásilky.
(4) Na základě těchto doporučení je vhodné změnit příslušné části v příloze V a příloze VIII dohody.
(5) Podle čl. 16 odst. 3 dohody se změny příloh dohodnou výměnou nót mezi oběma stranami.
(6) Tyto změny by měly být schváleny jménem Společenství.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podle doporučení Smíšeného řídícího výboru, zřízeného na základě článku 16 Dohody mezi Evropským společenstvím a vládou Kanady o hygienických opatřeních při obchodu s živými zvířaty a živočišnými produkty, se změny přílohy V a přílohy VIII ke zmíněné dohodě schvalují jménem Společenství.
Znění výměny dopisů, která tvoří dohodu s vládou Kanady včetně změn příloh dohody, se připojuje k tomuto rozhodnutí.
Článek 2
Generální ředitel pro zdraví a ochranu spotřebitele se zmocňuje podepsat dohodu ve formě výměny dopisů zavazující Společenství.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 12. dubna 2005,
kterým se schvaluje metoda třídění jatečně upravených těl prasat v Lotyšsku
(oznámeno pod číslem K(2005) 1098)
(Pouze lotyšské znění je závazné)
(2005/307/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3220/84 ze dne 13. listopadu 1984, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 2 odst. 3 nařízení (EHS) č. 3220/84 stanoví, že třídění jatečně upravených těl se určí na základě odhadu obsahu libového masa v souladu se statisticky ověřenými metodami vyhodnocování založenými na fyzickém měření jedné nebo více anatomických částí jatečně upraveného těla prasete. Předpokladem pro schválení metody třídění je to, že chyba statistického odhadu nepřekročí stanovenou maximální toleranci. Tato tolerance byla definována v článku 3 nařízení Komise (EHS) č. 2967/85 ze dne 24. října 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla prasat [2].
(2) Lotyšská vláda požádala Komisi, aby schválila metodu třídění jatečně upravených těl prasat, a předložila výsledky pokusné disekce provedené přede dnem přistoupení, a to prostřednictvím druhé části protokolu, jak je stanoven v článku 3 nařízení (EHS) č. 2967/85.
(3) Z vyhodnocení uvedené žádosti vyplývá, že podmínky pro povolení této metody třídění jsou splněny.
(4) Podle obchodní praxe v Lotyšsku lze vyžadovat, aby hlava, zadní končetiny a ocas byly z jatečně upraveného těla prasete odstraněny.
Tato skutečnost by se měla zohlednit při úpravě hmotnosti pro standardní obchodní úpravu.
(5) Změny zařízení či metody třídění lze povolit výhradně prostřednictvím nového rozhodnutí Komise, které se přijme na základě získaných zkušeností.
Z toho důvodu lze stávající povolení zrušit.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro třídění jatečně upravených těl prasat podle nařízení (EHS) č. 3220/84 se v Lotyšsku povoluje používat zařízení zvané "Intraskop (optické čidlo)" a s ním související vyhodnocovací metody, jejichž podrobnosti jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Bez ohledu na standardní obchodní úpravu uvedenou v článku 2 nařízení (EHS) č.
3220/84 lze
Rozhodnutí Komise
ze dne 12. dubna 2005,
kterým se schvalují metody třídění jatečně upravených těl prasat v Estonsku
(oznámeno pod číslem K(2005) 1099)
(Pouze estonské znění je závazné)
(2005/308/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3220/84 ze dne 13. listopadu 1984, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
3 nařízení (EHS) č. 3220/84 stanoví, že třídění jatečně upravených těl prasat se určí na základě odhadu obsahu libového masa v souladu se statisticky ověřenými metodami vyhodnocování založenými na fyzickém měření jedné nebo více anatomických částí jatečně upraveného těla prasete; předpokladem pro schválení metody třídění je to, že chyba statistického odhadu nepřekročí stanovenou maximální toleranci; tato tolerance byla definována v článku 3 nařízení Komise (EHS) č.
2967/85 ze dne 24. října 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla prasat [2].
(2) Estonská vláda požádala Komisi, aby schválila dvě metody třídění jatečně upravených těl prasat, a předložila výsledky pokusné disekce provedené přede dnem přistoupení, a to prostřednictvím druhé části protokolu, jak je stanoven v článku 3 nařízení (EHS) č. 2967/85.
(3) Z vyhodnocení uvedené žádosti vyplývá, že podmínky pro povolení těchto metod třídění jsou splněny.
(4) Podle obchodní praxe v Estonsku lze vyžadovat, aby hlava, přední končetiny a ocas byly z jatečně upraveného těla prasete odstraněny; tato skutečnost by se měla zohlednit při úpravě hmotnosti pro standardní obchodní úpravu.
(5) Změny zařízení či metod třídění lze povolit výhradně prostřednictvím nového rozhodnutí Komise, které se přijme na základě získaných zkušeností; z toho důvodu lze stávající povolení zrušit.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro třídění jatečně upravených těl prasat podle nařízení (EHS) č. 3220/84 se v Estonsku povolují tyto metody:
a) zařízení zvané "Intraskop (optické čidlo)" a s ním související vyhodnocovací metody, jejichž podrobnosti jsou uvedeny v části 1 přílohy;
b) zařízení zvané "Ultra-FOM 300" a s ním související vyhodnocovací metody, jejichž podrobnosti jsou uvedeny v části 2 přílohy.
Pokud jde o zařízení "Utra-FOM 300" uvedené v odst. 1 písm. b), je stanoveno, že po ukončení měření musí být možné na těle jatečně upraveného prasete ověřit, že zařízení naměřilo hodnoty měření X2 a X4 v místech vymezených v bodě 3 části 2 přílohy.
Současně s měřením se musí provést odpovídající označení místa měření.
Článek 2
Bez ohledu na standardní obchodní úpravu uvedenou v čl.
2 odst.
1 nařízení (EHS) č.
3220/84 lze
Rozhodnutí Komise
ze dne 15. dubna 2005
o dočasném uvádění na trh určitého osiva druhu Glycine max, které nevyhovuje požadavkům směrnice Rady 2002/57/ES
(oznámeno pod číslem K(2005) 1137)
(Text s významem pro EHP)
(2005/310/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh [1], a zejména na čl. 21 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Množství dostupného osiva sojových bobů (Glycine max) v Rakousku, které je vhodné pro domácí klimatické podmínky a které vyhovuje požadavkům směrnice 2002/57/ES na klíčivost, není dostatečné, a proto nedovoluje pokrýt potřeby členského státu.
(2) Poptávku po osivu tohoto druhu není možné uspokojivě pokrýt osivem z jiných členských států nebo třetích zemí, které vyhovuje všem požadavkům směrnice Rady 2002/57/ES.
(3) Rakousko by proto mělo být oprávněno povolit na období, které končí dnem 15. června 2005, uvádět na trh osivo uvedeného druhu, které vyhovuje méně přísným požadavkům.
(4) Bez ohledu na to, zda osivo bylo sklizeno v členském státu nebo ve třetí zemi spadající do působnosti rozhodnutí Rady 2003/17/ES ze dne 16. prosince 2002 o rovnocennosti inspekcí v terénu prováděných ve třetích zemích u množitelského porostu pro produkci osiva a o rovnocennosti osiva vyprodukovaného ve třetích zemích [2], by měly být ostatní členské státy, které mohou Rakousku dodat osivo uvedeného druhu, oprávněny povolit uvádění takového osiva na trh.
(5) Rakousko by mělo plnit úlohu koordinátora, aby zajistilo, že celkové množství osiva povoleného na základě tohoto rozhodnutí nepřesáhne maximální množství stanovené tímto rozhodnutím.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Uvádění osiva sojových bobů (Glycine max), jehož minimální klíčivost nevyhovuje požadavkům směrnice 2002/57/ES, na trh ve Společenství se povoluje na období do 15. června 2005 v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí za následujících podmínek:
a) klíčivost musí odpovídat nejméně klíčivosti stanovené v příloze tohoto rozhodnutí;
b) na úřední návěsce je uvedena klíčivost ověřená úřední zkouškou provedenou podle čl. 2 odst. 1 písm. f) a g) směrnice 2002/57/ES;
c) osivo bylo poprvé uvedeno na trh v souladu s článkem 2 tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Dodavatel, který chce uvést na trh osivo uvedené v článku 1, musí požádat o oprávnění členský stát, v němž je usazen nebo do kterého dováží.
Dotyčný členský stát neudělí dodavateli povolení uvádět osivo na trh jen tehdy, když:
a) má dostatečné důkazy k pochybnostem o schopnosti dodavatele uvést na trh množství osiva, pro které žádal o povolení, nebo
b) celkové množství, které by bylo povoleno uvést na trh na základě dotyčné odchylky, by překročilo maximální množství stanovené v příloze.
Článek 3
Při uplatňování tohoto rozhodnutí si členské státy poskytnou vzájemnou správní pomoc.
Pokud jde o článek 1, bude Rakousko působit jako koordinující členský stát, aby bylo zajištěno, že celkové povolené množství nepřekročí maximální množství uvedené v příloze.
Členský stát, který obdrží žádost ve smyslu článku 2, neprodleně uvědomí koordinující členský stát o množství uvedeném v žádosti.
Koordinující členský stát neprodleně informuje členský stát, jemuž byla žádost podána, zda by udělení povolení mohlo mít za následek překročení maximálního množství.
Článek 4
Členské státy oznámí neprodleně Komisi a ostatním členským státům množství povolená k uvedení na trh podle tohoto rozhodnutí.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 24. února 2005
o opětovném jmenování náměstka ředitele Europolu
(2005/C 60/01)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Úmluvu o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) [1], a zejména na čl. 29 odst. 2 uvedené úmluvy,
jednajíc jako orgán, který má pravomoc jmenovat ředitele a náměstky ředitele Europolu,
s ohledem na stanovisko správní rady,
Vzhledem k těmto důvodům:
(1) Funkční období náměstka ředitele Europolu, jmenovaného na základě aktu Rady ze dne 17. prosince 2001 [2], uplyne dne 31. prosince 2005.
(2) Služební řád platný pro zaměstnance Europolu [3], a zejména příloha 8 tohoto řádu stanoví zvláštní ustanovení o postupu pro opětovné jmenování ředitele nebo náměstka ředitele Europolu.
(3) Správní rada předložila Radě stanovisko, v němž navrhuje, aby stávající náměstek ředitele Europolu, Mariano Germán SIMANCAS CARRIÓN, byl opětovně jmenován do funkce.
(4) Na základě stanoviska předloženého správní radou si Rada přeje opětovně jmenovat Mariana Germána SIMANCASE CARRIÓNA náměstkem ředitele,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Mariano Germán SIMANCAS CARRIÓN je opětovně jmenován náměstkem ředitele Europolu na období od 1. ledna 2006 do 31. prosince 2009.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Bude zveřejněn
Rozhodnutí Rady
ze dne 28. února 2005
o jmenování ředitele Europolu
(2005/C 60/02)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Úmluvu o zřízení Evropského policejního úřadu (Úmluva o Europolu) [1], a zejména na čl. 29 odst. 1 uvedené úmluvy,
jednajíc jako orgán, který má pravomoc jmenovat ředitele Europolu,
s ohledem na stanovisko správní rady,
Vzhledem k těmto důvodům:
(1) Z důvodu uplynutí funkčního období ředitele Europolu jmenovaného na základě aktu Rady ze dne 29. dubna 1999 [2] je nezbytné jmenovat ředitele.
(2) Služební řád platný pro zaměstnance Europolu [3], a zejména příloha 8 tohoto řádu stanoví zvláštní ustanovení o postupu pro výběr ředitele nebo náměstka ředitele Europolu.
(3) Správní rada předložila Radě užší výběr kandidátů vhodných k výkonu funkce spolu s úplnou složkou každého z těchto kandidátů, jakož i úplný seznam kandidátů.
(4) Na základě všech příslušných informací poskytnutých správní radou si Rada přeje jmenovat kandidáta, který dle Rady splňuje všechny požadavky na uvolněnou pozici ředitele,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Max-Peter RATZEL je jmenován ředitelem Europolu na období od 16. dubna 2005 do 15. dubna 2009.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Bude zveřejněn
Rozhodnutí Komise
ze dne 18. dubna 2005
o prodloužení omezeného uznání "RINAVE – Registro Internacional Naval, SA"
(oznámeno pod číslem K(2005) 1156)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/311/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 94/57/ES ze dne 22. listopadu 1994, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy [1], a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedené směrnice,
s ohledem na dopisy ze dne 25. března 2003 a 8. května 2003, jimiž portugalské orgány podle čl. 4 odst. 2 a 3 uvedené směrnice žádají o prodloužení omezeného uznání společnosti "RINAVE – Registro Internacional Naval, SA" (dále jen "RINAVE") na neomezenou dobu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Omezené uznání podle čl. 4 odst. 3 směrnice 94/57/ES je uznání udělované subjektům (klasifikační společnosti), které splňují všechna kritéria, kromě kritérií stanovených v bodech 2 a 3 oddílu "Všeobecné podmínky" přílohy, je však omezené časově a rozsahem s cílem umožnit dotčenému subjektu získání dalších zkušeností.
(2) Rozhodnutím Komise 2000/481/ES ze dne 14. července 2000 [2] Komise podle čl. 4 odst. 3 uznala RINAVE pro oblast Portugalska na období tří let.
(3) Komise ověřila, že společnost RINAVE splňuje všechna kritéria přílohy uvedené směrnice, kromě kritérií stanovených v bodech 2 a 3 oddílu "Všeobecné podmínky" přílohy, včetně nových ustanovení uvedených v čl. 4 odst. 5.
(4) Z hodnocení provedeného Komisí dále vyplynulo, že subjekt je závislý na technických pravidlech jiného uznaného subjektu.
(5) Výsledky činnosti společnosti RINAVE v oblasti bezpečnosti a zabránění znečištění, zveřejněné
Rozhodnutí Komise
ze dne 16. března 2004
o podpoře, kterou Itálie hodlá poskytnout pro vyřešení krize při pěstování broskví v Piemontu
(oznámeno pod číslem K(2004) 473)
(Pouze italské znění je závazné)
(2005/313/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedeným článkem, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dopisem ze dne 20. září 2002, doručeným dne 25. září 2002, oznámilo Stálé zastoupení Itálie v Evropské unii Komisi podporu v souvislosti s řešením krize při pěstování broskví v oblasti Piemontu.
(2) Dopisem ze dne 10. dubna 2003, doručeným 15. dubna 2003, a ze dne 7. srpna 2003, doručeným dne 8. srpna 2003, předalo Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii Komisi doplňující informace, o které Komise italské orgány svým dopisem ze dne 13. listopadu 2002 a 5. června 2003 požádala.
(3) Dopisem ze dne 2. října 2003 sdělila Komise Itálii své rozhodnutí ve věci zahájení řízení v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy v souvislosti s podporou.
(4) Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie [1].
Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky ve věci dotčené podpory.
(5) Komise neobdržela žádné připomínky od zúčastněných stran.
II. POPIS
(6) Posuzované opatření bylo navrženo v důsledku špatných klimatických podmínek, hlavně krupobití, které v roce 2002 zasáhlo oblast Piemontu a poškodilo kultury broskví a nektarinek.
Podpora spočívala původně ve stažení 6000 tun ovoce (broskví a nektarinek) z trhu za účelem jejich kompostování.
Podle italských úřadů se na opatření měla vztahovat výjimka stanovená v čl. 87 odst.
(7) Stažení z trhu bylo provedeno ve dnech 25., 26., 27. a 30. září 2002 v celkovém objemu 204,16 tun broskví (v hodnotě 18782 EUR) a 977,94 tun nektarinek (v hodnotě 89970,48 EUR).
Celkem bylo tudíž staženo 1182,10 tun ovoce.
Jelikož podpora počítala s 0,092 EUR za kilogram stažený z trhu, činil rozpočet na ni určený 108752 EUR.
(8) Na základě toho, co bylo Komisi oznámeno, producenti dotčení tímto opatřením, kteří jsou členy organizace Asprofrut [2] utrpěli v důsledku výše uvedených špatných klimatických podmínek ztrátu vyšší než 30 % průměrné historické produkce.
(9) Průměrná regionální sklizeň za poslední tři roky dosáhla celkem 144692 tun (86059 tun broskví a 58633 tun nektarinek).
(10) Z informací obsažených v oznámení vyplynulo, že žádost o státní podporu bylo možno zdůvodnit na základě následujících skutečností:
- nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou [3] stanoví, že stažení v každém hospodářském roce nepřekročí 10 % produktů uvedených na trh jednotlivými organizacemi producentů, s možností navýšení o 3 % za podmínky, že průměr zůstane v průběhu tří let 10 %,
- organizace producentů regionu již využila navýšení o tři procenta v rámci povolených limitů.
III. ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ DLE ČL. 88 ODST. 2 SMLOUVY
(11) Komise zahájila řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy, jelikož měla pochybnosti ohledně slučitelnosti režimu se společným trhem.
(12) První aspekt, který vyvolal pochybnosti ve věci slučitelnosti podpory se společným trhem, vycházel ze skutečnosti, že z informací předaných italskými orgány v průběhu výměny korespondence s Komisí stále jasněji vyplývalo, že složitá situace nenastala kvůli klimatickým podmínkám, ale nepříznivé situaci na trhu, jinak řečeno faktor, který je součástí normálních rizik, jež vznikají při provádění zemědělské činnosti (např. v dopise ze dne 7. srpna 2003 italské orgány uvedly, že krizová situace byla zapříčiněna spíše situací na trhu než poklesem produkce a kromě toho byla ztráta vypočtena na základě obratu, a ne na základě produkce, viz 13. bod odůvodnění).
(13) Druhý aspekt, který vedl Komisi k pochybnostem o slučitelnosti podpory se společným trhem, vycházel ze skutečnosti, že italské orgány poté, co uvedly ztrátu vůči průměrné historické produkci, uznaly, že ztráty byly vypočteny vzhledem k obratu podniků, zatímco v bodě 11.3 Obecných zásad Společenství o státních podporách v zemědělském odvětví (dále jen "obecné zásady") [4], které slouží jako základ pro hodnocení podpor určených na odškodnění zemědělců za ztráty způsobené špatnými povětrnostními podmínkami, popisují metodu výpočtu ztrát týkajících se ztrát produkce (faktor "ceny" je zohledněn, jakmile je určena ztráta úrovně produkce).
(14) Třetí aspekt, který vedl Komisi k pochybnostem o slučitelnosti podpory se společným trhem, vycházel ze skutečnosti, že podle odhadů dodaných italskými orgány byla průměrná produkce broskví a nektarinek v roce 2002 očekávána vyšší než za poslední tři předchozí roky, zatímco na základě bodu 11.3.1 obecných zásad je podpora oprávněna pouze tehdy, jestliže škoda dosáhne 20 % normální produkce v znevýhodněných oblastech a 30 % v ostatních oblastech (jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, rovnala se průměrná regionální produkce za předešlé tři roky, které předcházely události, celkem 144692 tunám, z toho 86059 tun broskví a 58633 tun nektarinek; v roce 2002 byla produkce ohodnocena na 147300 tun z toho 86300 tun broskví a 61000 tun nektarinek).
(15) Čtvrtý aspekt, který vedl Komisi k pochybnostem o slučitelnosti podpory se společným trhem, vycházel z výběru let, které sloužily k určení produkce za jeden normální rok a byly použity pro výpočet utrpěné ztráty.
Na základě bodu 11.3.2 předmětného řízení se hrubá produkce za jeden normální rok vypočítá, použijeme-li jako referenci hrubou průměrnou produkci za tři předchozí roky s vyloučením těch let, ve kterých byla kompenzace na základě nepříznivých povětrnostních podmínek uhrazena.
Italské orgány nyní vypočítaly ztrátu utrpěnou v porovnání s předchozími třemi roky, to je s těmi, které předcházely již zmíněnému špatnému počasí, a prohlásily, že v oblasti pěstování broskví a nektarinek nebylo poskytnuto žádné specifické odškodnění, avšak výrobní závody, pěstující tyto dva druhy ovoce, obdržely během zmíněných tří let příspěvek na úroky z půjček na úhradu škod způsobených špatným počasím, které představovaly minimálně 35 % hrubé prodejní produkce.
Na základě těchto informací bylo obtížné představit si, že by kultury broskví a nektarinek byly od špatného počasí, které zasáhlo všechny závody, ušetřeny a že v důsledku toho pěstitel, jehož závod byl globálně postižen, mohl získat podporu na všechny ostatní pěstované plodiny, kromě broskví a nektarinek.
(16) Pátý aspekt, který vedl Komisi k pochybnostem o slučitelnosti podpory se společným trhem, byl založen na neadekvátnosti metody výpočtu této podpory. Pro výpočet částky podpory, která se měla uhradit , tj.
0,092 EUR za jeden kilogram, použily ve skutečnosti italské orgány průměrné tržní ceny ze září 2002, a to za čerstvé ovoce, tj. 0,5 EUR za jeden kilogram nektarinek a 0,45 EUR za jeden kilogram broskví, a ne průměrné ceny za poslední tři roky, které události předcházely, s vyloučením let, ve kterých byla uhrazena kompenzace na základě nepříznivých povětrnostních podmínek, jak předepisuje bod 11.3.2 obecných zásad.
Podle stejných úřadů měla tato metoda umožnit vyhnout se nadměrné kompenzaci za ztráty utrpěné ze strany zemědělců, vycházíme-li z toho, že škoda byla způsobena neuskutečněným prodejem ovoce a že cena za jeden kilogram ovoce byla odhadnuta na cca 50 % tržní ceny.
Na základě těchto informací musela Komise konstatovat, že nařízení dané bodem 11.3.2 obecných zásad nebylo dodrženo, a dospěla k závěru, že podpora se zdála být určena ne pro kompenzaci ztrát utrpěných na základě ztrát z výroby, ale na základě ztrát způsobených nepříznivým vývojem trhu.
(17) Stále v rámci tohoto bodu vyjádřila Komise pochybnosti o adekvátnosti základu pro výpočet takové podpory, jelikož italské orgány nepředložily žádné upřesnění, ani odpočty výdajů, které však pěstitel z důvodu špatného počasí nenesl, ani odpočty částek vydaných případně na pojistnou událost a na přímou podporu, kterou mohl eventuálně obdržet, jelikož jsou předepsány bodem 11.3.2 a 11.3.6 obecných zásad.
(18) Šestý aspekt, jenž vedl Komisi k pochybnostem o slučitelnosti podpory se společným trhem, je spojen s dodržením nařízení obsažených v bodě 11.3.8 obecných zásad, kde se říká, že jestliže je podpora poskytnuta organizaci výrobců, nesmí částka přesáhnout skutečnou škodu, kterou zemědělec utrpěl.
Pojem ztráty byl předmětem otázek a pochybností, které byly vyvolány předem (ztráta určená na základě fakturované částky a ne výroby; ne zcela spolehlivá metoda výpočtu ztráty).
Kromě toho, jelikož italské orgány uvedly, že by organizace výrobců uhradila podporu společně všem zemědělcům poté, co odečte částku za výdaje s tím spojené, nemohla Komise z nedostatku většího upřesnění informací určit, zda předmětné výdaje, jejichž povaha specifikována nebyla, nejsou přemrštěné a zda by podpora uhrazená organizaci výrobců byla předána těm, kteří ztrátu, v poměru ke skutečným ztrátám, utrpěli.
(19) Sedmý aspekt, který vedl Komisi k pochybnostem o slučitelnosti podpory se společným trhem, spočívá v existenci presumpce porušení norem, podle kterých se společná organizace trhů v oblasti pěstování ovoce řídí a které vycházejí z nařízení (ES) č.
2200/96. Na základě skutečnosti, že organizace výrobců v oblasti Piemontu již možnost odvolání uvedeného ve výše citovaném nařízení vyčerpala (viz 10. bod odůvodnění), bylo by udělení státní podpory na základě odvolání, jež obsahuje překročení stanovených možností, v rozporu s nařízeními, která určují společnou organizaci trhů v oblasti pěstování ovoce, a výsledkem toho by bylo porušení řádného fungování společného trhu.
Na základě bodu 3.2 nemůže Komise v žádném případě schválit podporu, která by byla neslučitelná s nařízeními, kterými se řídí společná organizace trhu nebo která by byla v rozporu s řádným fungováním organizace společného trhu.
(20) Komise v důsledku nedostatku informací nemohla zjistit, zda podpora byla již uhrazena nebo zda byla alespoň v souladu s ostatními podporami zaměřenými na stejný cíl.
IV. PŘIPOMÍNKY ZE STRANY ITÁLIE
(21) Dopisem ze dne 16. ledna 2004, doručeným dne 19. ledna 2004, předalo Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii Komisi dopis italských úřadů, ve kterém orgány sdělily své připomínky na základě zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ve věci předmětné podpory.
(22) Co se týče odpočtu výdajů, které ze strany zemědělců vynaloženy nebyly (viz 17. bod odůvodnění), zdůraznily italské orgány, že jelikož se nejednalo o problém neúspěšné produkce a všechny fáze pěstování byly dovedeny do konce, byly příslušné náklady vynaloženy.
(23) Co se týče nutnosti vyhnout se nadměrnému odškodnění za utrpěné ztráty (viz 15. a 16. bod odůvodnění) prohlásily italské orgány, že nezávisle na neadekvátnosti použité metody pro výpočet se domnívají, že předložily takové číselné údaje, kde je forma nadměrného odškodnění vysoce nepravděpodobná, a kromě toho upozorňují i na to, že na základě existující disproporce mezi požadovanou částkou a použitou tržní cenou a na základě skutečnosti, že cena nákladů odpovídá cca polovině uvedené tržní ceny, by bylo obtížné si myslet, že ztráty sektoru byly příliš nízké na to, aby nemohla být podpora poskytnuta.
(24) Co se týče dodržení nařízení obsažených v bodě 11.3.8 obecných zásad (viz 18. bod odůvodnění), prohlásily italské orgány, že podpora by byla rozdělena na základě škod (určených podle předloženého vyúčtování) utrpěných členy organizace výrobců, která by se postarala, aby část podpory, kterou organizace výrobců obdrží, byla určena výlučně na pokrytí skutečně vynaložených nákladů.
(25) Dopis předaný dne 16. ledna 2004 Stálým zastoupením Itálie při EU obsahuje kromě jiného i reakci organizace výrobců podezíraných z prospěchářství (Asprofrut).
Organizace výrobců prohlásila, že sezóna 2002 byla obzvláště těžká hlavně z důvodu klimatického vývoje měsíce srpna v daném regionu a špatného počasí, kdy se oba faktory nakupily do jednoho období a svým důsledkem postihly země střední Evropy, které jsou obvykle jejími zákazníky.
Organizace výrobců zdůrazňuje, že požádala Region, a také toho dosáhla, že trh odebral produkty, které nebyly krupobitím postiženy, a to v rámci norem EU o obchodování, i když za cenu deklasovanou na průmyslový výrobek z důvodu poškození, které se projevilo mezi termínem předložení žádosti o odběr a zahájením operace odběru.
V. ZHODNOCENÍ PODPORY
87 odst. 1 Smlouvy nejsou se společným trhem slučitelné podpory v míře, v jaké dochází k obchodování mezi členskými státy, včetně takových podpor, které jsou v jakékoli formě udělovány státy nebo státními zdroji, kdy tato forma upřednostňuje takové firmy nebo výroby, které by mohly ohrožovat nebo by hrozily, že ohrozí konkurenci.
Předmětné opatření odpovídá této definici ve smyslu sledování určitých výrob a rozhodování o obchodech z důvodu místa, které Itálie v předmětných výrobách zaujímá (v roce 2001 byla Itálie druhým největším výrobcem broskví a prvním největším výrobcem nektarinek v EU).
(27) Avšak v případech daných článkem 87 odst. 2 a 3 Smlouvy mohou být některá opatření při svém nedodržení považována za slučitelná se společným trhem.
(28) V tomto případě italské orgány vysvětlily, že škody na předmětných produktech byly způsobeny nepříznivými klimatickými podmínkami.
(29) Jak již bylo uvedeno v 12. bodě odůvodnění, byla v průběhu výměny korespondence s italskými orgány Komise vedena ke zjištění, že hlavní skutečností krizové situace nebyl fenomén počasí, ale nepříznivý vývoj trhu, jinak řečeno parametr, který patří mezi normální rizika spojená s provozováním zemědělské činnosti.
(30) Připomínky předložené italskými orgány po zahájení řízení dle čl. 88 odst.
2 Smlouvy nepřinesly žádný prvek, který by umožnil považovat tuto myšlenku za méně hodnověrnou. Naopak, v souvislosti s údaji italských úřadů, podle kterých nevznikla krize v důsledku problémů neúspěšné produkce, všechny fáze byly přece dovedeny do konce, a zvláště v souvislosti s vysvětlením podaným organizací Asprofrut, která prohlásila, že požádala Region a také toho dosáhla, že trh odebral produkt nepoškozený krupobitím, což bylo v souladu s pravidly o obchodování na společném trhu, i když byl produkt deklasován na průmyslový produkt na základě poškození, jež se projevilo mezi datem, kdy byl přednesen požadavek o odebrání, a zahájením operace odebrání (viz 22. a 25. bod odůvodnění), nemůže přesněji řečeno Komise jednat jinak, než pochybovat o úzkém vztahu mezi operací odebrání, která postavila vedle sebe podporu za ztrátu z výroby způsobenou nepřízní počasí.
Opatření je spíše spojeno s nepříznivým vývojem trhu, jinak řečeno s událostí, která patří mezi normální rizika spojená s provozováním zemědělské činnosti.
(31) Co se týče pochybností vyjádřených ve 13., 14. a 15. bodě odůvodnění vztahujících se k neadekvátnosti metody pro výpočet ztrát, i když měla Komise sledovat řízení vedené italskými orgány ve věci odškodnění za ztráty způsobené přírodní kalamitou bez zřetele na úvahy pojednávané v 30. bodě odůvodnění, nemohla v připomínkách italských úřadů nalézt žádné informace, které by jí umožnily vytušit zdůvodnění použité metody založené spíše na fakturaci než na produkci nebo na výběru let, na které se odvolávala.
(32) Co se týče skutečné volby metody výpočtu, je třeba zdůraznit, že jestliže bod 11.3.2 obecných zásad počítá s možností použití jiné metody pro výpočet ztrát, než je požadováno, tak tato jiná metoda musí dovolit určit ztrátu z produkce (viz princip [5], podle kterého "Komise připouští ... alternativní metody pro výpočet normální produkce, včetně referenčních regionálních hodnot, pokud je zajištěno, že takové hodnoty jsou reprezentativní, a ne založené na značně zvýšených výnosech").
Odkaz na fakturovanou částku nenalézá však zdůvodnění na základě ustanovení obsažených v bodě 11.3.2 obecných zásad.
(33) Komise EU kromě toho ve svých připomínkách uvádí, že v dopise ze dne 16. ledna 2004 italské orgány nepředložily žádné vysvětlení týkající se zvolených let pro výpočet utrpěných ztrát a ani neobjasnily, jak bylo možné dosáhnout ztráty z výroby ve výši 20 a 30 %, když hodnocení produkce regionu pro rok 2002 uvádělo produkci vyšší, než byla produkce před třemi lety a které byly použity jako reference pro výpočet ztrát.
(34) Jelikož tyto informace nebyly předloženy, Komise EU stále ještě neví, proč italské orgány použily pro referenci roky, ve kterých, jak sami uznávají, určité závody, které se zabývají pěstováním broskví a nektarinek, obdržely slevu na úroky z půjček poskytnutou za škody způsobené špatným počasím, jež představovaly nejméně 35 % hrubé prodejní produkce (jak je poznamenáno v 15. bodě odůvodnění, je obtížné představit si, že kultury broskví a nektarinek mohly být před takovou nepřízní počasí ušetřeny, když toto špatné počasí muselo postihnout všechny závody, v důsledku čehož pěstitel, jehož závod byl postižen jako celek, mohl mít prospěch z podpory na všechny své plodiny s výjimkou kultur broskví a nektarinek).
Komisi není dále známo, jak mohly italské orgány zdůvodnit ztrátu 20 nebo 30 % na základě klimatické události, když kromě skutečnosti, že hodnocení výroby v roce 2002 bylo lepší než čísla za použité tři roky, které byly použity jako reference, z připomínek organizace Asprofrut vyplývá, že odebrané ovoce nebylo poškozeno krupobitím, ale deklasováno na průmyslový výrobek v důsledku zhoršení, ke kterému došlo přesněji řečeno mezi datem předložení žádosti o odběr a začátkem operace odběru (viz 31. bod odůvodnění).
(35) V takové souvislosti Komise, i kdyby mohla považovat zahájení řízení vedeného italskými orgány ve věci odškodnění za ztráty způsobené přírodní kalamitou za platné, musela by nadále pochybovat o adekvátnosti způsobu pro výpočet meze ztrátovosti, o překročení takové meze a o přípustnosti podpory pro pěstitele broskví a nektarinek na základě bodu 11.3 obecných zásad.
Ve skutečnosti použití fakturovaných částek (jinak řečeno parametru, jenž se používá čistě v důsledku klimatické události), nepodporuje to, co bylo řečeno v 30. bodě odůvodnění tj. že opatření odběru, které podpořilo podporu, se zdá být spíše spojeno s nepříznivým vývojem trhu, jinak řečeno s událostí, která patří k normálním rizikům spojeným s provozováním zemědělské činnosti.
(36) Co se týče pochybností vyvolaných v 16. bodě odůvodnění, týkajících se adekvátnosti metody výpočtu spojeného s podporou, v dopise ze dne 16. ledna 2004 uznaly tytéž italské orgány neadekvátnost vlastní metody pro výpočet podpory a zdůraznily, že dodaná čísla měla umožnit Komisi konstatovat, že nešlo o nadměrnou kompenzaci za utrpěné ztráty.
I v tomto případě, pokud by Komise mohla prohlásit zahájení řízení vedeného italskými orgány ve věci odškodnění za ztráty utrpěné přírodní kalamitou za platné, nemohla by na základě uznané neadekvátnosti metody výpočtu jinak, než pochybovat o slučitelnosti podpory se společným trhem.
(37) Ve skutečnosti spočívá základní problém opět v tom, že podle italských úřadů lze újmu utrpěnou těmito závody zažalovat na základě neúspěšného prodeje ovoce (viz 16. bod odůvodnění), a ne na základě neúspěšné výroby ovoce (viz 30. bod odůvodnění).
Avšak Komise vyjádřila opět své pochybnosti, jelikož by předpokládaná podpora mohla posloužit k jiným účelům než k odškodnění za neúspěšný zisk způsobený nepříznivým vývojem trhu, který však patří mezi normální rizika spojená s provozováním zemědělské činnosti.
(38) Co se týče pochybností vyjádřených v 17. a 18. bodě odůvodnění (ve věci adekvátnosti základu pro výpočet podpory, neboť italské orgány nepředložily žádné upřesnění, jak v případě odpočtu výdajů vynaložených pěstiteli na základě nepřízně počasí, tak v případě částek případně vynaložených na pojistnou událost nebo podporu, kterou případně obdrželi), bere Komise na vědomí skutečnost, že v dopise ze dne 16. ledna 2004 se italské orgány spokojily s upřesněním, že z podpor, které hodlají udělit, by se neměly odečítat výdaje, které pěstitelem vynaloženy nebyly, přičemž se nejedná o problém neúspěšné produkce, protože všechny fáze pěstování byly dovedeny do konce včas a všechny příslušné náklady byly uhrazeny.
(39) Na základě této odpovědi Komise konstatovala, že pokud lze hovořit o otázce případného odpočtu výdajů, které nebyly pěstiteli uhrazeny, nebylo v této věci předloženo žádné upřesnění v odpočtu přímé podpory, případně v odpočtu jiných příjmů či jiných částek obdržených v rámci pojištění.
Pokud by mohla Komise prohlásit zahájení řízení italských úřadů za platné, o čemž bylo již několikrát hovořeno, stačilo by toto chybějící upřesnění na to, aby pochybnosti vyvolané u Komise ohledně slučitelnosti se společným trhem přetrvaly, jelikož by si nemohla být Komise jista, zda byly všechny podmínky bodu 11.3 obecných zásad dodrženy.
(40) Co se týče pochybností uvedených v 18. bodě odůvodnění, které jsou spojeny s dodržováním bodu 11.3.8 obecných zásad, bere Komise na vědomí upřesnění předložená italskými orgány, v rámci kterých by byla podpora rozdělena podle okamžitých škod (určených na základě předloženého vyúčtování) utrpěných členy organizace výrobců, a tyto orgány by dozorovaly, aby podpora, kterou obdrží organizace výrobců, byla poskytnuta výlučně na pokrytí skutečných nákladů, které byly vynaloženy.
Na základě této situace, i kdyby mohla Komise prohlásit zahájení řízení vedeného italskými orgány za platné, nemohla by jinak, než nadále pochybovat o dodržení ustanovení daných bodem 11.3.8 obecných zásad, jelikož by předložené vyúčtování nebylo objektivním faktorem pro určení ztráty utrpěné z toho důvodu, že se operace odběru týkaly ovoce, které nebylo poškozeno krupobitím, ale bylo deklasováno na průmyslový výrobek v důsledku zhoršení, k němuž přesněji řečeno došlo mezi datem předložení žádosti o odběr (viz 30. bod odůvodnění) a zahájením operace odběru, neboť pro nedostatek kromě jiného urgovaných informací a na základě nákladů vynaložených organizací výrobců Asprofrut by si nemohla být Komise jista, zda nejsou výdaje nadhodnocené, což by způsobilo, že udělení podpory by bylo ve prospěch této organizace.
(41) Co se týče pochybností vyjádřených v 19. bodě odůvodnění vyvolaných existencí presumpce porušení nařízení, která řídí organizaci společných trhů v sektoru pěstování ovoce zřízenou na základě nařízení (ES) č. 2200/96, musela Komise konstatovat, že italské orgány nepředložily žádný argument, jenž by dovolil prohlásit tuto presumpci za bezpředmětnou.
Na základě souvislostí s provedeným odběrem neboli momentem, v němž organizace výrobců Piemontu již možnosti odběru stanovené výše uvedeným nařízením vyčerpala (viz 10. bod odůvodnění), nemůže Komise jinak, než závěrem pronést, že udělení státní podpory na odběry, které představují překročení stanovených možností, by bylo v rozporu se směrnicemi, které řídí společnou organizaci trhů v sektoru pěstování ovoce, a výsledkem by bylo narušení řádného fungování společného trhu.
(42) Co se týče otázky úhrady podpor a případné kumulace, připomíná Komise, že v dopise ze dne 16. ledna 2004 italské orgány tvrdily, že podpora uhrazena nebyla, a organizace výrobců Asprofrut rovněž potvrdila, že žádnou částku neobdržela.
Na možnosti kumulace podpory s jinými podporami stejného druhu nebyla dána žádná odpověď.
Eventuální kumulace by však mohly zahrnovat nadhodnocenou kompenzaci ztráty, což by bylo v rozporu s ustanovením bodu 11.3 předmětných obecných zásad.
VI. ZÁVĚR
(43) Předchozí úvahy dokazují, že předpokládaná podpora ve prospěch organizace výrobců Asprofrut, určená pro pokrytí operace odběru broskví a nektarinek, nemůže být poskytnuta na kompenzaci ztrát způsobených klimatickými událostmi, avšak vytváří prostředek odškodnění ve prospěch určitých výrobců za neuskutečněný příjem způsobený nepříznivým vývojem trhu, který patří k normálním rizikům spojeným se zemědělskou činností.
Pokrýt na základě podpory normální riziko spojené se zemědělskou činností se rovná poskytnout vlastníkovi nebo vlastníkům podpory pro fungování, jež není kompatibilní se společným trhem.
(44) I když by bylo možné považovat zahájení řízení vedeného italskými orgány ve věci odškodnění za ztrátu způsobenou klimatickou událostí za platné, je ve vysvětleních předložených těmito úřady mnoho stinných zón, než aby se Komise mohla domnívat, že finanční podpora byla poskytnuta při dodržení ustanovení obsažených v bodě 11.3 obecných zásad. Z tohoto hlediska by tudíž podpora nemohla mít prospěch jak z porušení podle čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy způsobeného italskými orgány, tak z porušení podle čl. 87 odst. 3 písm. c), jelikož nepřispěla k podpoře rozvoje sektoru. Byla by tudíž se společným trhem neslučitelná.
(45) Existuje i presumpce porušení nařízení (ES) č. 2200/96.
Jelikož byl odběr proveden ve chvíli, kdy možnosti pro odběr u organizace výrobců v Piemontu byly vyčerpány, bylo by udělení podpory pro financování operace mimo limit stanovený nařízením, jež určuje řízení trhu pěstitelů na evropské úrovni, rizikem a narušilo by řádné fungování těchto trhů.
Na základě bodu 3.2 předmětných obecných zásad nemůže Komise v žádném případě schválit podporu, která by byla neslučitelná se společným trhem nebo která by byla v rozporu s korektním fungováním společného trhu.
Podpora je tudíž se společným trhem neslučitelná.
(46) Není nutné, aby Komise nařídila vrácení podpory, neboť podpora nebyla poskytnuta,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 108752 EUR, o kterou Itálie požádala, aby vyřešila krizi ve věci pěstování broskví v regionu Piemontu, je neslučitelná se společným trhem.
V této souvislosti nemůže být předmětná podpora realizována.
Článek 2
Itálie oznámí Komisi do dvou měsíců od doručení tohoto rozhodnutí opatření, jež by byla vhodná pro přijetí tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 22. září 2004
o podpoře, kterou poskytla Francie společnosti Compagnie Marseille Réparation (CMR) (Státní podpora C 34/2003 (ex N 728/2002))
(oznámeno pod číslem K(2004) 3350)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/314/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními [1],
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) V dopise ze dne 18. listopadu 2002, který byl zaevidován téhož dne (dále jen "oznámení"), vyrozuměla Francie Komisi o svém úmyslu podpořit finančně opravnu lodí společnosti Compagnie Marseille Réparation (CMR).
Případ byl zaevidován pod číslem N 728/02.
(2) V dopise ze dne 13. prosince 2002 požádala Komise Francii o doplňující informace. Francie jí odpověděla dopisem ze dne 6. března 2003, který byl zaevidován dne 7. března 2003.
(3) V dopise ze dne 13. května 2003 informovala Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit ve věci oznámených opatření řízení uvedené v čl. 88 odst.
2 Smlouvy. Případ byl zaevidován pod číslem C 34/03.
(4) Rozhodnutí Komise zahájit toto řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie [2].
Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ke zmíněným opatřením vyjádřily své připomínky.
(5) Francie předložila své připomínky v dopise ze dne 31. července 2003, který byl zaevidován dne 4. srpna 2003.
Žádná zúčastněná třetí strana se neohlásila.
(6) Francie předložila doplňující informace v dopise ze dne 2. října 2003, který byl zaevidován dne 3. října 2003, a v dopise ze dne 10. října 2003, který byl zaevidován téhož dne.
Komise položila Francii další doplňující dotazy v dopise ze dne 21. listopadu 2003, na který Francie odpověděla dopisem ze dne 29. prosince 2003, který byl zaevidován dne 8. ledna 2004, a dopisem ze dne 29. ledna 2004, který byl zaevidován téhož dne.
Komise položila další dotazy v dopise ze dne 10. května 2004, na něž Francie odpověděla dopisem ze dne 29. června 2004, který byl zaevidován téhož dne.
II. PODROBNÝ POPIS
A. Příjemce
(7) Příjemcem finanční podpory je společnost CMR se sídlem v Marseille, zabývající se opravou lodí.
Společnost CMR byla založena dne 20. června 2002, aby převzala aktiva loděnic s názvem Compagnie Marseille de Réparations (CMdR), které se ocitly v úpadku.
(8) V minulosti zajišťovaly opravu lodí v přístavu Marseille tři firmy, Marine Technologie, Travofer a CMdR.
V roce 1996 zaměstnávaly tyto firmy celkem zhruba 430 osob (z toho 310 připadalo na CMdR, 70 na Marine Technologie a 50 na Travofer).
V roce 1996 se společnost CMdR dostala do obtíží a byla nucena ohlásit úpadek.
Zatímco probíhalo konkurzní řízení, zahájila vláda restrukturalizační plán s cílem pomoci společnosti CMdR uhradit náklady spojené s předčasným odchodem do důchodu a rekvalifikační dovolenou části zaměstnanců, dokud společnost neobdrží nabídku k převzetí.
Podle Francie byl tento plán financován z veřejných zdrojů.
(9) V roce 1997 převzala firmu CMdR italská společnost Marinvest, která ji posléze v červenci 2000 prodala britské skupině Cammell Laird.
Ve stejné době převzala společnost Cammell Laird také ostatní dva provozovatele na opravu lodí v Marseille, společnosti Marine Technologie a Travofer.
Společnost Cammell Laird hodlala tyto tři společnosti reorganizovat v rámci jediného podniku, který by tvořila firma CMdR, a přejít z opravy lodí na přestavbu lodí.
(10) V době od července 2000 do července 2002 se počet zaměstnanců firmy CMdR výrazně snížil z důvodu takzvaných „azbestových odchodů“, tj. odchodů zaměstnanců kontaminovaných azbestem do důchodu.
Vzhledem k chystané restrukturalizaci nebyli tito zaměstnanci nahrazeni novými.
Aktivity společnosti CMdR byly v důsledku toho omezeny, nicméně firma i nadále pokračovala ve své činnosti, tj. opravování lodí, až do vyhlášení úpadku.
(11) Poté, co se firma Cammell Laird ocitla roku 2001 v úpadku, dostala se společnost CMdR do obtíží.
Dne 31. července 2001 zahájil obchodní soud v Marseille proti společnosti CMdR řízení o nucené správě.
(12) Společnost CMR, která vznikla dne 20. června 2002, předložila obchodnímu soudu v Marseille nabídku k převzetí firmy CMdR, a soud schválil plán prodeje dne 20. června 2002.
(13) Proto v rámci konkurzního řízení s firmou CMdR odkoupila společnost CMR její aktiva za cenu 1001 EUR (tj. symbolické jedno euro za aktiva společnosti a 1000 EUR za zboží na skladě).
Informace uvedené v účetní rozvaze firmy CMR ukazují, že svou činnost zahájila v roce 2002 bez jakýchkoli dluhů.
(14) Francie na počátku uváděla, že společnost CMR převzala rovněž probíhající práce.
(15) Kromě toho v souladu s francouzskými právními předpisy v oblasti sociálního zabezpečení týkajícími se prodeje obchodních aktivit (článek L 122-12, druhý pododstavec Zákoníku práce) byla společnost CMR povinna převzít veškeré pracovní smlouvy a zachovat stejné podmínky kvalifikace, mezd a počtu služebních let.
Dále musela společnost CMR převzít jednak platové závazky vzniklé před převzetím firmy v celkové výši 500000 EUR, spojené s "azbestovými odchody", a jednak dlužné mzdy (placené dovolené) v celkové výši 620000 EUR, přičemž tyto dva údaje odpovídají údajům, které na počátku stanovila Francie.
(16) Francie informovala Komisi, že v březnu 2003 zaměstnávala společnost CMR ve výrobě 100 lidí, oproti průměrným 184 zaměstnancům v předchozích pěti letech.
(17) Společnost CMR vlastní pět akcionářů, z nichž jeden zastává funkci generálního ředitele.
B. Obchodní plán
(18) Podle Francie vyžaduje obnova životaschopnosti sektoru opravy lodí v Marseille, aby byla ve společnosti CMR zavedena série interních opatření.
Za tímto účelem byl vypracován pětiletý obchodní plán.
(19) Společnost CMR zřejmě zdědila po společnosti CMdR určitý počet nákladů ("azbestové odchody", mzdy (placené dovolené)) a obtíže, např. ztrátu klientely v sektoru opravy lodí v marseilleském přístavu.
Tato ztráta byla zřejmě důsledkem politiky společnosti Cammell Laird, která se soustředila na přestavbu lodí na úkor opravy lodí. Z tohoto důvodu Francie tvrdí, že společnost CMR musí být restrukturalizována.
Francie uznává, že potřebám a možnostem trhu opravy lodí odpovídá existence jediné firmy na opravu lodí v Marseille (tj. CMR).
(20) Obchodní plán, který Francie označuje jako restrukturalizační plán, počítá s vyřešením problémů společnosti CMR pomocí série opatření.
Nejprve bude obrácena předchozí strategie společnosti Cammell Laird, spočívající v přechodu od opravy lodí k přestavbě lodí, a firma CMR se znovu vrátí ke své tradiční činnosti, jíž je oprava lodí.
Dále uskuteční opatření, která popisuje Francie následovně: snížení strukturálních nákladů, příprava podporovaná počítačem, posílení odpovědností řídicího týmu a managementu, přísné řízení subdodavatelů, rozvoj víceúkolových kapacit.
A konečně firma uskuteční určité investice a věnuje mimořádnou pozornost vzdělávání a specializaci zaměstnanců.
(21) Jakmile společnost opět upevní svou pozici na trhu, bude moci usilovat rovněž o přilákání vlastníků technicky složitějších lodí (jako jsou např. lodě pro okružní plavby, osobní lodě a lodě na převoz plynu), kteří nesídlí v Marseille a pro něž není cena jediným kritériem zvažovaným při přidělování zakázky.
(22) Francie předložila dvě verze obchodního plánu společnosti CMR.
Oznámení bylo založeno na plánu, který zahrnoval možnost vysokého provozu s obratem 30 milionů EUR v roce 2006, zatímco druhý, opatrnější plán (dále jen "nízká hypotéza"), byl vypracován na žádost obchodního soudu v Marseille (v tomto plánu je obrat omezen na 20 milionů EUR ročně od třetího roku až do konce obchodního plánu).
Na základě toho bylo změněno hodnocení provozu společnosti, jehož nová verze je uvedena v tabulce 1.
(v eurech) _BAR_
Provoz _BAR_ 2002(6 měsíců) _BAR_ 2003 _BAR_ 2004 _BAR_ 2005 _BAR_ 2006 _BAR_
Obrat _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Provozní náklady _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_ _BAR_
Nákup zboží _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Nákup od subdodavatelů _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Další nákupy a vnější náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Mzdy _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Placené dovolené _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
"Azbestové odchody" _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Celkové personální náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Vnější pomoc _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Celkové personální náklady a pomoc _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Daně _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Celkové provozní náklady _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Provozní příjem _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Dotace _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
Příjem po zdanění _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_ […] _BAR_
(23) Podle Francie vychází obchodní plán z obratu společností zabývajících se opravováním lodí v Marseille předtím, než se skupina Cammell Laird ocitla v roce 2000 v obtížích, a dále pak na schopnosti společnosti CMR dosáhnout za dva roky podobných výsledků.
Francie dále zdůrazňuje, že projekt zohledňuje i stagnaci počtu klientů v okamžiku převzetí a že u nízké hypotézy je zvolen ještě opatrnější přístup.
(24) Náklady na realizaci obchodního plánu s použitím nízké hypotézy, tj., jak uvádí Francie, náklady na restrukturalizaci, jsou uvedeny v 1. části tabulky 2 níže.
(25) Za náklady na restrukturalizaci považuje Francie rovněž náklady spojené s "azbestovými odchody" a s dlužnými mzdami (placené dovolené), které společnosti vznikly před převzetím.
Tyto náklady jsou uvedeny v 2. části tabulky 2, přičemž uvedené údaje vycházejí z upravených údajů, které Francie předložila ve svém dopise ze dne 29. ledna 2004.
(v eurech) _BAR_
Položka _BAR_ Částka _BAR_
investice do restrukturalizace a údržby (2002–2006):počáteční _BAR_ […] (*) _BAR_
roční (4 x 100000 EUR) _BAR_ […] (*) _BAR_
zásoby _BAR_ […] (*) _BAR_
Potřeby vzdělávání: 200 hodin na osobu _BAR_ […] (*) _BAR_
mezisoučet 1 _BAR_ […] (*) _BAR_
náklady "azbestových odchodů", které vznikly před převzetím _BAR_ […] (*) _BAR_
částky za placené dovolené dlužné před převzetím _BAR_ […] (*) _BAR_
mezisoučet 2 _BAR_ […] (*) _BAR_
_BAR_
CELKEM (mezisoučet 1 + mezisoučet 2) _BAR_ 3649494 _BAR_
(26) Celkový součet nákladů, které jsou považovány za nezbytné k zahájení provozu společnosti CMR, tedy činí 3649494 EUR.
C. Finanční opatření
(27) Podle Francie bude částka 3649494 EUR, kterou potřebuje společnost CMR, financována z půjček a dotací udělených z veřejných a soukromých zdrojů v souladu s tabulkou 3.
Francie přijala předběžné rozhodnutí udělit společnosti CMR státní podporu dne 3. května 2002, tedy ještě předtím, než společnost CMR vznikla a než převzala aktiva společnosti CMdR.
Právně závazné rozhodnutí o poskytnutí podpory bylo přijato dne 26. června 2002.
(v eurech) _BAR_
Zdroj _BAR_ Částka _BAR_
francouzská vláda _BAR_ 1600000 _BAR_
Zastupitelstvo regionu Provence-Alpes-Côte d’Azur _BAR_ 630000 _BAR_
Okresní rada departmentu Bouches-du-Rhône _BAR_ 630000 _BAR_
město Marseille _BAR_ 630000 _BAR_
Mezisoučet 1 _BAR_ 3490000 _BAR_
kapitálový vklad akcionářů _BAR_ 610000 _BAR_
bankovní půjčky _BAR_ 1830000 _BAR_
mezisoučet 2 _BAR_ 2440000 _BAR_
_BAR_
CELKEM (mezisoučet 1 + mezisoučet 2) _BAR_ 5930000 _BAR_
(28) Francouzská vláda udělí společnosti CMR částku 1600000 EUR ve formě bezúročné půjčky.
Francie půjčce přidělila čistý grantový ekvivalent ve výši 404640 EUR, založený na referenční sazbě Komise pro rok 2002, tj.
5,06 %. Francie uvádí, že podmínky vyplacení této půjčky mohou odpovídat údajům v tabulce 4.
V září 2003 byla společnosti CMR vyplacena částka 800000 EUR.
(v eurech) _BAR_
Částka _BAR_ Rok vyplacení _BAR_ Rok splacení _BAR_
533333 _BAR_ n _BAR_ n+6 _BAR_
266667 _BAR_ n _BAR_ n+7 _BAR_
400000 _BAR_ n+1 _BAR_ n+7 _BAR_
400000 _BAR_ n+2 _BAR_ n+7 _BAR_
(29) Zastupitelstvo regionu Provence-Alpes-Côte d’Azur, okresní rada departmentu Bouches-du-Rhône a město Marseille zaplatí společnosti CMR po 630000 EUR ve formě dotace.
Od září 2003 byla veškerá finanční pomoc od místní samosprávy (1890000 EUR) vyplacena a použita na pokrytí ztrát společnosti za prvních šest měsíců její činnosti (2002).
(30) Podpora ze soukromých zdrojů byla vyplacena ve formě kapitálového vkladu akcionářů společnosti CMR (610000 EUR) a bankovních půjček (1830000 EUR).
K bankovním půjčkám nebyly ze strany bank požadovány žádné zvláštní záruky s výjimkou následujících.
Část aktiv společnosti CMR je financována pomocí leasingu, tj. zůstává majetkem bank až do splacení půjčky.
Další část aktiv společnosti CMR byla zatížena hypotékou, což znamená, že by společnost CMR mohla přijít o svůj majetek ve prospěch bank, pokud by půjčka nebyla splacena za sjednaných podmínek.
Banka, která půjčku poskytla, je družstevní bankou v rámci skupiny Banque populaire.
D. Údaje o trhu
(31) Podle vyjádření Francie prošel francouzský sektor opravy lodí za posledních dvacet let řadou restrukturalizací, neboť v něm nastalo silné zhoršení.
V Marseille se společnosti zabývající se opravou lodí dostaly do obtíží, neboť nevzaly v úvahu nepříznivý vývoj trhu.
Francie prohlašuje, že udržování tří firem na opravu lodí v Marseille (Marine Technologie, Travofer a CMdR) do roku 2002, kdy je převzala skupina Cammell Laird, neodpovídalo kapacitě trhu.
Existence jediné společnosti na opravu lodí v Marseille však podle Francie potřebám trhu odpovídá.
(32) Pokud jde o počet zaměstnanců společnosti CMR, pracovalo v březnu 2003 v sektoru výroby 100 zaměstnanců, zatímco v uplynulých pěti letech byl jejich průměrný počet 184.
Tento pokles souvisel rovněž s "azbestovými odchody" (30 osob). Francie nicméně upozorňuje, že tito lidé budou nahrazeni novými, pokud bude mít společnost CMR potřebu přijímat další zaměstnance.
(33) Francie nicméně upřesňuje, že kapacity společnosti CMR byly sníženy díky uzavření starého objektu firmy Marine Technologie a objektu společnosti Travofer, které byly vráceny přístavu Marseille a k opravování lodí se již využívat nebudou.
E. Rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy
(34) V rozhodnutí o zahájení formálního šetření (dále jen "rozhodnutí o zahájení řízení") vyjádřila Komise názor, že zmíněná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření byla následně hodnocena v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1540/98 ze dne 29. června 1998 o nových pravidlech pro podpory poskytované na stavbu lodí [7] (dále jen "nařízení o stavbě lodí") a s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích [8] (dále jen "pokyny pro restrukturalizaci").
(35) Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně možnosti povolení zmíněných finančních opatření jakožto podpory na restrukturalizaci, vzhledem k tomu, že společnost CMR je podle všeho nově vzniklou společností, která vzešla z likvidace firmy CMdR, a s ohledem na bod 7 pokynů pro restrukturalizaci, které uvádí, že nově vzniklá společnost nemá nárok na podporu určenou na záchranu či restrukturalizaci, i kdyby se na počátku nacházela v obtížné finanční situaci.
(36) Dále Komise pochybovala o tom, zda, i kdyby společnost CMR mohla být považována za přijatelnou jako příjemce restrukturalizační podpory, by byla splněna ostatní kritéria nezbytná k povolení podpory na restrukturalizaci.
(37) Komise především uvedla, že Francie nepopsala strukturální obtíže, které měla restrukturalizace vyřešit, a spokojila se pouze s prohlášením, že obtíže společnosti CMR byly převážně důsledkem úpadku společnosti CMdR.
Proto Komise vyjádřila pochybnost, zda společnost CMR má ve skutečnosti takové strukturální obtíže, a v důsledku toho pochybovala také o tom, zda je obchodní plán společnosti CMR uzpůsoben tak, aby zaručoval, že společnost CMR bude v přiměřené lhůtě opět životaschopná.
(38) Kromě toho Komise pochybovala o tom, zda skutečně dochází ke snížení kapacit, které vyžaduje článek 5 nařízení o stavbě lodí.
Uvedla, že Francie neposkytla přesnější informace o počtu zaměstnanců, které firma CMR skutečně převzala, a že podle všeho značně vzroste subdodavatelská činnost.
(39) Komise pochybovala také o tom, že je podpora úměrná nákladům a výhodám restrukturalizace.
Komise přitom vycházela z informace, že náklady na restrukturalizaci činí 3649494 EUR a finanční pomoc z veřejných a soukromých zdrojů činí celkem 5930000 EUR.
Financování je tudíž vyšší, než jsou uváděné potřeby restrukturalizace.
(40) V souvislosti s úměrností podpory upozorňuje rozhodnutí o zahájení řízení také na problém určení čistého grantového ekvivalentu půjčky udělené společnosti CMR státem s tím, že v souladu s oznámením Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb [9] lze referenční sazbu zvýšit v situacích, kdy hrozí obzvlášť velké riziko (např. v případě podniku v obtížích), a že v takovýchto případech může navýšení dosáhnout 400 základních bodů, a někdy dokonce i více.
Komise tudíž pochybovala o tom, jestli lze celkovou půjčku považovat za podporu.
(41) Opět v souvislosti s úměrností podpory vyjádřila Komise pochybnost o tom, zda lze všechny náklady považovat za náklady na restrukturalizaci, přičemž zmínila zejména náklady spojené se vzděláváním zaměstnanců subdodavatelů společnosti CMR.
III. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(42) V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení a v rámci doplňujících informací, které následně dodala, připojila Francie následující připomínky a údaje.
(43) Pokud jde o pochybnosti ohledně toho, zda je společnost CMR přípustná jako příjemce podpor na restrukturalizaci, Francie upozorňuje, že navzdory skutečnosti, že společnost CMR je nově vzniklou společností, nacházela se od začátku v obtížích.
Ačkoli uznává, že převzetí lidských zdrojů a materiálů představuje pro novou společnost potenciálně výhodu, Francie trvá na tom, že tyto prostředky představují rovněž výrazné břemeno.
Trvá tedy na svém počátečním stanovisku, že ačkoli společnost CMR je novou společností, je srovnatelná s již existující společností nacházející se v obtížích.
(44) Francie dále potvrzuje, že společnost CMR zahájila svou činnost bez jakýchkoli dluhů.
Podle francouzské legislativy o nucené správě společností se může společnost nacházející se v obtížích předtím, než ohlásí úpadek, pokusit o stabilizaci své situace pomocí dohody s věřiteli, a to za pomoci nuceného správce jmenovaného obchodním soudem.
Společnost CMdR požádala o jmenování takového nuceného správce.
Pod jeho kontrolou byly ukončeny veškeré probíhající práce a všichni věřitelé byli vyplaceni.
Pokus o stabilizaci situace společnosti CMdR však skončil neúspěchem, a v důsledku snížení jejích aktiv a nedostatku zakázek ohlásila nakonec dne 31. července 2001 úpadek.
Proto v okamžiku převzetí již společnost CMdR neměla žádné dluhy.
(45) Dále bylo upřesněno, že v rozporu s původním tvrzením Francie dokončila společnost CMdR všechny své probíhající práce ještě před ohlášením úpadku a že jedním z důvodů pro ohlášení úpadku byla právě skutečnost, že neměla žádné zakázky (viz bod odůvodnění 44).
(46) Pokud jde o pochybnosti ohledně životaschopnosti plánu na restrukturalizaci společnosti CMR, upřesnila Francie několik prvků tohoto plánu.
Společnost CMR znovu zahájí opravy lodí, kterých společnost CMdR zanechala ve prospěch přestavby lodí.
Pracovníky, kteří odešli v rámci "azbestových odchodů", hodlá částečně nahradit mladými, kvalifikovanějšími pracovníky, a vyvine bezprecedentní úsilí pro vzdělání svých zaměstnanců.
Počítá dále se zavedením přepočítání pracovní doby na rok v rámci legislativy omezující pracovní týden na 35 hodin a s harmonizací různých statutů jednotlivých pracovníků.
Dále modernizuje své zařízení a pracovní postupy, zlepší bezpečnostní podmínky a vypracuje plán kvality ISO 9001.
Tato opatření, která se uskuteční vedle těch, která byla původně oznámena, umožní podle Francie zaručit v přiměřené lhůtě společnosti CMR životaschopnost.
(47) Francie dále uvedla, že průchodnost plánu zaručují i realistické obchodní hypotézy, které jsou založeny na skutečné činnosti společností zabývajících se opravou lodí v Marseille předtím, než se staly součástí skupiny Cammell Laird.
Dále Francie uvádí, že společnost CMR uzavřela se svými zaměstnanci dohodu zaručující sociální smír na pracovišti.
A konečně upozorňuje také na to, že provozní příjmy společnosti CMR v roce 2002 a v prvním pololetí roku 2003 dokazují, že společnost bude se vší pravděpodobností životaschopná od roku 2003, jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(48) Pokud jde o potřebu zabránit jakémukoli narušení hospodářské soutěže, poukazuje Francie na to, že snížení kapacit opravy lodí je garantováno uzavřením ostatních dvou opraven lodí v Marseille (Marine Technologie a Travofer).
(49) Francie v této souvislosti dále ujišťuje, že loděnice na opravu lodí v severní části Středozemního moře se spíše vzájemně doplňují a ve skutečnosti si nekonkurují.
(50) Francie dále potvrzuje, že společnost CMR představuje malý či střední podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům [10].
(51) Konečně Francie upřesňuje, že společnost CMR převzala 132 zaměstnanců společnosti CMdR a že 58 osob společnost v období 2002–2004 opustí z důvodů vystavení azbestu.
(52) Pokud jde o úměrnost zmíněných opatření, upřesňuje Francie, že částka 5930000 EUR pomoci z veřejných a soukromých zdrojů pokrývá na jedné straně náklady na restrukturalizaci (3649494 EUR) a na druhé straně část potřeb společnosti v podobě provozního kapitálu, které s restrukturalizací nesouvisejí.
(53) Francie vysvětluje, že se domnívá, že náklady na vzdělávání subdodavatelů jsou součástí nákladů na restrukturalizaci.
V této souvislosti Francie uvádí, že řadu činností nezbytných pro fungování společnosti CMR provádí specializované externí společnosti.
Tyto společnosti, které se jakožto subdodavatelé musejí potýkat s problémy sektoru opravy lodí v Marseille, nejsou schopny financovat vzdělávání svých zaměstnanců.
Proto se společnost CMR postará o toto financování sama jakožto dodavatel mající plnou odpovědnost vůči vlastníku lodi.
(54) Současně se žádostí o podporu na restrukturalizaci požádala Francie Komisi také o posouzení slučitelnosti zmíněných finančních opatření se společným trhem, a to přímo na základě čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy v případě, že by podpora nebyla slučitelná s pokyny pro restrukturalizaci. Francie zdůrazňuje, že stavba lodí představuje činnost nezbytnou pro dobré fungování přístavu Marseille, tj. je nezbytná pro přijímání lodí, údržbu lodí nezbytnou pro fungování přístavu i pro služby spojené s námořní bezpečností a služby související s cestovním ruchem (oprava sportovních lodí).
Francie dále upozorňuje, že zachování opravy lodí v Marseille je v zájmu Společenství, neboť se shoduje se společnou dopravní politikou, která podporuje námořní dopravu.
Konečně Francie zdůrazňuje historické a strategické důvody, které ospravedlňují zachování opravy lodí v přístavu Marseille.
IV. HODNOCENÍ
A. Státní podpora
(55) Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy "podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem."
(56) Za prvé, dotace ve výši 1600000 EUR udělená společnosti CMR francouzským státem představuje finanční zvýhodnění poskytnuté ze státních prostředků.
Navíc se kritérium státních prostředků vztahuje také na hospodářské zvýhodnění poskytnuté regionální nebo místní samosprávou členských států. Proto je první kritérium pro použití čl.
87 odst. 1 Smlouvy splněno také v souvislosti s dotacemi (částka 630000 EUR za každý ze samosprávných orgánů) poskytnutými společnosti CMR regionem Provence-Alpes-Côte d'Azur, departmentem Bouches-du-Rhône a městem Marseille.
(57) Za druhé, jelikož zmíněné dotace byly určeny konkrétní společnosti, tj. společnosti CMR, je splněno i kritérium selektivity, které je další podmínkou pro použití čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
(58) Za třetí, ony tři finanční podpory poskytnuté regionálními a místními samosprávami a bezúročná půjčka poskytnutá francouzskou vládou poskytují společnosti CMR hospodářské zvýhodnění, které by v soukromém sektoru nezískala.
Tato opatření mohou proto ze své podstaty narušit hospodářskou soutěž.
(59) Za čtvrté, kritérium, že opatření musí ovlivňovat obchod, je splněno skutečností, že příjemce vykonává hospodářskou činnost související s obchodem mezi členskými státy.
To platí pro činnost opravy lodí, kterou společnost CMR vykonává.
V tak citlivém sektoru, jakým je oprava lodí, lze předpokládat přinejmenším potenciální dopad na obchod.
Tento předpoklad tvoří v podstatě základ pro udržitelnou politiku uplatňovanou s ohledem na zvláštní pravidla pro státní podpory poskytované v sektoru stavby lodí.
Tato pravidla se plně vztahují i na opravu lodí, která se řídí stejnými principy jako stavba lodí.
Navíc vzhledem ke své zeměpisné poloze je společnost CMR alespoň potenciálně konkurentem pro opravny lodí v Itálii a ve Španělsku.
(60) Komise proto dochází k závěru, že všechny finanční podpory z veřejných prostředků poskytnuté společnosti CMR, tak jak jsou popsány v 1. části tabulky 3, představují státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
(61) Komise dále upozorňuje, že Francie nesplnila povinnost, která jí přísluší podle čl. 88 odst.
3 Smlouvy, aby plánovaná opatření neprováděla dříve, než řízení dospěje ke konečnému rozhodnutí (ustanovení s odkladným účinkem). Podpora je proto považována za nezákonnou.
B. Výjimka podle článku 87 Smlouvy
(62) Vzhledem k tomu, že společnost CMR provozuje svou činnost v sektoru opravy lodí, spadají podpory, které jí jsou na její činnost poskytnuty, do oblasti působnosti zvláštních pravidel pro státní podpory určené na stavbu lodí.
Od 1. ledna 2004 tvoří tato pravidla součást rámce pro státní podporu na stavbu lodí [11], a nahrazují tak pravidla zavedená nařízením o stavbě lodí. Nicméně v souladu s oznámením Komise o určení pravidel pro hodnocení nezákonných státních podpor [12] se nezákonné podpory, tj. podpory udělené v rozporu s čl.
88 odst. 3 Smlouvy, hodnotí podle základních kritérií stanovených v nástroji, který platí v den jejich poskytnutí.
V tomto případě proto platí nařízení o stavbě lodí. V zájmu vyčerpávajícího přístupu je nutno upřesnit, že ať už Komise uplatní nařízení o stavbě lodí, nebo rámec pro státní podporu na stavbu lodí, který toto nařízení nahradil [13], nemá to žádný vliv na závěry hodnocení slučitelnosti, neboť základní kritéria pro hodnocení podpor na záchranu nebo restrukturalizaci, regionálních podpor a podpor na vzdělávání se nijak neliší [14].
(63) Francie požádala Komisi, aby posoudila slučitelnost zmíněných finančních opatření se společným trhem přímo na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a zdůraznila přitom, že oprava lodí představuje činnost nezbytnou pro dobré fungování přístavu velikosti marseilleského.
(64) Komise v prvé řadě poznamenává, že kdyby byly opravářské služby nabízené společností CMR pro fungování přístavu skutečně nezbytné, měly by být v principu zajišťovány z vlastních prostředků přístavu, a nebylo by k tomu zapotřebí státních podpor.
Navíc Komise povoluje část podpory jakožto regionální investiční podporu, a bere proto v úvahu existující problémy v regionu.
(65) Kromě toho nařízení o stavbě lodí tvoří specifický a vyčerpávající soubor pravidel pro daný sektor, v tomto případě pro opravu lodí, a vůči Smlouvě je ve vztahu lex specialis.
Povolení podpory přímým použitím Smlouvy by bylo v rozporu s cíli, kvůli nimž byla specifická a omezující pravidla pro daný sektor zavedena.
(66) Komise proto nemůže hodnotit zmíněnou podporu přímo na základě Smlouvy.
(67) Článek 2 nařízení o stavbě lodí stanoví, že podpory poskytované na stavbu lodí lze považovat za slučitelné se společným trhem pouze tehdy, jsou-li v souladu s ustanoveními řečeného nařízení.
1. Podpora na restrukturalizaci
(68) Podle Francie je cílem zmíněné podpory podpořit restrukturalizaci činností společnosti CMR.
V souladu s článkem 5 nařízení o stavbě lodí mohou být podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků působících v sektoru opravy lodí za výjimečných okolností považovány za slučitelné se společným trhem, pokud jsou v souladu s ustanoveními pokynů pro restrukturalizaci a zvláštními podmínkami definovanými ve zmíněném článku 5.
(69) Komise proto zkoumala, zda byla splněna kritéria uvedená v pokynech pro restrukturalizaci.
1.1 Způsobilost společnosti
(70) Má-li být podnik podle pokynů pro restrukturalizaci přijatelný jako příjemce podpor na restrukturalizaci, musí být možné považovat jej za podnik nacházející se v obtížích ve smyslu uvedených pokynů.
Přestože Společenství nemá žádnou přesnou definici podniku v obtížích, Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti (bod 4 pokynů pro restrukturalizaci).
Obtíže podniku se projevují např. rostoucími ztrátami, snížením obratu, nárůstem zásob, příliš vysokou kapacitou, snížením peněžního toku, rostoucím zadlužením, postupným nárůstem finančních nákladů a oslabením či snížením, ne-li dokonce úplnou ztrátou hodnoty čistých aktiv.
(71) Bod 7 pokynů pro restrukturalizaci však stanoví, že nově vytvořený podnik nemá nárok na podpory na restrukturalizaci, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá.
To platí zejména v případě, že nový podnik vzejde z likvidace dříve existujícího podniku, nebo při převzetí jeho aktiv.
(72) Vyloučení nově vzniklých společností z nároku na podpory na restrukturalizaci vychází z principu, že vznik nového podniku musí být výsledkem rozhodnutí vycházejícího ze situace na trhu.
Společnost proto nesmí vzniknout tehdy, jestliže nemá šanci vykonávat na daném trhu svou činnost, nebo jinými slovy, není-li od začátku kapitalizovaná a životaschopná.
(73) Nová společnost nemá nárok na podpory na restrukturalizaci vzhledem k tomu, že i kdyby zjevně čelila obtížím spojeným se založením firmy, nemohly by to být obtíže uvedené v pokynech pro restrukturalizaci.
Takové obtíže, popsané v bodu odůvodnění 70, jsou spojeny s historií společnosti, neboť vycházejí z jejího fungování.
Nová společnost by proto ze své podstaty nemohla být s těmito obtížemi konfrontována.
(74) Nová společnost může naopak čelit ztrátám spojeným se zahájením činnosti, neboť musí financovat investice a provozní náklady, které na začátku nemohou být hrazeny z příjmů z jejích aktivit.
Tyto náklady jsou ovšem spojeny se zahájením činnosti firmy, a nikoli s její restrukturalizací.
Nemohou být proto financovány z podpor na restrukturalizaci, aniž by připravovaly tyto podpory o jejich specifický účel a jejich omezený dosah.
(75) Toto omezení oblasti působnosti pokynů pro restrukturalizaci se vztahuje na nové podniky vzešlé z likvidace starších podniků nebo z převzetí jejich aktiv.
V takovém případě nová společnost v principu nepřebírá dluhy svých předchůdců, což znamená, že nemusí čelit obtížím popsaným v pokynech pro restrukturalizaci.
(76) V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnost, zda společnost CMR může čerpat podpory na restrukturalizaci, když se jeví jako nově vzniklá společnost.
(77) V tomto ohledu Komise uvádí, a Francie to připouští, že společnost CMR představuje novou právnickou osobu s vlastní právní subjektivitou, odlišnou od právní subjektivity společnosti CMdR.
(78) Kromě toho se Komise domnívá, že společnost CMR představuje nový ekonomický subjekt, odlišný od společnosti CMdR.
Je pravda, že společnost CMR nadále vykonává ekonomickou aktivitu stejného typu jako firma CMdR (oprava lodí).
Nelze z toho však dovozovat, že společnost CMR představuje stejný ekonomický subjekt jako firma CMdR.
Komise se naopak domnívá, že převzetí znamenalo přerušení kontinuity mezi starými a novými aktivitami, přestože společnost CMR převzala aktiva a obchod, a zároveň i zaměstnance a určité závazky spojené s legislativou sociálního zabezpečení, a přestože působí ve stejném sektoru jako firma CMdR.
Důkazem tohoto přerušení kontinuity je i skutečnost, že převzetí firmy neznamenalo zároveň převzetí dluhů z předchozích aktivit.
Společnost CMR se proto nenacházela ve stejné finanční situaci jako CMdR.
V této souvislosti je nutné upřesnit, že důvody této situace, tj. buď skutečnost, že se předchůdce zhostil svých dluhů, nebo že žádné dluhy neexistovaly, nehrají v tomto případě žádnou roli.
Skutečnou situaci společnosti CMR v okamžiku, kdy zahájila svou činnost, je možné označit za nový začátek.
Přerušení kontinuity dokazuje rovněž skutečnost, že nebyla převzata žádná probíhající práce. Veškeré probíhající práce byly dokončeny a dodavatelé vyplaceni ještě předtím, než firma CMdR ohlásila úpadek.
(79) Je proto třeba vyvodit závěr, že společnost CMR je ve skutečnosti novou společností.
(80) Francie tento závěr ve skutečnosti nezpochybňuje.
Uvádí však, že ačkoli jde o novou firmu, nachází se společnost CMR v obtížích, které umožňují přirovnat ji k již existující společnosti, neboť příčinou těchto obtíží bylo převzetí zaměstnanců a nákladů na sociální zabezpečení související s touto existující společností.
(81) K tomuto argumentu Komise uvádí, že společnost CMR nevykazuje charakteristiky podniku nacházejícího se v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, jak jsou popsány v bodu odůvodnění 70.
Musí se prostě potýkat s běžnými náklady založení podniku a s běžnými ztrátami založení, které jsou dány tím, že tento investiční projekt je teprve v začátcích.
(82) Náklady spojené se zahájením obchodní činnosti jsou nevyhnutelné a nesouvisejí s historií společnosti.
Společnost CMR by musela stejný typ nákladů hradit i tehdy, kdyby se její akcionáři rozhodli vytvořit společnost zcela nezávislou na předchozích aktivitách opravy lodí, což by nevyhnutelně přinášelo náklady spojené se zahájením činnosti, zejména v souvislosti s nákupem strojů, najmutím a vyškolením personálu atd.
(83) Komise se konkrétně domnívá, že převzetí zaměstnanců, za neměnných podmínek kvalifikace, mezd a služebních let a určitých závazků v oblasti sociálního zabezpečení (dlužné částky za placené dovolené, "azbestové odchody") byly prostě jen právním důsledkem francouzské legislativy v oblasti sociálního zabezpečení [15] (v tomto ohledu srovnatelné s legislativou řady jiných zemí), s níž byl investor obeznámen.
Jinými slovy, toto převzetí představovalo jednu z podmínek převzetí aktiv.
Navíc měl investor vzít při stanovení kupní ceny v úvahu všechny náklady spojené s převzatými aktivy.
(84) Komise dále uvádí, že zaměstnanci převzatí společností CMR tvoří součást převzatých aktiv, a nikoli náklad či závazek.
Toto převzetí by ve skutečnosti mělo společnosti CMR usnadnit vstup na trh, neboť ji osvobodilo od nákladů na najmutí a vyškolení nových zaměstnanců.
(85) Francie dále uvádí, že společnost CMR představuje podnik v obtížích z toho důvodu, že vykonává stejný typ činnosti jako firma CMdR a protože je nucena dodržet závazky sociálního zabezpečení plynoucí z příslušných francouzských zákonů, které představují závazek zděděný od společnosti CMdR.
(86) A konečně Francie upozorňuje, že potíže firmy CMdR byly spojeny s povahou činnosti, kterou provozovala.
Zároveň však uvádí, že existence jediné společnosti zabývající se opravou lodí v Marseille odpovídá potřebám trhu.
Je zřejmé, že společnost CMR je od uzavření společností Marine Technologie a Travofer v podstatě jedinou společností nabízející opravu lodí svého druhu v Marseille.
Proto by skutečnost, že společnost CMR provozuje aktivity opravy lodí, neměla být příčinou finančních obtíží a vyžadovat restrukturalizaci.
(87) Nakonec Komise uvádí, že společnost CMR nepřevzala od firmy CMdR pasiva, která by potvrzovala, že pokračuje ve stejné činnosti opravy lodí.
Společnost CMR je nově vzniklá společnost, která se navíc nenachází v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci.
Komise se domnívá, že finančním potížím, s kterými se může společnost CMR potýkat, by více vyhovovaly investiční podpory.
(88) Podle praxe, kterou se Komise řídí od roku 1999, kdy vstoupily v platnost pokyny pro restrukturalizaci, se společnost považuje za "nově vzniklou" po dobu prvních dvou let od svého vzniku.
V tomto ohledu Komise uvádí, že společnost CMR vznikla dne 20. června 2002 jakožto nová společnost.
Právně závazné rozhodnutí udělit společnosti CMR podporu bylo vydáno 26. června 2002, tj. v období dvou let od jejího vzniku.
(89) Komise z toho dovozuje, že společnost CMR nemůže čerpat podpory na restrukturalizaci.
V následujících bodech odůvodnění Komise posuzuje, zda mohly informace předložené Francií rozptýlit ostatní pochybnosti, které Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení, a sice zda podpora splňuje další podmínky vztahující se na podpory na restrukturalizaci.
Závěry Komise ohledně těchto podmínek platí v případě, že by společnost CMR nebyla nová společnost, ale společnost nacházející se ve finančních obtížích, a tudíž způsobilá čerpat podpory na restrukturalizaci.
(90) V zájmu úplnosti Komise uvádí, že zmíněná opatření nelze kvalifikovat jako podporu na záchranu podniku.
Pravidlo pro způsobilost pro čerpání podpory na záchranu podniku je stejné jako pravidlo pro podpory na restrukturalizaci.
V souladu s bodem 7 pokynů pro restrukturalizaci jsou nové společnosti z nároku na podpory na záchranu podniku vyloučeny.
Proto společnost CMR jakožto nově vzniklá společnost, která se nenachází v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, nemůže čerpat tento typ podpory.
1.2 Návrat k životaschopnosti
(91) Podle pokynů pro restrukturalizaci musí být podmínkou udělení podpory zavedení restrukturalizačního plánu, který by společnosti umožňoval stát se v přiměřené lhůtě opět dlouhodobě životaschopnou na základě realistických předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek tak, aby se podnik mohl postavit na vlastní nohy.
Tohoto cíle je nutné dosáhnout především pomocí interních opatření, zejména zanechání aktivit, které by i po restrukturalizaci byly strukturálně deficitní.
(92) Komise měla pochybnosti, protože Francie nepopsala, jaké strukturální obtíže měla restrukturalizace řešit, ale spokojila se pouze s prohlášením, že obtíže společnosti CMR jsou především důsledkem úpadku firmy CMdR.
Proto Komise pochybovala, zda se společnost CMR v takových obtížích skutečně nachází a zda je obchodní plán schopen vrátit jí životaschopnost.
(93) Francie vysvětlila, že obtíže společnosti CMR byly způsobeny obchodní politikou společnosti Cammell Laird, která se pokusila přeorientovat společnosti v Marseille z opravy lodí na přestavbu lodí.
Výsledkem této změny orientace byla ztráta tradiční klientely v sektoru opravy lodí.
Francie tuto skutečnost ilustrovala prohlášením, že firma CMdR i nadále vykonávala aktivity opravy lodí, byť jen v omezené míře, a že v okamžiku, kdy přestala fungovat, neměla už vůbec žádné zakázky.
(94) Komise z toho dovozuje, že obtíže, kterým musela společnost CMR čelit, spočívají v samotné situaci panující na trhu opravy lodí, která se vyznačuje snížením poptávky a nutností obnovit důvěryhodnost této činnosti, kterou politika předchozího provozovatele poškodila.
(95) Komise z toho dále usuzuje, že obchodní plán, který Francie oznámila, by mohl v přiměřené lhůtě obnovit životaschopnost společnosti CMR.
Domnívá se však, že nejvhodnějším nástrojem k řešení tohoto typu obtíže je investiční podpora.
1.3 Zabránit nepřiměřenému narušování hospodářské soutěže
(96) Komise rovněž pochybuje, zda CMR realizuje skutečné a nezvratné snížení svých kapacit tak, jak to vyžaduje čl. 5 odst. 1 druhý pododstavec nařízení o stavbě lodí.
(97) Toto snížení musí být ve vztahu k výši poskytnuté pomoci, přičemž je nutné, aby uzavřená zařízení byla v minulosti pravidelně využívána pro stavbu, opravu nebo přestavbu lodí, a to až do dne oznámení podpory, a tato zařízení musejí zůstat uzavřena po dobu alespoň deseti let ode dne schválení podpory Komisí.
Kromě toho nebude vzato v úvahu snížení kapacit uskutečněné v jiných společnostech téhož členského státu, pokud neplatí, že plánovaná snížení kapacit podniku přijímajícího podporu není možné uskutečnit, aniž je ohrožena životaschopnost restrukturalizačního plánu.
Konečně potřebný rozsah snížení kapacit se určuje podle objemu produkce po dobu pěti let před restrukturalizací.
(98) Za prvé, pokud jde o argument Francie, že snížení kapacity se uskuteční díky uzavření ostatních dvou opraven lodí v Marseille (Marine Technologie a Travofer), Komise se domnívá, že v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení o stavbě lodí nelze brát takováto uzavření v úvahu, pokud se týkají jiných podniků, než je příjemce podpory, s výjimkou případů, kdy snížení kapacity nelze provést bez ohrožení životaschopnosti plánu na restrukturalizaci.
(99) V tomto případě představují firmy Marine Technologie a Travofer právní subjekty odlišné od společnosti CMR a jejich uzavření je výsledkem události nezávislé na této společnosti, konkrétně úpadku jejich mateřské společnosti Cammell Laird.
Navíc Francie nepotvrdila, že by snížení kapacity ohrozilo obchodní plán společnosti CMR.
(100) Proto Komise nemůže tento argument uznat jako důkaz snížení kapacity společnosti CMR.
(101) Za druhé byla zmíněna řada dalších bodů, které by mohly mít význam při řešení otázky nežádoucího narušení hospodářské soutěže (viz body odůvodnění 48 až 51).
(102) Komise si v prvé řadě všímá, že pokyny pro restrukturalizaci v principu vyjímají malé a střední podniky z povinnosti uložené příjemcům podpory, jež spočívá ve zmírnění nepříznivých důsledků podpory pro konkurenty, pokud není uvedeno jinak v pravidlech pro státní podpory v určitém sektoru.
Takováto pravidla se v tomto případě nacházejí v nařízení o stavbě lodí, které s takovouto výjimkou pro malé a střední podniky nepočítá.
(103) Stejně tak není rozhodující ani skutečnost, že ostatní podniky zabývající se opravou lodí v daném regionu si se společností CMR nekonkurují.
Nařízení o stavbě lodí předpokládá, že podpory na restrukturalizaci poskytnuté v tomto sektoru mají dopad na hospodářskou soutěž, a neumožňuje žádné odchylky na základě konkrétní situace na trhu, na rozdíl od bodu 36 pokynů pro restrukturalizaci.
Příjemce je povinen učinit opatření, která mu umožní snížit svou kapacitu, a sice v míře uzpůsobené poskytnuté podpoře.
Tato přísnější pravidla pro stavbu lodí jsou odůvodněna příliš vysokou kapacitou, kterou se tento sektor vyznačuje.
Oprava lodí se jakožto podobně citlivý sektor řídí stejnými pravidly a principy jako stavba lodí, a to ze stejných důvodů přílišné kapacity.
(104) Konečně Komise poznamenává, že společnost CMdR měla v roce 1996, tedy v době, kdy začaly její obtíže, 310 zaměstnanců.
V okamžiku převzetí aktiv firmy CMdR společností CMR zde bylo zaměstnáno 132 osob.
Toto snížení počtu zaměstnanců tudíž proběhlo v rámci firmy CMdR, ještě před udělením podpory na restrukturalizaci společnosti CMR. Nelze jej tedy považovat za opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(105) Pokud jde o argument, že by se kapacity snížily v důsledku "azbestových odchodů", nejnovější informace ukazují (leden 2004), že tyto odchody se budou v období 2002–2004 týkat 58 osob.
Je však zřejmé, že alespoň část těchto pracovníků bude nahrazena novými (podle dopisu z 6.3.2003 půjde o 30 osob).
(106) Ani všechny tyto údaje nedokázaly rozptýlit pochybnosti Komise o tom, zda společnost CMR realizovala skutečné a nezvratné snížení svých kapacit v poměru k poskytnuté podpoře.
I kdyby však společnost CMR mohla čerpat podporu jakožto podnik nacházející se v obtížích, nebyla by tato podpora slučitelná s nařízením o stavbě lodí.
1.4 Omezení podpory na minimum
(107) Podle pokynů pro restrukturalizaci musí být částka a míra podpory přísně omezena na minimum potřebné na restrukturalizaci v závislosti na finančních možnostech firmy.
Příjemci podpory musejí výrazně přispět na plán restrukturalizace z vlastních prostředků nebo pomocí vnějšího financování získaného za tržních podmínek.
(108) Komise měla pochybnost, zda byla tato podmínka splněna, jelikož dostupné finanční prostředky ze soukromých i veřejných zdrojů byly vyšší než uvedené potřeby.
Francie na to odpověděla, že celková částka veřejných a soukromých podpor, tedy 5930000 EUR, pokrývala jednak náklady na restrukturalizaci (3649494 EUR), a jednak část potřeb v rámci provozního kapitálu, který přesahoval potřeby spojené s restrukturalizací.
(109) V této souvislosti Komise vznesla otázku určení čistého grantového ekvivalentu půjčky poskytnuté společnosti CMR.
Oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb stanoví, že referenční sazbu lze navýšit jen v situacích, kdy hrozí obzvlášť velké riziko.
Komise dovozuje, že kdyby měla společnost CMR obtíže vyžadující restrukturalizaci, což je argument obhajovaný Francií, s nímž Komise nesouhlasí, pak by skutečně hrozilo obzvlášť velké riziko.
Žádný soukromý věřitel by společnosti CMR neposkytl půjčku za takových podmínek, tj. bezúročně a bez jakéhokoli zajištění.
Úhrnná výše částky tudíž představuje podporu.
Celková částka podpory tudíž činí 3490000 EUR.
(110) Uváděné potřeby financování spojené s restrukturalizací činí 3649494 EUR.
Jelikož podpora činí 3490000 EUR, tvoří podpora ze soukromých zdrojů čerpaná příjemcem na restrukturalizaci 159494 EUR. Příspěvek příjemce tudíž není vysoký, což je v rozporu s požadavkem pokynů pro restrukturalizaci.
(111) Komise z toho dovozuje, že i kdyby společnost CMR byla podnikem v obtížích, který má nárok čerpat podporu na restrukturalizaci, nebylo by splněno kritérium úměrnosti a podpora by tudíž nebyla slučitelná s pokyny pro restrukturalizaci.
1.5 Pokyny pro restrukturalizaci z roku 1994
(112) V rozhodnutí o zahájení řízení posuzovala Komise zmíněná opatření s ohledem na pokyny pro restrukturalizaci přijaté v roce 1999.
Francie tento přístup v odpovědi na uvedené rozhodnutí nezpochybnila.
Je třeba uvést, že nařízení o stavbě lodí odkazuje ve svém článku 5 na pokyny Společenství pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 1994 [16] (dále jen "pokyny pro restrukturalizaci z roku 1994"), které byly v roce 1999 nahrazeny novými pokyny pro restrukturalizaci.
Komise se však domnívá, že i kdyby byly použity pokyny pro restrukturalizaci z roku 1994, výše uvedená argumentace by se nijak nelišila.
Za prvé, nově vzniklá společnost nemůže být ze své podstaty podnikem nacházejícím se v obtížích.
Ačkoli se pokyny pro restrukturalizaci z roku 1994 vyjadřují méně explicitně, jsou zejména v definici podniku v obtížích jasně určeny k záchraně a restrukturalizaci již existujících společností, a nikoli nově vzniklých podniků.
Za druhé, kritérium omezení podpory na minimum existovalo již v pokynech pro restrukturalizaci z roku 1994 [17], a v tomto případě není splněno.
(113) Podpora by proto nebyla slučitelná ani při uplatnění pokynů pro restrukturalizaci z roku 1994.
2. Regionální investiční podpora
(114) Podmínky slučitelnosti regionálních investičních podpor se společným trhem jsou uvedeny v článku 7 nařízení o stavbě lodí.
Za prvé, opatření se musejí týkat regionu uvedeného v čl. 87 odst.
3 písm. a) nebo c) Smlouvy. Za druhé, míra podpory nesmí přesáhnout strop stanovený tímto nařízením.
Za třetí, musí se jednat o opatření na podporu investic určených k modernizaci loděnic za účelem zvýšení produktivity stávajících zařízení.
Za čtvrté, podpora nesmí být spojena s finanční restrukturalizací loděnic.
Za páté, podpora musí být omezena na podporu výloh způsobilých ve smyslu pokynů k vnitrostátní regionální podpoře [18] (dále jen "regionální pokyny").
(115) Oblast Marseille je zónou, která má nárok na podpory podle čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy. V souladu s nařízením o stavbě lodí a podle mapy regionálních podpor schválené Komisí nesmí míra podpor pro tento region přesáhnout 12,5 % čisté hodnoty [19].
(116) V souladu s bodem 4.5 regionálních pokynů jsou výlohy způsobilé pro podporu vyjádřeny jako jednotný soubor výloh na následující investice: pozemky, budovy a zařízení.
V souladu s bodem 4.6 těchto pokynů mohou způsobilé výlohy zahrnovat rovněž určité kategorie nehmotných investic.
(117) V dopise z 29. června 2004 popsala Francie investice společnosti CMR, které mají nárok na regionální podporu: zásoby, investice do zařízení a budov.
Protože pokrývají provozní náklady, nemají výlohy spojené se zásobami nárok na podporu počátečních investic.
Komise v tabulce 5 popisuje výlohy, které považuje za způsobilé čerpat podporu počátečních investic.
(v eurech) _BAR_
POLOŽKA _BAR_ ČÁSTKA _BAR_
1.investice do zařízení, rozdělené na: _BAR_ 420108 _BAR_
2.nástroje na přepravu/vozidla _BAR_ 162500 _BAR_
3.počítačové vybavení _BAR_ 35600 _BAR_
4.různé další vybavení a zařízení _BAR_ 222008 _BAR_
5.budovy _BAR_ 1000 _BAR_
CELKEM _BAR_ 421108 _BAR_
(118) Komise uznává, že tyto investice přispívají k naplňování cílů obchodního plánu společnosti CMR, jak jsou popsány v bodu odůvodnění 20, a tedy i k modernizaci loděnice za účelem zvýšení její produktivity.
Tyto investice navíc tvoří jednotný soubor výloh: investice do budov (bod 5 tabulky 5) a investice do zařízení (body 1 až 4 tabulky 5).
(119) Celkové výlohy způsobilé čerpat regionální investiční podpory tedy činí 421108 EUR (401152 EUR v aktualizované hodnotě, základní rok 2002, diskontní sazba 5,06 %).
(120) Maximální přijatelná míra podpory je 12,5 % čisté hodnoty (což v tomto případě představuje 18,9 % hrubé hodnoty [21].
Přípustná podpora proto činí 75737 EUR.
(121) Komise dochází k závěru, že podpora poskytnutá společnosti CMR může být částečně povolena jako podpora počátečních investic do výše 75737 EUR.
3. Podpora na vzdělávání
(122) Komise si všimla, že určité výlohy, které společnost CMR uvádí ve svém obchodním plánu, souvisejí se vzděláváním.
Podpora byla v tomto případě poskytnuta po vstupu v platnost nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání [22] (dále jen "nařízení o podporách na vzdělávání").
(123) Nařízení o podporách na vzdělávání bylo přijato Komisí, kterou k tomu opravňovalo nařízení Rady (ES) č. 994/98 ze dne 7. května 1998 o použití článků 92 a 93 Smlouvy o založení Evropského společenství na určité kategorie horizontální státní podpory [23].
Nařízení o podporách na vzdělávání pozměňuje jakožto pozdější legislativa nařízení o stavbě lodí, které samo o sobě s možností poskytnutí podpor na vzdělávání v sektoru stavby lodí nepočítá.
Nařízení o podporách na vzdělávání stanoví v článku 1, že se vztahuje na podpory na vzdělávání poskytnuté ve všech sektorech, což znamená, že platí rovněž v sektoru stavby lodí.
(124) Nařízení o podporách na vzdělávání stanoví, že jednotlivé podpory jsou slučitelné se společným trhem tehdy, jestliže splňují všechny podmínky stanovené tímto nařízením, tedy jestliže nepřesahují maximální přípustnou míru podpory a jestliže pokrývají náklady způsobilé podle čl. 4 odst. 7 tohoto nařízení.
(125) Francie popsala potřeby vzdělávání společnosti CMR jako specifické vzdělávání pro 20 zaměstnanců společnosti CMR ročně a pro 50 zaměstnanců subdodavatelů společnosti CMR ročně.
Komise si všímá, že článek 2 nařízení o podporách na vzdělávání definuje specifické vzdělávání jako vzdělávání, které zahrnuje výuku s přímým a zásadním vztahem k současnému nebo budoucímu postavení zaměstnanců v podniku přijímajícím podporu, tj. společnosti CMR.
Zaměstnanci subdodavatelů společnosti CMR nejsou školeni ve vztahu k postavení ve společnosti CMR, a nemohou tudíž čerpat podporu na vzdělávání poskytnutou této společnosti.
Kromě toho neposkytla Francie Komisi žádnou záruku, že část podpory určená na školení u subdodavatelů společnosti CMR bude v úplnosti převedena na tyto subdodavatele a že společnost CMR bude pouhým prostředníkem této podpory.
Z tohoto důvodu nemůže Komise považovat tuto podporu za podporu nepřímo udělenou subdodavatelům společnosti CMR.
Jelikož Francie neodpověděla na dotaz Komise ohledně rozdělení výloh na vzdělávání mezi zaměstnance společnosti CMR a zaměstnance dodavatelů společnosti CMR, určí Komise způsobilé výlohy úměrným způsobem.
(126) Celkové náklady na vzdělávání uváděné Francií činí 896000 EUR.
Výlohy na 20 zaměstnanců společnosti CMR činí tedy úměrně 256000 EUR.
Komise se domnívá, že tyto výlohy mohou čerpat podporu na vzdělávání.
(127) V souladu s článkem 4 nařízení o podporách na vzdělávání nesmí být míra podpory u projektů specifického vzdělávání v případě malých a středních podniků působících v regionech, jež mají podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy nárok na regionální podpory, vyšší než 40 %.
(128) Proto činí celková částka podpor na vzdělávání 102400 EUR.
(129) Komise dochází k závěru, že podpora poskytnutá společnosti CMR může být částečně povolena jako podpora na vzdělávání do výše 102400 EUR.
V. ZÁVĚR
(130) Komise došla k závěru, že Francie nezákonně poskytla podporu ve výši 3490000 EUR v rozporu s čl. 88 odst.
3 Smlouvy. Na základě hodnocení této podpory Komise dovozuje, že tato podpora je jakožto podpora na restrukturalizaci společnosti CMR neslučitelná se společným trhem, neboť nesplňuje podmínky stanovené nařízením o stavbě lodí a pokyny pro restrukturalizaci.
Komise se však domnívá, že tato podpora je částečně slučitelná se společným trhem jakožto regionální investiční podpora ve smyslu článku 7 nařízení o stavbě lodí a jakožto podpora na vzdělávání ve smyslu nařízení o podporách na vzdělávání.
Rozdíl mezi již vyplacenou částkou (3490000 EUR) a slučitelnou částkou (75737 EUR + 102400 EUR = 178137 EUR), tj. 3311863 EUR, musí být vrácen,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Z částky 3490000 EUR poskytnuté Francií společnosti Compagnie Marseille Réparation (CMR):
a) 75737 EUR je slučitelných se společným trhem jakožto regionální investiční podpora podle čl. 87 odst. 3 písm. e) Smlouvy,
b) 102400 EUR je slučitelných se společným trhem jakožto podpora na vzdělávání podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy,
c) 3311863 EUR je neslučitelných se společným trhem.
Článek 2
Francie učiní veškerá opatření nutná k navrácení podpory uvedené v čl. 1 písm. c), která již byla společnosti CMR nezákonně vyplacena.
Tato podpora činí 3311863 EUR.
2. Navrácení se uskuteční bezodkladně v souladu s postupy vnitrostátního práva, pokud tyto umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
3. Částky, které mají být vráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly dány k dispozici společnosti CMR, až do dne jejich účinného navrácení.
4. Tyto úroky se vypočítávají v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení Komise (ES) č.
794/2004 [24]. Úroková sazba se uplatňuje na základě, který se utváří pro celé období uvedené v odstavci 3.
5. Francie ukončí podpůrná opatření a zruší veškeré dosud neuskutečněné platby s účinností ke dni tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Francie je povinna informovat Komisi ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která učinila a hodlá učinit pro jeho splnění.
Francie sdělí tyto informace pomocí informačního tiskopisu uvedeného v příloze.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 20. října 2004
o režimu podpor, který Itálie provádí ve prospěch podniků, které investovaly v obcích postižených přírodními pohromami v roce 2002
(oznámeno pod číslem K(2004) 3893)
(Pouze italské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/315/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po vyzvání zainteresovaných stran, aby předložily své připomínky v souladu s uvedenými články [1] a s ohledem na předložené připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dne 6. března 2003 a dne 29. března 2003 obdržela Komise dvě stížnosti týkající se prodloužení platnosti zákona č. 383 ze dne 18. října 2001 v některých italských obcích postižených přírodními pohromami v roce 2002.
(2) Dne 20. března 2003 požádala Komise italské orgány o informace o tomto prodloužení.
Po podání žádosti dne 2. a 21. května 2003, aby byla lhůta na odpověď prodloužena, zaslaly italské orgány Komisi dne 10. června 2003 zprávu.
Druhá zpráva byla Komisi doručena dne 4. července 2003.
(3) Jelikož Komise předem neudělila souhlas se vstupem režimu podpor v platnost podle článku 87 Smlouvy, byl režim zapsán do seznamu neoznámených podpor pod číslem NN 58/03.
(4) V dopise ze dne 17. září 2003 informovala Komise Itálii, že se v souvislosti s výše uvedeným opatřením rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy. Případ byl zapsán pod číslem N 57/2003.
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie [2] a zainteresované strany byly vyzvány, aby předložily své připomínky.
(5) V dopise ze dne 23. října 2003 požádaly italské orgány o prodloužení lhůt pro předložení svých připomínek.
V dopise ze dne 5. listopadu 2003 a v dopise ze dne 16. prosince 2003 vyhověla Komise žádosti o prodloužení a zaslala upomínku.
(6) Itálie předložila své připomínky v dopise ze dne 18. února 2004, zapsaném dne 23. února 2004 a v dopise ze dne 10. září 2004, zapsaném dne 15. září 2004.
Žádná třetí zainteresovaná strana své připomínky nepředložila.
II. PODROBNÝ POPIS REŽIMU PODPOR
Právní základ
(7) Článek 5e zákonného opatření č. 282 ze dne 24. prosince 2002, uzákoněného zákonem č. 27 ze dne 21. února 2003 prodlužuje výhody podle čl. 4 odst. 1 zákona č. 383 ze dne 18. října 2001 ve prospěch výhradně podniků, které investovaly v obcích postižených přírodními pohromami v roce 2002. Článek 5e zákonného opatření č. 282 ze dne 24. prosince 2002 se stal předmětem vysvětlování ze strany italského Ministerstva hospodářství a financí prostřednictvím oběžníku Agentury pro příjmy č. 43/E ze dne 31. července 2003. Postižené obce se nacházejí v oblastech určených:
- nařízením předsedy vlády ze dne 29. října 2002, který stanovuje opatření týkající se vyhlášení výjimečného stavu v souvislosti s vážnými sopečnými jevy úzce spojenými s vulkanickou činností Etny a v souvislosti se zemětřesením v oblasti provincie Catania,
- nařízením předsedy vlády ze dne 31. října 2002, který stanovuje opatření týkající se vyhlášení výjimečného stavu v souvislosti s vážným zemětřesením ze dne 31. října 2002 na území provincie Campobasso,
- nařízením předsedy vlády ze dne 8. listopadu 2002, který stanovuje opatření týkající se vyhlášení výjimečného stavu v souvislosti s vážným zemětřesením ze dne 31. října 2002 na území provincie Foggia,
- nařízením předsedy vlády ze dne 29. listopadu 2002, který stanovuje opatření týkající se vyhlášení výjimečného stavu v souvislosti s výjimečnými meteorologickými událostmi (záplavy a sesuvy půdy) v regionech Liguria, Lombardia, Piemonte, Veneto, Friuli Venezia Giulia a Emilia Romagna.
(8) Kromě toho je nezbytné, aby v příslušných obcích bylo vydáno nařízení o evakuaci a o zákazu provozu na hlavních přístupových cestách do obce.
(9) Komise se z novinových článků dozvěděla, že nařízením předsedy vlády ze dne 28. května 2003, zveřejněného v Úředním věstníku Italské republiky č. 126 ze dne 3. června 2003, byl stanoven seznam obcí postižených výjimečnými meteorologickými událostmi v regionech Liguria, Lombardia, Piemonte, Veneto, Friuli Venezia Giulia a Emilia Romagna.
(10) Opatření týkající se prodloužení platnosti zákona č. 383 ze dne 18. října 2001 vstoupilo v platnost dnem 23. února 2003, to znamená den následující po zveřejnění zákona č. 27 ze dne 21. února 2003 v řádném dodatku č. 29 Úředního věstníku Italské republiky č. 44 ze dne 22. února 2003.
Cíl
(11) Režim reaguje na cíle investic v oblastech, které byly postiženy přírodními pohromami a které jsou vyjmenovány v nařízeních předsedy vlády uvedených v bodě 7 tohoto odůvodnění.
Příjemci
(12) Z opatření mohou těžit všechny podniky z kteréhokoli odvětví, které investovaly v obcích postižených výše uvedenými přírodními pohromami.
V oběžníku Agentury pro příjmy č. 43/E ze dne 31. července 2003 je uvedeno, že cílem opatření je podpora investic podniků, které v důsledku velkých potíží způsobených přírodními pohromami v obcích, kde mají své sídlo, utrpěly okamžitě, přímo nebo nepřímo ekonomickou škodu.
Takovou škodu lze považovat za skutečnou pro všechny podniky z určité obce, pokud:
- se nařízení o evakuaci týkala vysokého počtu budov, který mohl negativně ovlivnit ekonomiku celé obce,
- při provádění obecních nařízení byly pro dopravu uzavřeny všechny hlavní přístupové cesty do obce.
Podle uvedeného oběžníku bude v ostatních případech úleva platit pouze pro ty podniky, které mají provozní sídlo na přístupových cestách nebo v budovách postižených výše uvedenými obecními nařízeními.
Forma a výše podpory
(13) Dotčené opatření povoluje prodloužit ustanovení zákona č. 383 ze dne 18. října 2001 až do druhého daňového období, které následuje po období probíhajícím dne 25. října 2001, a omezuje se na investice uskutečněné do 31. července 2003.
Podle těchto ustanovení je možné si pro daňové účely odečíst z výnosů podniků a osob samostatně výdělečně činných část investic uskutečněných po 1. červenci 2001, odpovídající 50 % investic překračujících průměrnou výši investic uskutečněných v pěti předchozích letech.
Do průměru se nezapočítávají investice v roce, kdy byly nejvyšší.
Pokud jde o investice do nemovitostí, týká se prodloužení investic uskutečněných až do třetího daňového období, které následuje po období, které probíhalo dne 25. října 2001, nejpozději však do 31. července 2004.
Předmět režimu
(14) Předmětem režimu jsou investice do nových provozoven, do rozšiřování, do obnovy a modernizace již stávajících provozoven, do dokončení pozastavených prací a do pořízení nového zařízení.
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 88 ODST. 2 SMLOUVY
(15) V rozhodnutí o zahájení formálního šetření (dále jen "rozhodnutí o zahájení řízení") bylo přezkoumáno dotčené opatření s cílem ověřit, zda může uplatňovat výjimku podle čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy, pokud jde o podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi.
(16) Komise dále přezkoumala, zda může dotčené opatření uplatňovat výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a/nebo c) Smlouvy na základě obecných zásad veřejné podpory na regionální podporu [3], na základě nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na veřejnou podporu malých a středních podniků [4], a také v případě zemědělství na základě pravidel stanovených v obecných zásadách Společenství o veřejné podpoře v zemědělství [5] a v případě odvětví rybolovu a akvakultury na základě pravidel stanovených v obecných zásadách pro přezkum veřejných podpor v odvětí rybolovu a akvakultury [6].
Analýza opatření jako podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami
87 odst. 2 písm. b) Smlouvy, vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti o tom, zda se podpory skutečně omezují pouze na náhradu škod způsobených zmíněnými pohromami a zda vylučují jakoukoli nadměrnou kompenzaci škod na úrovni jednoho příjemce.
Neměla možnost povolit opatření, jehož cílem byla náhrada škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými výjimečnými událostmi.
(18) Italské orgány nevyčíslily přímé materiální škody způsobené výše uvedenými přírodními pohromami.
Uvedly, že režim se opírá o pojem škody stanovený v makroekonomickém klíči, a tento postoj zdůvodnily nemožností vyčíslit škodu na úrovni jednoho podniku, aniž by došlo k tomu, že opatření bude neefektivní a pomalejší.
(19) V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise tedy názor, že na základě informací poskytnutých italskými orgány není možné dojít k závěru, zda bylo zkoumané opatření, na základě své povahy a vzhledem k souvisejícímu funkčnímu mechanismu, určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami.
Vzhledem k fungování uvedeného opatření Komise nemohla dojít k závěru, zda:
- příjemce podpory je podnik, který skutečně utrpěl škodu,
- byla taková škoda způsobena výhradně přírodními pohromami uvedenými v jednom z nařízení předsedy vlády uvedených výše v bodě 7,
- se podpora ve prospěch podniku omezuje výhradně na náhradu škody způsobené uvedenými přírodními pohromami a zda vylučuje jakoukoli nadměrnou kompenzaci škod na úrovni jednoho příjemce.
Neexistenci souvislosti mezi podporou a škodou, kterou podnik utrpěl, lze rovněž doložit skutečností, vzhledem k fungování uvedeného režimu, že podnik, který skutečně utrpěl škodu z důvodu přírodních pohrom, není bezpodmínečně způsobilým pro uvedený režim.
Podnik, který provádí investici zaměřenou výhradně na náhradu škody způsobené dotčenými přírodními pohromami, by neměl být způsobilý pro podporu, pokud je hodnota investice nižší než průměrné náklady investic uskutečněných v předchozích pěti letech.
Kromě toho by v témže roce režimu neměl být způsobilý ani podnik, který investuje pouze s cílem nahradit škodu způsobenou uvedenými přírodními pohromami, ale který zaznamenal provozní ztráty.
Analýza opatření jako investiční podpory
(20) Pokud jde o přípustnost výjimek podle čl. 87 odst. 3 písm. a) a/nebo c) Smlouvy, hodnotí Komise v rozhodnutí o zahájení řízení to, zda podpora může být způsobilá pro výjimku jako investiční podpora.
(21) Pokud jde o výše uvedené výjimky, vyjádřila Komise pochybnosti ohledně skutečnosti, zda je podpora dostupná v rámci režimu poskytována výhradně v oblastech způsobilých pro regionální podporu podle italské mapy regionální podpory pro období 2000–2006.
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti ohledně následujících bodů:
- soulad pojmu investice definovaného v režimu podle bodu 4.4 Pravidel pro vnitrostátní regionální podporu a čl. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 70/2001,
- skutečnost, zda je výše podpory v rámci režimu, která by se měla vypočítat s ohledem na všechny výdajové položky představující standardní základ ve smyslu bodu 4.5 Pravidel pro vnitrostátní regionální podporu a v čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 70/2001, v souladu s regionálními stropy, které jsou stanoveny v italské mapě regionální podpory pro období 2000–2006, nebo s výší podpor podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 70/2001 pro malé a střední podniky,
- dodržování pravidel o kumulaci podpory, která jsou stanovena v bodech 4.18 až 4.21 Pravidel pro vnitrostátní regionální podporu a v článku 8 nařízení (ES) č. 70/2001,
- dodržování zásady nezbytnosti podpory podle bodu 4.2 Pravidel pro vnitrostátní regionální podporu a v článku 7 nařízení (ES) č. 70/2001,
- skutečnost, zda s cílem zajistit, aby byly podporované výrobní investice realizovatelné a finančně silné, činí podíl příjemce na jejich financování alespoň 25 %, jak je stanoveno v bodě 4.2 Pravidel pro vnitrostátní regionální podporu a v čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 70/2001,
- dodržování podmínek pokynů Společenství k veřejné podpoře v zemědělství a pravidel stanovených v pokynech k přezkumu veřejné podpory v odvětví rybolovu a akvakultury.
IV. PŘIPOMÍNKY ITÁLIE
(22) Ve svých odpovědích na rozhodnutí o zahájení řízení poskytla Itálie doplňující informace a předložila připomínky, jejichž základní body jsou shrnuty níže:
Připomínky k analýze opatření jako podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami
(23) Italské orgány připomněly, že území, pro které jsou zásahy určeny, je území obcí uvedených v nařízeních předsedy vlády ze dne 29. října 2002, ze dne 31. října 2002 a ze dne 8. listopadu 2002.
Podle článku 1 nařízení ze dne 29. října 2002 jsou podpory poskytovány výhradně v obcích postižených záplavami, v nichž byla vydána obecní nařízení o evakuaci nebo o zákazu provozu na hlavních přístupových cestách na území obce.
Dotčené obce byly určeny nařízením č. 3290 předsedy vlády.
(24) Pokud jde o pochybnosti ohledně toho, zda je příjemcem podpory podnik, který skutečně utrpěl škodu, a zda tato škoda byla způsobena výhradně přírodními pohromami, uvedly italské orgány, že škodu lze považovat za skutečnou s odvoláním na většinu daňových poplatníků určité obce pouze v tom případě, že:
- nařízení o evakuaci se týkala vysokého počtu budov, který mohl negativně ovlivnit ekonomiku celého území obce,
- při provádění obecních nařízení byly pro dopravu uzavřeny všechny hlavní přístupové cesty do obce.
(25) Italské orgány tudíž posuzují, zda ve skutečnosti jsou hlavními příjemci podpor podniky, které byly skutečně poškozeny událostí, které mají provozní sídlo v ulicích nebo v budovách postižených výše uvedenými nařízeními o evakuaci.
(26) Kromě toho se italské orgány vzhledem k souvislosti mezi utrpěnou škodou a poskytnutou podporou domnívají, že Smlouva nevylučuje možnost vzít v úvahu celkové škody vzniklé ve stanovené oblasti.
Režim se opírá o pojem škody stanovený v makroekonomickém klíči, neboť požadavky účinnosti a včasnosti nepřipouštějí odhad škod konkrétně v jednotlivých podnicích.
Italské orgány se proto odvolávají na makroekonomické údaje, aby dokázaly, že částka uvolněná z režimu je očividně nižší než způsobené škody.
(27) Italské orgány rovněž poznamenaly, že v jiných případech Komise povolila podpory zaměřené na obnovu určitého odvětví nebo na odškodnění, která nebyla přímo spojena se škodami.
(28) V dopise ze dne 10. září 2004 italské orgány potvrdily, že se podpora opírá o makroekonomickou strukturu, a upřesňují nicméně, že požádají podniky o vhodné potvrzení či prohlášení za účelem skutečného přezkoumání škod, které utrpěly konkrétně jednotlivé podniky.
Finanční správa bude moci následně provádět vhodné kontroly.
Takové potvrzení bude muset obsahovat údaje dokládající právo podniku na získání podpory, protože se nachází v oblasti, která je pro podporu způsobilá.
Podniky budou muset mimo jiné potvrdit, že výše podpory nepřevyšuje utrpěnou škodu a že se nejedná ani o nadměrnou kompenzaci.
Připomínky k analýze opatření jako investiční podpory
(29) Pokud jde o analýzu slučitelnosti opatření s výjimkami podle čl. 87 odst.
3 písm. a) a/nebo c) Smlouvy, provedenou na základě ustanovení uvedených výše v bodě 16, připomněly italské orgány pouze to, že oblasti, jichž se opatření týká, byly stanoveny přímo a výhradně v souvislosti s přírodními pohromami.
(30) Zdůrazňují, že slučitelnost podpor musí být zhodnocena na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy, jelikož se jedná o podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými výjimečnými událostmi.
(31) V dopise ze dne 10. září 2004 italské orgány rovněž připomněly, že podpory je nutné při uplatnění uvedené výjimky považovat za slučitelné se společným trhem a že na základě toho není nutné další šetření v souvislosti s jinými výjimkami či oblastmi.
V. POSOUZENÍ
Zhodnocení podpůrné povahy uvedených opatření
(32) Pro zhodnocení, zda opatření v rámci režimu představují podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, je nutné stanovit, zda poskytují výhodu příjemcům, zda je výhoda státního původu, zda mají dotčená opatření vliv na hospodářskou soutěž a zda jsou schopna změnit obchod v rámci Společenství.
87 odst. 1 je možnost, že opatření zvýhodňuje mnohé konkrétní příjemce.
Je tedy zapotřebí na jedné straně určit, zda přijímající podniky získávají ekonomickou výhodu, kterou by nezískaly za normálních podmínek na trhu, nebo zda šetří náklady, které by v podstatě musely zatížit vlastní zdroje podniků, a na druhé straně, zda je taková výhoda poskytována jedné určité kategorii podniků.
Možnost odečíst si část uskutečněných investic z daní představuje pro příjemce ekonomickou výhodu, jelikož jejich zdanitelné příjmy a v důsledku i výše daní z takových příjmů jsou sníženy vzhledem k tomu, co by podniky musely v podstatě zaplatit.
Kromě toho jsou opatření určena pro mnohé podniky, které působí – a zejména investují – v určitých oblastech na italském území, a zvýhodňují je, jelikož nejsou poskytována podnikům, které se nacházejí mimo takové oblasti.
(34) Na základě druhé podmínky článku 87 musí být podpory poskytovány státem ze státních zdrojů.
Ve skutkové podstatě získává použití státních zdrojů negativní formu, protože se jedná o ušlý zisk pro veřejnou moc: snížení daní z příjmů snižuje daňový výnos státu.
87 odst. 1 Smlouvy musí podpora narušovat nebo ohrožovat hospodářskou soutěž a musí mít vliv nebo být schopna ovlivnit obchod v rámci Společenství.
Ve skutkové podstatě hrozí opatření tím, že naruší hospodářskou soutěž, vzhledem k tomu, že posilují finanční pozici a provozní možnosti přijímajících podniků vzhledem k jejich konkurenci, která z takových opatření nemá žádný prospěch.
Jestliže se tak děje v prostředí obchodu v rámci Společenství, jsou tyto podniky dotčenými opatřeními postiženy.
Taková opatření zejména narušují hospodářskou soutěž a mají vliv na obchod v rámci Společenství, pokud přijímající podniky vyvážejí část své výroby do jiných členských států; analogicky to znamená, že pokud přijímající podniky nevyvážejí, vnitrostátní produkce je zvýhodněna skutečností, že možnost podniků, které se nacházejí v různých členských státech, vyvážet své výrobky na italský trh je v důsledku toho omezena [7].
Totéž se děje, když jeden členský stát poskytuje podporu podnikům, které působí v odvětví služeb a distribuce [8].
(36) Z takových důvodů čl. 87 odst. 1 Smlouvy v zásadě zakazuje uvedená opatření a za slučitelná se společným trhem je lze považovat pouze v tom případě, pokud budou splňovat jednu z výjimek stanovených uvedenou Smlouvou.
(37) Komise nicméně připouští, že podpory poskytované na základě dotčených opatření nepředstavují veřejnou podporu, která ve chvíli poskytnutí splňuje podmínky dané nařízením Komise (ES) č. 69/2001 [9] nebo platnými směrnicemi de minimis.
Protiprávnost režimu
(38) Jelikož se jedná o opatření, která již vstoupila v platnost, Komise lituje toho, že italské orgány nesplnily oznamovací povinnost podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
Zhodnocení slučitelnosti opatření se společným trhem
(39) Poté, co bylo stanoveno, že zkoumaná opatření představují podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí Komise prošetřit slučitelnost se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 2 a 3 Smlouvy.
(40) Pokud jde o použitelnost výjimek podle Smlouvy, domnívá se Komise, že dotčená podpora nemůže využívat výjimek podle čl. 87 odst. 2 písm. a) Smlouvy vzhledem k tomu, že se nejedná o sociální povahu, ani o podporu spadající do oblasti čl. 87 odst. 2 písm. c). Ze zřejmých důvodů nejsou použitelné ani výjimky podle čl. 87 odst. 3 písm. b) a d).
87 odst. 3 písm. a) a c), odvolává se Komise na pochybnosti vyjádřené v souvislosti s rozhodnutím o zahájení řízení a bere na vědomí prohlášení Itálie v souvislosti s řízením, na jejichž základě dotčená podpora nesleduje žádný z cílů uvedených výjimek.
Protože příslušný členský stát neposkytl potřebné informace, aby Komise mohla zhodnotit slučitelnost režimu na základě takových výjimek, není v této souvislosti možné režim v tomto rozhodnutí zhodnotit.
Toto zjištění nemá vliv na možnost, že podpora poskytovaná podle uvedeného režimu bude ve výsledku jednotlivého šetření prohlášena za slučitelnou nebo že bude spadat do působnosti nařízení o výjimce.
87 odst. 2 písm. b), jelikož se jedná o podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými výjimečnými událostmi.
Je třeba uvést, že Itálie v souvislosti s řízením zdůraznila, že podpora tomuto cíli odpovídá.
Analýza opatření jako podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami
87 odst. 2 písm. b) Smlouvy mohou být uhrazeny škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými výjimečnými událostmi.
Komise má podle zavedené praxe za to, že vulkanické erupce, zemětřesení, záplavy a sesuvy půdy představují přírodní pohromy ve smyslu uvedeného článku.
(44) Dotčený režim předpokládá poskytování podpor zaměřených na náhradu škod, které podniky utrpěly v důsledku uvedených přírodních pohrom, jež postihly některé oblasti Itálie.
Pohromy a postižené oblasti jsou uvedeny a vymezeny správními akty.
(45) Jak ostatně potvrdily italské orgány v dopise ze dne 10. září 2004, opatření se opírá o makroekonomickou strukturu.
Nicméně, vzhledem k uvedené smlouvě a v souladu k zavedené praxi Komise musí mezi skutečností, která škodu způsobila, a veřejnou podporou určenou na její úhradu existovat jasná a přímá souvislost.
Souvislost musí být stanovena na úrovni každého jednotlivého podniku, a nikoli na makroekonomické úrovni [10].
(46) Pokud jde o nepřímé škody, ve sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě "s odpovědí Evropského společenství na záplavy v Rakousku, Německu a v řadě kandidátských zemí" se uvádí, že: "pokud jde o náhradu nepřímých škod vyvolaných záplavami, například zpoždění ve výrobě způsobená přerušením dodávek elektrické energie, potížemi při dodávkách produktů způsobenými uzavřením mnohých dopravních cest, jestliže je možné stanovit jasný příčinný vztah mezi škodou a záplavou, bude možná plná náhrada" [11].
Nicméně, vzhledem k makroekonomické struktuře opatření, které provádějí italské orgány, není možné stanovit jasnou příčinnou souvislost mezi škodou hrazenou z opatření a přírodními pohromami.
Rovněž pokud jde o nepřímé škody, musí být stanovena souvislost na úrovni každého jednotlivého podniku, a nikoli na makroekonomické úrovni.
(47) V tomto konkrétním případě bude režim zvýhodňovat všechny podniky, které investují, nad stanovenou mez zjištěnou podle průměru předchozích let, v obcích, které uvádějí italské orgány a z nichž některé jsou rozlehlé, s velkým počtem obyvatelstva a vyznačují se značnou ekonomickou činností (například Milán, Turín, Janov).
Je jasné, že mnozí příjemci podpor z režimu neutrpěli přímou škodu a nic s jistotou nedokazuje existenci nepřímých škod.
Není ostatně prokázáno, že případné škody byly způsobeny výhradně přírodními pohromami, o nichž se zmiňují italské orgány.
(48) Mechanismus podpor a částka poskytnutá kterémukoli příjemci nesouvisejí se skutečně způsobenými škodami, ale závisejí na objemu investic realizovaných během stanoveného období, na objemu investic realizovaných v předchozích letech a na existenci zdanitelných příjmů.
Za těchto okolností, i za předpokladu, že příjemce skutečně utrpěl škody způsobené dotčenými přírodními pohromami, může výše podpory přesáhnout výši škod.
(49) Lze tudíž konstatovat, že formální řízení nemůže rozptýlit pochybnosti Komise a že dotčené opatření představuje režim podpor neslučitelný se společným trhem.
(50) V dopise ze dne 10. září 2004 italské orgány nicméně upřesnily, že požádají podniky o vhodné potvrzení či prohlášení za účelem skutečného přezkoumání škod, které jednotlivé podniky konkrétně utrpěly, a že budou moci být prováděny vhodné kontroly.
(51) Opravdu nelze vyloučit, že ve specifických případech používání opatření splňuje podpora poskytnutá na základě dotčeného režimu podmínky, podle nichž ji lze považovat za slučitelnou se společným trhem.
Italská správa může tudíž pokračovat v kontrolách jednotlivých přijímajících podniků, aby mohla potvrdit existenci jasné a přímé souvislosti mezi dotčenými přírodními pohromami a veřejnou podporou určenou k náhradě příslušné škody.
Díky těmto kontrolám bude možné s jistotou vyloučit každou nadměrnou náhradu škod utrpěných jednotlivými podniky.
(52) Pro vyloučení jakékoli nadměrné náhrady budou muset italské orgány z důvodu záruky požadovat odpočet částky podpory z plateb dlužných příjemcům.
Italské orgány budou muset mimo jiné stanovit kontrolu kumulace podpor poskytnutých na základě příslušného opatření a dalších opatření, aby vyloučily jakoukoli nadměrnou náhradu škod.
(53) Toto rozhodnutí pojednává o režimu jako takovém a musí být okamžitě prováděno, zejména vymáháním podpor, které byly poskytnuty protiprávně a které byly prohlášeny za neslučitelné se společným trhem.
Komise připomíná, že negativní rozhodnutí ohledně režimu podpor nemá vliv na možnost, že určité výhody poskytnuté na základě tohoto režimu nemusí být považovány za veřejnou podporu nebo že mohou být na základě specifických vlastností považovány za slučitelné se společným trhem (například protože se na jednotlivou výhodu vztahují pravidla de minimis nebo protože je poskytována v rámci rozhodnutí, které prohlašuje podporu za slučitelnou nebo za podporu spadající do působnosti nařízení o výjimkách).
VI. ZÁVĚR
(54) Komise došla k závěru, že Itálie poskytovala podporu stanovenou dotčeným opatřením protiprávně, a to v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(55) Na základě provedeného zhodnocení došla Komise k závěru, že dotčený režim je neslučitelný se společným trhem, jelikož nesplňuje podmínky nezbytné pro uplatnění – pokud jde o podporu, která má nahradit škody způsobené přírodními pohromami nebo jinými výjimečnými událostmi – výjimky podle čl. 87 odst. 2 písm. b, totiž jediné výjimky, které se Itálie dovolává.
(56) V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [12], přijala Komise v případě negativních rozhodnutí o protiprávných podporách rozhodnutí, kterým přikazuje dotčenému členskému státu, aby přijal všechna opatření, která jsou nezbytná k tomu, aby podporu získal od příjemce zpět.
Komise nenařizuje vymáhání podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnou zásadou práva Společenství.
Ve zvláštním případě není vymáhání v rozporu s žádnou zásadou.
Komise rovněž poznamenává, že ani italské orgány, ani příjemci se podobných zásad nedovolávali.
(57) Itálie musí přijmout veškerá opatření, která jsou nezbytná pro vymáhání podpory od příjemců režimu, s vyloučením jednotlivých případů, které podle toho, co je uvedeno v bodech 50, 51 a 52 tohoto odůvodnění, splňují podmínky slučitelnosti se společným trhem při uplatňování výjimky podle čl.
87 odst. 2 písm. b) Smlouvy.
Za tímto účelem musí Italské orgány příjemcům režimu přikázat, aby podporu splatili do dvou měsíců od zveřejnění tohoto rozhodnutí. Podpory, které musí být vymáhány, musí být zvýšeny o úroky vypočítané v souladu s nařízením Komise (ES) č.
794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [13].
Itálie musí Komisi předat vhodný formulář týkající se stavu vymáhání podpor, jakož i sestavit seznam příjemců, kteří jsou povinni podporu vrátit, a musí jasně specifikovat konkrétní opatření přijatá s cílem dosáhnout okamžitého a účinného vymáhání podpor.
Itálie jí musí do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí rovněž předložit dokumenty dokazující uskutečněné zahájení procesu vymáhání podpor, které byly poskytnuty protiprávně a které nejsou slučitelné se společným trhem, od příjemců (například vydané oběžníky, nařízení o vymáhání podpor apod.),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Režim veřejných podpor ve prospěch podniků, které investovaly v obcích postižených přírodními pohromami v roce 2002, podle čl. 5e zákonného opatření č. 282 ze dne 24. prosince 2002, uzákoněného zákonem č. 27 ze dne 21. února 2003, které prodlužuje pro určité podniky výhody podle čl. 4 odst. 1 zákona č. 383 ze dne 18. října 2001, který Itálie protiprávně prováděla v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy, je neslučitelný se společným trhem, aniž jsou dotčena ustanovení článku 3.
Článek 2
Itálie zruší režim podpor podle článku 1, pokud je stále účinný.
Článek 3
Jednotlivé podpory poskytnuté na základě režimu podle článku 1 jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy, do té míry, že nepřekračují čistou hodnotu škod, které skutečně utrpěl některý z příjemců v důsledku přírodních pohrom podle čl. 5e zákonného opatření č. 282 ze dne 24. prosince 2002, přičemž jsou zohledněny částky přijaté z důvodu záruky nebo na základě jiných opatření.
Článek 4
Jednotlivé podpory poskytnuté na základě režimu podle článku 1, které nesplňují podmínky stanovené článkem 3, jsou neslučitelné se společným trhem.
Článek 5
1. Itálie přijme veškerá nezbytná opatření pro vymáhání podpor podle článku 4 od příjemců.
2. Itálie zastaví veškeré platby podpor počínaje datem oznámení tohoto rozhodnutí.
3. Vymáhání podpor se provádí bez prodlení podle postupů vnitrostátních právních předpisů za předpokladu, že umožňují okamžité a účinné provádění tohoto rozhodnutí.
4. Podpory, které mají být vymáhány, jsou zvýšeny o úroky splatné od data, kdy byly dány příjemcům k dispozici, až do data skutečného vrácení.
5. Úroky se vypočítají v souladu s ustanoveními hlavy V nařízení (ES) č. 794/2004.
6. Itálie přikáže všem příjemcům podpor podle článku 4, aby podpory poskytnuté protiprávně a zvýšené o úroky vrátily do dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Do dvou měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí uvědomí Itálie Komisi o opatřeních přijatých k jeho splnění tím, že vyplní dotazník připojený k tomuto rozhodnutí.
Itálie zejména předloží Komisi do stejného termínu všechny dokumenty prokazující skutečné zahájení procesu vymáhání podpor, které byly příjemcům poskytnuty protiprávně.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
Rozhodnutí Rady 2005/316/SZBP
ze dne 18. dubna 2005,
kterým se provádí společný postoj 2004/694/SZBP o dalších opatřeních na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na společný postoj 2004/694/SZBP [1], a zejména na článek 2 uvedeného společného postoje ve spojení s čl. 23 odst. 2 druhou odrážkou Smlouvy o Evropské unii,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle společného postoje 2004/694/SZBP přijala Rada opatření ke zmrazení veškerých finančních prostředků a hospodářských zdrojů fyzických osob, které byly obviněny Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY).
(2) Dne 21. února 2005 přijala Rada rozhodnutí 2005/148/SZBP, kterým změnila seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP.
(3) Jména Ljubomira BOROVČANINA, Gojka JANKOVIĆE, Sretena LUKIĆE, Draga NIKOLIĆE a Vinka PANDUREVIĆE by měla být vypuštěna ze seznamu v důsledku jejich vzetí do vazby ICTY.
(4) ICTY naopak zahrnul do seznamu podezřelých osob na útěku jméno Zdravka TOLIMIRA, jehož obvinění bylo zveřejněno dne 10. února 2005.
Jeho jméno by proto mělo být doplněno do seznamu uvedeného v příloze společného postoje 2004/694/SZBP.
(5) Seznam uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Seznam osob uvedený v příloze společného postoje 2004/694/SZBP se nahrazuje seznamem uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.
Článek 3
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Komise
ze dne 18. dubna 2005
o mimořádných opatřeních týkajících se nepovoleného geneticky modifikovaného organismu "Bt10"
(oznámeno pod číslem K(2005) 1257)
(Text s významem pro EHP)
(2005/317/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin [1], a zejména na čl. 53 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Ustanovení čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech [2] stanoví, že geneticky modifikované potraviny nebo krmiva nesmějí být uvedeny na trh Společenství, pokud se na ně nevztahuje povolení udělené v souladu s uvedeným nařízením. Ustanovení čl. 4 odst. 3 a čl. 16 odst. 3 stejného nařízení stanoví, že žádné geneticky modifikované potraviny nebo krmiva nesmějí být povoleny, pokud nebylo řádně a dostatečně prokázáno, že nemají nepříznivý účinek na lidské zdraví, zdraví zvířat nebo na životní prostředí, neuvádějí spotřebitele nebo uživatele v omyl a neliší se od potravin nebo krmiv, které mají nahradit, do té míry, že by jejich běžná spotřeba byla z hlediska výživové hodnoty pro zvířata nebo člověka nevýhodná.
(2) Dne 22. března 2005 orgány Spojených států amerických (dále jen "orgány USA") uvědomily Komisi, že kukuřičné produkty kontaminované geneticky modifikovanou kukuřicí "Bt10" (dále jen "kontaminovaný produkt"), které neměly povolení k uvedení na trh ve Společenství, byly pravděpodobně vyváženy do Společenství od roku 2001 a tento vývoz nadále pokračuje.
Dále tyto orgány uvědomily Komisi, že tyto produkty neměly ani povolení k uvedení na trh ve Spojených státech amerických.
(3) Aniž jsou dotčeny kontrolní povinnosti členských států, opatření, která mají být dále přijata na pravděpodobné dovozy kontaminovaných produktů, by měla být předmětem uceleného a společného přístupu, jenž umožní provést rychlou a účinnou akci a zamezí rozdílnostem, které existují mezi členskými státy při řešení takové situace.
(4) Článek 53 nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví možnost přijetí vhodných mimořádných opatření Společenství u potravin a krmiv dovezených ze třetí země za účelem ochrany lidského zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí, pokud se nelze s rizikem úspěšně vypořádat pomocí opatření přijatých dotyčným členským státem.
(5) Ačkoli byla kontaminace produktů oznámena společností Syngenta, která vyvinula geneticky modifikovanou kukuřici "Bt10", orgánům USA v prosinci 2004, nebyly společností Syngenta ani orgány USA poskytnuty žádné údaje, které by Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen "úřad") umožnily provést posouzení bezpečnosti geneticky modifikované kukuřice "Bt10".
Podle úřadu [3] musí být v případě nedostatku těchto informací bezpečnost "Bt10" ještě potvrzena.
(6) Vzhledem k nedostatku postačujících údajů umožňujících provedení posouzení bezpečnosti geneticky modifikované kukuřice "Bt10" za účelem dosažení vysoké úrovně ochrany zdraví ve Společenství a vzhledem k možnému riziku, které představují produkty nepovolené podle nařízení (ES) č. 1829/2003, které bere v úvahu zásadu předběžné opatrnosti stanovenou v článku 7 nařízení (ES) č. 178/2002, je vhodné přijmout mimořádná opatření s cílem zabránit uvedení kontaminovaných produktů na trh ve Společenství.
(7) V souladu s obecnými požadavky stanovenými v nařízení (ES) č. 178/2002, provozovatelé potravinářských a krmivářských podniků nesou primární právní odpovědnost za zajištění toho, že potraviny a krmiva v podnicích, které řídí, splňují požadavky potravinového práva, a za kontrolu toho, že jsou tyto požadavky skutečně plněny.
Povinnost dokázat, že nejsou uváděny na trh kontaminované produkty, by proto měla být uložena provozovateli odpovědnému za první uvedení na trh.
K tomuto účelu by měla mimořádná opatření požadovat, aby zásilky určitých produktů pocházejících ze Spojených států amerických mohly být uvedeny na trh, pouze pokud je k nim přiložena analytická zpráva dokazující, že produkty nejsou kontaminovány geneticky modifikovanou kukuřicí "Bt10".
Analytická zpráva by měla být vydána akreditovanou laboratoří v souladu s mezinárodně uznávanými normami.
(8) Za účelem usnadnění kontrol by se na všechny modifikované potraviny a krmiva uvedené na trh měla vztahovat uznaná detekční metoda.
Syngenta byla požádána o poskytnutí metody případově specifické detekce geneticky modifikované kukuřice "Bt10" a kontrolních vzorků.
Následně byla požádána referenční laboratoř Společenství uvedená v článku 32 nařízení (ES) č. 1829/2003 (dále jen "RLS"), aby uznala detekční metodu pro tento produkt na základě údajů poskytnutých společností Syngenta.
Detekční metoda byla poskytnuta společností Syngenta a lze ji nalézt na této internetové stránce: http://gmo-crl.jrc.it.
(9) Vzhledem k tomu, že opatření stanovená v tomto rozhodnutí musejí být úměrná a nesmějí omezovat obchod více, než je nutné, musejí být dotčeny pouze produkty, u kterých se má za to, že mohou být kontaminovány geneticky modifikovanou kukuřicí "Bt10".
Podle informací poskytnutých orgány USA nejsou ze Spojených států amerických dováženy do Společenství geneticky modifikovaná kukuřičná zrna ani produkty z nich získané, kromě krmiv z kukuřičného lepku a pivovarnické mláto ke krmným účelům.
Proto by se uvedená opatření měla vztahovat pouze na tyto produkty.
(10) I přes žádost Komise nebyly orgány USA schopny poskytnout žádnou záruku nepřítomnosti "Bt10" v krmivech z kukuřičného lepku a pivovarnickém mlátu obsahujících geneticky modifikované organismy nebo z nich vyrobené, které jsou dováženy do Společenství, vzhledem k tomu, že ve Spojených státech amerických u těchto produktů neexistují opatření na oddělení nebo vysledovatelnost.
(11) Pokud jde o potravinářské produkty, není podle informací sdělených Komisi žádná geneticky modifikovaná kukuřice dovážená ze Spojených států amerických používána při produkci potravin ve Společenství.
Členské státy by však měly sledovat, zda jsou potraviny z geneticky modifikované kukuřice na trhu a zda jsou kontaminované "Bt10".
Na základě informací poskytnutých členskými státy zváží Komise potřebu jakéhokoli vhodného opatření.
(12) Tato opatření musejí být po 6 měsících zhodnocena za účelem posouzení toho, zda jsou stále potřebná.
(13) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na tyto produkty pocházející ze Spojených států amerických:
- krmiva z kukuřičného lepku obsahující geneticky modifikovanou kukuřici kódu KN 23099020 nebo z ní vyráběná
- pivovarnické mláto obsahující geneticky modifikovanou kukuřici kódu KN 23033000 nebo z ní vyráběné.
Článek 2
Podmínky prvního uvedení na trh
1. Členské státy umožní první uvedení produktů uvedených v článku 1 na trh, pouze pokud původní analytická zpráva, která se zakládá na vhodné a uznané metodě případově specifické detekce geneticky modifikované kukuřice "Bt10" a která byla vydána akreditovanou laboratoří a je přiložena k zásilce, dokazuje, že produkt neobsahuje kukuřici "Bt10" nebo krmivo vyrobené z kukuřice "Bt10".
Pokud je zásilka produktů uvedených v článku 1 rozdělena do více částí, musí být ověřená kopie analytické zprávy podle odstavce 1 přiložena ke každé části rozdělené zásilky.
2. Pokud není tato analytická zpráva přiložena, musí provozovatel usazený ve Společenství, jenž je odpovědný za první uvedení produktu na trh, provést analýzu produktů uvedených v článku 1, aby dokázal, že produkty neobsahují kukuřici "Bt10" nebo krmivo vyrobené z kukuřice "Bt10".
Dokud není analytická zpráva k dispozici, nesmí být zásilka uvedena na trh Společenství.
3. Členské státy uvědomí Komisi o kladném (nepříznivém) výsledku prostřednictvím systému rychlého varování pro potraviny a krmiva.
Článek 3
Ostatní kontrolní opatření
Členské státy přijmou vhodná opatření včetně náhodného odebírání vzorků a provádění analýz, pokud jde o produkty uvedené v článku 1, které již byly uvedeny na trh, aby ověřily nepřítomnost kukuřice "Bt10" nebo krmiva vyrobeného z kukuřice "Bt10".
Uvědomí Komisi o kladném (nepříznivém) výsledku prostřednictvím systému rychlého varování pro potraviny a krmiva.
Článek 4
Kontaminované zásilky
Členské státy přijmou nezbytná opatření zajišťující, aby produkty uvedené v článku 1, u kterých bylo zjištěno, že obsahují kukuřici "Bt10" nebo krmivo vyrobené z kukuřice "Bt10", nebyly uvedeny na trh.
Článek 5
Úhrada nákladů
Členské státy zajistí, aby náklady vzniklé při provádění článku 2 a 4 nesly provozovatelé odpovědní za první uvedení na trh.
Článek 6
Přezkum opatření
Toto rozhodnutí bude přezkoumáno nejpozději do 31. října 2005.
Článek 7
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 7. května 2004
o režimu podpor, které Itálie hodlá poskytnout ve prospěch zemědělců provincie Campobasso
(oznámeno pod číslem K(2004) 1634)
(Pouze italské znění je závazné)
(2005/319/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedeným článkem, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Dopisem ze dne 29. listopadu 2000, doručeném dne 30. listopadu 2000, oznámilo Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii Komisi rozhodnutí č. 629 vydané Giunta provinciale di Campobassa ze dne 29. prosince 1999 v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(2) Dopisem ze dne 8. února 2001, doručeném dne 12. února 2001, dopisem ze dne 21. února, doručeném dne 28. února 2001, dopisem ze dne 12. června 2001, doručeném dne 14. června, a dopisem ze dne 11. září 2001, doručeném dne 13. září 2001, Stálé zastoupení Itálie při Evropské unii poskytlo Komisi doplněné, požadované informace dopisem ze dne 12. ledna 2001, ze dne 26. dubna 2001 a ze dne 7. srpna 2001.
(3) Dopisem ze dne 13. listopadu 2001 oznámila Komise Itálii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy ve věci této podpory.
(4) Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie [1].
Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k předmětnému opatření.
(5) Italské orgány žádnou připomínku ve věci předmětného opatření nepodaly.
Komise neobdržela připomínky od žádné jiné zúčastněné strany.
II. POPIS PODPORY
1. Režim podpory
(6) Předmětné opatření stanoví poskytnutí podpory formou zvýhodněných půjček s úrokovou sazbou 2 % a maximální výší 20 milionů ITL (10329 EUR) na:
- přizpůsobení zemědělských podniků sanitárním a hygienickým normám v souladu s ustanoveními dekretu č. 54 ze dne 14. ledna 1997 o provádění směrnic 92/46/EHS a 92/47/EHS o výrobě mléka a uvádění mléka a mléčných výrobků na trh,
- zlepšení bezpečnosti a zdraví na pracovišti v souladu s ustanoveními legislativního nařízení č. 626 ze dne 19. září 1994 a jeho pozdějších změn v provádění směrnic 89/391/EHS, 89/654/EHS, 89/655/EHS, 89/656/EHS, 90/269/EHS, 90/270/EHS, 90/394/EHS, 90/679/EHS, 93/88/EHS, 97/42/ES a 1999/38/ES o zlepšení bezpečnosti a zdraví pracovníků na pracovišti,
- přijetí norem týkajících se kontrol výroby potravin v souladu s dekretem č. 155 ze dne 26. května 1997 o provádění směrnic 93/43/EHS a 96/3/ES o hygieně potravin.
(7) Do režimu podpor mohou být indikativně zařazeny:
- realizace stavebních prací nebo prací pro přizpůsobení struktur pro zpracování kapalného odpadu,
- realizace stavebních prací nebo prací pro přizpůsobení struktur pro sběr a konzervaci mléka,
- realizace stavebních prací nebo úprava elektrických instalací,
- realizace stavebních prací nebo úprava sanitárně-hygienických zařízení,
- realizace stavebních prací nebo přizpůsobení struktur pro ustájení dobytka,
- realizace stavebních prací nebo přizpůsobení struktur pro sběr a konzervaci potravinářských výrobků,
- výměna stavebních materiálů nesplňujících hygienické normy za jiné materiály s vlastnostmi vykazujícími vyšší stupeň hygieničnosti.
(8) V rámci těchto položek kryje podpora náklady na projekt a realizaci, nákup materiálů a "jiné náklady" (kryté výrazem "atd." v textu oznámení).
(9) Maximální rozsah podpory je uveden v článku 7 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 [2].
(10) Příjemci podpory jsou zemědělci-vlastníci a zemědělci, kteří provozují zemědělskou činnost jako hlavní, a jejich skupiny, zapsané u obchodní komory Campobassa.
(11) Pro financování podpory je uvolněno 150 milionů ITL (77468 EUR).
Aplikace režimu podpor bude platit do vyčerpání disponibilní částky.
(12) Podpora stanovená v rozhodnutí není kumulovatelná s jinými podporami určenými pro stejné účely.
V tomto případě příjemce podepíše prohlášení o odpovědnosti, ve kterém se zaváže, že nebude požadovat jiné podpory zaměřené na stejný účel.
Tato prohlášení budou pravidelně ověřována.
2. Argumenty uvedené Komisí v rámci zahájení přezkumného řízení
88 odst. 2 Smlouvy, protože měla pochybnosti týkající se slučitelnosti podpor se společným trhem.
Jednalo se o následující pochybnosti:
A. Pochybnosti ve věci investic jako předmět podpory
(14) V informacích předaných před zahájením řízení tvrdily italské orgány, že maximálně povolené rozsahy podpor byly výše podpor stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 1257/1999, které odpovídá rozsahu stanovenému v bodě 4.1 obecných zásad Společenství o státních podporách v zemědělském odvětví [3] (dále jen "obecné zásady") a které se týká zemědělských podniků.
Je zde uveden i odkaz na opatření 4.9 regionálního operativního programu, které se vztahuje pouze na investice do zemědělských podniků.
(15) Na základě údajů a výše uvedeného odkazu jsou sazby určené pro podpory následující: 40 % do oblastí, které jsou vedeny jako výhodné, a 50 % do oblastí, které jsou vedeny jako nevýhodné se zvýšením o 5 procentních bodů v obou případech, jestliže jsou investice realizovány mladými zemědělci.
(16) Podpora, o které se hovoří, by se mohla shrnout do třech bodů obecných zásad:
- bod 4.1 týkající se investic do zemědělských podniků,
- bod 4.2 týkající se investic do sektoru transformace a obchodování se zemědělskými výrobky (aplikace nařízení tohoto bodu nemůže být vyloučena, jelikož na základě informací, které podaly italské orgány, jsou příjemci podpor zemědělci-vlastníci, pěstitelé a zemědělci, kteří provozují zemědělskou činnost jako hlavní; na základě článku 2135 italského občanského zákoníku "je zemědělcem, který provozuje zemědělskou činnost jako hlavní, ten, kdo provozuje přímou činnost zaměřenou na obhospodařování půdy, lesa, chovu dobytka a činností s tím spojených". Tyto poslední citované činnosti by mohly zahrnovat transformaci a obchodování se zemědělskými výrobky),
- bod 4.3 týkající se diversifikace zemědělských činností odkazuje na body 4.1 a 4.2.
(17) V dopise ze dne 7. srpna 2001 vyzvala Komise italské orgány, aby podrobně prokázaly dodržení ustanovení každého z těchto bodů podle typu příjemce navrženého na podporu.
Ve svém dopise ze dne 11. září 2001 se italské orgány omezily na odpověď, že normy a nařízení (ES) nebyly ignorovány, a aby ujistily o svých nejlepších úmyslech, prohlásily, že se region bude řídit stejným pojetím aplikovaným pro řízení fondů FEAOG-Řízení.
(18) Na základě této odpovědi shledala Komise za vhodné vznést dotaz na efektivní dodržování výše uvedených obecných zásad.
B. Pochybnosti spojené s povahou a úrokovou sazbou při financování určitých přípustných výdajů
(19) Jestliže bylo možné se na jedné straně domnívat, že by úroková sazba z podpory byla nezávisle na aplikovaných bodech obecných zásad dodržena, poněvadž v souvislosti s opatřením, které se týká transformace/obchodování se zemědělskými výrobky patří Molise mezi regiony s označením Cíl 1 a může mít prospěch z podpory ve výši 50 %, která není vyšší než je maximum předpokládané italskými orgány v jejich původním oznámení, nebylo na straně druhé procento přípustných výdajů zastoupené výdaji na projekt upřesněno a v rámci obecných zásad je omezeno na 12 % z jiných přípustných výdajových položek.
Při zahájení řízení nebylo možné stanovit povahu určitých nákladů označených výrazem "atd." uvedených ve zprávě.
(20) Z tohoto důvodu nebylo možné vyloučit, že některé výdaje, patřící do této kategorie, by byly nepřijatelné a že podpory, v souvislosti s takovýmito výdaji, by podpořily fungování něčeho, co by nebylo se společným trhem slučitelné.
C. Pochybnosti v souvislosti s věrohodností kritérií určených pro hodnocení příjemců a dodržování minimálních norem ze strany těchto příjemců v souvislosti s okolním prostředím, hygienou a zdravím zvířat.
(21) Body 4.1 a 4.2 obecných zásad upřesňují, že podniky, příjemci těchto podpor, musí být hodnoceny jako rentabilní na základě své perspektivy a musí dodržovat minimální požadavky na prostředí, hygienu a zdraví zvířat.
Kromě toho lze poskytnout podpory pouze na výrobky, které nacházejí na trhu odbyt.
Otázka trhu nebyla problematická, jelikož v regionálním operačním programu schváleném Komisí, která se vztahuje na tento projekt, byla definována velmi přesná kritéria.
(22) Co se týče otázky rentability, odvolaly se italské orgány na opatření 4.9 regionálního operačního programu, jenž byl schválen Komisí a která kdysi kritéria tohoto regionálního operačního programu vrátila zpět, aby byla doplněna o kritéria plánování.
Při čtení tohoto programu se ukázalo, že kritériem určeným pro aplikaci byl hrubý výnos a počet jednotek lidské práce (UTH) v podniku.
Aby byl podnik rentabilní, musel by prokázat hrubý výnos rovnající se minimálně 4 nebo 6 "jednotkám ekonomické dimenze hrubého výnosu" v závislosti na zóně a dát práci alespoň jedné UTH.
Takové hodnotící kritérium se jevilo spíše jako neurčité, neboť na základě informací, které byly k dispozici, nebylo možné zjistit, co byla "jedna jednotka ekonomické dimenze hrubého výnosu".
Kromě toho, neodráží číslo UTH nutně rentabilitu podniku.
V důsledku toho při zahájení řízení pochybovala Komise o věrohodnosti hodnotících kritérií ve věci rentability příjemců.
(23) Co se týče dodržení minimálních požadavků v otázce prostředí, hygieny a zdraví zvířat, upozornila Komise, že podpory byly myšleny pro financování podnikání na základě nařízení směrovaných k přijetí směrnic, které při doplnění programu byly zahrnuty mezi minimální požadavky a které zemědělské podniky musí respektovat, aby mohly dostat podporu z regionálního operačního programu.
(24) Pod profilem směrnic aplikovaných na základě státní podpory musí zemědělské podniky dodržet minimální požadavky, o kterých jsme se již zmínili, aby mohly dostat podporu.
Na základě bodu 4.1.1.3 předmětných obecných zásad, pokud jsou investice realizovány za účelem přizpůsobení novým požadavkům v otázce prostředí, hygieny nebo zdraví zvířat, může být podpora udělena pro uspokojení těchto nových požadavků. Stejný bod upřesňuje rovněž, že v takovém případě je třeba si uvědomit časové období stanovené v souladu s čl.
1750/1999 ze dne 23. července 1999, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 o podpoře rozvoje zemědělské výroby ze strany Evropského zemědělského fondu (FEAOG) [4].
(25) V dopise ze dne 7. srpna 2001 položila Komise italským orgánům otázku, jaké jsou nové požadavky, které by se měly zavést, a dokdy se počítá s jejich aplikací.
Ve své odpovědi italské orgány sdělily, že budou muset požádat o posudek z důvodu prověření, zda jsou dodržovány minimální požadavky stanovené platnými směrnicemi Společenství a směrnicemi národními a regionálními.
(26) Taková informace nedávala však žádnou odpověď na otázky položené Komisí v tom smyslu, že nebylo možné určit, které nové požadavky by mohly být zavedeny a jaké by bylo jejich relativní období aplikace.
Ve fázi zahájení řízení nemohla Komise vyloučit, že předpokládané podpory byly určeny pouze k financování přizpůsobení normám, které měly být již aplikovány a které patřily mezi minimální požadavky, jež zemědělské podniky měly respektovat, aby podporu dostaly.
Podpora poskytnutá podnikům, které narušují směrnice Společenství, nemůže být slučitelná se společným trhem.
(27) Na základě těchto předpokladů měla Komise vážné pochybnosti, zda jsou ze strany potenciálních příjemců podpory dodržovány minimální požadavky na prostředí, hygienu a zdraví zvířat, které obecné zásady předpisují, a to nejen z pohledu přípustnosti výdajů, ale i z pohledu samotných příjemců.
D. Pochybnosti o neretroaktivitě podpory
(28) Komise vyzvala italské orgány, aby garantovaly, že opatření stanovená předmětným opatřením, budou provedena v souladu s principem neretroaktivity a v souladu s bodem 3.6 obecných zásad, a aby se dále italské orgány zavázaly neposkytnout podporu na činnosti nebo práce zahájené před předložením žádosti o podporu ze strany příjemce a před jeho závazným přijetím kompetentními orgány na základě schválení režimu podpor ze strany Komise.
(29) Z informací předaných italskými orgány vyplývá, že žádná podpora dosud uhrazena nebyla, že ani žádná podpora uhrazena nebude, dokud Komise režim neschválí. Avšak poslední informace dodaná těmito orgány neobsahuje požadovaný závazek neudělit podporu na činnosti nebo práce zahájené před předložením žádosti o podporu ze strany příjemců a před jeho závazným přijetím příslušnými orgány.
Ve fázi zahájení řízení nemohla tudíž Komise vyloučit, že v rámci režimu by mohly být poskytnuty retroaktivní podpory bez podnětného účinku.
Komise musela proto pochybovat, i z tohoto důvodu, o slučitelnosti příslušných podpor se společným trhem.
III. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ ITÁLIÍ A TŘETÍMI OSOBAMI
(30) Itálie neposkytla Komisi žádné připomínky týkající se předmětné podpory na základě rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 88 odst.
2 Smlouvy. Komise rovněž neobdržela připomínky ze strany třetích osob.
IV. PRÁVNÍ HODNOCENÍ
1. Existence podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy
(31) Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy nejsou se společným trhem slučitelné podpory udělované státy nebo prostřednictvím státních zdrojů, a to v jakékoli formě, které upřednostňují některé výrobky nebo neregulérním způsobem ohrožují konkurenci.
(32) Předmětná opatření odpovídají této definici v tom smyslu, že upřednostňují určité výroby (základní zemědělské výroby, neboť investice se konají na úrovni primární produkce) a mohou nahrávat obchodům na základě široké škály výrobků, ke kterým přísluší (např. v roce 1998 Itálie uskutečnila obchody se zemědělskými výrobky ve výši 15222 miliard ECU za dovoz a ve výši 9679 miliard ECU za vývoz. V průběhu stejného roku činily obchody se zemědělskými výrobky uvnitř Společenství 128256 miliard ECU za dovoz a 132458 miliard ECU za vývoz).
(33) Předmětné opatření patří tudíž do definice státní podpory obsažené v čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
(34) Zákaz udělování státních podpor není nepodmíněný. V tomto případě je prominutí, o kterém se hovoří v čl.
87 odst. 2 Smlouvy, neaplikovatelné a navíc nebylo italskými orgány vůbec požadováno.
(35) Jako neaplikovatelný se jeví rovněž čl. 87 odst. 3 písmeno a) Smlouvy, protože podpora se neurčuje pro upřednostnění ekonomického rozvoje v regionech, kde je životní úroveň abnormálně nízká nebo s vysokou nezaměstnaností.
(36) Co se týče čl. 87 odst. 3 písmeno b) Smlouvy, připomíná se, že finanční podpora není určena na podporu realizace důležitého projektu společného evropského zájmu ani na ozdravění vážného narušení ekonomiky členského státu.
(37) Co se týče čl. 87 odst. 3 písmeno d) Smlouvy je třeba zdůraznit, že se podpora netýká indikativních cílů.
(38) Vezmeme-li v úvahu povahu opatření, pouhé neodvolatelné narušení je spojeno s čl. 87 odst. 3 písmeno c) Smlouvy, na základě kterého mohou být podpory, určené pro zahájení rozvoje některých činností nebo některých ekonomických regionů, považovány za neslučitelné se společným trhem, přestože nealterují podmínky obchodu v opačném směru než je společným zájmem.
2. Zkoumání slučitelnosti podpory
(39) Rozhodnutí musí být zkoumáno na základě obecných zásad z důvodu stanovení režimu podpor pro investice do zemědělského sektoru, které bylo řádně oznámeno italským orgánům v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(40) Ve skutečnosti bod 23.3 předmětných obecných zásad říká, že se obecné zásady aplikují na nové státní subvence do zemědělského sektoru včetně těch, které byly oznámeny členskými státy počínaje 1. lednem 2000, ale u kterých Komise ještě nerozhodla.
(41) Nařízení (ES) č. 1/2004 Komise ze dne 23. prosince 2003, které se vztahuje na aplikaci článků 87 a 88 Smlouvy ES, týkající se státní podpory ve prospěch malých a středních podniků činných v sektoru výroby, transformace a obchodování se zemědělskými výrobky [5], není v tomto případě aplikovatelné, protože předané informace o příjemcích podpor neumožňují ve všech případech určit, zda je podpora určena malým a středním podnikům, na které by se mohla aplikace tohoto nařízení vztahovat [6].
(42) V rámci předložených informací tvrdily italské orgány, že maximálně přípustná výše podpory je stanovena článkem 7 nařízení (ES) č. 1257/1999 a odpovídá výši stanovené v bodě 4 předmětných obecných zásad týkajících se investic do zemědělských podniků.
Italské orgány poukázaly rovněž na opatření 4.9 regionálního operačního programu, které se týká výlučně investic do zemědělských podniků.
(43) Vezmeme-li v úvahu výše uvedené indikace a odkazy, činí aplikovaná míra podpory 40 % ve výhodných zónách a 50 % ve znevýhodněných zónách s navýšením pěti procentních bodů v obou případech, když jsou investice realizovány mladými zemědělci.
(44) V každém případě se mohou finanční podpory, o kterých se zde hovoří, vztahovat na investice, jejichž podmínky schválení jsou stanoveny různými body obecných zásad:
- investice do zemědělských podniků (bod 4.1),
- investice do sektoru transformace a obchodování se zemědělskými výrobky (bod 4.2),
- investice zaměřené na podporu diversifikace zemědělských činností (bod 4.3, který odkazuje na bod 4.1 a 4.2).
(45) Na základě bodu 4.1 obecných zásad mohou být státní finanční podpory poskytnuty ve prospěch investic do zemědělských podniků, pokud splňují tyto podmínky:
a) investice sledují alespoň jeden z těchto cílů, tj. snížit náklady na výrobu, zlepšit a přestavět výrobu, zvýšit kvalitu, ochránit a zlepšit okolní prostředí, hygienické podmínky a zdraví zvířat nebo podnítit diversifikaci zemědělských činností;
b) intenzita podpory je omezena na 40 % (50 % ve znevýhodněných zónách).
V každém případě, jakmile jsou investice prováděny mladými zemědělci do pěti let od zahájení činnosti, může být maximální podpora zvýšena na 45 a 55 %;
c) podpora investic se uděluje pouze podnikům, u nichž se může prokázat výnosnost na základě zhodnocení perspektiv, jejichž řízení má znalosti a vhodné profesionální kompetence.
Kromě toho musí podnik splňovat minimální požadavky Společenství na prostředí, hygienu a zdraví zvířat;
d) investice určené na zvýšení výrobní kapacity jsou subvencovány pouze tehdy, může-li být pro výrobky, o něž se jedná, nalezen na trhu normální odbyt;
e) přípustné výdaje zahrnují pouze: stavbu, nákup nebo zlepšení nemovitostí; nové stroje a vybavení včetně informačních programů; všeobecné výdaje, jako odměny architektům, inženýrům a poradcům, realizační studie, získání patentů a licencí až do maximální výše 12 % uvedených výdajů; nákup pozemků včetně řádných výdajů, poplatků a nákladů na registraci;
f) přípustné údaje nepřesahují limity celkových přípustných investic stanovených členskými státy na základě článku 7 nařízení (ES) č. 1257/1999.
(46) Co se týče investic udělených na transformaci a obchodování zemědělskými výrobky podle čl. 4.2 obecných zásad se připomíná, že podpory mohou být uděleny za těchto podmínek:
a) výnosnost podniků s podporou je prokázána na základě zhodnocení perspektiv;
b) podniky s podporou dodržují více méně minimální požadavky na prostředí, hygienu a zdraví zvířat.
V každém případě, pokud jsou investice realizovány za účelem přizpůsobení novým minimálním požadavkům na prostředí, hygienu a zdraví zvířat, může být podpora udělena při dodržení těchto nových požadavků;
c) míra finanční podpory nepřevyšuje 40 % (50 % v regionech označených jako Cíl 1);
d) přípustné výdaje zahrnují pouze: stavbu, nákup nebo vylepšení nemovitosti; nové stroje a vybavení včetně informačních programů; všeobecné výdaje, jako odměny architektům, inženýrům a poradcům, realizační studie, získávání patentů a licencí až do maximální výše 12 % uvedených výdajů; nákup pozemků včetně zákonných výdajů, poplatky a náklady na registraci;
e) podpory se neudělují na výrobky, pro které nelze najít normální odbyt na trhu;
f) podpory pro investice včetně přípustných výdajů vyšší než 25 milionů EUR jsou předmětem zvláštního oznámení Komisi podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
(47) Na základě bodu 4.3 musí být slučitelnost podpor pro investice zaměřených na podporu diversifikace zemědělských činností zhodnocena na základě podmínek stanovených v bodě 4.1, pokud celkové přípustné výdaje nepřekročí limit stanovený členskými státy týkající se celkových přípustných investic podle článku 7 nařízení (ES) č.
1257/99. Jakmile je tato částka převýšena, aplikují se podmínky stanovené v bodě 4.2 předmětných obecných zásad.
(48) Z popisu vyplývá jasně, že nezávisle na charakteru povahy podpor do investic určených v rámci předmětného rozhodnutí ve věci oznámení, se mnohé z podmínek obecných zásad, které byly zmíněny výše, nejeví ze strany italských orgánů jako zaručené a slučitelné se společným trhem, tj.:
a) upřesnění povahy přípustných investic označených výrazem "atd." a záruka dodržení limitu 12 % u ostatních přípustných výdajových položek na procento výdajů za projekt;
b) věrohodnost hodnotících kritérií ve věci ekonomické výnosnosti příjemců podpory;
c) dodržení minimálních požadavků na prostředí, hygienu a zdravý život zvířat ze strany nositelů podpory;
d) vyloučení jakékoli možnosti udělení retroaktivních podpor bez podněcujícího účinku v rámci režimu podpor.
(49) Kromě toho nepodaly italské orgány žádnou připomínku ani doplňující informace na základě výzvy, se kterou se na ně Komise svým dopisem ze dne 13. listopadu 2001 v rámci zahájení řízení obrátila.
(50) Komise neobdržela doplňující informace, jež by snížily zvýšené pochybnosti o podporách, o kterých se jednalo při zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy.
(51) Na základě výše uvedených úvah se Komise domnívá, že oznámené opatření je slučitelné s předpisy Společenství ve věci konkurence, a zejména čl. 87 odst. 3 písmeno c) Smlouvy.
V. ZÁVĚR
(52) Na základě toho, co bylo zjištěno, lze závěrem prohlásit, že podpory stanovené usnesením odpovídají státním podporám podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy a nemohou mít prospěch z žádného porušení uvedeného v čl. 87 odst. 3.
(53) Jelikož usnesení č. 629 provincie Campobasso ze dne 29. prosince 1999 bylo podle čl. 88 odst. 3 Smlouvy oznámeno a jelikož na základě informací dodaných italskými orgány nebyla žádná podpora v rámci režimu podpor proplacena, není nutné požadovat navrácení takových podpor, které toto usnesení stanovilo,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpory, které Itálie hodlala postoupit na základě Usnesení č. 629 provincie Campobasso ze dne 29. prosince 1999, určené na financování zemědělských činností pro zlepšení kvality výrobků a života činných osob, nejsou slučitelné se společným trhem.
Tyto podpory nemohou být tudíž realizovány.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí bude Itálie informovat Komisi o opatřeních přijatých na základě tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
Rozhodnutí Rady
ze dne 14. dubna 2005
o uzavření konzultací s Guinejskou republikou podle článku 96 dohody z Cotonou
(2005/321/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na dohodu o partnerství AKT-ES, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 [1], zejména na článek 96 uvedené dohody,
s ohledem na vnitřní dohodu o opatřeních, která mají být přijata, a o postupech, které mají být dodrženy pro provádění dohody o partnerství AKT-ES [2], a zejména na článek 3 uvedené dohody,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podstatné prvky dohody z Cotonou, uvedené v článku 9 dohody, byly porušeny.
(2) Podle článku 96 dohody z Cotonou byly dne 20. července 2004 zahájeny konzultace se zeměmi AKT a Guinejskou republikou.
Při této příležitosti guinejské orgány přijaly zvláštní závazky s cílem odstranit obtíže zjištěné Evropskou unií a splnit je v průběhu tříměsíčního prohloubeného dialogu.
(3) Na konci tohoto období bylo zjištěno, že některé uvedené závazky vedly ke konkrétním iniciativám a některé byly splněny.
Nicméně řada důležitých opatření z hlediska podstatných prvků dohody z Cotonou je třeba teprve provést,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Konzultace zahájené s Guinejskou republikou podle článku 96 dohody z Cotonou se uzavírají.
Článek 2
Opatření uvedená v přiloženém dopise se přijímají jako vhodná opatření ve smyslu čl. 96 odst. 2 písm. c) dohody z Cotonou.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
Bude zveřejněno
Rozhodnutí Komise
ze dne 26. února 2005
o žádosti, kterou předložilo Spojené království podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky
(oznámeno pod číslem K(2005) 411)
(Pouze anglické, francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2005/322/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky [1], a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Spojené království oslovilo dne 27. ledna 2005 Komisi podle článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 ve věci rozšíření vnitrostátního zákazu odlovu okounů párovými vlečnými sítěmi do 12 mil od jihozápadního pobřeží Anglie pro plavidla ostatních členských států, které mají právo lovit v této oblasti, s cílem dočasně omezit vedlejší odlov kytovců, dokud nebude možné přijmout účinnější koordinované opatření na úrovni Společenství.
Při předkládání této žádosti orgány Spojeného království poukázaly na své obavy týkající se stupně vedlejšího odlovu delfínů obecných v lovišti okounů párovými vlečnými sítěmi a na rozhodnutí Komise o zamítnutí jejich případu týkajícího se nouzového uzavření tohoto loviště v západní části Lamanšského průlivu (ICES divize VIIe) [2].
(2) Podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 jsou francouzská a belgická plavidla oprávněna lovit druhy žijící na mořském dně v oblasti 6–12 mil, a proto by se na ně vztahovala navrhovaná opatření předložená Spojeným královstvím.
(3) V souladu s podmínkami stanovenými v článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 oznámilo Spojené království svou žádost dotčeným členským státům.
Ve lhůtě pěti pracovních dní stanovené v článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 obdržela Komise písemné připomínky od Francie, ve kterých je Komise vyzvána nevyhovět žádosti Spojeného království.
(4) Komise je znepokojena vedlejším odlovem kytovců, kteří jsou chráněni směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin [3], zaznamenaným v některých lovištích, a je plně odhodlána co nejvíce snížit počet těchto živočichů, kteří utonou v lovném zařízení. Opatření Společenství bylo nedávno přijato nařízením Rady (ES) č.
812/2004 ze dne 26. dubna 2004 bylo, kterým se stanovují opatření týkající se náhodných odlovů kytovců v rybářských oblastech a kterým se mění nařízení (ES) č. 88/98 [4].
(5) Výše zmíněným nařízením se od 1. ledna 2005 ustanovuje vysílání pozorovatelů na plavidla používající k lovu párové vlečné sítě.
Otázka vedlejších odlovů kytovců v pelagických vlečných sítích je složitá a byla zvlášť řešena v rámci komplexního vědeckého přezkoumání a posouzení vedlejšího odlovu kytovců v lovištích Mezinárodní radou pro výzkum moře (ICES) [5].
ICES uvádí, že "k odlovu delfínů dochází i v jiných lovištích, než jen v těch, kde se loví okouni párovými vlečnými sítěmi," a že "je třeba provést komplexní sledování početných lovišť činných v tomto regionu, ve kterých se používají vlečné sítě, dříve než bude možné upřesnit požadavky na zmírnění".
ICES se především domnívá, že "zákaz odlovu okounů párovými vlečnými sítěmi" by byl "svévolným opatřením, které by stěží splnilo požadovaný cíl".
Zákaz používání párových vlečných sítí při odlovu zaměřeném na mořské okouny v pobřežních vodách Spojeného království v západní části Lamanšského průlivu by pravděpodobně vedl k přesunutí intenzity rybolovu do přilehlých oblastí, aniž by nutně snížil vedlejší odlov delfínů obecných.
(6) Přestože podle článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 může členský stát učinit opatření v zájmu minimalizace dopadu rybářských činností na mořské ekosystémy, navrhovaná opatření by na základě dostupných vědeckých informací k tomuto cíli pravděpodobně nepřispěla.
(7) Tato argumentace byla jedním z důvodů proč Komise rozhodla o zamítnutí žádosti Spojeného království o nouzový zákaz používání pelagických vlečných sítí při odlovu okouna v západní části Lamanšského průlivu v srpnu 2004.
Od té doby nebyly předloženy žádné nové vědecké informace, které by mohly odůvodnit změnu této analýzy.
(8) Komise se domnívá, že otázka vedlejšího odlovu kytovců pelagickými vlečnými sítěmi by se měla řešit účinným a koordinovaným způsobem, postaveným na základě řádných vědeckých poznatků o povaze a rozsahu problému.
V zájmu dosažení tohoto Komise finančně podporuje vědecké studie a výzkumy zaměřené na vývoj opatření pro snížení vedlejšího odlovu kytovců v lovištích, ve kterých se loví pomocí pelagických vlečných sítí, nebo na aktualizaci vědeckých odhadů množství malých kytovců v evropských vodách Atlantického oceánu.
Tyto studie a výzkumné projekty mají v kombinaci s údaji o vedlejším odlovu kytovců ve velkém množství lovišť zpřístupněných prostřednictvím pozorovacího programu Společenství poskytnout v rozumném časovém horizontu technický základ pro cílená a účinná řídící opatření k omezení dopadů rybolovu na kytovce.
Hned jak budou tyto informace k dispozici, navrhne Komise případná potřebná opatření v úzké spolupráci se všemi zúčastněnými stranami.
(9) Z uvedeného vyplývá, že žádosti předložené Spojeným královstvím nelze vyhovět,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Žádost o rozšíření zákazu rybolovu okounů s použitím párových vlečných sítí do 12 mil od jihozápadního pobřeží Anglie pro plavidla ostatních členských států, kterou předložilo Spojené království podle článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002, se zamítá.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Francouzské republice a Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
Rozhodnutí Komise
ze dne 21. dubna 2005
o požadavcích na bezpečnost u plovoucích předmětů pro volný čas používaných na vodě nebo ve vodě, které mají splňovat evropské normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES
(oznámeno pod číslem K(2005) 1209)
(Text s významem pro EHP)
(2005/323/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků [1], a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 2001/95/ES stanoví povinnost výrobců uvést na trh pouze bezpečné výrobky.
(2) Podle této směrnice se výrobek považuje za bezpečný, pokud jde o rizika a kategorie rizik podle příslušných vnitrostátních norem, pokud vyhovuje dobrovolným vnitrostátním normám provádějícím evropské normy.
(3) Podle směrnice 2001/95/ES by měly být evropské normy vypracovány evropskými normalizačními subjekty. Tyto normy by měly zajistit, aby výrobky splňovaly obecný požadavek na bezpečnost podle uvedené směrnice.
(4) Členské státy a Komise v úzké spolupráci s evropskými normalizačními subjekty a po konzultaci se zúčastněnými stranami vymezily plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě nebo ve vodě jako skupinu výrobků, pro něž by měly být vypracovány evropské normy na základě pověření, které by měla dát podle směrnice 2001/95/ES Komise.
Z takto vymezených plovoucích předmětů pro volný čas jsou vyloučeny plovoucí předměty, na něž se vztahují směrnice Rady 88/378/EHS týkající se bezpečnosti hraček [2], směrnice Rady 89/686/EHS týkající se osobních ochranných prostředků [3] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES týkající se rekreačních plavidel [4].
(5) Požadavky na bezpečnost těchto výrobků by měly být stanoveny s ohledem na tyto konzultace a diskuse s orgány členských států.
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle směrnice 2001/95/ES,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Výrobky a definice výrobků
Rozhodnutí se použije na plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě nebo ve vodě uvedené v části I přílohy, na které se nevztahují žádné zvláštní právní předpisy EU týkající se určitých výrobků.
Z tohoto rozhodnutí jsou zejména vyloučeny plovoucí předměty pro volný čas, na které se vztahují směrnice 88/378/EHS, směrnice 94/25/ES a směrnice 94/25/ES.
Článek 2
Požadavky na bezpečnost
Požadavky na bezpečnost týkající se výrobků uvedených v článku 1 jsou uvedeny v části II přílohy.
Článek 3
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí č. 200
ze dne 15. prosince 2004
o metodách fungování a složení technické komise pro zpracování dat správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků
(Text s významem pro EHP)
(2005/324/ES)
SPRÁVNÍ KOMISE PRO SOCIÁLNÍ ZABEZPEČENÍ MIGRUJÍCÍCH PRACOVNÍKŮ,
s ohledem na čl. 81 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby a jejich rodiny pohybující se v rámci Společenství [1], podle kterého správní komise podporuje a rozvíjí spolupráci mezi členskými státy cestou modernizace postupů pro výměnu informací, zejména přizpůsobením toku informací mezi orgány pro účely telematické výměny, s přihlédnutím k rozvoji zpracování dat v každém členském státě, s cílem zrychlit vyřizování dávek,
s ohledem na čl. 117c odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 574/72 ze dne 21. března 1972, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1408/71 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby a jejich rodiny pohybující se v rámci Společenství [2], podle kterého správní komise vytváří a stanoví metody fungování a složení technické komise, která v souladu s články 117, 117a a 117b podává zprávy a odůvodněná stanoviska před přijetím rozhodnutí,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
1. Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků zřizuje technickou komisi pro zpracování dat stanovenou čl. 117c odst. 1 nařízení (EHS) č. 574/72. Nazývá se "technická komise".
2. Technická komise vykonává funkce stanovené v čl. 117c odst. 2 nařízení (EHS) č. 574/72.
3. Mandát týkající se zvláštních úkolů technické komise stanoví správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků, která může tyto úkoly v případě potřeby pozměňovat.
Článek 2
Technická komise přijímá své zprávy a odůvodněná stanoviska podle potřeby na základě technických dokumentů a studií.
Může si od národních správních orgánů vyžádat jakékoliv informace, které považuje za nezbytné pro účelné plnění svých úkolů.
Článek 3
1. Technická komise se skládá ze dvou členů z každého členského státu, z nichž jeden je jmenován stálým členem a druhý jeho zástupcem.
Nominace z členských států jsou předávány generálnímu tajemníkovi správní komise prostřednictvím zástupce vlády členského státu ve správní komisi.
2. Zprávy a odůvodněná stanoviska se přijímají prostou většinou všech členů technické komise, přičemž každý členský stát má jeden hlas, který odevzdá stálý člen, nebo v jeho nepřítomnosti jeho zástupce.
Ve zprávách nebo odůvodněných stanoviscích technické komise musí být uvedeno, zda byly schváleny jednomyslně nebo prostou většinou.
Jsou-li schváleny většinou, musí obsahovat závěry nebo výhrady menšiny.
3. Zástupce Komise Evropských společenství, nebo osoba jím určená, vykonává v technické komisi funkci poradce.
Článek 4
Předsednictví technické komise vykonává vždy půl roku buď stálý člen, nebo jiný jmenovaný úředník státu, jehož zástupce ve správní komisi vykonává ve stejném období funkci předsedy této komise.
Předseda technické komise podává na žádost předsedy správní komise zprávu o činnosti technické komise.
Článek 5
Technická komise může k projednání zvláštních otázek ustavit ad hoc pracovní skupiny.
Technická komise musí v pracovním programu uvedeném v článku 7 popsat úkoly, které mají být v těchto ad hoc pracovních skupinách splněny, časový rozvrh plnění těchto úkolů a finanční dopady spojené s jejich činností.
Článek 6
Sekretariát správní komise připravuje a organizuje zasedání technické komise a vypracovává ze zasedání zápis.
Článek 7
Technická komise předkládá správní komisi ke schválení podrobný pracovní program.
Technická komise rovněž podává správní komisi každoročně zprávu o své činnosti a o výsledcích v rámci pracovního programu, včetně návrhů na jeho úpravu.
Článek 8
Každou činnost navrhovanou technickou komisí, která zahrnuje výdaje ze strany Komise Evropských společenství, musí schválit zástupce tohoto orgánu.
Článek 9
Jazyky technické komise jsou shodné s jazyky uznanými za úřední jazyky orgánů Společenství v souladu s článkem 290 Smlouvy o založení Evropského společenství.
Článek 10
Doplňující pravidla obsažená v připojené příloze se rovněž vztahují na technickou komisi.
Článek 11
Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí správní komise č. 169 [3].
Článek 12
Toto rozhodnutí se zveřejní
Rozhodnutí Komise
ze dne 8. března 2005,
kterým se Česká republika, Estonská republika, Kyperská republika, Lotyšská republika, Litevská republika, Republika Malta a Polská republika osvobozují od povinnosti uplatňovat na některé druhy směrnice Rady 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 1999/105/ES a 2002/57/ES týkající se uvádění osiva pícnin, osiva obilovin, révového vegetativního množitelského materiálu, reprodukčního materiálu lesních dřevin, osiva olejnin a přadných rostlin na trh
(oznámeno pod číslem K(2005) 525)
(Pouze české, estonské, řecké, lotyšské, litevské, maltské a polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/325/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 66/401/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva pícnin na trh [1], a zejména na článek 23a uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 66/402/EHS ze dne 14. června 1966 o uvádění osiva obilovin na trh [2], a zejména na článek 23a uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 68/193/EHS ze dne 9. dubna 1968 o uvádění révového vegetativního množitelského materiálu na trh [3], a zejména na článek 18a uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 1999/105/ES ze dne 22. prosince 1999 o uvádění reprodukčního materiálu lesních dřevin na trh [4], a zejména na článek 20 uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Rady 2002/57/ES ze dne 13. června 2002 o uvádění osiva olejnin a přadných rostlin na trh [5], a zejména na článek 28 uvedené směrnice,
s ohledem na žádosti předložené Českou republikou, Estonskem, Kyprem, Lotyšskem, Litvou, Maltou a Polskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Směrnice 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 1999/105/ES a 2002/57/ES stanoví některá ustanovení týkající se uvádění osiva pícnin, osiva obilovin, révového vegetativního množitelského materiálu, reprodukčního materiálu lesních dřevin, osiva olejnin a přadných rostlin na trh.
Tyto směrnice rovněž stanoví, že za určitých podmínek mohou být členské státy zcela nebo částečně osvobozeny od povinnosti uplatňovat tyto směrnice na určité druhy nebo materiály.
(2) Druhy osiva uvedené v částech I, II a V přílohy nejsou v některých členských státech obvykle rozmnožovány nebo uváděny na trh.
Navíc pěstování vína a uvádění množitelského materiálu uvedeného v části III přílohy má v některých členských státech minimální hospodářský význam.
Druhy dřevin uvedené v části IV přílohy rovněž nejsou v některých členských státech pro lesnické účely významné.
(3) Po dobu, dokud tyto podmínky trvají, by měly být příslušné členské státy osvobozeny od povinnosti uplatňovat ustanovení směrnic 66/401/EHS, 66/402/EHS, 68/193/EHS, 1999/105/ES a 2002/57/ES na dotyčné druhy a materiál.
(4) Opatřeními stanovenými tímto rozhodnutím by neměla být dotčena ustanovení uvedená v nařízení Komise (ES) č. 2199/2003 ze dne 16. prosince 2003, kterým se stanoví přechodná opatření k provádění nařízení Rady (ES) č. 1259/1999, pokud jde o režim jednotných plateb na plochu pro Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Slovinsko a Slovensko pro rok 2004 [6].
(5) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Členské státy uvedené v části I přílohy tohoto rozhodnutí se osvobozují od povinnosti uplatňovat směrnici 66/401/EHS, s výjimkou čl. 14 odst. 1, na druhy uvedené v prvním sloupci tabulky.
2. Členské státy uvedené v části II přílohy tohoto rozhodnutí se osvobozují od povinnosti uplatňovat směrnici 66/402/EHS, s výjimkou čl. 14 odst. 1 a v případě Lotyšska rovněž s výjimkou čl. 19 odst. 1, pokud jde o kukuřici, na druhy uvedené v prvním sloupci tabulky.
3. Členské státy uvedené v části III přílohy tohoto rozhodnutí se osvobozují od povinnosti uplatňovat směrnici 68/193/EHS, s výjimkou článků 12 a 12a, na druhy uvedené v prvním sloupci tabulky.
4. Členské státy uvedené v části IV přílohy tohoto rozhodnutí se osvobozují od povinnosti uplatňovat směrnici 1999/105/EHS, s výjimkou čl. 17 odst. 1, na druhy uvedené v prvním sloupci tabulky.
5. Členské státy uvedené v části V přílohy tohoto rozhodnutí se osvobozují od povinnosti uplatňovat směrnici 2002/57/ES, s výjimkou článku 17 a v případě Malty rovněž s výjimkou čl. 9 odst. 1, pokud jde o slunečnici, na druhy uvedené v prvním sloupci tabulky.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice, Estonské republice, Kyperské republice, Lotyšské republice, Litevské republice, Republice Malta a Polské republice.
Rozhodnutí Rady
ze dne 18. ledna 2005,
kterým se v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o založení Evropského společenství stanoví, zda Řecká republika přijala v reakci na doporučení Rady vydané podle čl. 104 odst. 7 uvedené smlouvy účinná opatření
(2005/334/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 104 odst. 8 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle článku 104 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2) Pakt o stabilitě a růstu je založen na cíli zdravých veřejných financí jakožto prostředku posilujícího podmínky pro cenovou stabilitu a silný udržitelný růst přispívající k vytváření pracovních míst.
Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku [1] stanoveném v článku 104 Smlouvy za účelem rychlé nápravy nadměrných schodků veřejných financí.
(3) Usnesení ze zasedání Evropské rady v Amsterodamu o Paktu o stabilitě a růstu ze dne 17. června 1997 [2] slavnostně vyzývá všechny strany, totiž členské státy, Radu a Komisi, aby řádně a včas prováděly Smlouvu a Pakt o stabilitě a růstu.
(4) Rozhodnutím 2004/917/ES [3] ze dne 5. července 2004 rozhodla Rada podle čl. 104 odst. 6 Smlouvy, že v Řecku existuje nadměrný schodek.
(5) Podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy a čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1467/97 vydala Rada doporučení, v němž stanovila řecké vládě lhůtu do dne 5. listopadu 2004 k přijetí účinných opatření k odstranění nadměrného schodku nejpozději v roce 2005. V témže doporučení Rada Řecké republice doporučila, aby ukončila současnou situaci nadměrného schodku co nejrychleji a nejpozději v roce 2005 a aby přijala nápravná opatření převážně strukturální povahy, jež představují nejméně jeden procentní bod HDP, souhrnně pro roky 2004 až 2005, pokud možno rovnoměrně rozdělená mezi tyto dva roky. Dále Rada Řecké republice doporučila, aby se podstatně snížila hrubá míra veřejného dluhu a uspokojivým tempem se přiblížila referenční hodnotě, přičemž by se měla věnovat zvláštní pozornost faktorům jiným než čisté půjčky přispívajícím ke změnám úrovně schodku. Nakonec Rada Řecké republice doporučila, aby naléhavě zajistila nápravu závažných nedostatků odhalených v souvislosti se statistickými údaji týkajícími se rozpočtu prostřednictvím zdokonaleného shromažďování a zpracovávání obecných údajů o veřejném sektoru.
(6) V souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1467/97 vychází Rada při zvažování, zda byla v reakci na její doporučení vydané v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy přijata účinná opatření, při svém rozhodování z veřejně oznámených rozhodnutí vlády dotyčného členského státu.
(7) Hodnocení veřejně oznámených rozhodnutí přijatých Řeckou republikou v době mezi vydáním doporučení Rady podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy a uplynutím lhůty stanovené v uvedeném doporučení vede k těmto závěrům:
- navzdory omezujícím opatřením oznámeným pro rok 2004 byla fiskální politika v rozporu s požadavky Rady zjevně expanzivní.
To je částečně v důsledku revizí statistických údajů, provedených ve spolupráci s Eurostatem za správného použití statistického systému ESA 95, a částečně v důsledku překročení výdajů v souvislosti s organizací olympijských her, jakož i v důsledku překročení některých dalších výdajových položek a schodků v některých příjmových položkách, které nebyly správně odhadnuty v rozpočtu pro rok 2004,
- rozpočtová opatření oznámená pro rok 2005 sice více než vyrovnávají odchylku z roku 2004, avšak nutně nezajišťují snížení schodku veřejných financí v roce 2005 pod 3 % HDP,
- nejen že poměr schodku veřejných financí k HDP neklesá uspokojivým tempem, ale značná vnitřní dynamika dluhu předpokládaná v roce 2004 rovněž svědčí o tom, že řecká vláda nepřijala žádná účinná opatření v oblasti operací pod čarou, což také přispívá k dalšímu zvyšování dluhu,
- Řecká republika zlepšila shromažďování a zpracovávání rozpočtových údajů, zejména v souvislosti s výdaji na vojenské vybavení, s výplatou úroků a s účty sociálního zabezpečení.
Další kroky učiněné za úzké spolupráce s Eurostatem zajistí rychlé a náležité poskytování obecných údajů o veřejném sektoru, jak to požaduje stávající právní rámec.
(8) Podle čl. 104 odst. 8 Smlouvy zjistí-li Rada, že na její doporučení podle čl. 104 odst. 7 uvedené smlouvy nebyla přijata žádná účinná opatření, může svá doporučení zveřejnit. Řecká republika však v souladu s usnesením Evropské rady o Paktu o stabilitě a růstu souhlasila se zveřejněním doporučení již v červenci 2004,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Řecká republika nepřijala žádná účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 5. července 2004 ve lhůtě stanovené v uvedeném doporučení.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
Rozhodnutí Komise
ze dne 25. dubna 2005,
kterým se mění rozhodnutí č. 2001/657/ES a rozšiřuje odchylka tak, aby zahrnovala filé ze solené tresky a celou solenou tresku
(oznámeno pod číslem K(2005) 1256)
(2005/335/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2001/822/ES ze dne 27. listopadu 2001 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství [1], a zejména na čl. 37 odst. 9 písm. c) přílohy III uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutím 2001/657/ES [2] byla Saint Pierre a Miquelonu přiznána odchylka od definice pojmu "původní produkty" s ohledem na jeho zvláštní situaci, pokud jde o zmrazené filé z tresky, okouníka mořského, platýse velkého a platýse obrovského kódu KN 030420.
(2) Dne 20. ledna 2005 požádala francouzská vláda o změnu rozhodnutí 2001/657/ES s cílem získat rozšíření oblasti působnosti odchylky přiznané pro zmrazené filé z tresky kódu KN ex030420 na filé ze solené tresky kódu KN ex030530 a na celou solenou tresku kódu KN 030562.
(3) Ve své žádosti francouzská vláda vycházela z nové úpravy strategie prodeje místního výrobního odvětví provedené s ohledem na evropské trhy.
(4) Požadovaná odchylka je oprávněná dle daných ustanovení čl. 37 odst. 1 přílohy III rozhodnutí Rady 2001/822/ES, neboť je nezbytná pro zachování výrobního odvětví zpracovávajícího mořské produkty a souvisejících pracovních míst.
(5) Požadovaná změna by neměla vliv na celková roční množství přidělená pro tresku, ani by neovlivnila dobu trvání odchylky, a nezpůsobila by proto vážnou újmu zavedenému výrobnímu odvětví Společenství.
(6) Je proto nezbytné patřičně změnit rozhodnutí 2001/657/ES.
(7) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Příloha rozhodnutí 2001/657/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. května 2005.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Rady
ze dne 18. dubna 2005,
kterým se mění rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1980, kterým se zřizuje Poradní výbor pro program jaderné syntézy
(2005/336/Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 7 čtvrtý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/668/Euratom ze dne 3. června 2002 o šestém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a vzdělávání, který rovněž přispívá k vytváření Evropského výzkumného prostoru (2002 až 2006) [1],
s ohledem na rozhodnutí Rady 2002/837/Euratom ze dne 30. září 2002, kterým se přijímá specifický program (Euratom) pro výzkum a odborné vzdělávání v oblasti jaderné energie (2002 – 2006) [2], a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného rozhodnutí, který stanoví, že za účelem provádění specifického programu je Komisi nápomocen poradní výbor a že pokud jde o aspekty související s jadernou syntézou, jsou složení tohoto výboru a podrobná operativní pravidla a postupy, které se použijí, stanoveny v rozhodnutí Rady 4151/81 ATO 103 ze dne 16. prosince 1980, kterým se zřizuje Poradní výbor pro program jaderné syntézy [3] (dále jen "rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1980"),
s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na článek 51 tohoto aktu,
s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1980, kterým se zřizuje Poradní výbor pro program jaderné syntézy, a zejména na odstavec 14 uvedeného rozhodnutí, který stanoví hlasovací systém tohoto výboru,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Poradní výbor pro program jaderné syntézy vydává stanoviska na základě systému váženého hlasování v případech, kdy podle odst. 5 písm. g) rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1980 definuje priority za účelem přidělení přednostní podpory.
(2) Dne 21. října 2004 Poradní výbor pro program jaderné syntézy jednomyslně doporučil, aby byl jeho systém váženého hlasování, který by se měl používat v rámci výboru uvedeného v odstavci 14 rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1980 ohledně aspektů souvisejících s jadernou syntézou, upraven tím způsobem, že bude v důsledku přistoupení nových členských států zahrnovat rovněž jejich hlasovací práva.
(3) S ohledem na výše uvedené by se rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1980 mělo nyní odpovídajícím způsobem změnit,
ROZHODLA TAKTO:
Jediný článek
V odstavci 14 rozhodnutí Rady ze dne 16. prosince 1980 se poslední dvě věty nahrazují tímto:
"Stanoviska vztahující se k odst. 5 písm. g) se přijímají na základě tohoto systému váženého hlasování:
Belgie _BAR_ 2 _BAR_
Česká republika _BAR_ 2 _BAR_
Dánsko _BAR_ 2 _BAR_
Německo _BAR_ 5 _BAR_
Estonsko _BAR_ 1 _BAR_
Řecko _BAR_ 2 _BAR_
Španělsko _BAR_ 3 _BAR_
Francie _BAR_ 5 _BAR_
Irsko _BAR_ 2 _BAR_
Itálie _BAR_ 5 _BAR_
Kypr _BAR_ 1 _BAR_
Lotyšsko _BAR_ 1 _BAR_
Litva _BAR_ 2 _BAR_
Lucembursko _BAR_ 1 _BAR_
Maďarsko _BAR_ 2 _BAR_
Malta _BAR_ 1 _BAR_
Nizozemsko _BAR_ 2 _BAR_
Rakousko _BAR_ 2 _BAR_
Polsko _BAR_ 3 _BAR_
Portugalsko _BAR_ 2 _BAR_
Slovinsko _BAR_ 1 _BAR_
Slovensko _BAR_ 2 _BAR_
Finsko _BAR_ 2 _BAR_
Švédsko _BAR_ 2 _BAR_
Spojené království _BAR_ 5 _BAR_
Švýcarsko _BAR_ 2 _BAR_
Celkem _BAR_ 60 _BAR_
K přijetí stanoviska je potřeba nejméně 31 kladných hlasů odevzdaných nejméně čtrnácti delegacemi."
Rozhodnutí Rady
ze dne 25. dubna 2005
o jmenování tří italských členů a jednoho italského náhradníka Výboru regionů
(2005/337/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,
s ohledem na návrh italské vlády,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 22. ledna 2002 vydala Rada rozhodnutí 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů pro období od 26. ledna 2002 do 25. ledna 2006 [1].
(2) Po odstoupení pana Alfonsa ANDRIY, které bylo Radě oznámeno dne 12. července 2004, a paní Mercedes BRESSOOVÉ, které bylo Radě oznámeno dne 14. července 2004, se uvolnila dvě místa členů Výboru regionů.
(3) Po skončení mandátu pana Silvana MOFFY a pana Francesca BISOGNA, které bylo Radě oznámeno dne 14. února 2005, se uvolnilo jedno místo člena a jedno místo náhradníka Výboru regionů.
(4) Na tato čtyři uvolněná místa navrhla italská vláda Radě dne 14. února 2005 jména kandidátů,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Do Výboru regionů jsou jmenováni pro zbývající část funkčního období, tj. do 25. ledna 2006:
a) členy:
Francesco CROCETTO
Consigliere Provinciale di Potenza
Provincia di Potenza – presso Presidenza del Consiglio
jako nástupce pana Silvana MOFFY
Sonia MASINIOVÁ
Presidente Provincia di Reggio Emilia
jako nástupkyně paní Mercedes BRESSOOVÉ
Guido MILANA
Consigliere Provinciale di Roma
jako nástupce pana Alfonsa ADRIY
b) náhradníkem:
Vincenzo GIULIANO
Consigliere della Provincia di Potenza
jako nástupce pana Francesca BISOGNA.
Článek 2
Toto rozhodnutí bude zveřejněno
Rozhodnutí Komise
ze dne 14. dubna 2005,
kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství službám v kempech
(oznámeno pod číslem K(2005) 1242)
(Text s významem pro EHP)
(2005/338/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství pro udělování ekoznačky [1], a zejména na čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení a šestý odstavec bodu 2 přílohy V uvedeného nařízení,
po konzultaci s Výborem Evropské unie pro ekoznačku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že ekoznačka Společenství může být udělena výrobku s vlastnostmi, které mu umožňují přispívat ke zlepšení klíčových environmentálních aspektů.
(2) Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že zvláštní kritéria ekoznačky vypracovaná na základě kritérií zpracovaných Výborem Evropské unie pro ekoznačku se stanovují podle skupin výrobků.
(3) V případě služeb v kempech musí být ekologická kritéria rozdělena na kritéria, která musí být všechna bezpodmínečně splněna, a na kritéria, z nichž musí být splněna pouze určitá část.
(4) Ekologická kritéria, jakož i s nimi související požadavky na posuzování a ověřování, jsou platná pro období tří let.
(5) Pokud jde o poplatky za žádosti o přidělení a používání ekoznačky mikropodniky, jak je definováno v doporučení Komise (ES) č. 1996/280 ze dne 3. dubna 1996 o definici malých a středních podniků [2], je vhodné, s ohledem na omezené prostředky mikropodniků a jejich mimořádný význam v rámci této skupiny výrobků, učinit opatření pro snížení poplatků, které jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 1980/2000 a v článku 5 rozhodnutí Komise (ES) č. 2000/728 ze dne 10. listopadu 2000, kterým se stanovují poplatky za podání žádosti a roční poplatky za ekoznačku Společenství [3].
(6) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru Evropské unie pro ekoznačku zřízeným podle článku 17 nařízení (ES) č. 1980/2000,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Skupina výrobků "služby v kempech" zahrnuje jako hlavní službu placený pronájem místa vhodného pro mobilní ubytovací zařízení na vymezeném prostoru.
Zahrnuje dále jiná ubytovací zařízení vhodná pro poskytnutí přístřeší nájemníkům a společné prostory pro poskytování veřejných služeb, pokud jsou poskytovány ve vymezeném prostoru.
"Služby v kempech", které jsou poskytovány na vymezeném prostoru, mohou pod správou nebo ve vlastnictví kempu také zahrnovat zajištění stravovacích služeb a aktivit pro volný čas.
Článek 2
Aby byla službám v kempu udělena ekoznačka Společenství podle nařízení (ES) č. 1980/2000, musí služby v kempu spadat do skupiny výrobků "služby v kempech" a musí splňovat všechna kritéria stanovená v oddíle A přílohy tohoto rozhodnutí.
Dále musí služby v kempu splnit dostatečný počet kritérií uvedených v oddíle B přílohy. Ke každému kritériu je přiřazen určitý počet bodů.
Služby v kempu musí získat nejméně:
a) 16,5 bodu za hlavní služby;
b) 20 bodů, pokud jsou navíc poskytována další ubytovací zařízení, vhodná pro poskytování přístřeší nájemníkům.
Požadovaný celkový součet se zvýší o jeden další bod za poskytované stravovací služby a o jeden bod za aktivity pro volný čas, pokud jsou tyto služby poskytovány.
Článek 3
1. Odchylně od čl. 1 odst. 3 rozhodnutí 2000/728/ES se v případě žádosti mikropodniku o udělení ekoznačky na služby v kempech poplatek za podání přihlášky snižuje o 75 %, přičemž žádné další snížení není možné.
2. Odchylně od první věty čl. 2 odst. 5 rozhodnutí 2000/728/ES činí minimální roční poplatek za užívání ekoznačky mikropodnikem 100 EUR.
3. Roční objem tržeb kempu za služby se vypočítává vynásobením dodací ceny počtem noclehů a snížením získaného výsledku o 50 %.
Za dodací cenu se považuje průměrná cena zaplacená návštěvníky kempu za nocleh včetně všech služeb, které nejsou předmětem příplatku.
Použijí se snížení na minimální výše ročního poplatku stanovená v článku 2 rozhodnutí 2000/728/ES.
4. Pro účely tohoto rozhodnutí se použije definice mikropodniků stanovená v doporučení 96/280/ES ve znění ze dne 3. dubna 1996.
Článek 4
Pro správní účely se skupině výrobků "služby v kempech" přiděluje číselný kód "26".
Článek 5
Ekologická kritéria pro skupinu výrobků "služby v kempech", jakož i požadavky na posuzování a ověřování jsou platné po dobu tří let ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 25. dubna 2005,
kterým se mění rozhodnutí 2003/526/ES, pokud jde o opatření pro tlumení klasického moru prasat ve Francii
(oznámeno pod číslem K(2005) 1249)
(Text s významem pro EHP)
(2005/339/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu [1], a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) V reakci na výskyt ohnisek klasického moru prasat v některých členských státech bylo přijato rozhodnutí Komise 2003/526/ES ze dne 18. července 2003 o ochranných opatřeních proti klasickému moru prasat v některých členských státech [2].
Uvedené rozhodnutí stanoví některá doplňková opatření pro tlumení klasického moru prasat.
(2) Francie informovala Komisi o nedávném vývoji uvedené choroby v populaci divokých prasat v oblasti severních Vogéz ve Francii.
Na základě epizootologických údajů je odpovídajícím způsobem třeba změnit oblast, kde se uplatňují opatření pro tlumení.
(3) Rozhodnutí 2003/526/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.
(4) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Část I bod 2 přílohy rozhodnutí 2003/526/EHS se nahrazuje zněním uvedeným v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnuti Komise
ze dne 11. dubna 2005,
kterým se stanovují ekologická kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování pro udělení ekoznačky Společenství osobním počítačům
(oznámeno pod číslem K(2005) 1024)
(Text s významem pro EHP)
(2005/341/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství pro udělování ekoznačky [1], a zejména na čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
po konzultaci s Výborem Evropské unie pro ekoznačku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že ekoznačka může být udělena výrobku s vlastnostmi, které mu umožňují významně přispívat ke zlepšení klíčových environmentálních aspektů.
(2) Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že zvláštní kritéria ekoznačky, navržená na základě kritérií sestavených Výborem Evropské unie pro ekoznačku, se stanoví podle skupin výrobků.
(3) Rovněž stanoví, že přezkum kritérií ekoznačky a požadavků na posuzování a ověřování kritérií proběhne s dostatečným předstihem před koncem platnosti kritérií určených pro danou skupinu výrobků.
(4) Aby se zohlednil vývoj na trhu, je vhodné revidovat ekologická kritéria stanovená v rozhodnutí Komise 2001/686/ES ze dne 22. srpna 2001, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství osobním počítačům [2].
(5) Aby se stanovilo, že tato kritéria se nevztahují na servery, je dále nezbytné změnit definici skupiny výrobků v uvedeném rozhodnutí.
(6) V zájmu jasnosti by proto mělo být rozhodnutí 2001/686/ES zrušeno.
(7) Revidovaná ekologická kritéria a příslušné požadavky na posuzování a ověřování by měla být platná po dobu čtyř let.
(8) Aby měli výrobci dostatek času upravit své výrobky tak, aby splňovaly revidovaná kritéria a požadavky, je vhodné povolit výrobcům, jejichž výrobkům byla udělena ekoznačka před dnem oznámení tohoto rozhodnutí, nebo těm, kteří požádali o její udělení před uvedeným datem, přechodné období nejvýše dvanáct měsíců.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 17 nařízení (ES) č. 1980/2000,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Skupina výrobků "osobní počítače" sestává z počítačů určených k použití na stálém místě, například na psacím stole, a skládajících se ze systémové jednotky a zobrazovací jednotky, spojených v jednu skříň nebo zvlášť, a z klávesnice.
Tato skupina výrobků zahrnuje rovněž systémové jednotky, klávesnice a zobrazovací jednotky, které jsou navrženy tak, aby byly použity ve spojení s osobními počítači.
Tato skupina výrobků nezahrnuje servery.
Článek 2
Aby byla přístroji udělena ekoznačka Společenství, musí v případě osobních počítačů podle nařízení (ES) č. 1980/2000 spadat do skupiny výrobků "osobní počítače" a musí splňovat ekologická kritéria uvedená v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Ekologická kritéria pro skupinu výrobků "osobní počítače" a související požadavky na posuzování a ověřování jsou platné do 30. dubna 2009.
Článek 4
Pro správní účely se skupině výrobků "osobní počítače" přiděluje číselný kód "013".
Článek 5
Rozhodnutí 2001/686/ES se zrušuje.
Článek 6
Ekoznačky udělené před dnem oznámení tohoto rozhodnutí výrobkům náležícím do skupiny výrobků "osobní počítače" lze nadále používat do 31. března 2006.
V případě, že před dnem oznámení tohoto rozhodnutí byly předloženy žádosti o udělení ekoznačky pro výrobky náležející do skupiny výrobků "osobní počítače", může být takovým výrobkům ekoznačka udělena za podmínek stanovených rozhodnutím 2001/686/ES.
V takovém případě lze ekoznačku používat do 31. března 2006.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 23. března 2005,
kterým se stanoví revidovaná ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství mycím prostředkům pro ruční mytí nádobí
(oznámeno pod číslem K(2005) 1026)
(Text s významem pro EHP)
(2005/342/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství udělování ekoznačky [1], a zejména na čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
po konzultaci s Výborem Evropské unie pro ekoznačku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle nařízení (ES) č. 1980/2000 může být ekoznačka Společenství udělena výrobku s vlastnostmi, které mu umožňují významně přispívat ke zlepšení klíčových environmentálních aspektů.
(2) Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že specifická kritéria ekoznačky sestavená na základě kritérií navrhnutých Výborem Evropské unie pro ekoznačku, jsou stanovena podle skupin výrobků.
(3) Rovněž stanoví, že přezkum kritérií ekoznačky a požadavků na posuzování a ověřování kritérií proběhne ve stanovené době před koncem platnosti kritérií určených pro každou skupinu výrobků.
(4) Ve snaze zohlednit vědecký vývoj a rozvoj trhu je vhodné přezkoumat ekologická kritéria stanovená rozhodnutím Komise 2001/607/ES ze dne 19. července 2001, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělení ekoznačky Společenství mycím prostředkům pro ruční mytí nádobí [2].
(5) Kromě toho je nezbytné upravit definici skupiny výrobků stanovenou v uvedeném rozhodnutí tak, aby bylo uvedeno, že zahrnuje výrobky určené k soukromému i profesionálnímu použití.
(6) V zájmu jasnosti by proto mělo být rozhodnutí 2001/607/ES nahrazeno.
(7) Revidovaná ekologická kritéria by měla být platná po dobu čtyř let.
(8) Je vhodné poskytnout nejvýše dvanáctiměsíční přechodné období těm žadatelům, jejichž výrobkům byla udělena ekoznačka před dnem oznámení tohoto rozhodnutí nebo kteří požádali o takové udělení před tímto dnem, aby měli dostatek času přizpůsobit své výrobky revidovaným kritériím a požadavkům.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 17 nařízení (ES) č. 1980/2000,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Skupina výrobků "mycí prostředky pro ruční mytí nádobí" zahrnuje:
"všechny mycí prostředky určené k ručnímu mytí nádobí, hliněného nádobí, příborů, hrnců, pánví, kuchyňských potřeb atd.".
Skupina výrobků zahrnuje výrobky určené k soukromému i profesionálnímu použití.
Článek 2
Aby byla mycím prostředkům udělena ekoznačka Společenství podle nařízení (ES) č. 1980/2000, musí tyto výrobky spadat do skupiny výrobků "mycí prostředky pro ruční mytí nádobí" a musí splňovat ekologická kritéria stanovená v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Ekologická kritéria pro skupinu výrobků "mycí prostředky pro ruční mytí nádobí", jakož i požadavky na jejich posuzování a ověřování jsou platná do 31. prosince 2008.
Článek 4
Pro správní účely se této skupině výrobků "mycí prostředky pro ruční mytí nádobí" přiděluje číselný kód 019.
Článek 5
Rozhodnutí 2001/607/ES se zrušuje.
Článek 6
Pokud jde o výrobky spadající do skupiny výrobků "mycí prostředky pro ruční mytí nádobí", ekoznačky udělené před dnem oznámení tohoto rozhodnutí mohou být nadále používány do 31. března 2006.
V případech, kdy byly žádosti o udělení ekoznačky výrobkům spadajícím do skupiny výrobků "mycí prostředky pro ruční mytí nádobí" předloženy před dnem oznámení tohoto rozhodnutí, lze udělit ekoznačku za podmínek stanovených v rozhodnutí 2001/607/ES.
V takových případech může být ekoznačka používána do 31. března 2006.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 11. dubna 2005,
kterým se stanovují ekologická kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování pro udělení ekoznačky Společenství přenosným počítačům
(oznámeno pod číslem K(2005) 1027)
(Text s významem pro EHP)
(2005/343/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství pro udělování ekoznačky [1], a zejména na čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
po konzultaci s Výborem Evropské unie pro ekoznačku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že ekoznačka může být udělena výrobku s vlastnostmi, které mu umožňují významně přispívat ke zlepšení klíčových environmentálních aspektů.
(2) Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že zvláštní kritéria ekoznačky, navržená na základě kritérií sestavených Výborem Evropské unie pro ekoznačku, se stanoví podle skupin výrobků.
(3) Rovněž stanoví, že přezkum kritérií ekoznačky a požadavků na posuzování a ověřování kritérií proběhne s dostatečným předstihem před koncem platnosti kritérií určených pro danou skupinu výrobků.
(4) Aby se zohlednil vývoj na trhu, je vhodné revidovat ekologická kritéria stanovená v rozhodnutí Komise 2001/687/ES ze dne 28. srpna 2001, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství přenosným počítačům [2].
(5) Aby se stanovilo, že do dotčené skupiny výrobků patří i přístroje vybavené klávesnicí na dotykové zobrazovací jednotce a že do ní nepatří výrobky, jejichž hlavním využitím nejsou výpočetní úkony, je dále nezbytné změnit definici skupiny výrobků v uvedeném rozhodnutí.
(6) V zájmu jasnosti by proto mělo být rozhodnutí 2001/687/ES nahrazeno.
(7) Revidovaná ekologická kritéria a příslušné požadavky na posuzování a ověřování by měly být platné po dobu čtyř let.
(8) Aby měli výrobci dostatek času upravit své výrobky tak, aby splňovaly revidovaná kritéria a požadavky, je vhodné povolit výrobcům, jejichž výrobkům byla udělena ekoznačka před dnem oznámení tohoto rozhodnutí, nebo těm, kteří požádali o její udělení před uvedeným datem, přechodné období nejvýše dvanáct měsíců.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 17 nařízení (ES) č. 1980/2000,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Skupinou výrobků "přenosné počítače" se rozumějí veškeré počítače, které se mohou používat na různých místech a které se skládají ze systémové jednotky, zobrazovací jednotky a klávesnice spojených do jedné skříně, které jsou navrženy tak, aby byly snadno přenosné z jednoho místa na druhé, a které mohou být napájeny interní baterií.
Tato skupina výrobků zahrnuje rovněž přístroje vybavené klávesnicí na dotykové zobrazovací jednotce.
Tato skupina výrobků nezahrnuje výrobky, jejichž hlavním využitím není výpočetní zpracování dat.
Článek 2
Aby byla přístroji udělena ekoznačka Společenství, musí v případě přenosných počítačů podle nařízení (ES) č. 1980/2000 spadat do skupiny výrobků "přenosné počítače" a musí splňovat ekologická kritéria uvedená v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Ekologická kritéria pro skupinu výrobků "přenosné počítače" a související požadavky na posuzování a ověřování jsou platné do 30. dubna 2009.
Článek 4
Pro správní účely se skupině výrobků "přenosné počítače" přiděluje číselný kód "018".
Článek 5
Rozhodnutí 2001/687/ES se zrušuje.
Článek 6
Ekoznačky udělené před dnem oznámení tohoto rozhodnutí výrobkům náležícím do skupiny výrobků "přenosné počítače" lze nadále používat do 31. března 2006.
V případě, že před dnem oznámení tohoto rozhodnutí byly předloženy žádosti o udělení ekoznačky pro výrobky náležející do skupiny výrobků "přenosné počítače", může být takovým výrobkům ekoznačka udělena za podmínek stanovených rozhodnutím 2001/687/ES.
V takovém případě lze ekoznačku používat do 31. března 2006.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 23. března 2005,
kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství univerzálním čisticím prostředkům a čisticím prostředkům pro hygienická zařízení
(oznámeno pod číslem K(2005) 1028)
(Text s významem pro EHP)
(2005/344/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství pro udělování ekoznačky [1], a zejména na čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
po konzultaci s Výborem Evropské unie pro ekoznačku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Podle nařízení (ES) č. 1980/2000 může být ekoznačka Společenství udělena výrobku s vlastnostmi, které mu umožňují významně přispívat ke zlepšení klíčových environmentálních aspektů.
(2) Nařízení (ES) č. 1980/2000 stanoví, že specifická kritéria ekoznačky sestavená na základě kritérií navrhnutých Výborem Evropské unie pro ekoznačku, jsou stanovena podle skupin výrobků.
(3) Rovněž stanoví, že přezkum kritérií ekoznačky a požadavků na posuzování a ověřování kritérií proběhne ve stanovené době před koncem platnosti kritérií určených pro každou skupinu výrobků.
(4) Ve snaze zohlednit vědecký vývoj a rozvoj trhu je vhodné přezkoumat ekologická kritéria stanovená rozhodnutím Komise 2001/523/ES ze dne 27. června 2001, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělení ekoznačky Společenství univerzálním čisticím prostředkům a čisticím prostředkům pro hygienická zařízení [2].
(5) Kromě toho je nezbytné upravit definici skupiny výrobků stanovenou v uvedeném rozhodnutí tak, aby bylo uvedeno, že čisticí prostředky určené pro čištění oken budou pokládány spíše za univerzální čisticí prostředky než za výrobky pro zvláštní čisticí účely.
(6) V zájmu jasnosti by proto mělo být rozhodnutí 2001/523/ES nahrazeno.
(7) Revidovaná ekologická kritéria by měla být platná po dobu čtyř let.
(8) Je vhodné poskytnout nejvýše dvanáctiměsíční přechodné období těm žadatelům, jejichž výrobkům byla udělena ekoznačka před dnem oznámení tohoto rozhodnutí nebo kteří požádali o takové udělení před tímto dnem, aby měli dostatek času přizpůsobit své výrobky revidovaným kritériím a požadavkům.
(9) Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 17 nařízení (ES) č. 1980/2000,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Skupina výrobků "univerzální čisticí prostředky a čisticí prostředky pro hygienická zařízení" se dělí na tyto dvě podskupiny:
a) Univerzální čisticí prostředky zahrnující čisticí prostředky, které jsou určeny pro běžné čištění podlah, zdí, stropů a dalších pevných povrchů a které se před použitím rozpouštějí ve vodě nebo se vodou ředí.
Univerzální čisticí prostředky musí mít obsah vody ≤ 90 % (m/m).
b) Čisticí prostředky na okna zahrnující zvláštní univerzální čisticí prostředky, které jsou určeny pro běžné čištění oken a které se před použitím ředí vodou nebo jsou používány neředěné.
Všechny čisticí prostředky na okna musí mít obsah vody ≤ 95 % (m/m).
c) Čisticí prostředky pro hygienická zařízení zahrnující čisticí prostředky, které jsou učeny pro běžné odstraňování, včetně drhnutí, znečištění a/nebo usazenin na hygienických zařízeních, jako jsou prádelny, koupelny, sprchy, záchody a kuchyně.
Všechny čisticí prostředky pro hygienická zařízení musí mít obsah vody ≤ 90 % (m/m).
Podskupina uvedená v bodě c) prvního odstavce nezahrnuje:
a) výrobky, které jsou automaticky používané při splachování záchodu, jako jsou výrobky s automatickým dávkováním, včetně válečků do záchodových mís;
b) výrobky, které se umísťují do splachovací nádržky;
c) výrobky, které nemají kromě odstraňování uhličitanu vápenatého (vodního kamene) žádný čisticí účinek;
d) dezinfekční prostředky.
Skupina výrobků nezahrnuje výrobky pro zvláštní čisticí účely, jako jsou čisticí prostředky na trouby, odstraňovače povrchových nečistot z podlahy, lešticí vosky, čističe odtokového potrubí atd.
Skupina výrobků zahrnuje výrobky určené k soukromému i profesionálnímu použití.
Článek 2
Aby univerzálním čisticím prostředkům a čisticím prostředkům pro hygienická zařízení byla udělena ekoznačka Společenství podle nařízení (ES) č. 1980/2000, musí tyto univerzální čisticí prostředky a čisticí prostředky pro hygienická zařízení spadat do skupiny výrobků "univerzální čisticí prostředky a čisticí prostředky pro hygienická zařízení" a musí splňovat ekologická kritéria stanovená v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Ekologická kritéria pro skupinu výrobků "univerzální čisticí prostředky a čisticí prostředky pro hygienická zařízení", jakož i požadavky na jejich posuzování a ověřování jsou platná do 31. prosince 2008.
Článek 4
Pro správní účely se skupině výrobků "univerzální čisticí prostředky a čisticí prostředky pro hygienická zařízení" přiděluje číselný kód 020.
Článek 5
Rozhodnutí 2001/523/ES se zrušuje.
Článek 6
Pokud jde o výrobky spadající do skupiny výrobků "univerzální čisticí prostředky a čisticí prostředky pro hygienická zařízení", ekoznačky udělené před dnem oznámení tohoto rozhodnutí mohou být nadále používány do 31. března 2006.
V případech, kdy byly žádosti o udělení ekoznačky výrobkům spadajícím do skupiny výrobků "univerzální čisticí prostředky a čisticí prostředky pro hygienická zařízení" předloženy před dnem oznámení tohoto rozhodnutí, lze udělit ekoznačku za podmínek stanovených v rozhodnutí 2001/523/ES.
V takových případech může být ekoznačka používána do 31. března 2006.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Rozhodnutí Komise
ze dne 18. února 2004
o restrukturalizační podpoře poskytnuté Německem ve prospěch společnosti Bankgesellschaft Berlin AG
(oznámeno pod číslem K(2004) 327)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/345/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropských společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [1], a zejména na čl. 7 odst. 3 uvedeného nařízení,
poté, co členský stát a jiné zúčastněné strany byly na základě výše uvedených ustanovení vyzvány k zaujetí stanoviska [2], a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1) Poté, kdy Komise schválila dne 25. července 2001 [3] podporu na záchranu společnosti Bankgesellschaft Berlin AG (dále jen "BGB" nebo "banka") a kdy Německo předložilo Komisi dne 28. ledna 2002 plán restrukturalizace, sdělila Komise Německu dopisem ze dne 9. dubna 2002 své rozhodnutí o tom, že ohledně restrukturalizační podpory zahájí řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES [4].
(2) Po vyžádaném a poskytnutém prodloužení termínu a také po dvou rozhovorech se zástupci Komise odevzdalo Německo dne 17. června 2002 své stanovisko a také další podklady a informace.
Další žádost o informace byla Německu zaslána dopisem ze dne 31. července 2002.
(3) Zveřejněním rozhodnutí Komise o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropských společenství [5] vyzvala Komise také ostatní zúčastněné strany k zaujetí stanoviska.
Poté obdržela dne 9. července a — po prodloužení termínu — dne 22. července 2002 připomínky od jednoho soutěžitele a také od jedné další zúčastněné strany, která požádala, aby její identita nebyla zveřejněna.
Tyto připomínky byly předány dne 1. srpna 2002 Německu, aby k nim zaujalo stanovisko.
Odpověď Německa byla doručena — po prodloužení termínu — dopisem ze dne 23. září 2002.
(4) Německo předalo na požádání další údaje k oznámené podpoře, a to dopisy ze dne 16. a 20. září, 14. a 18. listopadu a 18. prosince 2002 a dále ze dne 14. února a 14. března 2003.
Kromě toho byla Komise na různých schůzkách se zástupci Německa, země Berlín a BGB informována o stavu restrukturalizace.
(5) V rozhovorech dne 26. března 2003 informovalo Německo Komisi o důvodech, proč dne 25. března 2003 ztroskotala výzva k podávání nabídek pro privatizaci BGB, která byla zahájena na základě veřejného, mezinárodního nabídkového řízení v roce 2002.
Další související informace, rozvaha a výsledovka za rok 2002 byly předány dne 31. března 2003.
(6) Následující žádosti Komise o podání informací odeslané dne 15. dubna a 16. května 2003 byly zodpovězeny dopisy ze dne 15. května, 28. května a 24. června 2003.
Další informace byly objasněny dopisem ze dne 1. července a také na setkáních se zástupci Německa, země Berlín a BGB a dne 11. dubna, 14. května a 9. července 2003.
(7) Dne 14. července 2003 pověřila Komise auditorskou společnost Mazars Revision & Treuhandgesellschaft mbH, Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, Düsseldorf, jako znalce, aby analyzovala určité aspekty plánu restrukturalizace.
Výsledky byly s Německem projednány dne 3. října 2003 a konečná zpráva byla Německu doručena dne 20. listopadu 2003.
(8) V říjnu roku 2003 byla projednána nutnost dalších kompenzačních opatření, částečně v přítomnosti zástupců banky.
V listopadu roku 2003 bylo Německo informováno o opatřeních, která Komise hodlá učinit, a obdrželo, stejně jako banka, příležitost zaujmout stanovisko k hospodářským dopadům pro banku, které byly projednány v prosinci roku 2003.
Dne 18. prosince 2003 bylo dohodnuto, že se Německo zaváže vůči Komisi k samostatnému prodeji Berliner Bank do dne 1. října 2006, který vstoupí v platnost nejpozději k 1. únoru 2007 a k privatizaci skupiny do 31. prosince 2007 a také k dalším opatřením k prodeji.
(9) Německo předalo Komisi dne 29. ledna 2004 přepracovaný plán restrukturalizace, který obsahoval zejména doporučení znalců pověřených Komisí, a dne 6. února 2004 také závazky Německa, které se týkaly přepracovaného plánu restrukturalizace.
II. POPIS PODPOR
BGB
(10) BGB je holdingová společnost patřící ke skupině BGB, založené v roce 1994 sloučením několika úvěrových institucí kontrolovaných zemí Berlín, působí však na trhu i jako samostatná úvěrová instituce.
V roce 2000 měla BGB konsolidovanou bilanční sumu ve výši přibližně 205 miliard EUR, v roce 2001 přibližně 189 miliard EUR a v roce 2002 přibližně 175 miliard EUR.
Tím zaujímala desáté místo (2001), resp. dvanácté místo (2002) mezi německými bankami; počet zaměstnanců dosahoval přibližně 17000 pracovníků v roce 2000, přibližně 15000 v roce 2001 a přibližně 13000 v roce 2002.
Podíl základního jmění podle zákona o úvěrech (Kreditwesengesetz, "KWG") představoval 5,7 % podle roční účetní závěrky z roku 2001 (podíl celkového kapitálu 9,4 %) a 5,6 % podle roční účetní závěrky z roku 2002 (podíl celkového kapitálu 9,4 %).
V červnu roku 2001, před povolením podpory na záchranu, klesl podíl základního jmění na [...] [6]% (podíl celkového kapitálu [...]* %).
(11) Země Berlín vlastnila před doplněním kapitálu v srpnu roku 2001 56,6 % akcií BGB, nyní vlastní přibližně 81 %.
Ostatními akcionáři jsou přibližně s 11 % Norddeutsche Landesbank (NordLB) a Gothaer Finanzholding AG s přibližně 2 %.
Přibližně 6 % akcií je ve vlastnictví drobných akcionářů.
(12) Největšími dceřinými společnostmi, popř. dílčími skupinami skupiny BGB jsou Landesbank Berlin ("LBB") a Berlin-Hannoversche Hypothekenbank AG ("BerlinHyp"), které jsou také činné v bankovnictví.
LBB je veřejnoprávní instituce, v němž BGB vlastní atypicky tichý podíl ve výši 75,01 %.
Díky stávající smlouvě o odvodu výsledků je třeba BGB ekonomicky považovat za 100 % vlastníka.
V BerlinHyp, která je činná v oblasti financování nemovitostí, vlastní BGB 89,9 % akcií.
(13) Ke skupině dále v současné době patří ještě dílčí skupina IBAG Immobilien und Beteiligungen Aktiengesellschaft ("IBAG"), která je činná v oblasti služeb spojených s nemovitostmi, a která byla v minulosti vedena společností Immobilien und Baumanagement der Bankgesellschaft Berlin GmbH ("IBG").
Kromě toho BGB kontroluje, popř. kontrolovala přímo nebo nepřímo různé další německé nebo zahraniční podniky, např. Weberbank, Allgemeine Privatkundenbank AG ("Allbank", již prodána), BGB Ireland, BGB UK, BG Polska (maloobchodní divize a internetová divize "Inteligo" již prodána, likvidace zbývající "skořápky" zahájena) a také českou Živnostenskou banku a.s. (již prodána).
(14) Hlavní náplní obchodování BGB je soukromé i firemní bankovnictví (retail banking) obou obchodních značek "Berliner Sparkasse" a "Berliner Bank".
Ani u jedné z nich se nejedná o právně samostatné dceřiné firmy, ale o obchodní značky, popř. pobočky.
Od 1. července 2003 patří "Berliner Bank", stejně jako dříve již "Berliner Sparkasse", k LBB [7].
Firemními zákazníky jsou převážně malé a střední podniky z regionu.
(15) Vedle činnosti v oblasti maloobchodního bankovnictví, financování nemovitostí a služeb v oblasti nemovitostí jsou BGB, popř. její dceřiné společnosti činné také v oblasti obchodování na kapitálovém trhu (obchod s penězi a cennými papíry) a rovněž v segmentech velkoobchod/zahraničí (např. financování projektů a exportu) a veřejného sektoru (poskytování úvěrů), které bude nutné zrušit, popř. výrazně zredukovat.
Aktivity v oblasti Investment Banking zahrnují pouze emise akcií a dluhopisů v relativně úzkém rozsahu a v budoucnosti už nebudou hrát žádnou významnou roli.
Geograficky se činnost BGB koncentruje na oblast Berlína a spolkovou zemi Braniborsko, zejména s ohledem na maloobchodní bankovnictví.
Banka je však činná, například v oblasti financování nemovitostí, také na národní a, například v oblasti obchodování na kapitálovém trhu, i na mezinárodní úrovni.
(16) V oblasti Berlína má BGB v maloobchodním bankovnictví vedoucí postavení na trhu s podílem přibližně od 20 % až po více než 50 % v jednotlivých segmentech [8].
Podle vlastních údajů byl její podíl, resp. její penetrace trhu v roce 2002 z hlediska prvních běžných účtů soukromých zákazníků přibližně 48 % [9].
S ohledem na celý německý obchod s financováním nemovitostí (všechny hypoteční úvěry) zaujímala BGB podle nahlášených údajů, s podílem přibližně 5 %, v roce 2000 třetí místo.
Podle aktuálních informací nebylo, resp. už nebude této pozice dosaženo [10].
Více než 90 % hypoték BGB k 31. prosinci 2001 ve výši 33 miliard EUR bylo v Německu, zbytek se týkal financování nemovitostí v zahraničí.
V ostatních oblastech nepatří BGB ani v Německu, ani mezinárodně mezi vedoucí banky.
Údaje ke konkrétním částem trhu nebo segmentů nejsou v této souvislosti k dispozici.
(17) Potíže BGB, které pronikly na veřejnost v roce 2001, měly svůj původ především v oblasti služeb spojených s nemovitostmi, ale také v oblasti financování nemovitostí.
Podstatnými součástmi služeb spojených s nemovitostmi, které v 90. letech prováděla dceřiná společnost IBG, byly investiční fondy a rozvoj projektů a stavební činnost.
Akcionáři IBG — která byla založena začátkem 90. let jako dceřiná společnost LBB — byly od poloviny do konce 90. let nejdříve BGB AG samotná (10 %), Berliner Bank AG (30 %), LBB (30 %) a Berlin Hyp (30 %).
Po splynutí Berliner Bank AG s BGB připadly druhé jmenované bance akcie Berliner Bank v IBG.
Vlastnická struktura vypadá dnes takto: 40 % BGB, 30 % LBB a 30 % Berlin Hyp.
(18) IBG zakládala až do roku 2000 v narůstajícím rozsahu fondy nemovitostí.
Investorům byly přitom poskytovány rozsáhlé garance, především dlouhodobé garance nájmu, výnosů a revitalizace.
Pro založení nového fondu byly současně získány nebo postaveny nové nemovitosti.
Záruky byly poskytovány v očekávání vysoké nebo dokonce i stoupající hodnoty nemovitostí, což vedlo při skutečných, silně klesajících cenách a nájmech, především v Berlíně a nových spolkových zemích, ke kumulování rizik.
(19) Když se tyto problémy začaly v průběhu roku 2000 projevovat, začala BGB uvažovat o prodeji hlavní činnosti IBG.
Proto byl v prosinci roku 2000 převeden hlavní podíl činnosti IBG na nově založenou IBAG, s výjimkou "starých" rizik a závazků IBG a jejími dceřinými společnostmi, které přešly na nově založenou LPFV Finanzbeteiligungs- und Verwaltungs-GmbH ("LPFV").
Plány na prodej IBAG však selhaly.
Dnes jsou jak IBAG, tak také LPFV ve 100 % vlastnictví BGB.
V rámci IBG zůstaly jen aktivity v okrajových oblastech.
(20) Další, v tomto období se vyskytující problémy se týkaly činnosti v oblasti financování nemovitostí, která byla prováděna především společností BerlinHyp, ale také LBB a BGB samotné.
Tato oblast činnosti zahrnuje poskytování úvěrů pro financování větších projektů spojených s nemovitostmi, především v oblasti průmyslu, nikoliv poskytování hypotečních úvěrů pro financování soukromých nemovitostí, které spadají do oblasti maloobchodního bankovnictví.
Nesnáze v oblasti financování nemovitostí, které se s ochlazením trhu s nemovitostmi stupňovaly, vyplývaly především z do té doby nedostatečné prevence rizik.
(21) V první polovině roku 2001 se BGB dostala do akutní krize.
Příčinou byly především špatné úvěry v oblasti financování nemovitostí a také garanční závazky u IBG/IBAG/LPFV v oblasti fondů, pro které byly při roční účetní závěrce za rok 2000 vytvořeny rezervy ve výši přibližně 1 miliardy EUR a jež také vyvolaly potřebu oprávek pro běžící stavební projekty a zvýšení prevence rizik v oblasti financování nemovitostí.
Z toho důvodu poklesly v květnu záruční prostředky BGB pod zákonem stanovený minimální koeficient vlastního kapitálu ve výši 8 %.
Mezery ve financování, které bylo nutno utěsnit, aby se dosáhlo koeficientu základního kapitálu 5 % a aby se tak umožnil návrat ke koeficientu vlastního kapitálu před krizí ve výši 9,7 %, byly v té době odhadnuty na 2 miliardy EUR.
Prohlášením o záměru zajistila země Berlín v květnu roku 2001 přísun kapitálu, poskytnutého touto zemí, ve výši tohoto nutného obnosu.
Poté, co Komise tuto podpory na záchranu schválila, obdržela BGB v srpnu roku 2001 kapitál ve výši přesně 2 miliardy EUR: 1,755 miliardy EUR od země Berlín, 166 milionů EUR od NordLB, 16 milionů EUR od Parion (Gothaer Finanzholding AG) a 63 milionů EUR od drobných akcionářů.
(22) V následujících měsících byla však objevena další rizika, především v oblasti služeb spojených s nemovitostmi u IBAG/IBG/LPFV.
Existovalo nebezpečí, že by kapitál BGB mohl znovu poklesnout pod nejmenší povolený koeficient solventnosti.
Tato rizika se znovu týkala garančních povinností v činnosti fondů, jakož i klesající hodnoty nemovitostí, které byly zakoupeny za účelem pozdějšího založení nových fondů ("nemovitosti do zásoby").
Přes vnitřní síť skupiny, sestávající ze smluv o odvodu výsledků, záruk a úvěrů, ručí, podle informací předložených Německem, BGB za převážnou část rizik.
(23) V listopadu roku 2001 pohrozil tehdejší Spolkový dozorčí úřad pro úvěrování (BAKred, dnes BAFin) [11] BGB předběžným uzavřením, pokud nebudou do konce roku 2001 přijata opatření k pokrytí těchto rizik.
Proto dne 20. prosince 2001 podepsaly země Berlín, BGB, LBB, Berlin Hyp, IBAG, IBG a LPFV základní dohodu s cílem tato rizika pokrýt rozsáhlými garancemi a zárukami.
Tato základní dohoda byla dne 16. dubna 2002 nahrazena s konečnou platností schválenou podrobnou dohodou.
Garance převzaté touto dohodou jsou označovány jako "odstínění rizik" ("Risikoabschirmung") a jsou blíže popsány dále.
Restrukturalizační podpory
(24) Opatření pro poskytnutí podpory jsou součástí plánu na restrukturalizaci, předloženého původně v lednu roku 2002, a naposledy přepracovaného během auditu v lednu roku 2004, který předpokládá výrazné zredukování obchodní činnosti skupiny BGB a koncentraci na soukromé a firemní zákazníky v oblasti Berlín.
Vedle toho by se mělo dále pokračovat — i když v menším rozsahu — v činnosti na kapitálovém trhu a v oblasti financování nemovitostí (viz 172. bod odůvodnění a násl.).
Ostatní oblasti obchodu, jako je oblast velkoobchod/zahraničí včetně strukturovaného financování a poradenství, se mají zrušit a jiné, jako je oblast veřejného sektoru, se mají silně redukovat.
Původně se předpokládalo, že se bude pokračovat i v oblasti služeb s nemovitostmi.
Německo však již v ranném stádiu řízení přislíbilo, že se postará o rozdělení této oblasti a o prodeji zemi Berlín (viz 277. a 278. bod odůvodnění).
Německo také mezitím přislíbilo, že k redukci velmi silného podílu BGB na berlínském maloobchodním trhu prodá Berliner Bank samostatně.
(25) Jak již bylo uvedeno výše, mají být prodány akcie BGB držené zemí Berlín.
Komise obdržela takový závazek.
BerlinHyp má být v rámci privatizace BGB prodána buďto spolu s ní nebo samostatně (viz 285. bod odůvodnění).
Dále má být IBB vyčleněna z BGB a rezervní fond IBB (již výše uvedený, ve své době na LBB převedený kapitál bývalé Wohnungsbau-Kreditanstalt — "WBK"), pokud by to nezpůsobilo pokles kvóty základního kapitálu pod 6 % nebo kvóty celkového kapitálu pod 9,7 % ke dni 1. ledna 2004, má být vyplacen zpět zemi Berlín.
Přísun kapitálu
(26) Jednou složkou restrukturalizační podpory ohlášené dne 28. ledna 2002 je přísun kapitálu ve výši 1,755 miliard EUR poskytnutého jakožto podpora na záchranu v srpnu roku 2001 zemí Berlín po schválení Komisí dne 25. července 2001 [12], přičemž tuto podporu si BGB trvale ponechá jako restrukturalizační podporu.
Odstínění rizik
(27) Druhou složkou je výše uvedené odstínění rizik, jehož poskytnutí bylo v hlavních rysech dohodnuto v prosinci roku 2001 mezi zemí Berlín, BGB, LBB, BerlinHyp, IBAG, IBG a LPVF a jež bylo upraveno, doplněno a nahrazeno podrobnou dohodou schválenou dne 16. dubna 2002.
Tento dokument obsahuje následující garance, osvobození, převzetí plnění a záruky, které byly poskytnuty zemí Berlín na období třiceti let, aby se pokryla rizika dceřiných společností IBAG, IBG a LPFV z činnosti v oblasti služeb spojených s nemovitostmi:
- Úvěrové garance: Garance pro BGB, LBB a pro BerlinHyp ohledně smluvního splácení úroků a jistiny úvěrů, které tyto společnosti zaručily společnostem IBAG a IBG a také jejich dceřiným společnostem k datu 31. prosince 2001.
Tyto dotčené společnosti a úvěrové vztahy jsou uvedeny v přílohách podrobné dohody.
V uvedeném dokumentu jsou také řešena omezení pro určité úvěrové garance a explicitní výluky ("seznam negativ").
- Garance účetní hodnoty: Garance pro IBAG a IBG, jakož i pro určité další společnosti skupiny, především přímé a nepřímé dceřiné společnosti uvedené společnosti, ohledně hodnoty jednotlivého investičního majetku aktivovaných položek v příslušné kontrolované bilanci s výjimkou určitého označeného investičního majetku jako nehmotný investiční majetek, pokladní hotovosti, vklady u spolkových bank a úvěrových institucí nebo položky časového rozlišení.
Podrobná dohoda řeší i omezení a výluky v případě účetních garancí ("seznam negativ").
- Převzetí plnění od LPFV: Osvobození LPFV od závazků — pokud tyto přesahují částku 100 milionů EUR (výše spoluúčasti) — z dřívějších obchodů s nemovitostmi prováděných IBG a jejími dřívějšími dceřinými společnostmi Bavaria, Arwobau a také společností Immobilien-Beteiligungsvertriebsgesellschaft der Bankgesellschaft Berlin GmbH ("IBV") formou převzetí plnění.
Převzetí plnění se nevztahuje na závazky, které souvisí se založením fondů po 31. prosinci 2000 nebo s novým obchodem IBAG popsaným v podrobné dohodě.
- Osvobození BGB od záruk: Osvobození BGB od všech závazků ze záruk, které tato společnost převzala až k 31. prosinci 1998 za IBG, IBV a Bavaria.
Ani toto osvobození se nevztahuje na závazky, které souvisí se založením fondů po 31. prosinci 2000 nebo s novým obchodem IBAG popsaným v podrobné dohodě.
(28) Podrobná dohoda vyčísluje v článku 45 nejvyšší obnos, který z těchto závazků vyplývá pro zemi Berlín, což je 21,6 miliard EUR.
Podle článku 45 se přitom jedná o vícenásobné zahrnutí upravené teoretické nominální hodnoty zajištěných rizik.
V základní smlouvě byla udána jako nejvyšší hodnota ještě částka 35,34 miliard EUR, protože výše uvedené garance někdy pokrývaly tatáž rizika.
Jak uvádí článek 45 podrobné dohody, může země například ručit za pohledávky třetího věřitele z garance za pronájem jednak převzetím plnění oproti LPFV, jednak osvobozením od záruk.
Podrobná dohoda však také upravuje to, že země v takovém případě ručí za příslušné riziko vždy jen jednou.
Tak mohl být nejvyšší teoretický obnos upraven odečtením tohoto vícenásobného zahrnutí a stanoven na hodnotu 21,6 miliard EUR.
Z těchto 21,6 miliard EUR představuje nejvyšší obnos, podle Německem předložených předběžných výpočtů, osvobození LPFV (přibližně [...]* EUR, z toho [...]* EUR je na osvobození LPFV od závazků z garancí na pronájem a výplat podílů a [...]* EUR na osvobození od rizik z takzvaných garancí na revitalizaci budov).
(29) Základem tohoto teoretického nejvyššího obnosu je však odhad úplného materializování všech rizik.
Pro osvobození LPFV od záruk na pronájem (nejvyšší obnos [...]* EUR) to například znamená, že by veškeré nájmy nebyly vůbec zaplaceny až do roku 2025, v případě osvobození LPFV od záruk na revitalizaci ([...]* EUR) se vychází z úplných výrobních nákladů na všechny budovy a vnější zařízení.
Stoprocentní nezaplacení nájmů a stržení a nové postavení všech budov však není ani podle velmi pesimistických předpokladů reálné.
V článku 45 je proto také uvedeno, že podle tehdejších znalostí a na základě důkladného prověření významných ekonomických rizik, bude pravděpodobné využití výrazně nižší.
Podle toho představuje skutečné riziko 2,7 miliard EUR v optimistickém případě ("best-case"), 3,7 miliard EUR v "základním případě" ("base-case") a 6,1 miliard EUR v pesimistickém případě (takzvaný "worst-case").
Předpoklady, které vedly k těmto odhadnutým hodnotám, byly oznámeny v průběhu řízení (viz 138. bod odůvodnění).
(30) Podrobná dohoda dále pro minimalizaci garančních plnění předpokládá možnost, že země smluvně zcela nebo částečně pověří správou podrobné dohody třetí stranu.
Země tuto možnost využila a založila společnost "BCIA Berliner Gesellschaft zum Controlling der Immobilien-Altrisiken mbH", která je v jejím úplném vlastnictví, a tato společnost realizuje z pověření země svou činnost od ledna roku 2003.
Kromě toho podrobná dohoda předpokládá ručitelskou provizi a právo na opravu v období patnáct účetních roků.
Na základě toho obdrží země od BGB pevnou roční ručitelskou provizi ve výši 15 milionů EUR až do roku 2011 včetně, která může být od roku 2012 po vzájemné dohodě upravena pro zbývající období odstínění rizik.
Dále BGB zaplatí, pokud v jednom nebo více měsících účetního roku dosáhne celková kvóta ručícího vlastního kapitálu 12,5 % a kvóta základního kapitálu 7 %, 15 % svého dosaženého ročního čistého zisku zemi Berlín.
(31) V zákoně o zplnomocnění Senátu k převzetí zemské záruky za rizika z obchodu se službami v oblasti nemovitostí společnosti Bankgesellschaft Berlin AG a některých jejích dceřiných společností [13] je dále stanoveno, že akcie země Berlín v BGB se musí co nejrychleji prodat za podmínek únosných pro zemi Berlín a že v souvislosti s novým uspořádáním vlastnické struktury BGB musí být z BGB vyloučena Investitionsbank Berlin (IBB) jako samostatná veřejnoprávní podpůrná banka (k tomu viz dále).
Dohoda o řešení případných požadavků země Berlín na splátky vyplývajících z postupu šetření podpory Landesbank Berlin — Girozentrale prováděného Evropskou komisí
(32) Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení [14] Komise dále poukázala na jednu důležitou skutečnost, která nebyla v původním plánu restrukturalizace zohledněna.
Na konci roku 1992 byla WBK, včetně jejího veškerého jmění, převedena na LBB; současně všechny úkoly WBK přešly na tehdy nově založenou IBB.
Díky tomuto převodu se zvýšil ručící vlastní kapitál LBB přibližně o 1,9 miliardy DEM.
LBB zaplatila od roku 1995 odměny v průměru 0,25 % za každý příslušný obnos.
Z důvodu vzniklých pochyb ohledně slučitelnosti těchto odměn se zásadou investorů v tržním hospodářství zahájila Komise v červenci roku 2002 řízení C 48/2002.
[15] Pokud Komise dojde k závěru, že vyplacené odměny nejsou v souladu se zásadou investorů v tržním hospodářství, představuje rozdíl mezi vyplacenými odměnami a běžnými tržními výnosy takové investice, při nesplnění zkoušek slučitelnosti se Smlouvou o ES, podporu neslučitelnou se společným trhem, kterou LBB musí vrátit zemi Berlín.
(33) Možnost požadavku na vrácení představuje výrazné riziko pro budoucnost plánu restrukturalizace ve vztahu na nutnost obnovení životaschopnosti.
Komise proto ve svém zahajovacím usnesení vyzvala Německo, aby v tomto směru našlo vhodné řešení a vzala na vědomí, že Německo na takovém řešení pracuje.
(34) Z tohoto důvodu byla mezi zemí Berlín a BGB uzavřena dne 23. prosince 2002 Dohoda o řešení případných požadavků země Berlín na splátky vyplývající z postupu šetření podpory C48/2002 — Landesbank Berlin — Girozentrale prováděného Evropskou komisí ("Dohoda o splátkách").
(35) Tato dohoda upravuje případ, že pokud Komise rozhodne o zpětném vyplacení, zavazuje se země Berlín poskytnout jako vklad do LBB sanační dotaci v takové výši, která je nutná k tomu, aby se zabránilo podkročení kapitálové kvóty uvedené v dohodě u LBB a/nebo u skupiny BGB z důvodu hrozící povinnosti realizovat splátky.
Minimální kapitálové kvóty uvedené v dohodě o splátkách se vyčíslují na 9,7 % (kvóta celkového kapitálu) a 6 % (kvóta základního kapitálu).
Tato dohoda platí za podmínky, že Komise tuto podporu schválí.
(36) Ačkoliv toto opatření nebylo ještě v okamžiku rozhodnutí o zahájení řízení učiněno a tedy nebylo částí plánu restrukturalizace, byla rizika pro výhledovou životaschopnost banky vzniklá z důvodu možného rozhodnutí o splátkách zmíněna v rozhodnutí o zahájení řízení jako jeden z faktorů, který je nutno v řízení vzít v úvahu.
Dohoda o splátkách byla nakonec uzavřena, aby se těmto úvahám učinilo zadost.
Protože toto opatření je pro úspěch restrukturalizace nezbytné, považuje Komise za účelné posuzovat dohodu o splátkách, jelikož v této souvislosti může zajistit nejvyšší obnos pro podporu, společně s ostatními opatřeními pro podporu.
Důvody pro zahájení řízení
(37) Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES klasifikovala Komise opatření, která je potřeba předběžně přezkoumat, jako státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, protože tyto podpory byly poskytnuty ze státních prostředků a jsou vhodné k tomu, aby se formou zlepšení finanční pozice podniku projevily v ekonomickém postavení soutěžitelů z jiných členských států [16], čímž dochází k narušení hospodářské soutěže nebo hrozí, že dojde k takovému narušení a že tím bude negativně ovlivněn obchod mezi členskými státy.
(38) Na základě svého předběžného posouzení dospěla Komise k přesvědčení, že podpory je třeba posoudit na základě Pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích [17] (dále jen "pokyny") a že nejsou použitelné ani jiná ustanovení Smlouvy o ES o slučitelnosti, ani jiné pokyny Společenství.
Komise souhlasila s názorem Německa, že se v případě BGB jednalo o podnik v nesnázích ve smyslu oddílu 2.1 pokynů.
O slučitelnosti opatření pro podporu se společným trhem však vznikly značné pochyby.
Obnovení životaschopnosti podniku:
(39) Podle bodů 31 — 34 pokynů zkoumá Komise plán restrukturalizace pro každou jednotlivou podporu v tom smyslu, zda je, na základě reálných odhadů, schopen během přiměřeného období znovu obnovit životaschopnost podniku.
(40) Komise dříve předloženému plánu restrukturalizace vytýkala, že nebyly analyzovány budoucí strategie na trhu investičního bankovnictví.
Dále Komise v rámci budoucí strategie obchodů s nemovitostmi vyžadovala bližší specifikaci rozdílů nákladů mezi likvidací a dalším provozováním dceřiné společnosti činné ve službách v oblasti nemovitostí IBAG.
(41) Komise vyjádřila pochybnosti, zda předpoklady v původním plánu restrukturalizace ohledně vývoje nabídky a poptávky byly dostatečně precizní na to, aby se mohl udělat závěr ohledně výhledů na úspěch předložených opatření na restrukturalizaci.
Bylo možno obtížně rozeznat, na které tržní předpoklady se opatření plánu restrukturalizace vztahují.
(42) Komise dále konstatovala, že informace Německa v souvislosti s důvody nesnází podniku v minulosti byly relativně povrchní.
Byly uvedeny následující tři důvody: a) špatné úvěry; b) odvod četných záruk v oblasti fondů nemovitostí a c) příliš pozdní zavedení (1999) a pomalé provádění systematické kontroly rizik.
Uváděné informace představovaly hlavně shrnutí finančních nesnází.
Byl však uveden pouze jeden skutečný důvod těchto nesnází, totiž neúčinné struktury skupiny a managementu, mezi nimi také nefunkční kontrola rizik.
Důkladná analýza těchto struktur a konkrétních chyb managementu, mezi nimi i dopady vlastnictví státu, však chyběla.
Takovou analýzu však Komise považuje za nutnou k tomu, aby bylo možno posoudit výhledy na restrukturalizaci BGB.
Komise proto pochybuje o tom, zda plán na restrukturalizaci dostatečným způsobem rozeznal a řeší příčiny nesnází BGB.
Německo bylo proto požádáno, aby přeložilo podrobnou analýzu minulých chyb a budoucích výhledů a problémů v kontextu struktury skupiny, metod managementu a dozoru, konceptů kontroly a podávání zpráv, jakož i technik pro zavedení komerčně založených rozhodovacích procesů.
(43) S ohledem na možnou privatizaci zmínilo Německo jednání s potencionálními zájemci, neuvedlo však žádné podrobnosti, například o zamýšleném postupu, podmínkách nebo jiných relevantních faktorech.
Komise si proto položila otázku, zda privatizace — úplná nebo částečná — byla důkladně uvážena a zda je případně zajištěno, že bude provedena v rámci otevřeného, transparentního a nediskriminačního postupu.
(44) S ohledem na cílové výnosy původně uvedené v oznámení ve výši necelých 7 % vyjádřila Komise zaprvé pochyby, zda tento výnos může být skutečně dosažen, zejména vzhledem k problematické struktuře instituce a managementu skupiny, nejasným předpokladům o trhu, na které se odvolávají opatření pro restrukturalizaci, a také vzhledem k provádění problematických obchodů s nemovitostmi.
I kdyby bylo dosaženo požadovaného výnosu necelých 7 %, měla Komise za druhé pochyby o tom, zda toto zúročení vloženého kapitálu bude dostatečné, aby to bylo slučitelné se zásadou investora v tržním hospodářství.
(45) Komise dále věnovala pozornost tomu, že možnost požadavku na splacení v případě LBB představuje závažné riziko pro úspěšné vyhlídky plánu restrukturalizace, a proto ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyzvala Německo, aby zpracovalo návrhy na řešení.
Vyvarování se nepřípustných narušení hospodářské soutěže:
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES platí za podmínky, že podpora nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
Body 35 až 39 pokynů stanoví, že musí být přijata taková opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na soutěžitele.
Obvykle se tyto podmínky konkretizují omezením nebo redukcí přítomnosti podniku na relevantním trhu výrobků, prodejem výrobních zařízení nebo dceřiných společností nebo odbouráním činností.
Toto omezení nebo redukce musí být v poměru s účinky deformací způsobených podporou a zejména s relativní váhou podniku na jeho trhu nebo trzích.
(47) Celkově měly původně navržené protislužby, resp. kompenzační opatření, jako je prodej významných podílů, omezení obchodů s penězi a cennými papíry, sektoru Debt Finance, obchodů s nemovitostmi, počtu poboček, personálu a sekce veřejného sektoru a také zřeknutí se sídel a obchodů se zahraničními a velkými zákazníky, vést k redukci bilanční sumy BGB o 26 % (ze 190 miliard EUR na 140 miliard EUR).
Z důvodu částečně vágního popisu kompenzačních opatření a jejich příslušného přínosu k požadovaným následkům na jmění a personální situaci BGB nebyla Komise schopna posoudit, zda může být reálně dosaženo tohoto celkového efektu a jak se tato opatření projeví na budoucí pozici BGB na trzích nebo segmentech vymezených Německem.
Komise proto potřebovala podrobnější informace ohledně vlivu každého opatření na jmění, na personální situaci a na budoucí pozici BGB na trhu/segmentu.
(48) I kdyby bylo dosaženo výše uvedeného celkového účinku redukce (26 % nebo 50 miliard EUR z bilanční sumy), považuje Komise za sporné, zda tato redukce bude dostatečná vzhledem k uvažované výši podpory a vzhledem ke zkušenostem Komise ohledně restrukturalizačních podpor bankám [18].
V této souvislosti uvedla Komise zákonné minimální kvóty kapitálu jako možný orientační bod pro posouzení přiměřenosti kompenzačních opatření, protože ty musí být při poklesu kapitálu banky redukovány úměrně objemu obchodů (při nedostatečné vybavenosti kapitálem 1 miliarda EUR a podle zákonné minimální kvóty kapitálu 4 % by bylo potřeba teoretické redukování rizikových faktorů aktiv až o 25 miliard EUR).
Toto "redukování příležitostí" by mohlo sloužit jako přibližný orientační bod pro stupeň narušení trhu a z toho vyplývající nutná kompenzační opatření.
Pouze přísun kapitálu ze země Berlín ve výši 1,755 miliard EUR v létě roku 2001 by podle těchto úvah odpovídal teoretickému redukování hodnoty jmění až o 44 miliard EUR.
Komise však upozornila na to, že tento orientační bod nemůže být použit "mechanicky", ale že je závislý na určitém volném uvážení zvláštních okolností, například faktorů, které jsou důležité pro přežití a životaschopnost banky.
(49) Když se po přísunu kapitálu objevila nová rizika, hrozilo nebezpečí, že koeficient solventnosti bude znovu nedostatečný.
Aby zabránila novému přísunu kapitálu, rozhodla se země Berlín řešit všeobecné garance pomocí odstínění rizik.
Z toho důvodu mají garance podobný účinek jako přísun kapitálu.
Problém s odstíněním rizik však spočívá v tom, že výše podpory, která má být poskytnuta, nebyla ještě přesně stanovena.
Nominální, teoretický maximální obnos, který je uvedený v čl. 45 podrobné dohody, představuje 35,34 miliard EUR.
Když se odpočítá vícenásobné krytí rizik, představuje maximální obnos částku 21,6 miliard EUR.
To je však stále nominální hodnota, tj. vychází z úplného zmaterializování všech rizik, což není pravděpodobné (viz výše).
Z toho důvodu musela Komise pečlivě pracovat s jednotlivými dostupnými maximálními obnosy, tj. s 35,34 miliardami EUR.
Protože ale tento obnos zřejmě nebude realizován, bylo by nepřiměřené používat jej jako základ pro stanovení potřebných kompenzačních opatření.
Komise proto nemohla posoudit, zda nabízená kompenzační opatření, s přihlédnutím k výši podpory, budou dostatečná.
Komise měla dále pochyby o tom, zda zejména v případě scénáře best-case s realizovanou podporou přibližně 3 miliard EUR, společně s přísunem kapitálu, byla kompenzační opatření podle výše popsaného hrubého orientačního bodu dostatečná.
Kromě toho zkušenosti z případů restrukturalizace ukazují, že scénáře best-case byly realizovány jen vzácně.
(50) Komise oznámila, že při závěrečném posouzení přiměřenosti kompenzačních opatření se musí vzít v úvahu extrémně silná pozice BGB na trhu v oblasti maloobchodu na místní a regionální úrovni.
Vzhledem k nedostatku dostatečných informací však Komise nemohla ohodnotit vlivy redukčních opatření na jednotlivé trhy nebo obory.
Požadovaná redukce v oblasti soukromých a firemních zákazníků ve formě plánovaných prodejů Weberbank a Allbank se však zdá být poměrně málo a zřejmě by to nedostatečně zeslabilo účinek ovlivnění konkurence vlivem poskytnuté podpory.
S uvážením skutečnosti, že BGB se také zdá být nikoliv bezvýznamným účastníkem trhu v oblasti obchodů s nemovitostmi, ptala se dále Komise na to, zda opatření na redukci jsou v této souvislosti dostatečná.
(51) V souhrnu Komisi chyběly důležité informace pro přiměřené a dostatečně podrobné posouzení účinků navržených kompenzačních opatření.
Na základě dostupných skutečností proto měla vážné pochybnosti o tom, zda plánovaná opatření na redukci jsou dostatečná na to, aby zmírnila účinek narušující hospodářskou soutěž způsobený takovým vysokým objemem podpory, jejíž přesná výše nebo maximální hodnota ještě nebyla ani stanovena.
V tomto kontextu se musí vzít v úvahu také silná, především místní a regionální pozice BGB na trhu, především v oblasti maloobchodu.
Podpora omezená na minimum
(52) Podle bodů 40 a 41 pokynů musí být podpora omezena na přísné minimum potřebné pro umožnění restrukturalizace, aby se zamezilo poskytnutí přebytečné hotovosti podniku, která by mohla být užita k agresivním, trh narušujícím činnostem nebo dokonce k expanzi.
Pokyny také stanoví, že od příjemce podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace významně přispěje z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně důležitá pro přežití podniku.
(53) Na základě dostupných informací nebyla Komise schopna přesně posoudit, zda podpora — jejíž výše nebyla ještě známa — představuje potřebnou minimální výši, a zda by například mohla být během restrukturalizace přehodnocena rizika, a zda jsou zavedena nebo by byla zavedena kontrolní opatření pro skutečné vyloučení vícenásobného pokrytí rizik.
(54) Komise se ptala, zda jako záchranná podpora předběžně povolené dosažení kvóty kapitálu 5 % a kvóty vlastních prostředků 9,7 %, jakož i od roku 2003 požadovaná kvóta základního kapitálu přibližně 7,5 % a kvóta vlastních prostředků přibližně 12 % bude opravdu potřebné pro další trvání podniku, včetně solidního ratingu prováděného ratingovými agenturami.
V tomto kontextu měla Komise pochybnosti zejména o tom, zda vlastní přínos BGB prodejem majetku nebo dceřiných společností, které nejsou nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost podniku, s přihlédnutím i na výši podpory v případě scénáře best-case splnil kritérium "významného příspěvku".
Z důvodu silné pozice BGB, včetně jejích dceřiných společností a podniků s ní svázaných, na mnoha trzích a v mnoha oborech, se objevila otázka, zda by nemohl proběhnout prodej více, resp. větších dceřiných společností/aktiv — nejen z hlediska opatření pro vyrovnání, ale také jako významnější, plnění daňových poplatníku doplňující vlastní příspěvek.
III. STANOVISKO NĚMECKA
(55) Německo zaujalo na základě tehdy předloženého plánu restrukturalizace, který ve svých základních rysech platil ještě v létě 2003 a který byl předložen k posouzení poradcům Komise, stanovisko k zahájení řízení a na požádání Komise předložilo v dalším řízení také doplňující informace o původním plánu restrukturalizace, zejména k následujícím, pro rozhodování Komise důležitým bodům:
Obnovení životaschopnosti podniku
(56) Investiční bankovnictví už v budoucnosti nebude představovat ani strategické ohnisko, ani cílový produkt obchodů na kapitálovém trhu.
Obchody na kapitálovém trhu se koncentrují na oblasti s vysokým potenciálem výnosů, jako je například zákaznický obchod s akciemi, úroky a úvěry a, v malém rozsahu, také obchod na vlastní účet a budou ve svém rozsahu ubývat.
(57) Byl blíže specifikován rozdíl nákladů mezi likvidací a pokračováním IBAG.
Celkové náklady na likvidaci se skládají z operativních nákladů na likvidaci [...]* EUR a z finančního schodku.
Pro zjištění finančního schodku byla sestavena stínová bilance skupiny pro tři scénáře (best case, real case, worst case), na což by se vynaložilo [...]* EUR, [...]* EUR resp. [...]* EUR.
V případě pokračování by se naopak v období 2001 až 2005 vynaložilo, podle scénáře od [...]* do [...]* EUR (base-case [...]* EUR).
Tím by došlo v případě likvidace IBAG k překročení nákladů oproti pokračování podle zvoleného scénáře od [...]* do [...]* EUR.
Kromě toho by při likvidaci bylo nutno vzdát se kladného výsledku od roku 2006 ve výši [...]* EUR.
(58) Blíže byly uvedeny předpoklady o rozvoji trhu v oblasti obchodu s nemovitostmi a fondy.
Po mírném poklesu v roce 2002 přibližně o 2 % celkový německý objem staveb, podle informací Ústředního svazu německého stavebnictví, v roce 2003 přibližně stagnoval.
Ve stavbě bytů nedošlo k žádné změně trendu (rok 2003: pokles o přibližně 1 % po přibližně 3 % poklesu v roce 2002), přitom na východě byl pokles z důvodu přebytečné nabídky bytů výrazně silnější než v západních spolkových zemích.
U průmyslových staveb došlo v roce 2003 k mírnému nárůstu přibližně o 1 %.
Na základě toho byly přizpůsobeny kapacity a očekávané obraty Bavaria a bylo definováno cílené zaměření.
Bavaria se bude v budoucnosti koncentrovat jak na výstavbu bytů, tak i na oblast průmyslu v prémiové oblasti trhu a z důvodu velkých rozdílů rozvoje výstavby bytů na západoněmecké regiony Hamburk, Mnichov, Stuttgart a Rýn nad Mohanem.
V obchodování s fondy se po poklesu v roce 2001 bude v budoucnosti počítat s novým výrazným růstem v oblasti trhu s uzavřenými fondy.
Fondy s nemovitostmi by měly hrát důležitou roli s přibližně 50 % objemu umístění na trhu jako alternativní forma investic s výnosy a riziky mezi cennými papíry s pevnými úroky a akciemi.
Nové fondy IBV budou zakládány již jen pro průmyslové nemovitosti typu premium a budou vybaveny výrazně redukovanými garancemi.
Díky těmto kvalitativně hodnotnějším objektům bude možno zvýšit i jistotu výnosů, čímž se však zredukuje obchodní činnost celkem o více než polovinu.
(59) K předpokladům o rozvoji trhu v oblasti soukromých zákazníků uvedlo Německo zejména to, že v oblasti Berlína připadá v průměru téměř 4000 obyvatel na jednu bankovní pobočku, což je výrazně více než je německý průměr ((1400).
Ačkoliv v Berlíně není na pobočkách žádné nadměrné odbavování klientů, je třeba v budoucích létech počítat s další redukcí obchodních míst, a to z důvodu působení jiných kanálů jako je call center a internet.
Koncept pro trvalé zlepšení rentability v oblasti soukromých zákazníků je založen na oblasti nákladů i výnosů.
Mezi opatření pro snížení centrálních nákladů patří redukce poboček podle aktuální výnosnosti, regionálních úhrad a výhledových nákladů na uzavření/sloučení.
Cílem má být zvýšení počtu hlavních zákazníků na pobočku na [...]* u Berliner Sparkasse a na [...]* u Berliner Bank do konce roku 2003, oproti průměrně 2300 zákazníků u bezprostředních konkurentů v Berlíně.
Další úspory vyplývají z náhrady nákladných konvenčních pokladen moderními zařízeními, což uspoří [...]* pracovních kapacit.
Výnos se může dále zvýšit změnou alokace poradců pro odkrytí možných atraktivních skupin zákazníků.
Ve větší míře má probíhat transakční obchod přes online nebo samoobslužná média, zatímco odbytová cesta pobočky se má stále více koncentrovat na poradenství pro zákazníky.
Prognóza o rozvoji poptávky v oblasti soukromých zákazníků vychází z informací od Landeszentralbank Berlin, ze zpráv makléřů a ze závěrů Spolkového statistického úřadu z posledních let.
Pokud se jedná o pozici BGB na trhu v jednotlivých oblastech místních a regionálních zákazníků, uvedlo Německo podle níže korigovaných čísel, že objem příslušných podílů na trhu je v Berlíně od 20 % až po více než 40 % (viz 291. bod odůvodnění a násl.).
Prognóza růstu pro Berlín, který jako strukturálně slabý region leží pod německým průměrem 2,5 %, představuje 2 %.
Německo vysvětlilo, že i přes podíly na trhu se 40 % v obchodě s vklady soukromých zákazníků nelze mluvit o vynikajícím postavení BGB, protože berlínský maloobchodní trh se vyznačuje silnou konkurencí a zákazníci mohou bez velkých nákladů a námahy změnit jednu banku za druhou.
Navíc existuje nadproporcionální podíl spořitelen, zatímco BGB má z důvodu převážně příjmově slabého okruhu zákazníků nedostatečné zastoupení na trhu v oblasti hodnotnějších druhů investic, jako jsou termínové vklady, vkladové listy, deponování cenných papírů a jiných komplexních vkladových produktů, jako je pojištění.
(60) Předpoklady rozvoje trhu firemních zákazníků se zakládají mimo jiné na zprávách makléřů a ze závěrů Spolkového statistického úřadu.
Cíleným řízením portfolia a s tím spojeným rizikem zatížených úvěrů, zavedením na riziko orientovaného oceňování a také koncentrací obchodní činnosti na hlavní segmenty zákazníků-podnikatelů a na regionální firemní zákazníky dojde i přes průměrný růst trhu v Berlíně v období 2001 až 2006 k mírnému poklesu objemu úvěrů o 1 % z [...]* EUR na [...]* EUR.
Odstranění rizikových aktiv proběhne z důvodu zabránění vysokých hromadných rizik, zejména v oblasti úseku firemních zákazníků s obratem více než 50 milionů EUR.
Mimo Berlín se získá dalších [...]* EUR.
Objem vkladů firemních zákazníků by měl zůstat přibližně konstantní i přes cílené omezení velkoobjemových obchodů s úvěry z důvodu snahy o "cross selling".
Německo dodalo níže opravená čísla i pro místní a regionální zákazníky, která ukazují na podíl na trhu necelých 25 % v Berlíně (viz 291. bod odůvodnění a násl.).
Pro Berlín byl schválen průměrný roční nárůst 2 %.
Rentabilita se výrazně zvýší optimalizací odbytových procesů a služeb a zavedením standardních produktů.
V úsecích pro zákazníky má dojít k redukci poboček ze 73 na 35.
Zvýšené kladné hrubé rozpětí vyplývá z nově sestaveného cenového modelu Berliner Bank a Berliner Sparkasse sjednocením (zvýšených) dolních cenových hranic a konsekventním vyčerpáním potenciálu cross selling a také rostoucím rozdělením práce pracovníků pro styk se zákazníky.
(61) Příčiny špatné situace u úvěrů na nemovitosti a odvodů garancí v oblasti fondů nemovitostí byly — jak již bylo naznačeno v ohlášení — mimořádně optimistické prognózy dalšího rozvoje nemovitostí v Berlíně a v nových spolkových zemích po znovusjednocení Německa.
Na jejich základě vydala BGB ve velkém rozsahu podnikatelské úvěry a do roku 1999 zakládala objemově rostoucí fondy nemovitostí s obsáhlými garancemi, které měly na začátku krize s nemovitostmi na konci devadesátých let vysoké požadavky na oprávky a rezervy.
Tato rizika nebyla v jednotlivých bankách plně odhalena z důvodu nedostatečného systému skupiny pro včasné zjištění rizik a z důvodu nesprávného vyhodnocení rizik, takže nedošlo k včasnému nápravnému opatření.
A v roce 2000 proběhla na podnět představenstva skupiny a auditora, jakož i na základě mimořádné kontroly provedené BAKred, kontrola podle přísných měřítek, takže bylo třeba aktualizovat velké množství cílových dat.
Přitom bylo zjištěno, že systém pro včasné zjištění rizik ve své podobě a praktickém nasazení neplnil své zákonné požadavky.
(62) Sloučení různých bank v roce 1994 pod střechu BGB mělo proběhnout za tím účelem, aby země Berlín, jako akcionář mohla získat strategickou pozici s pokud možno velkým synergickým účinkem.
Nebylo možno vytvořit instituci v souladu s KWG, aniž by nedošlo podle § 40 KWG ke zrušení názvu "Berliner Sparkasse" a aniž by BerlinHyp neztratila privilegium dlužních úpisů.
Absence jednotného vedení, které by prosazovalo právo společnosti, vedlo k tomu, že řízení rizik skupiny mohlo být budováno jen postupně.
K tomu se přidaly technické restrikce v oblasti výpočetní techniky a zpoždění při tvorbě dostatečně kvalitních údajů.
Management rizik byl podporován jen nepatrně a údaje vztahující se k rizikům, byly zpracovávány ručně.
Tím stále existovala možnost vzniku chyb.
Interní ratingový postup nebyl validován statistickými metodami.
(63) Zavedení účinné kontroly rizik a nového databázového systému ke konci roku 2002 však ekonomicky zajistilo, že v budoucnu dojde ke včasnému rozeznání chybného vývoje a k jeho odstranění.
V evidenční databázi konsolidovaně protékaly všechny úvěrové obchody celé skupiny.
Tato data představovala základ pro limitní systém managementu, kterým byla hodnocena úvěrová rizika ohledně jejich rizikového potenciálu a byla jim pokládána různá omezení.
Tak je k dispozici denně aktualizovaná informační platforma pro komplexní analýzu rizik v obchodování s úvěry.
Na tomto základě bylo vyvinuto také novější informování představenstva a dozorčí rady o rizicích úvěrů.
Ratingový postup byl vytvořen zcela nově, ve spolupráci s DSGV a s německými zemskými bankami.
K lepší kontrole rizik přispěla také výrazná obměna vedoucího personálu a redukce úseků z 63 na 34.
(64) Zjednodušení struktur skupiny a managementu a zavedení účinného systému kontroly spočívá mj. ve strukturálním zlepšení na úsecích corporate governance, kontrola rizik, kontrola/vedení dceřiných podniků v oblasti služeb s nemovitostmi a homogenizace infrastruktury IT.
Nová struktura spočívá v tom, že BGB v budoucnosti sama obsáhne obchodní oblasti "wholesale" a financování nemovitostí a také že centralizuje personál.
Landesbank Berlin sjednotí, s výjimkou obchodů wholesale a financování nemovitostí pro podnikatele, všechny odbytové aktivity, včetně veškerého ochodu s firemními a soukromými zákazníky.
Dále se má realizovat cíl jednotného vedení skupiny.
Opatření pro zlepšení procesů budování a chodu podniku spočívala ve svolání Výboru pro posuzování rizik, který měl zpracovat rozsáhlou analýzu všech rizik skupiny, vytvoření nezávislého oddělení evidence rizik skupiny pro vyhodnocování operativních rizik a zřízení jednotek pro vedení rizik v oblastech firemních zákazníků a financování nemovitostí.
Dále byl sestaven projektový tým pro konsekventní strukturování výtek z prováděných kontrol a jejich zpracování.
Významně ohrožené stávající úvěry budou v budoucnu lépe sledovány v oddělení pro evidenci rizik, které bude provádět jejich hodnocení.
(65) Pro BGB by měly být dostatečné cílové výnosy před zdaněním v roce 2006 v rozmezí 6 — 7 % (podle původního oznámení) resp. [...]* % (podle přepracovaného střednědobého plánu ze dne 24. června 2003).
Sazby výnosů před zdaněním se v Německu v období 1995 až 2000 pohybovaly u zemských bank/spořitelen resp. u všech bank (Top 100) v rozmezí 12,6 % — 17,6 % resp. 13,0 % — 16,5 %.
Během času lze ale pozorovat redukci výnosů z vlastního kapitálu před zdaněním.
Zejména v sektoru zemské banky/spořitelny se tyto výnosy snížily z 17,6 % v roce 1995 na 12,6 % v roce 2000.
Na základě následného zhoršení konjunktury a konsolidačního procesu v Německu mají být čísla v příštích letech trvale nižší a v letech 2001 až 2006 se mají u zemských bank/spořitelen pohybovat mezi 7,0 % (2001) a 8,5 % (2006) a v celém sektoru mezi 9,9 % (2001) a 12,0 % (2006). U zemských bank/spořitelen bude potenciál pro zotavení silně omezen a to z důvodu odpadnutí odpovědnosti za instituce veřejného práva ("Anstaltslast") a ručení za instituce veřejného práva ("Gewährträgerhaftung"), jakož i z důvodu Basel II.
Cílové výnosy před zdaněním v rozmezí 6 — 7 % (podle původního oznámení) resp. [...]* % (podle přepracovaného střednědobého plánu ze dne 24. června 2003) nejsou přímo srovnatelné s výnosy konkurenčních ústavů, protože kvóta základního kapitálu u BGB obsahovala během fáze restrukturalizace "bezpečnostní nárazník" pro zajištění refinancování na kapitálovém trhu, který sloužil k částečné kompenzaci úplných chyb tichých rezerv.
Proto musela budoucí předpokládaná kvóta základního kapitálu [...]* % ležet výrazně nad průměrnou kvótou základního kapitálu 6,1 % platnou pro zemské banky/spořitelny v období 1995 až 2000.
Následkem bezpečnostního nárazníku ve výši přibližně [...]* % se oproti konkurenčním úvěrovým ústavům snížil — při stejné výši příjmu daně z přidané hodnoty na vstupu — výnos z vlastního kapitálu přibližně o [...]* %, protože ušetřené příjmy daně z přidané hodnoty na vstupu byly dány do poměru k většímu vlastnímu kapitálu.
(66) Skutečnost státního vlastnictví jako taková nezpochybňuje schopnost a význam sanace skupiny.
Malus znevýhodňující státní podniky je podle článku 295 Smlouvy o ES protiprávní.
Možné protiprávní ovlivňování v souvislosti se státním vlastnictvím bylo zkoumáno kontrolním výborem poslanecké sněmovny a státním zastupitelstvím v Berlíně.
Země Berlín má ostatně v úmyslu provést privatizaci BGB.
(67) Obchodní činnost LBB významně ovlivnily celkem dvě zvláštnosti. Jednak LBB musí podle § 3 odst.
6 zákona o LBB plnit i v budoucnosti podpůrné úkoly, jako je např. podpora spoření a vedení běžných účtů i pro soukromé zákazníky s omezenou úvěrovou způsobilostí ("účet pro každého").
Proto má nadprůměrně mnoho zákazníků z ekonomicky slabých vrstev, což znatelně ovlivňuje možnost výnosů.
Změny lze realizovat jen během dlouhého časového období.
Jednak ji zatěžuje i nadále ekonomicky slabá struktura regionu Berlín, která má přibližně o 15 % menší příjmy soukromých zákazníků ve srovnání s celkovým německým průměrem.
Většina jiných konkurentů v Berlíně to může kompenzovat díky své přítomnosti v jiných regionech.
Převzetím bývalé Ost-Berliner Sparkasse získala LBB podstatně vyšší podíl v mimořádně strukturálně slabém východním Berlíně, který však zahrnuje pouze 37,5 % všech obyvatel Berlína.
Tyto zvláštnosti se budou projevovat i po privatizaci.
(68) Německo také předložilo na základě přepracovaného střednědobého plánu ze dne 24. června 2003 kvantifikaci dopadů návrhů poradců Komise (např. zvýšení prevence rizik), již dříve přislíbeného vyčlenění obchodu služeb s nemovitostmi a oddělení IBB a uvedlo, že střednědobé a dlouhodobé dopady těchto tří opatření jsou nepatrné.
(69) Na základě dalšího požadavku Komise Německo, resp. banka také předložily důsledky samostatného prodeje Berliner Bank do konce roku 2005 na životaschopnost zbytku skupiny.
Podle Německa má tento prodej negativní důsledky na střednědobé plánování skupiny.
V celkovém součtu jsou uvedeny jednorázové účinky pro období 2003 až 2005 ve výši přibližně [...]* EUR, z toho [...]* na mimořádné výdaje spojené s prodejem, zbytek jsou položky na personál, IT, budovy a další výdaje na restrukturalizaci.
Střednědobě, resp. dlouhodobě se plánovaný výsledek před zdaněním sníží v roce 2006 z [...]* EUR (podle přepracovaného střednědobého plánu na základě tří výše uvedených opatření) o přibližně [...]* EUR na téměř [...]* EUR, z toho je přibližně [...]* z důvodu odpadnutí příspěvku od Berliner Bank do příjmů skupiny, zbytek je z důvodu zpomalení snižování stavu zaměstnanců, odpadnutí plánovaného zvýšení výnosů z provizí a zbytkových (fixních) nákladů (především z důvodů záporných úspor z rozsahu v oblasti tzv. "back office").
Výnosy z vlastního kapitálu klesnou v roce 2006 o [...]* procentních bodů na [...]* %.
Tyto výpočty však vychází z předpokladu, že Berliner Bank bude prodána zájemcům za maximální částku jako samostatná banka, což přináší vyšší výdaje než dražba majetku nebo jednotlivých provozů.
Dále se vyčleněním Berliner Bank sníží podíl na výsledku maloobchodního prodeje na celkovém objemu obchodu BGB z [...]* % na přibližně [...]* % a podíl obchodování na kapitálovém trhu se odpovídajícím způsobem zvýší z [...]* % na přibližně [...]* % [...]*.
(70) Komise požádala Německo, resp. banku o další informace ohledně kvantifikace následků střednědobého samostatného prodeje BerlinHyp do konce roku 2006 pro životaschopnost zbytku skupiny.
To by mělo mít podle údajů Německa, resp. banky následující negativní důsledky na zbytek skupiny, resp. představovalo by to následující požadavky, které by však kupující nemusel bezpodmínečně splnit: Kupec by musel za srovnatelných podmínek v co nejširší míře převzít vnitřní refinancování ve skupině (v současné době cca. [...]* EUR), tj. mít alespoň stejně dobrý rating jako Landesbank Berlin, a převzít záruku BGB pro BerlinHyp, aby se zabránilo započtení velkých úvěrů (odhad současného objemu: cca. [...]* EUR).
Dále by kupující musel nabídnout jako kupní cenu nejméně účetní hodnotu BerlinHyp, protože jinak by z toho vyplývaly účetní odpisy ve výši [...]*, které by mohly ohrozit životaschopnost zbytku skupiny.
I při negativním výsledku nabídkového řízení by trvalo riziko dalších účetních odpisů.
Prodej by byl dále možný jen bez výrazného omezování plánu restrukturalizace, pokud by mohla být zachována odbytová spolupráce mezi BerlinHyp a skupinou.
Povinnost samostatného prodeje by vyžadovala jednorázový odpis aktuální účetní hodnoty [...]* EUR o [...]* EUR na účetní hodnotu vlastního kapitálu BerlinHyp ve výši 519 milionů EUR.
Hospodářský výsledek před zdaněním, očekávaný pro rok 2006 pro zbytek skupiny, by se snížil přibližně o dalších [...]* EUR (rozdíl mezi odpadnutím plánovaného výsledku BerlinHyp ve výši cca. [...]* EUR a výnosu z úroků z očekávané tržby z prodeje ve výši přibližně [...]* EUR).
To by mělo za následek — společně se samostatným prodejem Berliner Bank — další pokles požadovaných výnosů z vlastního kapitálu v roce 2006 u zbytku skupiny o přibližně [...]* % na celkem [...]* % a také kvóty základního kapitálu na jen něco více než [...]* %.
Vyvarování se nepřípustných narušení hospodářské soutěže:
(71) Německo dodalo takzvaný střednědobý plán pro rozvoj jednotlivých bilančních položek rozvahy a výsledovky od roku 2001 (aktuální stav) do roku 2006 (plán) a ten během řízení, v souladu s přislíbenými opatřeními na prodej, uzavření a redukci, několikrát aktualizovalo.
Na základě střednědobého plánu předloženého v červnu roku 2003, který již zohledňoval odštěpení obchodu se službami v oblasti nemovitostí a IBB, jakož i všechna původně uvažovaná opatření, vyplynuly následující důsledky pro jednotlivá obchodní odvětví v období 2001 až 2006, přičemž z různých položek uvedených ve střednědobém plánu jsou zde jako příklad uvedeny v podstatě jen majetek segmentů a počet zaměstnanců.
(72) V obchodní oblasti Soukromí zákazníci se majetek segmentu z důvodu opatření na prodej, uzavření a redukci sníží z [...]* EUR na téměř [...]* EUR nebo [...]* %, přičemž zhruba 90 % připadne na podej podílů (zejména Allbank, Weberbank, BG Polska, Živnostenská banka).
Počet zaměstnanců se úměrně sníží o přibližně [...]* %.
Později přislíbený prodej Berliner Bank zde ještě není zohledněn.
(73) V další obchodní oblasti, patřící k tzv. Retailbanking, firemních zákazníků, tedy obchodu s malými a středními podnikateli (ne: velcí zákazníci), se očekává snížení majetku segmentu z téměř [...]* EUR v roce 2001 na přibližně [...]* EUR v roce 2006 (o téměř [...]* EUR nebo [...]* %).
Současně se sníží výdaje na zaměstnance o zhruba [...]* %* EUR.
Později přislíbený prodej Berliner Bank zde ještě není zohledněn.
(74) Kompenzační opatření v obchodní oblasti financování nemovitostí se v první řadě týká odstranění rizikových portfolií a zaměření na nerizikové obchody.
Tím se sníží majetek segmentu z přibližně [...]* EUR v roce 2001 na zhruba [...]* EUR v roce 2006 (přibližně o [...]* %).
Počet zaměstnanců by měl být snížen přibližně o [...]* %.
(75) Omezení obchodů na kapitálovém trhu povede ke snížení zaměstnanců o přibližně [...]* %; majetek segmentu se sníží přibližně o [...]* % z [...]* EUR v roce 2001 na zhruba [...]* EUR v roce 2006.
Oproti původnímu plánu proběhne silnější zaměření na nerizikové obchody.
Závazky segmentu se tím nadproporcionálně sníží o [...]* %.
(76) Postupná likvidace obchodní oblasti velcí zákazníci/zahraničí způsobí redukci majetku segmentu o přibližně [...]* a snížení počtu zaměstnanců o přibližně [...]* %.
Položky, zbývající na konci fáze restrukturalizace, především z důvodu dlouhodobé platnosti některých smluv a dohod, budou po roce 2006 dále likvidovány.
(77) Díky rezignaci na veškeré obchody nad rámec regionu v obchodní oblasti veřejný sektor se zredukoval majetek segmentu o téměř [...]* %.
Obchodní oblast veřejného sektoru bude přiřazena k úseku firemních zákazníků.
(78) Díky plánovanému odštěpení obchodu se službami nemovitostí, což bylo nabídnuto jako další kompenzační opatření, bude majetek segmentu této obchodní oblasti téměř zcela rozpuštěn.
(79) Společně s další redukcí majetkových položek, například v managementu úroků nebo odštěpením obchodů IBB (přibližně 20 miliard EUR majetku segmentu), a s důsledky konsolidace vznikne nakonec celkové zkrácení bilančního objemu z přibližně 189 miliard EUR v roce 2001 o přibližně [...]* EUR nebo [...]* % na přibližně [...]* EUR v roce 2006.
Bez ohledu na odštěpení IBB, jejíž zhodnocení jako kompenzační opatření zůstává sporné [19], dojde ke snížení bilanční sumy o přibližně [...]*.
(80) Co se týče podílů na trhu, tyto jsou vztaženy na oblast soukromých a firemních zákazníků v Berlíně, protože se tu jedná o regionální obchod.
Trhy obchodu s financováním nemovitostí a obchodování na kapitálovém trhu jsou naproti tomu národní, kapitálový trh je dokonce mezinárodní.
Podíly na trhu v segmentech berlínských soukromých a firemních zákazníků jsou oproti číslům uvedeným ve zprávě opraveny směrem dolů (na podíly zhruba od 20 % až do 40 % u soukromých zákazníků a na podíly téměř 25 % u firemních zákazníků), protože hlášení těchto údajů BGB podávané zemské centrální bance používala statistiku, aniž by se zohlednilo nutné regionální a věcné omezení (viz 291. bod odůvodnění a násl.).
(81) V případě obchodu s úvěry u soukromých zákazníků je pro berlínský trh předpovídán u BGB do roku 2006 mírný nárůst podílu na trhu, zatímco v obchodu s vklady se tento podíl nepatrně sníží.
Tento rozvoj se zakládá na směřování obchodní činnosti BGB na berlínský trh.
Současně se ale má podle plánu restrukturalizace úplně stáhnout z trhu mimo region.
Kompenzační opatření v oblasti soukromých zákazníků nebudou na berlínském podílu na trhu téměř vůbec znatelné, protože snížení obchodu proběhne především v oblasti mimo region.
(82) V obchodní oblasti pro firemní zákazníky dojde v období 2001 až 2006 k mírné redukci podílu na trhu v obchodování s úvěry, zatímco podíl na trhu s vklady zůstane přibližně konstantní.
(83) V obchodě pro financování nemovitostí je třeba opravit původně udávaný podíl na národním trhu, z důvodu aktuálnější statistiky, z přibližně 5 % na zhruba 3 %, a ten se do roku 2006 ještě sníží přibližně na 2 %.
V oblasti kapitálového trhu nedojde výhledově do roku 2006 k žádným změnám.
(84) Německo během řízení uvedlo, že BGB intenzivně zkoumala možnost dalších kompenzačních opatření.
V rámci prodeje oddělení služeb s nemovitostmi, přislíbeného již v raném stádiu navíc k původnímu plánu, však nejsou možné žádné další protislužby [...]*.
(85) Kompenzační opatření jsou celkově také přiměřená.
Celková suma podpory jako vztažný bod pro kontrolu přiměřenosti zahrnuje přísun kapitálu země ve výši 1,755 miliard EUR a hodnota podpory pro odstínění rizik, která hospodářsky odpovídá nanejvýš scénáři worst case, činí 6,07 miliard EUR.
Jako úhradu za odstínění rizik zaplatí BGB ročně ručitelskou provizi ve výši 15 milionů EUR.
(86) Jako opěrný bod pro narušení trhu použila Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení možnost rozšíření obchodování na základě požadavku bankovního právního dozoru na koeficient solventnosti.
Předpoklad, že při přísunu základního kapitálu ve výši 1 miliardy EUR mohou být riziková aktiva navýšena až o 25 miliard EUR, však nebylo možné podle stanoviska Německa z rámcových podmínek o bankovním právním dozoru odvodit.
Jen při současném přísunu základního a doplňkového kapitálu si banka může svoje riziková aktiva navýšit o 25násobek dodaného základního kapitálu.
Pokud bance chybí dosud nezohledněný doplňkový kapitál ve výši odpovídající přísunu základního kapitálu, nelze výše uvedený faktor 25 použít.
Nezdá se být správné považovat obchodní expanzi, která bude umožněna až doplňkovým kapitálem, jež má banka stejně k dispozici, za narušení trhu, které bylo způsobeno přísunem kapitálu kvalifikovaným jako podpora.
Proto bylo považováno za nutné, aby se již ve výchozím bodě omezilo maximální možné narušení trhu na 12,5násobek podpory ve formě přísunu kapitálu.
(87) Země Berlín dodala BGB jen základní kapitál ve výši 1,755 miliard EUR, avšak žádný doplňkový kapitál.
Přísun základního kapitálu měl za následek, že mohl být zohledněn dosud nepoužitelný doplňkový kapitál ve výši 877,5 milionů EUR, což však, jak je vysvětleno, nelze hodnotit jako narušení trhu způsobené přísunem kapitálu.
(88) Kromě toho se jedná u (teoretické) kvóty základního kapitálu ve výši 4 % resp. kvóty vlastního kapitálu ve výši 8 % o zákonem stanovené minimální požadavky na vybavení vlastním kapitálem.
Pro regulovanou obchodní činnost a také pro nutný prostor k pohybu, potřebný pro účast na finančních trzích, potřebují ústavy výrazně lepší vybavení vlastním kapitálem.
Podle hodnocení BAFin je v současnosti z hlediska trhu bezpodmínečně nutná kvóta základního kapitálu [...]* % a kvóta vlastního kapitálu [...]* %, aby byla zajištěna likvidita BGB a aby se neohrozil postup restrukturalizace (srov. dopis BAKred ze dne 29. června 2001).
(89) Na základě těchto úvah a v současné době rozhodujících kvót kapitálu vychází pro takové navýšení kapitálu narušení trhu přibližně 18 miliard EUR (přísun základního kapitálu přibližně 1,8 miliard EUR násobeno faktorem 10).
(90) Německo nabídlo, v reakci na otevření řízení Komisí, jako další kompenzační opatření vyčlenění úseku služeb s nemovitostmi (IBAG, IBG, LPFV) od BGB.
Účinek odstínění rizik by se zaměřil na oblast služeb s nemovitostmi, které nepodléhají požadavkům na koeficienty solventnosti a které mohou provádět také všechny ostatní společnosti bez povolení banky.
Odstínění rizik se vztahuje na starší obchody, zejména na již umístěné fondy, a ne na nové obchody.
Případně by bylo možno hájit koncepci, že nový obchod bude umožněn jen přes odstínění rizik.
Objem narušení trhu by pak ale mohl dosáhnout maximálně celkového objemu nových obchodů.
Pro IBV se v roce 2002 očekává objem odbytu fondů v celkové výši [...]* EUR.
Pro Bavaria je v roce 2002 přijat objem projektů v celkové výši [...]* EUR.
Všechny nové obchody IBAG se tím pohybují přibližně ve výši [...]* EUR.
Na nové obchody IBAG by se mohlo projevit odstínění rizik nanejvýš do ukončení fáze restrukturalizace ke konci roku 2006.
Potom bude IBAG sanovaný a výkonný podnik, který se může vlastními silami pustit do soutěže.
Proto se do odstínění rizik mohou jako narušení trhu započítat maximálně nové obchody do konce roku 2005, což od roku 2002 do roku 2005 představuje celkem [...]* EUR.
Tento celkový obnos narušení trhu leží mezi scénářem best case pro skutečné využití země Berlín z odstínění rizik (2,7 miliard EUR) a mezi scénářem worst case (6,1 miliard EUR).
Zdá se proto přiměřené, že Komise při stanovení deformace trhu způsobené odstíněním rizik, vzala jako základ hodnotu [...]* EUR zjištěnou pro nové obchody IBAG až do doby ukončení fáze restrukturalizace.
V každém případě by se mohla stanovit deformace trhu v důsledku odstínění rizik pomocí hodnoty podpory pro odstínění rizik, odpovídající scénáři worst case (6,07 miliard EUR).
(91) Jako výsledek se tak získá následující, pro posouzení kompenzačních opatření určující, narušení trhu:
- ve prospěch BGB nově navýšením kapitálu: 18,3 miliard EUR,
- ve prospěch úseku služeb s nemovitostmi, který se má oddělit, odstíněním rizik: [...]* EUR — 6,1 miliard EUR
(92) Na rozdíl od toho, co se Komise v rozhodnutí o zahájení řízení na základě tehdy dostupných informací domnívala, neospravedlňují skutečné nižší podíly BGB na trhu se vycházelo z extrémně silné pozice BGB na trhu a z toho odvozovaly důsledky pro stanovení kompenzačních opatření.
Navržená opatření pro kompenzaci narušení trhu se zdála celkově přiměřená, a to i při zahrnutí případných právních problémů s podporou LBB v případě majetku WBK.
(93) Německo dále uvedlo, že prodej Berliner Bank nebude z konkurenčních důvodů oznámen před prodejem akcií země Berlín v BGB.
Protislužby v oblasti maloobchodu budou dostatečné odštěpením Weberbank, Allbank a zahraničních dceřiných společností BGB Polska a Živnostenská banka, jakož i vzdáním se 6 vnitrostátních německých center pro soukromé zákazníky a uzavřením asi 90 poboček, převážně v Berlíně.
Kromě toho se kompenzační opatření pohybují vesměs v rámci toho resp. dokonce i nad rámec toho, co Komise požadovala v předcházejících rozhodnutích o restrukturalizaci bank.
(94) Na základě dalších námitek Komise, především s ohledem na skutečnost, že díky dosud přijatým nebo ještě plánovaným opatřením k uzavření nebo prodeji zůstane pozice BGB na berlínském trhu v maloobchodním bankovnictví téměř nezměněná, rozhodly se Německo a země Berlín přislíbit prodej Berliner Bank.
Na základě tohoto příslibu se Německo zavazuje zajistit, aby bylo oddělení "Berliner Bank" skupiny prodáno jako ekonomická jednotka, včetně obchodní značky, se všemi zákaznickými vztahy, pobočkami a jim příslušnými zaměstnanci ve veřejném, transparentním a nediskriminačním řízení. Prodej se má uskutečnit do 1. října 2006 podle všech právních předpisů.
(95) Prodej "Berliner Bank" sníží aktiva segmentu v celém úseku maloobchodního bankovnictví o [...]* EUR ([...]* EUR v obchodní oblasti soukromých zákazníků a [...]* EUR v oblasti firemních zákazníků).
Spolu s již plánovanými opatřeními se sníží aktiva segmentu celkem o [...]* EUR.
Bilanční suma se v období restrukturalizace sníží ze 189 miliard EUR na [...]* EUR.
Podpora omezená na minimum:
(96) Během restrukturalizace se nesmí příliš přecenit rizika.
Ta byla stanovena především na znalostech LPFV z ledna roku 2002.
Jejich ohodnocení se může během doby garancí změnit na základě makroekonomických faktorů a intenzivním managementem nemovitostí.
Bude ale zajištěno, jak uvolněním smluv LPFV s IBG, tak také díky modalitě odstínění LPFV zemí Berlín, že zemí Berlín bude možno uhrazovat jen skutečné nároky z garancí.
Pro zajištění vysoce kvalitního managementu má země Berlín u LPFV práva zásahu i udělování pokynů.
(97) Byla zavedena také přiměřená kontrolní opatření pro skutečné vyloučení vícenásobného krytí rizik.
Rizika z revitalizace a práva nabídky se totiž nekupí aditivně, naopak se násobí.
To je zohledněno v nástinu rizik u LPFV.
Skutečné vícenásobné riziko krytí naproti tomu spočívá v garanci nájmů a úvěrů skupiny BGB.
LPFV zkoumá správnost nároků právně, věcně a účetně.
Kontrola, která by vyloučila současné nároky z garance kreditů, již probíhá na základě příkazu země Berlín od ledna roku 2003 a je prováděna společností "BCIA Berliner Gesellschaft zum Controlling der Immobilien-Altrisiken mbH", kterou má tato země jako jediná ve svém podílovém vlastnictví.
Veškeré výkony LPFV, na které se vztahuje převzetí plnění zemí, budou BCIA detailně prozkoumány z právního, věcného a účetního hlediska, stejně jako legitimita každého nároku z garance úvěrů a bilančních garancí.
BCIA je pro zemi silným a účinným aparátem pro minimalizaci škod.
Zákon o garancích ze dne 16. dubna 2002 totiž výslovně předpokládá, že v souvislosti a odstíněnými riziky nesmí být provedena žádná platba třetí osobě, pokud k tomu není právní nárok.
(98) Konkrétně disponuje země, resp. BCIA, o jejíž činnosti musí být čtvrtletně informována poslanecká sněmovna, na základě podrobné dohody vůči společnostem podporovaným pro odstínění rizik, následujícími schvalovacími, kontrolními, příkazními a podobnými právy, jejichž výkon je podrobněji uspořádán podle odpovědnosti a postupu:
- podmínka schválení výplat úvěrových příslibů, pokud jsou překročeny určité mezní hodnoty,
- spoluúčast při stanovení seznamu pozitiv a ročního vyúčtování pro bilanční garance,
- podmínka schválení prodeje aktiv, která podléhají garancím účetní hodnoty, pokud jsou překročeny určité mezní hodnoty,
- podmínka schválení investic, které vedou k dodatečným pořizovacím a výrobním nákladům, pokud jsou překročeny určité mezní hodnoty,
- podmínka schválení určitých plateb LPFV,
- právo udělovat pokyny IBG a LPFV ohledně obrany proti nárokům,
- podmínka schválení odstoupení a jiných dispozic ohledně požadavků podrobné dohody,
- komplexní informační a dozorová pravomoc,
- pravomoc souhlasu ohledně ustanovování auditorů u IBG, IBAG a LPFV,
- právo kontroly účetního dvora Berlín,
- podmínka schválení restrukturalizace.
(99) Banka poskytne významný vlastní příspěvek prodejem majetku nebo dceřiných společností, které nejsou nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
Zde se jedná o významné, i ziskové podíly, které se zpeněží cestou veřejného a transparentního řízení.
K tomu se přidává předpokládaný prodej oblasti služeb spojených s nemovitostmi.
Další vlastní příspěvek není možný, protože BGB již v roce 2001 vyvinula cestou redukce rizikových aktiv veškeré možné aktivity pro to, aby co nejvíce zabránila další ztrátě vlastních prostředků a aby podpořila kvótu vlastních prostředků.
(100) Byla také potřebná kvóta základního kapitálu a poměr aktiv k vlastnímu kapitálu, předběžně schválené jako záchranná podpora a od roku 2003 vyžadované plánem restrukturalizace.
Dosažení předběžně schválené kvóty základního kapitálu ve výši 5 % a poměru aktiv k vlastnímu kapitálu ve výši 9,7 %, jakož i od roku 2006 vyžadované kvóty základního kapitálu přibližně 7,5 % a poměru aktiv k vlastnímu kapitálu ve výši přibližně 12 %, je bezpodmínečně nutné pro další chod podniku, včetně solidního hodnocení ratingovými agenturami.
Zejména s ohledem na [...]* a na [...]* schopnosti likvidity BGB je nepostradatelné nadprůměrné vybavení vlastními prostředky, [...]*.
(101) Průměrná kvóta vlastního kapitálu, resp. poměr aktiv k vlastnímu kapitálu zemských bank/spořitelen se v období 1995 až 2000 pohybovala v rozmezí 5,7 % až 6,8 %, resp. 8,9 % až 10,2 %.
Kvóta vlastního kapitálu předběžně povolená pro BGB ve výši 5 % tak leží pod dlouhodobým průměrem se srovnatelnými bankami, zatímco předběžně schválený poměr aktiv k vlastnímu kapitálu představuje rozdíl pouze o 0,1 % oproti střední hodnotě období 1995 až 2000.
Tyto kvóty se zdají být velice konzervativní a nezohledňují specifické problémy BGB.
(102) Kvóty solventnosti celého trhu, tj. soukromých a státních bank v Německu, se pohybovaly — mj. z důvodu v bankovním sektoru chybějící odpovědnosti ručitelů — v rozmezí od 6,3 do 7,3 % (kvóta základního kapitálu), resp. 10,4 % až 11,3 % (poměr aktiv k vlastnímu kapitálu).
Již s vyhlídkami na odpadnutí odpovědnosti ručitelů pro státní banky se kvóty solventnosti zemských bank/spořitelen pravděpodobně pomalu srovnají s vyšší úrovní soukromých bank.
Díky tomuto efektu se průměrná sazba pro poměr aktiv k vlastnímu kapitálu zemských bank/spořitelen v roce 2006 ceteris paribus (za stejných ostatních podmínek) zvýší z 9,6 % na přibližně 10,9 %.
Tím se omezí nárazník vlastních prostředků BGB, za předpokladu poměru aktiv k vlastnímu kapitálu předpovídanému v sanačním konceptu pro rok 2006, z [...]* % na pouze přibližně [...]* %.
(103) Pro posouzení poměru aktiv k vlastnímu kapitálu tedy nebude relevantní regulační minimum ve výši 8 %, které bylo BAFin fakticky navýšeno na 8,4 % a z důvodu nestabilnosti prakticky leží kolem 8,6 %.
Kapitálový trh, resp. ratingové agentury se typicky mnohem více orientují na vhodné orientační body (benchmarky), které ukazují na podstatně vyšší poměr aktiv k vlastnímu kapitálu a podle toho snižují zdánlivě vyšší nárazník vlastních prostředků ve výši téměř [...]* % na přibližně [...]* %.
(104) V roce 2006 byl nezbytný nadprůměrný poměr aktiv k vlastnímu kapitálu [...]*.
Ratingové agentury přikládají při vydání svého hodnocení značný význam struktuře kapitálu a již v minulosti připomínaly zlepšení kvóty základního kapitálu BGB.
Na základě těsné korelace mezi ratingem finanční síly a také dlouhodobým ratingem a budoucího odpadnutí záruk ručení je nutné významné zlepšení ratingů finanční síly, aby se zabránilo negativnímu účinku na rozsah a náklady refinancování.
K tomu z nového ohodnocení rizikových aktiv podle Basel II vychází výhledově od roku 2006, z důvodu velké nestálosti rizikových aktiv, zvýšená potřeba vlastních prostředků.
IV. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(105) Na základě zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropských společenství obdržela Komise stanoviska dvou dalších zúčastněných stran, totiž od Berliner Volksbank a od třetí osoby, která požádala o utajení své identity.
Stanovisko Berliner Volksbank:
(106) Berliner Volksbank namítla, že povolení ohlášené podpory na restrukturalizaci podle čl. 87 odst.
3 Smlouvy o ES nepřichází v úvahu. Podpory nespadají do kategorie právních institutů odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva, a tedy neexistují jako podpora.
(107) Opatření pro podporu ve prospěch BGB přesahují dosud známé dimenze.
Finanční nesnáze BGB souvisí především s mimořádně ztrátovými obchody podniku s uzavřenými fondy nemovitostí.
Příčina ztrát u BGB spočívá v tom, že při pořizování se neprováděly prakticky žádné kontroly.
Tím byly garantovány příjmy vkladatelům do fondů.
Podnik byl považován — možná hlavně kvůli výhodným podmínkám pro vkladatele — za vedoucí podnik na trhu ve spolkovém měřítku.
(108) Podpora na restrukturalizaci by sice v jednotlivých případech mohla být ospravedlnitelná, a to vzhledem k rostoucím negativním důsledkům nesolventnosti banky na systém bank a na důvěru veřejnosti.
Na druhé straně se podle dosavadních rozhodnutí Komise jednalo o příjemce podpory s omezenou regionální působností, takže účinky podpory se koncentrovaly na několik málo konkurentů.
Ti byli o to více postiženi důsledky narušení soutěže, zejména Berliner Volksbank, která s BGB konkuruje ve všech svých obchodních oblastech.
(109) Výše a intenzita podpory by se musely omezit na minimální míru, nutnou na restrukturalizaci.
To však není možno rozeznat.
Garance země za rizika z oblasti nemovitostí odpovídá neomezené doplatkové povinnosti, protože s tím spojená pořizovací povinnost země Berlín v současné době nemůže být vyčíslena, a tak odpovídá "bianko šeku" pro budoucí ztráty.
Podniku však nesmí být poskytnuta žádná přebytečná hotovost.
Již svou výší (21,6 miliard EUR) a délkou trvání (třicet roků) je garance nepřiměřená, zajišťuje bance prakticky neomezenou platební schopnost a tím má významné účinky na narušení trhu.
Díky úplnému zbavení banky rizik z obchodů se službami v oblasti nemovitostí v operativním bankovním obchodování získá BGB "bezpodmínečnou licenci" k předkládání nabídek za libovolných podmínek, např. při prodeji nebo pronájmu nemovitostí.
Zejména pokud by takto banka dosáhla ztrát, byly by tyto ztráty zemí Berlín znovu plně kompenzovány.
Ve svém výsledku tím garance svou výší odpovídá neomezené doplatkové povinnosti, která již ve své podstatě nemůže být schválena a chybí v ní nutná konkretizace ve smyslu příslušného zákona.
Kumulativní záruka přísunu kapitálu a záruka odstínění rizik by dále vedly k dvojitému krytí.
Při stanovení subvenčního ekvivalentu záruky by se muselo zohlednit to, že by to byla zcela jistě otázka velkého objemu dluhů.
V nejnepříznivějším případě vychází země z částky 6,1 miliard EUR.
Pokud se musí realisticky počítat s výskytem případu ručení (což zjevně nelze vyčíslit), odpovídá výše podpory garance jejímu nominálnímu obnosu.
(110) Trh finančních služeb se vyznačuje silnou konkurencí mezi podmínkami s významným tlakem na marže.
Proto lze očekávat, že BGB předá dál svoji výhodu získanou podporou a tím dojde k významnému narušení hospodářské soutěže na úkor jejích soutěžitelů.
To je mimořádně vážné, protože podpora bude poskytnuta subjektu s vedoucím postavením na trhu v regionu Berlín/Braniborsko, jehož podíl na trhu je podle vlastního ohodnocení téměř 50 % a který má více než 50 % všech poboček kreditních ústavů v Berlíně.
BGB stojí s Berliner Volksbank a se svými hlavními oblastmi obchodu — obchodu se soukromými zákazníky a se zákazníky z vrstev středních podniků — v bezprostředním centru soutěže a obsazuje k dnešnímu dni podíl na trhu, který je mnohokrát vyšší než podíl Berliner Volksbank.
Podpora tím přispívá k další hospodářské "konsolidaci moci" na berlínském bankovním trhu.
Poměrně silná pozice BGB na trhu je také důsledkem strategie více obchodních značek BGB, která se objevuje ve spojení s více ústavy pod různými obchodními značkami, resp. firmami.
BGB sleduje takovou obchodní strategii, která se oddělila od strategie rentability a díky svým subvenčním podmínkám vedla k vytlačení konkurence.
(111) Předložený plán restrukturalizace není vhodný z důvodu nedostatku konečného konceptu trvalého ozdravení, které by umožnilo obnovení životaschopnosti podniku.
Je založen na optimistických předpokladech, není dostatečně konkrétní a nadměrně zdůrazňuje pozitivní aspekty.
Kromě toho není určen k tomu, aby zajistil dlouhodobou rentabilitu a tím životaschopnost podniku, protože vychází pouze z cílové rentability cca. 6 — 7 %, což je pouze polovina průměru běžného v oboru.
Konečně se koncept restrukturalizace nezmiňuje ani o budoucích právně-podpůrných povinnostech splatnosti ohledně související kontroly přesunu WBK na zemskou banku v roce 1993.
(112) Nutnost zmírnění nepříznivých účinků na soutěžitele, daná pokyny Komise, omezením přítomnosti příjemce podpory na relevantních trzích po ukončení restrukturalizace, nebyla dostatečně zohledněna, protože obchodní aktivity na relevantních trzích budou dokonce rozšířeny.
Podle konceptu restrukturalizace má být jako kompenzace za uzavření různých poboček mimo Berlín umožněno zvýšení výnosů obchodováním se soukromými a firemními zákazníky především zaměřením a rozšířením obchodních aktivit v Berlíně.
BGB plánuje ústup jen z těch trhů, na nichž dosud nedosáhla žádný zásadnější význam.
Oznámené uzavření poboček nemůže vést k redukci přítomnosti BGB na trhu, nýbrž odpovídá spíše obecnému trendu na trhu finančních služeb v Německu, který platí za "over-banked".
Bude nutno stanovit rozsah protislužeb poskytnutých BGB, a to na základě současné, trh ovládající pozice BGB na berlínském bankovním trhu, protože právě zde se nejsilněji projeví účinky deformující konkurenci.
Pro opatření Komise k vyrovnání deformace trhu, způsobeného podporou, přichází v úvahu prodej části skupiny BGB.
Zde by se nabízel např. prodej "Berliner Bank", která disponuje na relevantních segmentech trhu takovým podílem, který odpovídá podílu Berliner Volksbank.
Prodej Berliner Bank by měl tu výhodu, že se tu jedná o organizačně rozsáhlý samostatný ústav, který má vlastní pozici na trhu, a proto by mohl být bez větších problémů převzat některým soutěžitelem.
Náklady takového obchodu by byly, s ohledem na výši podpory, přiměřenou kompenzací za její účinky, které významně narušují hospodářskou soutěž.
(113) Uvedená podpora je vedle státních garancí za záruky (odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva) a vedle přenesení úseku Wohnbau-Kreditanstalt na Landesbank Berlin pouze jedním z mnoha finančních podpůrných opatření veřejného sektoru ve prospěch BGB.
Podpora povede ke kumulaci, která musí být zohledněna i při stanovení kompenzačních opatření za podporu na restrukturalizaci.
(114) Zvýšení poměru aktiv k vlastnímu kapitálu na 9,7 % není nutné.
Právně je nutné závazně dodržet pouze v KWG právně předepsané minimum 8 % a také v pokynech Komise uvedené "nezbytně nutné minimum".
(115) Kumulace odstínění rizik a přísunu kapitálu není nutná, protože jen první faktor pokryje rizika ze ztrát v oblasti nemovitostí.
Přísun kapitálu povede k "dvojitému vyrovnání ztrát" zemí Berlín.
BGB by mohla použít takto navíc získané prostředky pro jiné obchodní oblasti.
(116) Kromě toho existují náznaky další podpory.
Senát jedná s vybranými investory o převzetí banky.
Prodej by neproběhnul za tržní cenu, protože nabídkové řízení není otevřené pro všechny, není transparentní a nediskriminační.
Stanovisko třetí osoby, která požádala o utajení své identity:
(117) Zdá se, že budoucí strategie banky bude spočívat především v tom, že zredukuje svou činnost, kapacity a infrastrukturu a že se bude koncentrovat na obchodování se soukromými a firemními zákazníky v regionu.
Tento koncept se musí zakládat na předpokladu, že porostou tyto regionální trhy a podíl banky na nich.
Existují ale některé pochybnosti a rozpory ohledně podílu banky na trhu v těchto oblastech.
Dále je nejisté, zda banka vůbec může stavět na solidní zákaznické základně.
Obchodní značka "Berliner Bank" vykazuje slabiny.
Na základě problémů s obchody s financováním nemovitostí v minulosti existují pochybnosti o budoucím úspěchu.
Zachování významného podílu na obchodech na kapitálovém trhu je pro regionální banku netypické.
(118) Úspěch provedení plánu restrukturalizace závisí především na tom, zda se podaří realizovat ambiciózní plány na redukci počtu zaměstnanců a zavedení nového systému kontroly rizik, jakož i zlepšení informačního systému.
O tom však existují pochybnosti, protože zatím přijatá opatření k redukci počtu zaměstnanců zůstala za stanovenými cíli a je nutno počítat s odporem zaměstnanců i odborové organizace.
Kromě toho velká část dosud přijatých omezení souvisí s opatřeními v oblasti tzv. outsourcingu.
Z toho však nelze očekávat žádné dlouhodobé snížení nákladů, protože je nutno hradit náklady za převedené zaměstnance banky ve formě zvýšených služebních poplatků.
(119) Banka bude muset být podle bodu 34 pokynů v budoucnu schopna soutěžit na trhu samostatně.
Existují pochyby o tom, zda cílové výnosy vlastního kapitálu ve výši 7 %, dosažené v roce 2006, k tomu budou dostatečné.
Proto nelze vycházet z obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
Takové nízké výnosy nejsou opodstatněné ani při splnění státních úkolů od spořitelny, protože ty jsou irelevantní pro posouzení výnosu.
(120) Pokud bude trvat státní vlastnictví, existují značné pochybnosti o tom, zda může být vytvořena a zajištěna životaschopnost banky.
Země Berlín by byla vystavena značnému politickému tlaku při ukončení pracovních poměrů.
Všeobecně by země Berlín nebyla schopna provést plán restrukturalizace.
Grémia banky by byla dále obsazována politicky, což by s sebou přineslo střety zájmů.
Tyto problémy by trvaly také při převzetí jinou německou zemskou bankou.
V. REAKCE NĚMECKA NA STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(121) Německo zaujalo stanovisko k poznámkám Berliner Volksbank i anonymní třetí osoby.
Výklad Berliner Volksbank k údajným starším podporám je podle stanoviska Německa scestný.
Neexistují žádné významné finanční zdroje vytvořené domnělou podporou.
Jinak by se skupina nenacházela v existenčních potížích.
Ostatně Komise ohodnotila záruční instituty odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva jako stávající podporu, a proto nesmí být zohledněny jako náklady BGB.
Přísun kapitálu ve formě podpory na záchranu měl ve skutečnosti být bance k dispozici trvale, což však odpovídá pokynům a praxi Komise ohledně podpor na restrukturalizaci.
Přivedení WBK do LBB bylo komisí zkoumáno v samostatném řízení, Německem to však nebylo kvalifikováno jako podpora.
(122) BGB má sice na berlínském bankovním trhu relativně silnou pozici jak v obchodu se soukromými, tak firemními zákazníky.
Její podíly však nedosáhly takové výše, jak tvrdí Berliner Volksbank.
Objemové podíly na trhu jsou výrazně nižší než podíly vztažené k počtu zákazníků, protože Berliner Sparkasse vykazuje množství účtů s nízkým objemem úvěrů a vkladů, což se ukazuje spíše jako přídavný nákladový faktor.
(123) Plán restrukturalizace obsahuje všechny potřebné podklady v nutné míře podrobnosti.
Německo vidí v předloženém plánu stabilní základ pro zajištění rentability BGB.
Rentabilita celého bankovního sektoru v Německu významně poklesla z důvodu celkové hospodářské situace.
Průměrné výnosy vlastního kapitálu se snížily z 11,2 % v roce 1999 přes 9,3 % v roce 2000 na pouhých 6,2 % v roce 2001.
Ve zprávách spolkové vlády se důsledně uvádí a odvozují výsledky každé jednotlivé obchodní oblasti pro období 2001 — 2006.
Současně proběhlo celkové plánování podle vzorce: suma výnosů, provozní výsledek před a po opatřeních na předcházení rizik a zisk před zdaněním.
(124) Kroky potřebné k provedení plánu restrukturalizace jsou u BGB naplánovány do dvou fází:
- na koncepční úrovni zpracovala nejdříve dílčí koncept pro každou budoucí obchodní oblast, nezávisle na tom, zda tato oblast patří mezi ty, které je nutno zachovat, dále rozvíjet, přeměnit nebo prodat,
- na praktické úrovni podložila každý takový dílčí koncept konkrétními, k provedení nutnými opatřeními a tato opatření znovu ohodnotila náklady.
(125) Tím byl k dispozici úplný koncept.
Od té doby byla jednotlivá opatření dále konkretizována a opatření na úrovni obchodních oblastí byla dále podrobně rozváděna a zahrnuta do rozsáhlého celkového plánu.
K provedení byly vyvinuty dva speciální nástroje doplňující obvyklý postup výsledek-kontrola. Jeden nástroj je určen pro sledování všeobecných opatření, druhý pro sledování personálních opatření.
Tyto nástroje umožnily měsíční srovnání plánovaných a skutečných hodnot, a tím stálou kontrolu úspěchu provádění.
(126) Banka považuje za typický úkol regionálních bank jen financování nemovitostí.
Sem nepatří oblast služeb spojených s nemovitostmi, v níž vznikají rozsáhlé ztráty, které si potom vyžadují sanaci bank a státní odstínění rizik.
Opuštění této obchodní oblasti nabídla BGB jako kompenzační opatření.
Vůči úvěrům na nemovitosti neexistují ani žádné nízké preventivní kvóty.
(127) V budoucnosti bude přistoupeno k mnoha opatřením jak v nových, tak i ve stávajících obchodech, jakož i v oblasti controllingu, aby se výrazně snížilo riziko v obchodní oblasti financování nemovitostí.
V nových obchodech se budou aktivity koncentrovat na atraktivní působiště, diverzifikuje se riziko činností v regionech v rámci Německa, dále se bude rozvíjet orientace na zahraniční obchod a upustí se od rizikových obchodních segmentů, zejména staveb.
V rámci stávajících obchodů budou nasazeni specialisté na rizika v ohrožených závazcích a přijmou se kritické rozbory a nová ohodnocení stavů.
V oblasti controllingu se v rámci celé skupiny zavede kontrola rizik, která také vytvoří rámec pro jednotlivé nástroje kontrol.
Mezi tyto nástroje patří systém omezení tržních a adresných rizik, systém včasného varování, strategie sanace a také task force pro angažovanost nad rámec dílčí banky.
(128) Restrukturalizace povede, oproti názoru Berliner Volksbank, k omezení přítomnosti na trhu tím, že se opustí obchodní oblast velkých zákazníků a veřejného sektoru, jakož i k přeměně jiných obchodních oblastí.
Opuštění maloobchodní oblasti by z hlediska ekonomického nebylo smysluplné, protože by se tím zasáhlo jádro podniku a následně by se ohrozil výhled na privatizaci.
Kromě toho se ani v maloobchodní oblasti nebude zvyšovat přítomnost na trhu.
Banka se úplně stáhne ze spolkové země Braniborsko, s výjimkou Postupimi.
V zemi Berlín se přítomnost na trhu díky uzavření poboček znatelně sníží.
(129) Odstínění rizik nepředstavuje žádný "bianko šek pro budoucí ztráty", protože rizika zahrnutá do odstínění rizik jsou všechna do jednoho stará rizika.
Rizika vzniklá z obchodů uzavřených po 31. prosinci 2001 nejsou všeobecně uvažována, rizika z fondů nemovitostí jsou uvažována jen pokud příslušný fond byl založen do 31. prosince 2000.
(130) Odstínění rizik není ani "bezpodmínečnou licencí k předkládání nabídek za libovolných podmínek, např. při prodeji nebo pronájmu nemovitostí".
Podrobná dohoda obsahuje v čl. 17 odst.
35 odst. 2 a v čl.
5 četné podmínky souhlasu ve prospěch země. Dále článek 46 podrobné dohody stanoví rozsáhlou povinnost pro snížení škod, podle které jsou podporované společnosti povinny snažit se podle nejlepšího svědomí udržovat nároky země co možná nejmenší a aktiva získaná s garancí účetní hodnoty zhodnocovat co nejlépe, resp. optimálně pronajímat objekty nebo je jinak využívat.
Při porušení tohoto ustanovení musí příslušná společnost uhradit škodu.
(131) Ani odstínění rizik neodpovídá neomezené výši doplatkové povinnosti.
Protože oproti právní doplatkové povinnosti je závazek země Berlín z odstínění rizik jednak součtově, jednak předmětově omezený, a to na taková rizika, která jsou v podrobné dohodě konkrétně vyjmenována a která vznikla k 31. prosinci 2001.
Odstínění rizik je také dostatečně konkretizováno.
Již základní dohoda ze dne 20. prosince 2001 obsahuje konkrétní výčet společností podporovaných úvěrovými a rozvahovými garancemi, a podrobná dohoda tento výčet pouze v některých detailech upravila.
Podíly a právní vztahy jsou uvedeny v podrobné dohodě a ve smlouvách s ní souvisejících.
Také rozměr rizik pokrytých odstíněním rizik je dostatečně konkretizován.
(132) Kvóta vlastního kapitálu, které se BGB snaží dosáhnout, není příliš vysoká.
Důvěra investorů a vkladatelů v BGB je totiž trvale narušena.
Banka přesto nemá žádné [...]*, které by normálně byly brány v úvahu vedle kvóty vlastního kapitálu, aby bylo možno posoudit schopnost účasti banky na kapitálovém trhu.
Privatizace banky dále předpokládá, že po odstranění podílu země bude vlastní kapitál přijat na kapitálový trh za snesitelných podmínek.
To vyžaduje stabilní kvótu vlastního kapitálu ležící výrazně nad zákonnou minimální hodnotou.
(133) Privatizační postup ostatně neobsahuje žádné prvky podpory a nevykazuje žádné procesní nedostatky.
Během řízení neexistovala žádná diskriminace.
VI. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PRO PODPORU
Státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES
(134) Přísun kapitálu, odstínění rizik a vklad přislíbený v dohodě o splátkách zemí Berlín by byly poskytnuty zemí Berlín, a obsahovaly by tedy i státní prostředky.
Prostředky byly poskytnuty za podmínek, které nejsou přijatelné pro investora v tržním hospodářství.
Celkově se jedná o sumu ve výši několika miliard eur, která bude trvale poskytnuta společnosti nacházející se ve vážných finančních nesnázích.
(135) Přísunem kapitálu ve výši 1,755 miliard EUR, za který může země očekávat přiměřené výnosy, došlo ke zvýšení podílu v BGB z téměř 57 % na přibližně 81 %.
(136) Odstínění rizik bylo poskytnuto na období třiceti let.
Dohodnuté garance činí teoreticky nejvýše 21,6 miliard EUR.
Tato suma kryje všechna teoreticky myslitelná rizika a zahrnuje například garanci nájmů při úplném výpadku všech nájmů ([...]* EUR), odhad kompletních nákladů na stavbu všech budov a venkovních zařízení pro takzvané revitalizační garance ([...]* EUR) nebo úplnou ztrátu garantovaných účetních hodnot IBG/IBAG a jejich dceřiných podniků ([...]* EUR).
100 % výpadek nájmů, stržení a nová výstavba všech budov, jakož i úplná ztráta účetních hodnot jsou však i za velice pesimistických předpokladů nereálné.
Německo proto uvedlo následující odhadní hodnoty pro případné uplatnění: 2,7 miliard EUR v optimistickém případě (scénář "best-case"), 3,7 miliard EUR v základním případě (scénář "base-case") a 6,1 miliard EUR v pesimistickém případě (scénář "worst-case").
(137) Německo v průběhu řízení poskytlo také podklady pro tyto odhadní hodnoty.
Přitom byly přijaty předpoklady pro tyto tři scénáře z hlediska různých rizik.
Se zřetelem na garanci nájmů se to například týká různých předpokladů výpadku nájmů s ohledem na inflaci (skutečná inflace zůstává za výhledovou inflací), ve formě snížení nájmů nebo úplného výpadku nájmů.
Přitom předpovídaný výpadek nájmů činí v případě scénáře best-case 1,4 miliard EUR, v případě scénáře base-case 1,9 miliard EUR a při pesimistickém scénáři 3,5 miliard EUR.
(138) Německo také vysvětlilo, že očekávané nároky, uplatněné z ekonomického hlediska, odpovídají scénáři worst-case s odhadní hodnotou 6,1 miliard EUR ([...]* EUR pro nároky z garancí nájmů, [...]* EUR pro garance nejvyšší ceny, [...]* EUR pro garance na revitalizaci, [...]* EUR pro garance účetní hodnoty a [...]* EUR pro ostatní položky) a tím odpovídají ekonomické hodnotě podpory.
Tato ekonomická hodnota byla podložena alternativními úvahami Německa: Bez garancí odstínění rizik by musela být veškerá rizika "osvobozena" přísunem kapitálu ve výši přibližně [...]* EUR - [...]* EUR.
Přitom by připadlo přibližně [...]* EUR na současnou hodnotu výše popsaných garancí (nominální ekonomická hodnota: 6,1 miliard EUR); [...]* EUR až [...]* EUR na přísun kapitálu k podložení pro stejný účel přislíbených a použitých úvěrů bank skupiny společnostem v oboru služeb spojených s nemovitostmi (které je třeba připočítat, v případě neúplného pokrytí nominálních teoretických nejvyšších rizik z garancí nájmů, revitalizace a účetní hodnoty, k rizikovým aktivům ve výši až [...]* EUR), jakož i [...]* až [...]* EUR na zajišťovací přirážku.
(139) Německo v této souvislosti také uvedlo, že přesto není z právních důvodů možné omezení nejvyššího záručního obnosu pro odstínění rizik na ekonomickou hodnotu přibližně 6 miliard EUR.
Všechna teoreticky myslitelná, výše uvedená rizika jsou pokryta jen částkou 21,6 miliard EUR, kdy úvěry bank skupiny společnostem v oboru služeb spojených s nemovitostmi, které byly také přislíbeny a použity z důvodu rizik z garancí nájmů, revitalizace a jiných výše uvedených garancí, hrají roli při přepočtu koeficientu vlastních prostředků dílčích bank a skupiny, protože ty byly při přepočtu zatíženy 0 % a tedy s nimi nebylo počítáno a také nebyly započteny do mezí velkých úvěrů.
Omezení nejvyšší zaručené hodnoty na hospodářsky reálné riziko by naproti tomu vedlo k tomu, že k rizikovým aktivům by se musely připočítat úvěry ve výši až [...]* EUR, horní hranice velkých úvěrů by byla překročena a klesající čísla vlastních prostředků by způsobila nutnost přísunu dalšího kapitálu.
BAFin potvrdil dopisem ze dne 7. března 2003 nutnost vycházet, z dozorčího hlediska, ze všech teoreticky možných rizik i přes nižší ekonomickou hodnotu.
(140) Komise uznává tuto nutnost vycházet, z dozorčího hlediska, ze všech teoreticky možných rizik ve výši 21,6 miliard EUR.
Dále vychází z právního ocenění opatření na základě Německem předloženého zdůvodnění ekonomické hodnoty podpory, obsažené v odstínění rizik ve výši 6,1 miliard EUR.
Tato částka odpovídá německými předpoklady podloženému reálnému worst case neboli pesimistickému scénáři a je proto vyžadována pro posouzení již z důvodu opatrnosti.
Za další by to znamenalo částku v přibližně stejné výši jako při alternativním uvolnění záruky rizik formou přísunu kapitálu.
(141) S ohledem na vklad země Berlín, přiznaný v dohodě o úhradě rizik, je nejdříve třeba poznamenat, že tento vklad bude použit jen tehdy, pokud Komise ukončí řízení C 48/2002 ("LBB/IBB") [20] rozhodnutím o splacení a i v tomto případě bude poskytnut sanační dotace jen v takové výši, která je nutná k tomu, aby se zabránilo poklesu v dohodě uvedené kvóty kapitálu u LBB a/nebo skupiny BGB.
Protože šetření v řízení "LBB/IBB" ještě není ukončeno, není v současné době možné stanovit přesnou ekonomickou hodnotu této podpory.
Pro účely posouzení pro konkurenci však může být uvedena teoretická horní hranice ve výši 1,8 miliard EUR [21].
(142) Opatření jsou umožňují výrazné zlepšení finanční situace BGB.
Doposud zabránily dozorčím zásahům, jako je dočasné uzavření a pravděpodobná nesolventnost významných dílčích úseků skupiny, a tím pádem umožňují narušení hospodářské soutěže. Podnik je spolu se svými dceřinými společnostmi jednou z největších německých bank.
V roce 2002 obsadil s bilanční sumou skupiny ve výši přibližně 175 miliard EUR dvanácté místo.
BGB je ve svých nejdůležitějších obchodních oblastech činná na regionální, národní a mezinárodní úrovni.
Sektor finančních služeb celkově se vyznačuje vzrůstající integrací a ve významných dílčích oblastech se realizuje vnitřní trh.
Existuje silná konkurence mezi finančními institucemi různých členských států, která se po zavedení jednotné měny dále zesílila.
Opatřeními a jejich účinky na současné i potenciální soutěžitele došlo k narušení hospodářského soutěže — resp. hrozí, že hospodářská soutěž bude narušena.
Existuje silná konkurence mezi finančními institucemi různých členských států, která se po zavedení jednotné měny dále zesílila.
Narušení hospodářské soutěže současně ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
Z tohoto důvodu představují opatření státní podporu podle čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Německo tento názor nezpochybňuje.
(143) Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení poukázala na to, že na přísunu kapitálu se nepodílela jen země Berlín, ale také NordLB, ovšem částkou, která byla vzhledem k podílu nižší, než objem jí vlastněných akcií před přísunem (166 milionů EUR odpovídá 8,3 % navýšení kapitálu, při vlastnictví 20 % akcií před přísunem kapitálu).
Komise nemohla v té době toto opatření posoudit z důvodu chybějících dalších informací a proto nevyloučila, že se v případě kapitálu dodaného z NordLB také jedná o státní podporu ve smyslu čl. 87 odst.
1 Smlouvy o ES. Komise požádala Německo, aby dodalo potřebné informace.
(144) Německo objasnilo, že navýšení kapitálu NordLB neobsahuje žádnou podporu, protože proběhlo podle zásady investora v tržním hospodářství.
NordLB se — jako soukromý vlastník akcií stejně jako drobní akcionáři — podílela na navýšení kapitálu neproporcionálně, ačkoliv země Berlín a BGB očekávaly účast odpovídající výši jejího podílového vlastnictví.
Podílovému vlastnictví NordLB před přísunem kapitálu 20 % by odpovídala výše dodaného kapitálu téměř 400 milionů DM.
NordLB se taková účast podnikatelsky stejně nezdála smysluplná.
Na druhé straně zřeknutí se podílu na navýšení kapitálu by znamenalo pokles podílu vlastněného NordLB na 4 %.
NordLB by tím ztratila práva spolurozhodování, která jsou zaručena od minimálního podílu vlastnictví 10 %, tato práva zahrnují např. soudní ustanovování mimořádných auditorů nebo prosazení požadavků společnosti vůči členům představenstva a dozorčí rady.
Dále NordLB v srpnu roku 2001 podala, v souvislosti s ještě neuzavřeným úvahami o prohloubení spolupráce a také o případné fúzi, "nabídku hájící její zájmy".
Bez žádného podílu na navýšení kapitálu by to bylo sotva hodnověrné.
Všeobecně se jednalo o rozhodnutí, které bylo z hlediska podnikatelských záměrů NordLB pečlivě zváženo.
(145) Protože váha těchto opatření v souvislosti s celkovým charakterem zde popisované podpory je marginální a kvalifikace přísunu kapitálu z NordLB jako podpora nebo běžné tržní jednání nezmění v tomto případě hodnocení Komise, není v tomto ohledu nutné, aby Komise definitivně rozhodla.
(146) Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení Komise poukázala na to, že přísun kapitálu a odstínění rizik je třeba společně posuzovat jako neoznámenou podporu s právními následky podle čl. 13 odst.
2 nařízení (ES) č. 659/1999, protože v podrobné dohodě ani přes oznámení a odkladnou podmínku schválení podpory nelze žádné z těchto opatření vypustit, aniž by se na ně vztahovalo dozorově právní opatření BAFin, jako je předběžné uzavření BGB.
Jak také Německo vysvětlilo, jsou obě opatření — odstínění rizik, stejně jako přísun kapitálu, povolený předběžně jako podpora na záchranu — částí jednoho jediného plánu restrukturalizace.
Komise je však musí posuzovat jako celek. Právní zařazení obou opatření se proto nemůže lišit.
(147) Německo k tomu uvedlo své stanovisko, podle něhož odkladná podmínka nechává otevřenou právní účinnost přijatých regulačních opatření, ovšem připouští se, že přísun kapitálu a odstínění rizik jako společný krok způsobily skutečné účinky, protože BGB mohla jen díky těmto opatřením dále pokračovat ve své obchodní činnosti.
V této souvislosti položilo Německo také důraz na to, že zákaz poskytnutí podpory podniku nacházejícímu se v nouzi ještě před vydáním konečného rozhodnutí Komise představuje vzhledem k době schvalovacího řízení procesně-právní problém.
(148) Jak bylo také Německem přiznáno, podpory ve své celkové podobě způsobily faktické účinky před konečným rozhodnutím Komise, protože BGB mohla jen díky těmto opatřením dále pokračovat ve své obchodní činnosti.
To neplatí jen pro přísun kapitálu a odstínění rizik, ale také pro závazek země o vkladu upravený v dohodě o splátkách.
To sice nabude platnosti jen v případě rozhodnutí Komise o splacení v řízení o LBB/IBB a také jen tehdy, pokud by celková suma splátek vedla k poklesu kvót kapitálu uvedených v dohodě.
Tím by byl bez takových zákroků ohrožen úspěch restrukturalizace, včetně obou opatření, takže i toto opatření by přes posunutou podmínku s ohledem na povolení Komisí s jejím ukončením a tedy před jejím schválením ztratilo ekonomické účinky.
Komise však bere na vědomí, že Německo i s odkladnou podmínkou, zahrnující dohodu o splátkách, schválení pomoci Komisí a nezpožděným předáváním obsáhlých informací ukázalo připravenost ke spolupráci.
(149) Finanční zatížení země Berlín, díky podpoře na restrukturalizaci BGB jsou — jak je uvedeno dále v textu — nižší, než zatížení, která by vznikla při aplikaci do roku 2005 existujících státních garancí pro zemské banky, odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva.
To však neznamená, že opatření ve prospěch BGB jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a že by tedy nepředstavovala státní podporu.
Jednak jsou stávající státní garance samy o sobě, i když do roku 2005, podpory slučitelné se společným trhem.
[22] Jednak Komise zjistila, že zde projednávané podpory pro BGB umožnily bance pokračovat v obchodní činnosti a tím napomohly celé skupině, včetně různých soukromoprávních podniků skupiny.
Liší se tedy ve své právní podstatě jednotlivého dosahu čisté realizace státních garancí odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva, které platí jen pro zemskou banku LBB, tedy pro část skupiny.
Z těchto důvodů představují všechny zde kontrolované podpory nová opatření pro podporu.
Slučitelnost opatření pro podporu se společným trhem
(150) Protože opatření pro podporu nebyla poskytnuta na základě schváleného režimu podpory, musí Komise přezkoumat jejich slučitelnost se společným trhem podle článku 87.
(151) Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak.
(152) Článek 87 Smlouvy o ES však povoluje výjimky ze zásady neslučitelnosti státní podpory se společným trhem. Ustanovení o výjimkách podle čl.
87 odst. 2 Smlouvy o ES by mohla zdůvodnit slučitelnost podpory se společným trhem.
Opatření pro podporu, která se musí přezkoumat, však nemohou být považována ani za podpory sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům (písm. a)) ani za podpory určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi (písm. b)), ani za podpory poskytované hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených dotčených rozdělením Německa (písm. c)).
Tyto výjimky však v daném případě nejsou použitelné.
(153) S ohledem na ustanovení o výjimkách podle čl. 87 odst. 3 písm. b) a d) Smlouvy o ES je třeba konstatovat, že podpory nemohou být považovány za podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, ani za podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(154) Komise dále zkoumala opatření pro podporu z hlediska ustanovení o výjimkách podle čl. 87 odst.
3 písm. c) Smlouvy o ES. Při posuzování podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem, vychází Komise z příslušných pokynů Společenství.
Podle názoru Komise nejsou v daném případě použitelné žádné jiné než již uvedené Pokyny Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích [23]("pokyny").
Komise je dále toho názoru, že popsaná opatření pro podporu přispívají k financování restrukturalizace podniku, a proto se musí považovat za podpory na restrukturalizaci.
(155) Podle pokynů jsou podpory na restrukturalizaci přípustné jen tehdy, pokud neprobíhají v rozporu se zájmy Společenství.
V pokynech je povolení podpor Komisí vázáno na splnění určitých předpokladů:
Způsobilost podniku pro poskytnutí podpory
(156) Komise má za to, že je dostatečně prokázáno, že BGB je třeba považovat za podnik v nesnázích ve smyslu oddílu 2.1 (bod 30 v kombinaci s body 4 až 8) pokynů.
(157) V bodu 4 pokynů se vychází z toho, že podnikem v nesnázích je takový podnik, "který není schopen prostřednictvím zdrojů svých či prostředků získaných od svých vlastníků/akcionářů nebo věřitelů zastavit ztráty, které ho bez vnějšího zásahu orgánů veřejné moci během krátkého či střednědobého období téměř jistě přivedou k úpadku".
Tyto okolnosti zřetelně nastaly u BGB.
Byla sice přijata zde zmíněná opatření země Berlín, tedy většinového akcionáře BGB, která zachránila BGB před zastavením obchodní činnosti.
Bylo však již stanoveno, že investor v tržním hospodářství by tyto prostředky za daných podmínek neposkytnul.
(158) Bez pomocných opatření země by poklesly kvóty kapitálu pod minimální hodnoty předepsané KWG, takže by BAFin (v té době BAKred) musel přijmout potřebná opatření podle § 45 — 46a KWG, jako je například přechodné uzavření.
Kromě toho BGB v okamžiku poskytnutí podpor splnila také další kritéria pro definici podniku v nesnázích podle bodu 6 pokynů; patří k nim zvyšující se ztráty, rostoucí dluh a rostoucí úrokové platby, jakož i klesající čistá hodnota aktiv.
Základní zásada
(159) Podpory na restrukturalizaci mohou být podle bodu 28 pokynů poskytnuty jen tehdy, pokud jsou splněna přísná kritéria a pokud je jisté, že jakékoli narušení hospodářské soutěže bude vyrovnáno prospěchem vyplývajícím z přežití podniku, zejména tehdy, kdy je jasné, že čistý dopad propouštění v důsledku úpadku podniku ve spojení s dopadem na jeho dodavatele by zhoršil místní, regionální či vnitrostátní problémy zaměstnanosti, nebo výjimečně pokud by zmizení podniku vyústilo v monopolní nebo oligopolní situaci.
(160) Poslední podmínka může být pro oblast Berlín vyloučena z důvodu počtu tam působících bank, jakož i na základě struktury trhu pro soukromé a firemní zákazníky, na kterém je BGB se svými obchodními značkami "Berliner Bank" a "Berliner Sparkasse" neustále vedoucím podnikem na trhu.
Pro případ možného konkurzu v regionu vedoucí banky a na něj navazující možný prodej jejích částí, nelze počítat se zhoršením struktury hospodářské soutěže.
To je myslitelné jen v extrémním, nepravděpodobném a tedy teoretickém scénáři, kdy by po insolvenci některý z nejsilnějších regionálních soutěžitelů získal všechny dceřiné společnosti/majetek BGB a zrušil její regionálně silnou pozici.
Zejména potom je však nutno vyloučit, z důvodu následující kontroly fúze, vznik monopolu nebo úzkého oligopolu.
Na národních a mezinárodních trzích není pozice BGB dostatečně silná, aby v případě možného konkurzu a následujícího prodeje došlo ke vzniku monopolní nebo oligopolní situace.
Německo tyto úvahy nerozporovalo ani v rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(161) S ohledem na ekonomické a sociální účinky v Berlíně předložilo Německo odhad, v němž srovnalo účinky restrukturalizace BGB s účinky dopadu ukončení jejího působení/jejího konkurzu, především v souvislosti se zaměstnaností a příjmy z daní pro zemi Berlín.
Bylo předloženo, že nesolventnost až do roku 2006 by v Berlíně vedla ke ztrátě 7200 pracovních míst (minus 59 %), namísto ztráty 3200 pracovních míst (minus 26 %) v případě restrukturalizace.
Roční příjmy z daní pro zemi v roce 2006 by v případě restrukturalizace poklesly přibližně o 70 milionů EUR, bez restrukturalizace o 150 milionů EUR.
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise poznamenala, že tyto odhady nelze z důvodu chybějících dalších vysvětlení zkontrolovat.
(162) Německo v této souvislosti poskytlo další informace, mimo jiné výpočty Německého institutu pro ekonomický výzkum (Deutsches Institut für Wirtschaftsforschung, DIW).
Podle těchto výpočtů by tehdejší nesolventnost BGB vedla v Berlíně ke ztrátě 7000 až 10000 pracovních míst (z 12200 pracovních míst existujících v roce 2001 v Berlíně), naproti tomu restrukturalizace by podle aktualizovaného plánu vedla ke ztrátě 3500 berlínských pracovních míst do roku 2006.
Komise považuje počet ztracených pracovních míst v případě nesolventnosti za přehnaný, protože i v tomto scénáři by mohly být obchodní úseky posouzené jako rentabilní dále provozovány novými majiteli v restrukturalizované formě.
Dále ztráta pracovních míst v Berlíně způsobená restrukturalizací leží podle aktuálních odhadů s 5 000 pracovními místy výrazně výše, než se původně předpokládalo.
Na druhé straně je třeba souhlasit s odhady Německa, že z důvodu náhlé nesolventnosti by došlo ke ztrátě výrazně vyššího počtu pracovních míst než v případě řízené dlouhodobé restrukturalizace, protože v prvním případě by došlo k takzvanému "fire sales" a uzavření úseků, u nich by nebylo možné provést restrukturalizaci.
Přitom je třeba zohlednit nepřímé ztráty pracovních míst způsobené dominovým efektem.
Z tohoto důvodu by došlo díky přímým i nepřímým daňovým účinkům také k ročním výpadkům příjmů země Berlín, které je třeba při 300 milionech EUR ročně označit jako významné, především proto, že se rozloží do celého roku.
Potud Komise souhlasí s Německem, že s přežitím podniku jsou spojeny ekonomické a sociální výhody.
(163) Německo dále v oznámení pro případ hypotetického případu nesolventnosti poukázalo na zdroje zabezpečení pro ztráty LBB a na závazky země.
Bez jasné identifikace a kvantifikace těchto záručních rizik však Komise nemohla tyto ekonomické účinky přiměřeně posoudit.
Německo proto během řízení předložilo právní posudek, jakož i propočty účinků hypotetické nesolventnosti BGB na výše uvedené výpadky příjmů země Berlín.
Přitom se jedná o takové účinky, které by se musely vyřešit velice komplexním vnitroskupinovým propojením rizik (mimo jiné interní vydávání úvěrů, záruky, smlouvy o odvodu výsledků) v součinnosti s LBB a s ještě do roku 2005 existující odpovědností za instituce veřejného práva a ručením za instituce veřejného práva.
(164) Podle Německa by vedl scénář nesolventnosti BGB, v případě pro ni netypického tichého, s úvěry a garancemi spojeného podílu LBB, ke ztrátám přibližně od 18,5 do 25 miliard EUR, přičemž tyto ztráty by se skládaly především ze ztrát na úvěrových pohledávkách LBB u BGB (v případě bilančního objemu [...]* EUR podle výpadkové kvóty přibližně [...]* až [...]* EUR), ze ztrát hodnoty na pohledávkách zákazníků (v případě bilančního objemu přibližně [...]* EUR podle výpadkové kvóty přibližně [...]* až [...]* EUR), z čerpání garancí zaručených BGB Finance v Dublinu (přibližně [...]* až [...]* EUR), jakož i z nákladů nesolventnosti (přibližně [...]* EUR).
(165) S odvoláním na údaje Německa by tento scénář vedl k zatížení země ve výši přibližně 31 miliard EUR až 40 miliard EUR.
Přitom se předpokládalo, že země se rozhodne zastavit provoz LBB a nebude tedy nutno přistoupit na odpovědnost za instituce veřejného práva, nýbrž uplatní se ručení země za instituce veřejného práva — ručení za celou částku závazků, která není pokryta majetkem LBB [24].
Využití ručení za instituce veřejného práva bylo odhadnuto na přibližně [...]* EUR (base-case) až [...]* EUR (worst-case).
Další zatížení země ve výši přibližně [...]* EUR (base-case) až [...]* EUR (worst-case) vyplývají z nároků Fondu pro pojištění vkladů německých soukromých bank (Einlagensicherungsfonds der deutschen privaten Banken) [25].
Dále se pro poskytnutí likvidity ve výši přibližně 5 miliard EUR vycházelo z kapitálového vkladu země ve výši téměř 2 miliardy EUR a také z nákladů na úroky.
(166) Komise tyto údaje a propočty zkontrolovala a požádala o další vysvětlení.
Došla přitom k výsledku, že v případě scénáře nesolventnosti by díky přetrvávajícím státním garancím za LBB přešly na zemi značná, avšak jen hrubě odhadnutelná zatížení, přitom je však třeba rozlišovat mezi dílčími scénáři s nebo bez dalšího provozování LBB v rámci odpovědnosti za instituce veřejného práva.
(167) Komise podle vlastního odhadu vychází na základě podkladů Německa z toho, že tato zatížení země při dalším provozování LBB by činila řádově zhruba 13 miliard EUR až 20 miliard EUR.
Přitom by země musela nejdříve zaúčtovat ztrátu podílu země Berlín na základním kapitálu BGB (téměř 2 miliardy EUR).
Dále by země musela z důvodu odpovědnosti za instituce veřejného práva pro LBB vyrovnat následky čerpání garancí zaručených BGB Finance v Dublinu (Komisí odhadnuté na přibližně [...]* EUR), jakož i ztrátu hodnoty na úvěrových pohledávkách LBB u BGB (odhad přibližně [...]* EUR) tak, aby mohl být řádně zachován její obchodní provoz s ohledem na kritéria solventnosti.
Vzhledem k Německem uvedeným možným nárokům Fondu pro pojištění vkladů německých soukromých bank existují nejistoty — [...]*.
Významné právní pochyby dále existují s ohledem na právní platnost záruk LBB na určité nároky třetích stran z obchodů s fondy v oblasti služeb spojených s nemovitostmi (například záruky za prospekty, prohlášení o vyloučení vůči osobně ručícím společníkům investičních a účelových společností).
Taková rizika proto není možno kvantifikovat.
(168) Ve scénáři ukončení obchodní činnosti LBB je třeba vycházet z přídavných zatížení země ve výši přibližně 8 miliard EUR (přibližně 6 miliard EUR ztráta hodnoty LBB na pohledávkách zákazníků z důvodu nesolventnosti vyvolané, jakoby dominovým efektem, problémy s hotovostí u zákazníků — zejména společnosti fondů, zásob a stavby bytů, jakož i cca 2 miliardy EUR odpisy z podílů).
(169) Německo v průběhu řízení také uvedlo, že tyto scénáře se nebudou výrazně měnit u hypotetické nesolventnosti v oblasti služeb spojených s nemovitostmi (odštěpení a likvidace bez odstínění rizik) na základě propojení rizik ve skupině.
Směrodatné jsou pro to jednak úvěry, které dceřiné společnosti expandujícího a tím do dalších nesnází upadajícího úseku služeb s nemovitostmi (IBAG/IBG/LPFV včetně dceřiných společností IBAG, IBV a Bavaria) obdržely od dílčích bank skupiny (BGB, LBB a BerlinHyp), jednak také smlouvy o odvodu výsledků uzavřené mezi IBAG a jejími dceřinými společnostmi Bavaria a IBV na jedné straně a mezi BGB a IBAG na straně druhé.
Kromě toho poskytla BGB záruky na všechny závazky IBG, Bavaria a IBV, které byly ospravedlněné do roku 1998.
Komise nemá žádný důvod pochybovat o této informaci Německa.
V tomto ohledu sdílí názor Německa, že odštěpení a likvidace úseku služeb spojených s nemovitostmi IBAG/IBG/LPFV bez odstínění rizik z důvodu propojení rizik by také vedlo k nesolventnosti BGB s výše nastíněnými následky.
(170) Na závěr je třeba stanovit, že účinky hypotetické nesolventnosti BGB — s pokračováním nebo bez pokračování LBB — lze jen obtížně kalkulovat a že odhady jsou zatíženy velkou nejistotou.
Zatížení země jsou proto jen hrubé částky — s rozsahem přibližně 13 až 30 miliard EUR.
Při pravděpodobné hodnotě mezi těmito póly lze však s jistotou vycházet z toho, že restrukturalizace s pomocí uvažované podpory s sebou přinese méně závažná zatížení země Berlín.
(171) Německo v průběhu řízení neuplatnilo požadavek, aby BGB nebo jiné podniky skupiny poskytly služby obecného hospodářského zájmu ve smyslu čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES. Proto Komise, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, vycházela z toho, že tento aspekt není pro posouzení projednávaných opatření relevantní, a došla k závěru, že podpory nemohou být na základě čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES povoleny.
Posouzení životaschopnosti
(172) Podle oddílu 3.2.2 písm. b) pokynů je poskytnutí podpory podmíněno provedením restrukturalizačního plánu, který musí být schválen Komisí v případě veškerých jednotlivých podpor, a musí být přezkoumána jeho vhodnost pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku během rozumné doby.
Restrukturalizační plán musí přitom mít omezenou dobu působnosti a musí být založen na reálných předpokladech.
Musí popisovat okolnosti, které vedly k nesnázím podniku a poskytnout tak základ pro posouzení, zda jsou navrhovaná opatření vhodná.
Plán umožňuje podniku přechod k nové struktuře, která nabízí vyhlídky na dlouhodobou životaschopnost a umožňuje podniku stát na vlastních nohou, tj. umožňuje podniku pokrytí všech nákladů, včetně odpisů, a finančních poplatků a dosažení návratnosti kapitálu dostatečné pro to, aby podnik mohl soutěžit na trhu.
(173) Komise při svém posuzování vycházela z údajů Německa, mezi jiným z podrobného plánování jednotlivých opatření na restrukturalizaci, výpočtů předpokládaných zisků a ztrát pro období restrukturalizace v období 2001 až 2006 na základě optimistického, pesimistického a základního scénáře, analýzy za problémy odpovídajících strukturálních deficitů a také nákladů za plánovaná opatření na restrukturalizaci.
Při svém posuzování se Komise dále opírala o údaje Německa k probíhajícímu provádění plánu restrukturalizace a k modifikacím jednotlivých opatření, včetně časového naplánování určitých prodejů.
(174) Vzhledem k neúspěchu předcházejícího pokusu o privatizaci a k vysoké roční ztrátě BGB ve výši přibližně 700 milionů EUR za rok 2002 považuje Komise podle sdělení Německa na konci března roku 2003 za nutné, pokusit se nejdříve znovu prohloubit životaschopnost banky jejími vlastními prostředky a, pokud z toho nebude možno vyvodit žádné významné závěry, nechat provést kontrolu nezávislým externím znalcem.
Cílem Komise bylo získat určitou jistotu o tom, že BGB může do budoucna soutěžit na trhu samostatně bez nutnosti státní podpory.
Bez takovéto jistoty, resp. při trvání pochyb by Komise musela přijmout negativní rozhodnutí o všech v úvahu přicházejících podporách na základě předloženého konceptu restrukturalizace.
Neúspěch postupu privatizace vrhl pochyby především na únosnost zbývajících obchodů pro financování nemovitostí.
Roční ztráta ve výši přibližně 700 milionů EUR (po zdanění) byla sice způsobena převážně mimořádnými vlivy (minus 593 milionů EUR), zejména rozsáhlými odpisy podílů EUR-Stoxx ve výši 399 milionů EUR, zatímco provozní výsledek po prevenci rizik byl jen lehce negativní (minus 23 milionů EUR) a tím byl o cca 30 milionů EUR dokonce překročen plán pro rok 2002 (minus 53 milionů EUR).
Avšak tato vysoká ztráta měla přesto značné negativní dopady na další, jako nárazník pro možné ztráty zamýšlenou a tedy pro životaschopnost určující kvótu základního kapitálu, která tím pádem poklesla na 5,6 % a je tedy s téměř [...]* výrazně pod původní plánovanou hodnotou [...]* pro rok 2002.
(175) V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise vedla rozhovory s Německem již na začátku roku 2003, zda by byla možná další kompenzační opatření v oblasti maloobchodu.
Německo kvantifikovalo účinky samostatného prodeje Berliner Bank podle tehdejší situace a vycházelo z toho, že Komise nezískala žádnou dostatečnou jistotu o tom, zda zbytek skupiny bude moci v budoucnu samostatně soutěžit na trhu.
(176) Šetření Komise se zaměřilo především na rizika úvěrů a předcházení rizik v úseku financování nemovitostí a v menším měřítku také v úseku kapitálového trhu.
Podle názoru Komise by se mohly odstranit pochybnosti o životaschopnosti, pokud by byl úsek financování nemovitostí nebo alespoň jeho největší část účinně izolován se svými riziky od zbytku skupiny, třeba samostatným včasným prodejem tohoto úseku.
Německo však předložilo do června roku 2003 čísla, která Komisi prokázala, že scénář takového účinného izolování celého úseku je neproveditelný.
Jako hlavní důvod bylo uvedeno, že prodej by se musel provést bezprostředně po přeúčtování stavu majetku úseku financování nemovitostí (zejména podílů BGB u BerlinHyp s účetní hodnotou [...]* EUR) z investičního majetku na běžná aktiva.
To by vyžadovalo ocenění tohoto majetku na aktuální tržní hodnotu, [...]*.
Takto vzniklé mimořádné ztráty by zatížily vybavení vlastním kapitálem BGB natolik, že by nebyla dále životaschopná bez další státní podpory.
(177) Když se ukázalo, že krátkodobé izolování zbytku skupiny od rizik oblasti financování nemovitostí není možné, nezůstala Komisi jiná možnost než pověřit nezávislého experta prověřením životaschopnosti BGB na základě existujícího konceptu restrukturalizace.
V popředí přitom stála zejména otázka, zda je možno považovat prevenci rizik za přiměřenou s ohledem na stávající rizika v oblasti financování nemovitostí.
Jako poradce si Komise zvolila dne 14. července 2003 společnost pro ekonomickou kontrolu Mazars, která však dostala obsáhlé zadání, jež zahrnovalo také jiná rizika pro životaschopnost banky (např. také obchodování na kapitálovém trhu a oblast velcí zákazníci/zahraničí).
(178) Návrh znaleckého posudku byl odevzdán podle smlouvy dne 30. září 2003.
Nejdůležitější výsledky byly diskutovány dne 3. října 2003 s Německem.
Konečná verze posudku byla Německu předána dne 20. listopadu 2003.
Na základě posudku společnosti Mazars došla Komise, vzhledem k plánu restrukturalizace, jak byl předložen v září roku 2003 a tedy ještě neobsahoval Německem přislíbené odštěpení Berliner Bank, což bylo přislíbeno až po vystavení znaleckého posudku, k následujícím závěrům ohledně životaschopnosti banky.
Analýza studie trhu předložené Komisi
(179) Německo předložilo v lednu roku 2002 Komisi formou oznámení podrobnou, bankou a společností Morgan Stanley zpracovanou studii trhu, v níž byl představen aktuální a v budoucnu očekávaný stav bankovního trhu v Německu a především v Berlíně.
Komise považuje tuto studii, se zahrnutím dalších informací předložených po zahájení řízení, za dostatečnou a logicky správnou.
K bodům uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení odkazuje Komise na doplňující závěry Německa v 58. bodu odůvodnění a násl.
(180) Německo především objasnilo, že maloobchodní prodej (soukromí a firemní zákazníci) BGB se koncentruje na zemi Berlín a na její bezprostřední okolí, což představuje prostorově relevantní trh.
V nejdůležitějších segmentech trhu, tj. zejména v obchodování s vklady a s úvěry, se podíl BGB na trhu vyznačoval před krizí jen mírnými pozitivními nebo negativními změnami, resp. stagnoval.
V Berlíně bylo při počtu téměř 4000 zákazníků na jednu pobočku obsluhováno výrazně víc zákazníků než byl německý (1300) nebo evropský (1800) průměr.
V budoucnu bude počet poboček mírně klesat, protože zákazníci budou provádět více transakcí přes internet.
Také jinak neexistuje v podstatě nadbytečná kapacita, panuje však intenzivní konkurence, která dále zesiluje tlak na marže a lze očekávat další konsolidaci.
(181) V oblasti financování nemovitostí je sazba hypotečních půjček v Německu ve srovnání s Evropou velice nízká, a lze pozorovat stále silnější proces koncentrace ve financování hypoték.
Dále nedošlo v nedávné minulosti v oblasti hypoték k založení žádného významnějšího subjektu.
Heterogenní nabídková struktura a z toho vyplývající konkurence je také jedním z významných důvodů nedostatečné ziskovosti a návratnosti obchodování s hypotékami v Německu.
Účastníci na trhu dosáhli v minulosti růstu jen velice agresivní cenovou politikou, což však vedlo v mnoha případech k významným oprávkám, jak ukazuje i příklad BerlinHyp, resp. BGB.
Silná fragmentace trhu vedla k intenzivní konkurenci a značnému tlaku na trh.
Zatímco poptávka na západě Německa roste, dochází na východě k další konsolidaci nájmů a cen aktiv.
Z důvodu intenzivní konkurence a dalšího zostření regulačního prostředí však nelze očekávat žádné výrazné ozdravení německého trhu s hypotékami jako celku.
(182) Vzhledem k obchodování se službami spojenými s nemovitostmi (obchod s fondy a obchod s investory/rozvojem projektů) není možno sledovat nadměrné kapacity v národním obchodu s fondy.
Existuje však vysoká, ale i dlouhodobě nezměněná intenzita konkurence.
Na tomto místě je třeba poznamenat, že během řízení bylo přislíbeno vyčlenit celý úsek služeb spojených s nemovitostmi z BGB.
(183) V obchodování na kapitálovém trhu je BGB podle údajů Německa aktivní v obchodování s akciemi a obligacemi (vlastní obchod a obchodování se zákazníky), ve vydávání emisí a obchodování s deriváty, jakož i v obchodování s devizami a valutami a v jiných obchodech na peněžním trhu, hlavně s německými zákazníky.
Krize na kapitálovém trhu vedla k silnému úbytku.
Otázku na nadměrné kapacity nelze v současné době uspokojivě zodpovědět.
Je však třeba očekávat zostření konkurence a zvyšující se marginalizaci menších konkurentů, jako je BGB, ve prospěch větších nabízejících subjektů.
(184) Komise k německým podkladům souhrnně poznamenává, že důkladně a pozitivně posoudí budoucí rozvoj tržního prostředí a tržních vyhlídek BGB v maloobchodě a v obchodování na kapitálovém trhu.
Na základě novějších údajů o lepším ekonomickém rozvoji očekávaném v příštích létech zde lze dosáhnout relativně stabilních výnosů.
Záleží to především na samotném podniku, jak úspěšně dokáže prosadit své tržní strategie.
Oproti tomu by se mohla zdát pozice pro obchodování s financováním nemovitostí méně příznivá, a to z důvodu zřejmě ještě neuzavřeného konsolidačního procesu.
Banka by v tomto smyslu mohla být řízena tak, aby případně další cílenou redukcí dále přizpůsobila svoji strategii budoucímu rozvoji obchodu, pokud se to ukáže jako nutné.
Poté, co bude do konce roku 2005 odštěpen obchod se službami spojenými s nemovitostmi, bude hrát rozvoj trhu v této oblasti pro banku již jen podřadnou roli.
Analýza strukturálních a operativních deficitů zodpovědných za problémy
(185) Komise při svém posouzení přihlíží k vysvětlení Německa o problémech banky, za které jsou zodpovědné strukturální a operativní deficity.
Komise považuje analýzu minulých deficitů za přiměřenou a vhodnou jako výchozí bod pro jejich překonání a pro zpracování plánu restrukturalizace.
(186) Komise z toho usuzuje, že krize BGB spočívala především v kumulaci rizik v oblasti služeb spojených s nemovitostmi z důvodu stále stoupajícího poskytování dlouhodobých garancí na nájemné, výnosy a revitalizace, které nemohou být považovány ani jako ekonomicky zvladatelné ani jako přiměřený poměr náklady/využitelnost.
Mnohem více byly založeny na zcela nereálném odhadu trhu, který se dal spíše nazvat zbožným přáním.
To platilo i pro obchod s financováním nemovitostí: Agresivní, na vyšší podíly na trhu cílená cenová politika, která přiměřeně nekryla rizika poskytování úvěrů, a na nedbalosti založené chybné hodnocení jistot — to vše vedlo v dobách hospodářského rozvoje od konce 90. let minulého století k masivním výpadkům úvěrů a tomu odpovídajícím ztrátám.
(187) Navíc došlo v obchodování jak se službami spojenými s nemovitostmi, tak s financováním nemovitostí k masivnímu ovlivňování některými zemskými politiky, kteří nedbali na ekonomické zájmy banky, resp. jim chyběly ekonomické znalosti a mnohem více dávali přednost zdánlivým politickým cílům rozvoje země.
Jak dalece jsou tyto vlivy trestné, to zjistí berlínské soudní úřady.
Tyto hospodářsky neospravedlnitelné praktiky rozhodujícím způsobem usnadnil systém pro rozeznávání a zvládání rizik, který lze označit za nevyvinutý a který v žádném ohledu neodpovídal požadavkům na účinné řízení rizik běžným na trhu.
V té době, vzhledem ke své míře zodpovědnosti, neučinilo zadost řádnému chodu podniku, resp. jeho kontrole ani představenstvo ani dozorčí rada banky.
Je však třeba dodat, že i příslušní auditoři a zodpovědné dozorové orgány příliš pozdě rozeznali rostoucí akumulaci bankou nezvládaných rizik a že teprve těsně před vypuknutím krize přijali příslušná opatření.
(188) Vypuknutí krize mohlo být také proto tak dlouho prodlužováno, protože zemská banka Berlín jako část skupiny profitovala z rozsáhlých státních záruk odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva a refinancovala celou skupinu nezávisle na skutečných obchodních rizicích na kapitálových trzích, resp. přes soukromoprávní konstrukce záruk byly odpovědnost za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva rozšířeny na jiné společnosti skupiny v jejich ekonomickém působení, a tím teprve byly vlastně umožněny mnohé, pro banku nesmyslné obchody.
Zrušení odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva k červenci roku 2005 zajistí to, že v budoucnosti nebude možný vznik krize tímto způsobem, resp. bude trhem včas objevena, resp. nebudou za to muset daňoví poplatníci platit miliardovými sumami.
Důkladný popis plánu restrukturalizace, předloženého v létě roku 2003 Komisi a nových obchodních strategií
(189) Společnost Mazars kontrolovala podrobný plán restrukturalizace, jak byl předložen v létě roku 2003 a tedy ještě neobsahoval odštěpení Berliner Bank.
Ten předpokládá opatření, která jsou podle názoru Komise v souladu s odhadem společnosti Mazars a která jsou jako celek vhodná k tomu, aby vyřešila strukturální a operativní deficity zodpovědné za problémy v minulosti a aby znovu obnovila dlouhodobou životaschopnost podniku.
(190) Plán restrukturalizace pro překonání strukturálních a operativních deficitů banky spočívá jednak v opatřeních týkajících se prodeje, seskupení a likvidace dceřiných společností za účelem budoucí koncentrace banky na její základní obchodní činnost, jednak v opatřeních pro zvýšení účinnosti a návratnosti hlavních obchodů (sanační okruh) zejména snížením nákladů, koncentrací činností a odstraněním rizikových položek.
Jedno z opatření pro restrukturalizaci, jak v rámci, tak i mimo rámec základní obchodní činnosti, může být považováno současně i jako opatření pro kompenzaci soutěžitelů, pokud jeho výsledkem bude redukce přítomnosti banky na trhu.
Plán restrukturalizace se vztahuje na období od roku 2001 do roku 2006.
(191) Cílová struktura plánu restrukturalizace, jak byl předložen Komisi v létě roku 2003, je regionální banka se zaměřením na základní obchodní činnost v oblasti maloobchodního bankovnictví (soukromí a firemní zákazníci s obchodními značkami Berliner Sparkasse a Berliner Bank), to bude doplněno širším obchodováním na kapitálovém trhu (BGB a LBB) a obchodováním s financováním nemovitostí (BGB, LBB a BerlinHyp).
Maloobchod by potom měl v roce 2006 zvýšit výnosy skupiny o zhruba [...]* (téměř [...]* EUR), obchodování na kapitálovém trhu přibližně [...]* % (cca. [...]* EUR) a obchodování s financováním nemovitostí cca. [...]* % (přibližně [...]* EUR).
Z důvodu relativně vysokého podílu nákladů maloobchodu by měl maloobchod a obchodování na kapitálovém trhu přispět [...]* k provoznímu výsledku.
(192) Základními zásadami restrukturalizace jsou trvalé obnovení výnosnosti, jakož i trvalé snížení nákladů banky, uvedení rizik zpět na běžnou tržní míru a tím zlepšení činnosti na kapitálového trhu.
Konkrétně by se měl v období plánu restrukturalizace mezi roky 2001 a 2006, jak byl předložen Komisi v létě roku 2003, zlepšit provozní výsledek po prevenci rizik výrazně nad [...]* za rok a za tím účelem by se měly nadproporcionálně o téměř [...]* snížit správní výdaje.
Kvóta základního kapitálu rozhodující pro výpočet by měla být od roku 2001 do roku 2006 snížena z téměř [...]* EUR o přibližně [...]* % na [...]* EUR.
Banka usiluje o střednědobé zvýšení kvóty základního kapitálu minimálně na 7 %.
Analýza strukturálních a operačních opatření v jednotlivých obchodních oblastech
(193) S ohledem na hlavní důvody chybného vývoje u BGB v minulosti jsou klíčová opatření, jako je radikální snížení počtu zaměstnanců o celkem více než polovinu (z přibližně 15000 na přibližně 6 500), opuštění, zmenšení nebo řízené uzavření rizikových oblastí, resp. oblastí obchodů nepatřících mezi hlavní obchodní oblasti regionální maloobchodní banky, lepší interní kontrolní mechanismy a štíhlá struktura v interní organizaci a na pobočkách, podle názoru Komise a jejích poradců rozumná na to, aby se podnik stal znovu rentabilní a aby překonal chyby z minulosti.
Operativní zlepšení vyplývají z vnitřních opatření a zahrnují opuštění ztrátových činností.
Komise v zásadě považuje, v souladu s analýzou společnosti Mazars, plánovaná opatření za proveditelná.
Opatření byla již provedena nebo jsou plánována.
Podrobněji platí následující:
Maloobchod v oblasti soukromí zákazníci
(194) Pro maloobchod oblasti soukromých zákazníků se původní koncept restrukturalizace zaměřoval na regionální obchodování pod obchodními značkami Berliner Sparkasse a Berliner Bank (druhá banka je nyní podle příslibu Německa oddělena), při současné optimalizaci pracovních postupů a výrazném snížení kapacit pracovníků.
Koncept, z velké části již provedený, předpokládá, že se neprodají úseky vhodné pro definované základní regionální obchodování, a nepředpokládá ani uzavření poboček.
Výše výnosů by měla v průběhu sanačního období od roku 2001 do roku 2006 [...]*, zatímco výše správních výloh za stejné období by se měla snížit o přibližně [...]* % a zisk před zdaněním by se měl zvýšit z minus [...]* EUR na [...]* EUR.
Rizikové položky by se měly výrazně snížit.
Počet zaměstnanců by měl v sanované skupině v roce 2006 klesnout z přibližně 6000 v roce 2001 na téměř [...]*.
Poměr náklady/výnosy z obchodování se soukromými zákazníky by se měl zlepšit z téměř [...]* % v roce 2001 na téměř [...]* % v roce 2006.
(195) Tato opatření byla již podle plánu téměř zcela uvedena do praxe.
Zpozdil se pouze prodej Weberbank s majetkem téměř 4,4 miliard EUR, výhledově by se ale mohl uskutečnit v roce 2004.
V souladu s analýzou provedenou společností Mazars pokládá Komise plán v tomto stádiu jako vhodný podklad pro nastolení dlouhodobé rentability obchodování se soukromými zákazníky.
Maloobchod v oblasti firemních zákazníků a budoucí ostatní obchodování v oblasti veřejné správy
(196) Opatření přijatá nebo plánovaná podle původního konceptu pro oblast soukromých zákazníků se převážně uplatňují i v oblasti firemních zákazníků, do níž bude v budoucnu zařazen i zbytek obchodování s veřejnou správou.
Koncept předpokládá zastavit obchodování s firemními zákazníky mimo Berlín.
Výše výnosů by se měla snížit jen lehce, zatímco výše správních nákladů by za stejné období měla klesnout o téměř [...]* % a zisk před zdaněním by se měl zvýšit z [...]* EUR na cca. [...]* EUR.
Také rizikové položky by se měly výrazně snížit.
Počet zaměstnanců by se měl snížit o více než [...]* %.
Poměr náklady/výnosy z obchodování s firemními zákazníky by se měl zlepšit z téměř [...]* % v roce 2001 na přibližně [...]* %.
(197) Jak potvrdila společnost Mazars, byla již tato opatření rozsáhle zavedena, resp. podle plánu se pokračuje v jejich uplatňování.
Komise považuje za pravděpodobné, že opatření v tomto stádiu plánu vytvářejí uspokojivou rentabilitu obchodování s firemními zákazníky a s veřejnou správou a vymezují banku i v této oblasti na obchodování v regionu Berlín/Braniborsko.
Obchodování na kapitálovém trhu
(198) Obchodování na kapitálovém trhu je restrukturováno s cílem uvolnit vlastní kapitál odpovídajícím snížením rizikových položek a zlepšit efektivitu práce.
Za tím účelem by se měl provázat obchod na vlastní účet (akcie a úročené úvěrové produkty) přes všechny oblasti kapitálového trhu, jasně se oddělit od obchodování se zákazníky a celkově zredukovat.
Přitom by mělo proběhnout omezení na Německo, Evropu a USA, zatímco činnost v oblasti emerging markets by se měla opustit.
Stejně tak by se mělo utlumit portfolio úrokových derivátů a mělo by se omezit na pozice orientované na zákazníky.
Na druhé straně by se mělo vybudovat méně rizikové obchodování se zákazníky, především s ohledem na úrokové produkty a produkty vlastního kapitálu.
Výše výnosů má od roku 2001 do roku 2006 jen lehce klesnout, zatímco výše správních nákladů se má ve stejném období snížit o přibližně [...]* % a zisk před zdaněním se má zvýšit o přibližně [...]* %.
Mají se redukovat rizikové položky a snížit počet zaměstnanců o přibližně [...]* %.
Zamýšlí se zlepšit poměr náklady/výnosy z obchodování na kapitálovém trhu o téměř [...]* % v roce 2001 na přibližně [...]* % v roce 2006.
(199) Plánovaná opatření mezitím byla — jak bylo potvrzeno společností Mazars — rozsáhle zavedena, resp. jsou zahrnuta do časového plánu.
Komise to považuje za dostatečné pro zajištění výnosnosti těchto obchodních oblastí do budoucna a současně pro omezení rizika banky na běžnou míru.
Zaměření na obchodování se zákazníky a sdružení a organizační oddělení obchodu na vlastní účet zlepší podle názoru Komise transparentnost, omezí rizika a pomůže bance tato rizika lépe zvládnout.
Díky výraznému zredukování rizikových položek se uvolní vlastní kapitál, což je užitečné pro zvýšení kvóty vlastního kapitálu, a tím budoucího zajištění schopnosti banky obstát na kapitálovém trhu po odpadnutí odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva.
Financování nemovitostí
(200) V oblasti restrukturalizace obchodování s financováním nemovitostí má nejvyšší prioritu snížení rizika.
Za tímto účelem by měl proběhnout postupný rozbor rizik, s cílem eliminovat špatná rizika a omezit se na nové ochody se zákazníky s nízkým rizikem.
Měl by se vybudovat úsek managementu rizik.
Měly by se optimalizovat pracovní procesy a controlling rizik.
Mezi hlavní obchody má v budoucnu patřit financování průmyslových investorů a stavebních bytových společností přednostně ve vybraných velkých městech západního Německa, méně postižených krizí trhu s nemovitostmi, a také do určité míry v Berlíně a v Braniborsku.
Financování průmyslových investorů představuje relativně stabilní, málo rizikový obchod.
Je třeba zaměřit se nadregionálně z důvodu diverzifikace rizik a z důvodu zajištění adekvátního promísení portfolií, aby se využil regionální potenciál růstu a již získané regionální know-how trhu.
Bez nadregionálních komponent v oblasti financování nemovitostí hrozí výrazné zhoršení ratingu a sazeb pro refinancování.
Naproti tomu by se měly odstranit segmenty obchodů s nemovitostmi s velkým rizikem, u nichž není dosaženo uspokojivých marží.
Banka považuje za reálné zlepšení výsledku u nových obchodů z důvodu změny zaměření.
(201) Pro zlepšení výsledků ve stávajícím obchodování by se měli nasadit specialisté na rizika v ohrožených segmentech.
Mělo by proběhnout zpracování a kritické nové posouzení stávající činnosti, případně s pomocí externích znalců, podle zadání a pod vedením vlastního úseku znalců.
Dále by měly do roku 2005 klesnout přímé věcné náklady, jakož i náklady na personál o cca. [...]* %.
Důležitou páku pro zlepšení výsledků představuje také rozvoj strategií pro sanaci ohrožených účastí, jakož i zavedení kontroly rizik v celé skupině v roce 2002, což dříve bylo jen v jednotlivých úsecích, a dále zavedení vhodných nástrojů pro včasné varování.
(202) Výše výnosů má od roku 2001 do roku 2006 [...]* o téměř [...]* %.
Výše správních nákladů se má oproti tomu ve stejném časovém období snížit o přibližně [...]* %.
Zisk před zdaněním se má do roku 2006 zvýšit z výrazně záporných čísel na cca. [...]* EUR.
Rizikové položky se mají snížit o více než [...]* % a poměr náklady/výnosy obchodů s financováním nemovitostí by se měl zvýšit, a to i z důvodu zavedených intenzivních nákladových opatření pro vybudování lepšího řízení rizik, z přibližně [...]* % na téměř [...]* %.
(203) Tato opatření již byla ve velké míře zavedena, resp. nacházejí se v plánu.
Komise v zásadě považuje vytyčená opatření za kroky správným směrem.
Avšak podle názoru Komise a jejích poradců za plánovanými úkoly pokulhává provádění požadovaného zlepšení kvality údajů.
Tato neuspokojivá situace by mohla případně opozdit funkčnost systému řízení rizik.
(204) Komise dále pochybovala, stejně jako analýza společnosti Mazars, zda se bance podaří u zákazníků s nízkým profilovým rizikem generovat v budoucnosti dostatečný objem obchodů s plánovanými výšemi marží.
Neboť podle údajů předložených samotným Německem se trh s financováním nemovitostí vyznačuje vysokou konkurencí a v současné době se ještě nachází v procesu konsolidace.
Cíloví zákazníci, na které se zaměří BGB, budou jako atraktivní segment trhu silně oslovováni také jinými nabízejícími.
Pochybení by se přímo projevilo na budoucím zisku z úroků.
Na základě čísel z léta roku 2003, která měla Komise k dispozici od poradců, by tehdy vzniklé nesplnění cílů při generování nových obchodů, extrapolované na budoucnost, vedlo k výraznému výpadku výnosů z úroků.
Pokud by se nesplnění cílů v budoucnu dále zvyšovalo, zhoršoval by se úměrně i dopad výpadku výnosů z úroků.
Budoucí generování dostatečných nových obchodů závisí především na rozvoji trhu v regionu Berlín/Braniborsko, ve kterém se i nadále nachází těžiště obchodování BGB.
Pokud by zde banka neměla mít dostatečný úspěch, mělo by to trvalé účinky zejména na hodnotu podílu BGB u BerlinHyp a bylo by nutno provést další odpisy účetní hodnoty ze současných [...]* EUR, což by se nepříznivě projevilo na výsledku a případně kvótě základního kapitálu banky.
Tato otázka je projednávána ještě podrobněji níže (249. bod odůvodnění).
Komise však přesto, v souladu se společností Mazars, nepochybuje o životaschopnosti banky i přes přetrvávající problémy v oblasti financování nemovitostí.
Likvidace obchodní oblasti velcí zákazníci/zahraničí
(205) Banka plánuje, že se zcela stáhne z obchodní oblasti velkých zákazníků/zahraničí, která zahrnuje také konzultace v úseku Mergers & Acquisitions a také strukturované financování/financování projektů a která není považována za základní obchodní činnost banky.
Proto v roce 2002 zcela zastavila sjednávání nových obchodů.
Z důvodu dlouhodobé angažovanosti, zejména v oblasti strukturovaného financování, však není možné okamžité ukončení činnosti, avšak je možná pouze rozsáhlá redukce rizikových položek o cca. [...]* % ke konci periody restrukturalizace v roce 2006.
Zbytek bude ukončen co možná nejdříve, s výjimkou omezeného rozsahu mezinárodního financování exportu, pokrytého exportními úvěrovými agenturami a střednědobým až dlouhodobým financováním transakcí se zbožím ve vybraných cílových zemích střední a východní Evropy na základě prokázaných expertíz o zemích, které se mají integrovat do obchodování na kapitálovém trhu a mají na něm zůstat.
(206) Doposud realizované redukce činnosti probíhají podle plánu.
Podle názoru Komise a společnosti Mazars jsou tato opatření vhodná k tomu, aby byl tento obchodní obor co nejdříve úplně zastaven a aby se masivním odbouráním rizikových položek výrazně uvolnil vlastní kapitál k zajištění budoucí schopnosti přežít na kapitálovém trhu.
Úkolem této relativně vysoce rizikové oblasti s vysokým objemem vlastního financování, která nepatří k hlavním obchodním činnostem, bude také výrazně uvolnit management k lepšímu plnění jeho prvořadých úkolů v klíčových oblastech.
V roce 2003 byl také upraven původní plán k ukončení činnosti, aby se mohly zohlednit nepříznivé tržní podmínky v roce 2002.
To by s sebou mohlo nést jisté, celkově ale nijak významné zpoždění při snižování rizikových položek.
Redukce a transfer obchodů se službami spojenými s nemovitostmi
(207) Jako doplněk k oznámení nabídlo Německo ve své odpovědi na zahájení řízení Komisí o redukci obchodů se službami spojenými s nemovitostmi úplné vyčlenění těchto obchodů a — bez ohledu na několik málo na trhu prodejných společností — jako další kompenzační opatření převedení na zemi Berlín do konce roku 2005.
Toto opatření se tak stalo částí konceptu restrukturalizace.
Jsou tím zasaženy všechny společnosti z oblasti služeb spojených s nemovitostmi, kterých se týká odstínění rizik z dubna roku 2002, zejména IBAG, Bavaria, IBV, IBG a LPFV.
(208) Odstínění rizik z dubna roku 2002 pokrývá všechna rizika ze starých obchodů banky v oblasti služeb spojených s nemovitostmi, které se uskutečnily před příslušnými, výše uvedenými rozhodnými dny.
To vede k tomu, že pro banku vyplývají rizika v oblasti služeb spojených s nemovitostmi již jen z nových obchodů, které byly uzavřeny po těchto rozhodných dnech.
Protože je trh služeb spojených s nemovitostmi stále považován za problematický a protože je zatížen velkou nejistotou prognózy, považuje Komise — jak bylo potvrzeno jejím poradcem, společností Mazars — pokračující výrazné omezení nových obchodů v oblasti služeb spojených s nemovitostmi za důležitý příspěvek k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a koncentraci na hlavní oblasti obchodování regionální banky.
Transfer starých obchodů, spadajících pod odstínění rizik, na zemi Berlín za tržní cenu také bance umožňuje uvolnit zdroje, doposud vázané mimo hlavní obchody, i když transfer již pokrytých starých obchodů jako takový by neměl mít žádné výrazné účinky na rizikovou situaci banky.
(209) Komise považuje úplné uvolnění obchodního pole služeb spojených s nemovitostmi, stejně jako společnost Mazars, za jasný a hospodářsky smysluplný krok, který by mohl sloužit jako příspěvek k dlouhodobé stabilizaci výsledků banky.
Toto opatření by proto mohlo být pozitivně hodnoceno i kapitálovým trhem a mohlo by usnadnit plánovanou privatizaci banky.
Personál
(210) Plánovaný úbytek zaměstnanců v období restrukturalizace od roku 2001 do roku 2006 činí pro celou skupinu přibližně 8500 pracovníků, tj. redukce o téměř 60 % z více než 15000 na téměř 6600.
K 30. září 2003 bylo dosaženo stavu přibližně 10000 pracovníků, tzn. snížení o téměř 5200 resp. cca. 35 %.
Tato čísla jsou zahrnuta i v plánu.
Analýza finančních opatření
(211) Provedená finanční opatření jsou podle názoru Komise a ve shodě s jejím poradcem, společností Mazars, nutná a přiměřená k tomu, aby se znovu obnovila finanční stabilita BGB z pohledu likvidity a vybavení kapitálem a aby se zajistilo refinancování BGB na kapitálových trzích, jakož i k tomu, aby se financovala restrukturalizace BGB.
Finanční opatření spočívají v opatřeních jak vzhledem k vlastnímu, tak i k cizímu kapitálu.
Podrobněji platí následující:
(212) Komise je toho názoru, že prodej majetku a podílů banku zaopatří a zredukuje rizikové položky ležící mimo hlavní obchodní činnost.
Není však zřejmé, zda současně bude možné realizovat významné účetní zisky.
(213) Refinancování banky stojí na třech hlavních pilířích: spořicí vklady (cca. jedna třetina), bankovní vklady (cca. jedna třetina) a upsané závazky (cca. jedna čtvrtina).
Konsolidované závazky se zredukovaly ze 185 miliard EUR na konci roku 2001, o 32 miliard EUR na 153 miliard EUR v polovině roku 2003.
To výrazně překročilo plánovaný cíl pro rok 2003, který byl 160 milionů EUR.
Do roku 2006 by tyto závazky měly dále klesnout na téměř [...]* EUR.
(214) Banka směřuje, v rámci přípravy na odpadnutí státních záruk, k přesunutí svého relativně vysokého stavu krátkodobých závazků na střednědobé a dlouhodobé závazky, jakož i k novému vstupu na kapitálový trh v oblasti nezajištěných závazků.
Za tímto účelem banka vypracovala záměry k vydání zajištěných i nezajištěných závazků a snaží se znovu vybudovat důvěru kapitálového trhu a rozšířit základnu investorů.
Banka vedla rozhovory s ratingovými agenturami o reálně dosažitelném ratingu při úspěšném provádění konceptu restrukturalizace na základě scénáře base-case ("A-" resp.
"A3"). [...]*.
Celkově potom bude vycházet z navýšení nákladů na refinancování o průměrně [...]* základních bodů, což je nutno odvodit z odpadnutí státních záruk v polovině roku 2005.
(215) Komise považuje v zásadě za pochopitelnou — jak potvrdila i společnost Mazars — strategii refinancování banky a přitom zejména rozvinutý základní scénář a odvod odpovídajícím způsobem navýšených nákladů na refinancování.
Pro budoucí refinancování banky však vyvstává nejistota z potenciální zdrženlivosti účastníků trhu, která by mohla vyvstat zejména tehdy, pokud by banka zůstala za očekáváním.
V takovém případě by se muselo počítat se stoupajícími náklady na refinancování.
Dále v současné době nelze předvídat, do jaké míry nastane v polovině roku 2005 efekt nasycenosti trhu, kdy všechny státní banky v Německu ztratí státní záruky.
Umístění některých papírů by pak mohlo být přinejmenším obtížnější.
(216) Z tohoto důvodu vidí Komise v dalším snižování rizikových položek významný předpoklad úspěšného provedení plánu restrukturalizace.
Pokud by se v budoucnosti objevily výše popsané problémy, mohla by banka pozitivně ovlivňovat důvěru kapitálového trhu zvýšeným úsilím v jejich omezování.
(217) Dalším významným předpokladem pro zajištění důvěry kapitálových trhů je dosažení dostatečné kvóty základního kapitálu, která by mohla sloužit jako nárazník eventuálních vzniklých ztrát.
Kvóta základního kapitálu závisí jednak na rozsahu rizikových položek, jednak na samotném základním kapitálu.
Banka se snaží dosáhnout ke konci období restrukturalizace kvóty základního kapitálu, která je více než 7 %.
Do konce privatizace v roce 2007 však nelze očekávat kapitálový příspěvek, vyplývající z navýšení kapitálu, jak proběhlo v srpnu roku 2001 ze strany spoluvlastníků, který by sloužil k vylepšení vybavení banky kapitálem.
Banka se musí spolehnout, vzhledem ke zvýšení kvóty svého základního kapitálu, zejména na redukci rizikových položek, resp. na prodej majetku.
(218) Komise si je vědomá toho, že zákonné minimum pro kvótu základního kapitálu ve výši 4 % není dostatečné k tomu, aby bance zajistilo potřebný prostor pro denní obchodování.
V rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 25. července 2001 přiznala proto Komise kvótu základního kapitálu ve výši 5 % jako nutnost pro další provoz banky.
To se událo především na podnět dopisu tehdejší BAKred.
Komise si je dále vědomá toho, že, jak potvrdila i společnost Mazars, na finančních trzích je obvykle jako prahová hodnota kvóty základního kapitálu uváděno 6 %, a v případě nižší hodnoty se vyskytuje otázka spolehlivosti příslušné instituce a dochází ke ztrátě důvěry finančních trhů.
Podle společnosti Mazars mají ratingové agentury tendenci posuzovat kvótu základního kapitálu jako výraz finanční síly banky, takže úvěrové instituce zpravidla překračují zákonem předepsané vybavení kapitálem, aby si zajistily odpovídající rating, který je předpokladem k přístupu na mezinárodní kapitálové trhy za uspokojivých podmínek.
Kvóta základního kapitálu vyšší než 6 % by mohla mít smysl i s ohledem na reformu mezinárodních úmluv v rámci Basel II a na odpadnutí státních záruk, aby se splnila očekávání trhu o zlepšené solidnosti, a tím aby se dosáhlo lepšího ratingu.
Banka se snaží dosáhnout ratingu A a k tomu považuje za potřebné mít kvótu základního kapitálu nejméně 7 %.
Na základě srovnávacích údajů, pozorovatelných na trhu (podle kterých je průměrná kvóta základního kapitálu v Německu se 6 % ve srovnání se zahraničím spíše nízká a na evropské úrovni je průměr u renomovaných úvěrových institucí 8 % a více) považují poradci Komise ze společnosti Mazars ze střednědobého hlediska za nezbytnou kvótu vlastního kapitálu ve výši přibližně 6 % až 7 %.
(219) Komise považuje, ve shodě se společností Mazars, za směrodatné střednědobé navýšení kvóty základního kapitálu na více než 6 %.
Toto navýšení nad 6 % však podle názoru Komise spočívá pouze na obchodních zájmech a okruhu odpovědnosti banky a nemůže být financováno formou státní podpory.
Konkurenti banky se totiž nacházejí ve stejné tržní situaci a musí své příslušné kvóty základního kapitálu zvyšovat vlastními silami bez státní podpory.
Povolení navýšení kvóty základního kapitálu ze státních prostředků nad 6 % by tedy banku neoprávněně postavilo do lepší situace, než její konkurenty, aniž by to bylo bezpodmínečně nutné pro životaschopnost banky v okamžiku rozhodnutí.
Podpora by tedy už nebyla omezena na nutné minimum.
(220) Z tohoto důvodu Komise trvala na tom, aby na základě smlouvy mezi zemí Berlín a bankou ze dne 26. prosince 2002 o projednání možných nároků země na splátky vyplývající z rozhodnutí Komise týkajícího se poskytování podpory C 48/2002 byl v bance ponechán ve formě vkladu jen takový možný obnos splátek, který je nutný k tomu, aby bylo dosaženo kvóty základního kapitálu 6 % (resp. kvóty celkového kapitálu 9,7 %, která byla přiznána již v rozhodnutí o podpoře na záchranu) na základě roční účetní závěrky z roku 2002.
Tato smlouva však může být Komisí schválena jen do té míry, jestliže potom poskytnutý obnos nezpůsobí u skupiny BGB ani k 1. lednu 2004, tedy k datu aktuálních čísel sloužících jako základ pro rozhodnutí Komise, překročení kvóty základního kapitálu 6 % (s ohledem na Německem přislíbené a v 279. bodu odůvodnění popisované vyčlenění IBB).
(221) Na základě stejných úvah působila Komise na vlastní závazek Německa ponechat v bance rezervní fond IBB v roce 2005 jen do té míry, pokud by to bylo nutné pro zachování kvóty vlastního kapitálu ve výši 6 % k rozhodnému dni 1. leden 2004.
Toto opatření je nutno vidět jako část kompenzací, které banka musí provést, aby omezila narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
Navrácením rezervního fondu IBB v uvedeném rozsahu je zajištěno, že banka nedosáhne v rámci rozčlenění výnosných obchodů kvóty základního kapitálu vyšší, než jaké je minimum nutné pro dlouhodobou životaschopnost, a kterou by banka mohla využít pro expanzivní, konkurentům škodící obchodní strategie.
Pokud bude chtít banka v následujícím období dosáhnout vyšší kvóty základního kapitálu, musí toho dosáhnout odpovídající modifikací rizikových aktiv, resp. vytvářením úspor vlastními silami, resp. příjmem dalších vlastních prostředků před privatizací nebo po ní.
(222) Celkem vzato, Komise, ve shodě se společností Mazars, vychází z toho, že banka bude vynakládat ze svého dobře chápaného obchodního zájmu všechno úsilí k tomu, aby si vytvořila takovou kvótu základního kapitálu, která by jí zajistila uspokojivé hodnocení.
Podle údajů banky je to nejméně 7 %.
Pro navýšení kvóty základního kapitálu vlastními silami z [...]* % na 7 % nebo více má banka k dispozici, až do konce období restrukturalizace v roce 2006, téměř tři roky.
Komise považuje za reálné, aby se v tomto období úspěšně provedla příslušná opatření k dalšímu navýšení kvóty základního kapitálu.
Kvantifikace a pravděpodobnosti realizace existujících rizik a analýza prevence rizik
(223) Poté, co Komise nemohla na jaře roku 2003 díky své vlastní analýze, díky ztroskotání privatizačního procesu a na základě silně negativního výsledku z roku 2002 nevyjádřit pochybnosti o životaschopnosti banky, resp. když se podle údajů Německa zdálo bez další podpory neproveditelné účinně izolovat úvěrová rizika, obsažená především v oblasti financování nemovitostí, ujistila se Komise za pomoci nezávislých posuzovatelů, že banka s výjimkou několika bodů přijala i dostatečná preventivní opatření pro stávající rizika a že vytvořila odpovídající rezervy.
Poradci Komise, společnost Mazars, doporučili k těmto bodům opatření k úpravě plánu restrukturalizace, který byl předložen Komisi v létě roku 2003.
Tato opatření byla bankou na podnět Komise zapracována a přepracovaný plán restrukturalizace byl Komisi předán 29. ledna 2004.
Podrobněji platí následující:
Rizika z obchodování s úvěry
(224) Na základě analytického přezkoumání náhodné položky portfolia banky doporučili poradci Komisi, aby se prevence rizik postupně zvýšila až ke konci období restrukturalizace v základním scénáři o [...]* EUR a ve scénáři worst-case o [...]* EUR.
Dále identifikovali výpadek ve scénáři worst-case, který je nutno vyrovnat dodatečnou prevencí rizik ve výši [...]* EUR.
Ten se rozdělí na [...]* EUR v roce 2003, [...]* EUR v roce 2004, [...]* EUR v roce 2005 a [...]* EUR v roce 2006.
Jinak je třeba považovat prevenci rizik za přiměřenou.
Výpadek jednoho jediného velkého úvěru by ovšem případně vedl k překročení prevence rizik.
To je relevantní především pro financování projektů v oblasti letecká doprava, energie a telekomunikace.
Scénář worst-case zde přihlíží k [...]* EUR jako přídavné prevenci rizik.
Vzhledem k relativně vysokému stavu velkých úvěrů je si Komise vědoma, jak potvrdila i společnost Mazars, že v principu je možné překročení zabezpečených rizik v případě výpadku velkého úvěru s objemem nejméně [...]* EUR.
Pokud by se objevily konkrétní, doposud neexistující příznaky takového případu, musela by banka uskutečnit odpovídající navýšení prevence rizik.
Komise vychází, ve světle analýzy provedené společností Mazars, z toho, že banka by mohla zvládnout takové opatření vlastními silami.
(225) Po mezitím provedeném vylepšení plánu restrukturalizace zapracováním opatření navržených poradci Komise, společností Mazars, shledává Komise prevenci známých rizik jako adekvátní.
Komise přitom vidí pozitivně to, že management banky přijal celkově přiměřená opatření k tomu, aby vybudoval vhodný systém kontroly rizik.
Jeho tvorba je na dobré cestě, ale ještě není ukončena.
Komise se spoléhá, že banka ve vlastním zájmu bude v tomto procesu i nadále pokračovat stejně jako doposud.
Komise si je jistá, že budoucí rentabilita banky výrazně závisí na dalším hospodářském rozvoji, zejména v Berlíně a v nových zemích.
Tato rizika jsou ale podle názoru Komise ze současného pohledu jen obtížně zjistitelná a všechny v tomto regionu činné podniky zasáhnou rozdílně.
Komise je toho názoru, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace, každopádně jdoucí správným směrem, postačují.
Absolutní jistoty samozřejmě nelze v hospodářském procesu dosáhnout.
Rizika z obchodů na kapitálovém trhu
(226) Obchody banky na kapitálovém trhu přispívají během období restrukturalizace k hospodářskému výsledku přibližně [...]* %.
To ukazuje, že tyto obchody jsou pro rentabilitu banky podstatné.
Je zřejmé, že rizika inherentní těmto obchodům musí být v zájmu životaschopnosti banky adekvátně kontrolována.
To se provádí jednak posunutím těžiště obchodu z vlastního obchodování na činnosti na zakázku.
Rizikové položky banky se v této souvislosti zredukují od roku 2002 do roku 2006 o [...]*, zatímco se bude usilovat o průměrné výnosy ve výši [...]* EUR.
Za další probíhá kontrola rizik v rámci systému řízení rizik, který poradci Komise považují na základě svých kontrol jako celkově přiměřený.
Avšak radí, aby se zredukovala závislost banky na změnách úvěrů, a to tím, že se zredukují položky v bankovní knize.
Komise s přihlédnutím k těmto doporučením považuje rizika z obchodování na kapitálových trzích za řešitelná a považuje nosnost této obchodní oblasti za zaručenou.
Rizika z ocenění podílu BGB na BerlinHyp
(227) Poradci Komise, společnost Mazars, se podrobně zabývali problémy s riziky ocenění podílu BGB na BerlinHyp.
Účetní hodnota podílu na BerlinHyp představuje [...]* EUR.
Pokud by BerlinHyp nesplnila cílové úkoly, např. z důvodu dalšího zhoršení situace na trhu s nemovitostmi, musel by se obchodní plán přepracovat.
S ohledem na rizika, zvýšená okolnostmi za tohoto případu, by se potom musel přizpůsobit i diskontní faktor a mohly by se vyskytnout přídavné rizikové prémie.
Takový scénář by mohl vést dokonce k tržní ceně BerlinHyp ve výši [...]*, [...]*.
(228) Rozdílná částka mezi účetní hodnotou podílu ve výši [...]* EUR a hodnotou čistého vlastního kapitálu cca [...]* EUR představuje v základním scénáři riziko devalvace.
Tento rozdíl činí cca [...]* EUR.
Přizpůsobený, konzervativnější obchodní plán by mohl zahrnout toto riziko devalvace a zohlednit v roční účetní závěrce za roky 2003 a 2004.
Na žádost Komise byl plán restrukturalizace přepracován a byla příslušně zohledněna rizika devalvace.
Přitom se také, jak doporučili poradci Komise, zvýšilo maximální riziko devalvace v pesimistickém scénáři o [...]* EUR.
To však nemělo žádný rozhodující vliv na celkové posouzení Komise.
(229) Komise považovala, z důvodů omezení rizik a nejistého dalšího rozvoje obchodů s financováním nemovitostí, pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky za žádoucí, aby skupina alespoň větší část těchto obchodů prodala, resp. zredukovala.
Za tímto účelem naznačila Komise Německu možnost samostatného prodeje BerlinHyp, což by zlepšilo privatizační rozčlenění zbytku skupiny.
BerlinHyp představuje přibližně dvě třetiny celého obchodování s financováním s nemovitostmi skupiny a ten lze technicky jednoduše prodat tím, že se prodají podíly na BerlinHyp.
Zbývající třetinu tvoří BGB a LBB a tato část by se měla restrukturalizovat podle strategie obchodů s financováním nemovitostí zpracované bankou.
Tím by se zredukovala budoucí rizika zbytku skupiny o více než polovinu celého objemu.
(230) Německo však předložilo Komisi informace, podle kterých by takový prodej BerlinHyp s sebou mohl přinášet pro banku neúnosné následky.
Komise proto požádala Německo, aby uvedlo, zda a kdy později by se mohl uskutečnit samostatný prodej BerlinHyp s reálnou vyhlídkou na úspěch a za podmínek přijatelných pro banku, tj. za cenu podbodející přibližnou výši čistého vlastního kapitálu BerlinHyp.
V takovém případě by se mohly případné ztráty z odpisů účetní hodnoty udržet v příslušných mezích, a současně by to bance přineslo likvidní prostředky a uvolnil by se jí vlastní kapitál.
Německo v této souvislosti sdělilo Komisi svůj záměr, že BerlinHyp prodá buďto samostatně nebo v rámci celkové privatizace BGB do konce roku 2007.
Rizika z ocenění nároků na výnosy nebo na likvidační zisk BGB (24,99 %) ve vztahu k LBB
(231) BGB vlastní vůči zemi Berlín nároky na 24,99 % výnosů LBB, včetně jejího odpovídajícího likvidačního zisku, a kromě toho podíl na LBB ve výši 75,01 % ve formě tichého podílnictví.
(232) Poradci Komise, společnost Mazars, považují za potřebné přezkoumání ocenění tohoto nároku v účetních knihách BGB, protože příslušná hodnota LBB se od relevantního roku 1998 mohla snížit.
Možné snížení ceny by jednorázově zatížilo konsolidovaný zisk skupiny před zdaněním v roce 2005 v případě pesimistického scénáře o přibližně [...]* EUR a v případě optimistického scénáře o [...]* EUR.
(233) Na doporučení svých poradců považuje proto Komise za nutné, aby se tento efekt snížení ceny přiměřeně zohlednil v plánu restrukturalizace, a to devalvací o [...]* EUR v základním scénáři a doposud předpokládanou devalvaci ve výši [...]* EUR změnit o další devalvaci ve výši [...]* EUR ve scénáři worst-case.
Tyto předběžně odhadnuté úpravy závisí na přesném ohodnocení LBB a měly by se upravit do konečné podoby, jakmile proběhne upřesnění doposud otevřených bodů ohledně LBB (přesná výše zbylých rezerv IBB po jejím rozčlenění, rozhodnutí Komise o prodeji majetku IBB).
Komise však má za to, že takto vzniklý efekt pro konsolidaci základního kapitálu banky nemůže ohrozit životaschopnost banky, protože ten může být bankou absorbovaný při kvótě základního kapitálu [...]* % nebo dokonce vyšším.
Rizika ze zavedení IFRS (IAS)
(234) Přeměna konsolidovaného účetnictví BGB kvůli přizpůsobení na systém IFRS (mezinárodní standardy účetního výkaznictví, International Financial Reporting Standards) v roce 2005 vyžaduje mimo jiné nové ocenění penzijních rezerv.
To by podle poradců Komise, společnosti Mazars, mohlo mít negativní vliv na konsolidovaný vlastní kapitál ve výši přibližně [...]* EUR.
Je však nutno vzít v úvahu, že zavedením systému IFRS mohou vzniknout i protichůdné účinky přizpůsobení týkající se jiných rozvahových položek.
Ty v současné době nelze podle názoru Komise a jejích poradců spolehlivě odhadnout.
I kdyby tyto efekty byly v celkovém součtu negativní, nelze očekávat, že by mohly celkově ovlivnit životaschopnost banky.
Zavedení IFRS vede jen k částečnému přecenění nyní známých skutečností, ne však k objevení nových rizik.
Kromě toho se to týká všech evropských podniků, které provádí přizpůsobení na IFRS a které také musí řešit případné vzniklé přechodné problémy ve spolupráci s příslušnými dozorčími úřady.
Životaschopnost banky závisí mnohem více na ekonomické výkonnosti a na schopnosti překonat rizika, která je nutno posuzovat nezávisle.
Schopnost generovat nové obchody
(235) Schopnost banky generovat nové obchody ve svých různých oblastech činnosti je rozhodující faktor pro životaschopnost a vyhlídky na privatizaci banky.
Banka vypracovala studie o svém postavení na trhu a o budoucích šancích uspět na trhu, z nichž odvodila svoji budoucí obchodní strategii.
(236) Z toho vyplývá, že plány a strategie jsou ve většině obchodních oblastí reálné.
Banka má v úmyslu zavést nové produkty a prodejní kanály.
Kvalitativní a kvantitativní cílové úkoly a strategie pro oblast financování nemovitostí však Komise považuje, jak již bylo dříve zdůrazněno, za příliš optimistické. [...]*.
To rozhodujícím způsobem závisí na vývoji celkové hospodářské situace, ale také na schopnosti banky reagovat na změny tržní situace a na požadavky zákazníků, a proto podle současného názoru Komise nelze provést konečné ohodnocení.
Pokud by se bance trvale nedařilo plnit její cílové úkoly, zdála by se ohrožena její životaschopnost zejména při zachování obchodů s financováním nemovitostí na současné úrovni.
Pokud by nebylo možno realizovat cílové úkoly ani při výrazně menším rozsahu obchodů s financováním nemovitostí, byly by výrazně redukovány také kvantitativní účinky a bylo by je možno lépe absorbovat jinými obchodními oblastmi banky.
Požadavek Komise na další kompenzační opatření na podzim roku 2003 a na příslušné přepracování plánu restrukturalizace banky v zimě 2003/04
(237) Teprve poté, když Komise na podzim roku 2003, díky posudku svých poradců ze společnosti Mazars k předloženému plánu restrukturalizace, získala dostatečnou jistotu o životaschopnosti banky a zejména o zásadní přiměřenosti prevence rizik, přicházelo v úvahu kladné rozhodnutí o požadované podpoře, avšak za předpokladu, že nabízená kompenzační opatření bude možno považovat za dostatečná.
Jak je uvedeno níže (viz 257. bod odůvodnění a násl.), měla k tomu Komise značné pochyby, zejména s ohledem na maloobchod, v němž banka vykazuje vynikající postavení na berlínském regionálním trhu, ale i s ohledem na obchody s financováním nemovitostí, které z podpory také výrazně profitovaly.
U obchodů s financováním nemovitostí se navíc přidává skutečnost, že i znalci Komise vyjádřili pochyby o schopnosti banky generovat v této oblasti dostatečně výnosné nové obchody.
Tak by, podle názoru Komise, samostatný prodej alespoň významné části obchodů s nemovitostmi, jako kompenzace soutěžitelům, výrazně zlepšil také životaschopnost a vyhlídky na privatizaci zbytku skupiny.
(238) Komise na základě předloženého plánu restrukturalizace a závěrů poradců požádala na podzim roku 2003 Německo, aby kvantifikovalo účinky samostatného střednědobého prodeje Berliner Bank (s celkovým objemem maloobchodu přibližně 1/4 až 1/3 celé BGB), do konce roku 2005, jakož i BerlinHyp (přibližně 2/3 obchodování s financováním nemovitostí celé BGB), do konce roku 2006.
Komise by měla být schopna stanovit, zda potom další kompenzační opatření znovu neohrozí životaschopnost banky, obnovenou na základě dosavadního plánu restrukturalizace.
(239) Německo, resp. banka nejdříve shrnulo výchozí situaci.
Na základě střednědobého plánu ze dne 24. června 2003 proběhla kvantifikace očekávaných přídavných zatížení, která vyplývají ze zapracování návrhů poradců Komise, z již dříve přislíbeného vyčlenění obchodů se službami s nemovitostmi a z osamostatnění IBB.
Celkově by z těchto tří opatření vyplývaly v základním scénáři pro období od roku 2003 do roku 2006 jednorázové efekty ve výši minus [...]* EUR, z toho minus [...]* EUR na zvýšení prevence rizik a minus [...]* EUR za negativní výnos z prodeje, resp. na odpis účetních hodnot podílů a jiných důsledků transakcí v rámci vyčlenění dceřiných podniků v oblasti služeb spojených s nemovitostmi IBG a IBAG.
Střednědobé, resp. dlouhodobé účinky uvedených tří opatření jsou však malé.
Tak se omezí plánovaný výsledek před zdaněním v roce 2006 jen minimálně, o [...]* EUR, tj. z [...]* EUR (podle střednědobého plánu ze dne 24. června 2003) na [...]* EUR (podle nových propočtů) a tento rozdíl může být vyrovnán bankou bez celkově významných změn předložených plánovaných hodnot.
Střednědobý plán ze dne 24. června 2003 je založen na cílovém ratingu [...]* pro celou skupinu a na požadovaném výnosu vlastního kapitálu [...]* % pro rok 2006.
(240) Naproti tomu má, podle údajů Německa a banky, prodej Berliner Bank do konce roku 2005 negativní vliv na střednědobý plán skupiny.
Celkově by se jednorázové vlivy v období 2003 až 2005 pohybovaly ve výši [...]* EUR, z toho [...]* za mimořádné náklady na prodej, zbytek za rezervy pro personál, IT, budovy a přídavné výdaje na restrukturalizaci.
Střednědobě, resp. dlouhodobě by se plánovaný výsledek před zdaněním snížil v roce 2006 z [...]* EUR (podle přepracovaného střednědobého plánu na základě tří výše uvedených opatření) o [...]* EUR na [...]* EUR, z toho přibližně polovina je z důvodu neodvedení výsledného výnosu Berliner Bank ve prospěch skupiny, zbytek je z důvodu zpoždění snižování počtu zaměstnanců, odpadnutí plánovaného zvyšování výnosů z provizí a zbytkových (fixních) nákladů (především z důvodu záporných úspor z rozsahu v oblasti "back office").
Tyto výpočty se však vztahují na předpoklad, že Berliner Bank bude, pro maximalizaci okruhu dražitelů, prodávána jako samostatná banka, což s sebou ponese vyšší náklady.
V jednorázovém efektu mimořádných nákladů prodeje má být dosaženo očekávaného výnosu z prodeje Berliner Bank ve výši [...]* — [...]* EUR.
To však bude podle údajů banky víc, než se spotřebuje na potřebné vybavení Berliner Bank kapitálem ve výši [...]* % rizikových položek odpovídající [...]* EUR, takže vyjde negativní účinek ve výši [...]* — [...]* EUR.
Dále se díky vyčlenění Berliner Bank sníží podíl výsledku maloobchodu na celkové obchodní činnosti BGB z téměř [...]* % na přibližně [...]* % a podíl obchodů na kapitálovém trhu se odpovídajícím způsobem zvýší z téměř [...]* % na přibližně [...]* %.
Tím hrozí při dané kvótě základního kapitálu zhoršení ratingu, protože obchodování na kapitálovém trhu je považováno za rizikovější než maloobchod.
To má negativní vliv na refinancování, takže prodej Berliner Bank způsobí také operativní problémy během fáze restrukturalizace.
Prodej Berliner Bank sníží výnosy vlastního kapitálu o cca. [...]* % z [...]* % pro rok 2006 (podle střednědobého plánu ze dne 24. června 2003) na přibližně [...]* %.
(241) Komise důkladně analyzovala Německem, resp. bankou uvedené argumenty.
Podle názoru Komise však neobsahují žádné nepřekonatelné překážky pro odštěpení Berliner Bank z důvodů hospodářské soutěže.
(242) Je totiž na bance, jak vyrovná z důvodu odštěpení Berliner Bank hrozící relativní snížení výsledného výnosu maloobchodu vzhledem k celkovému výnosu banky, a to proporcionálním převedením ostatních obchodních oblastí kapitálový trh a financování nemovitostí.
Přitom struktura banky a požadavky na kvótu základního kapitálu zůstaly nezměněny.
Takovýmto zredukováním rizikových položek by se mnohem více uvolnil vlastní kapitál, což by bylo příspěvkem k dalšímu navýšení kvóty základního kapitálu.
Alternativně k tomu by mohla banka zvýšit kvótu vlastního kapitálu a tím vyrovnat vyšší riziko, buďto dalším vlastním úsilím zredukovat vybrané rizikové položky silněji, než bylo plánováno, a tím uvolnit základní kapitál, nebo střednědobě přijmout čerstvý kapitál na kapitálovém trhu.
Tímto způsobem by bylo možno vyloučit výrazně negativní vliv na rating a tím na podmínky refinancování, takže banka by mohla odštěpení zvládnout operativně.
(243) Německo, resp. banka vycházeli při propočtech jednorázových účinků odštěpení Berliner Bank z toho, že ta bude prodána jako samostatná banka, aby se maximalizoval okruh dražitelů.
S ohledem na skutečnost, že Berliner Bank je v současnosti integrována jako nesamostatná obchodní oblast, resp. pobočka do Landesbank Berlin, musela by se k datu prodeje vyčlenit jako samostatná právní jednotka.
Podle údajů banky je k tomu třeba kvóta základního kapitálu [...]* % rizikových položek a tím základní kapitál ve výši cca [...]* EUR, což by se muselo rychle obstarat u BGB.
I přes základní kapitál ve výši [...]* EUR ale banka očekává jen výnos z prodeje ve výši [...]* až [...]* EUR.
Komise považuje tyto výpočty za velmi konzervativní.
Čistý vlastní kapitál slouží zpravidla jako jeden z mnoha ukazatelů pro odhad ceny podniku.
Pokud by základní kapitál Berliner Bank představoval cca [...]* EUR, zdá se Komisi jako velice nepravděpodobné, aby se z prodeje docílilo výnosu jen [...]* až [...]* EUR.
S ohledem na skutečnost, že obchodní značka a základna zákazníků u Berliner Bank jsou dobře etablované, měl by výnos z prodeje dosáhnout hodnoty základního kapitálu, kterou banka považuje za výdaje, nebo tuto hodnotu dokonce překročit, a tím ve výrazně větším rozsahu omezit zatížení BGB.
Ale i kdyby tomu z nějakých, z pohledu Komise neznámých důvodů bylo jinak, bylo by v tomto případě ze strany BGB iracionální, aby Berliner Bank prodávala jako samostatnou banku.
Obchodní značka, zákazníci, další majetek běžného obchodního provozu a jiné vlastní prostředky, to vše představuje pozitivní hodnotu.
Pokud si BGB myslí, že při prodeji nemůže získat ani základní kapitál, který má k dispozici, je samozřejmě možné prodat majetek Berliner Bank v rámci tzv. asset deal, který může přinejmenším obsahovat pozitivní výnos z prodeje, a tím by se vyloučila mimořádná ztráta BGB z prodeje Berliner Bank.
Negativní jednorázový účinek ve výši [...]* EUR by se tím výrazně snížil.
(244) Opakovaný negativní účinek na výnosy vlastního kapitálu z uplatňovaných [...]* % bude z důvodu protahování prodeje o více než jeden rok, podle názoru Komise, také výrazně nižší.
(245) S ohledem na analýzu Komise nakonec Německo souhlasilo s tím, že BGB je životaschopná i v případě samostatného prodeje Berliner Bank.
Německo potom prohlásilo, že je připraveno k samostatnému prodeji Berliner Bank do 1. února 2007 (věcná účinnost) při zahájení procesu prodeje v roce 2005 a jeho smluvního ukončení k 1. říjnu 2006.
Formální příslib byl Komisi předán 6. února 2004.
(246) Tím zaprvé celý roční výsledek z roku 2006 ještě připadne BGB, zadruhé mohou být náklady na přizpůsobení rozděleny do delšího období, resp. mohou být snáze přijata kompenzační opatření, jako např. zatím velice pokročilé odbourání krátkodobých fixních nákladů na IT, personál a budovy back office.
Podle údajů BGB nebudou negativní účinky z důvodu odpadnutí plánovaného zvýšení výnosů z provizí LBB kvůli reorganizaci, zvýšení nejistoty pracovníků a vázání zdrojů na management ve výši [...]* EUR, z důvodu zpoždění snižování počtu zaměstnanců skupiny ve výši [...]* EUR a z důvodu zbytkových nákladů plynoucích ze záporných úspor z rozsahu ve výši [...]* EUR přetrvávat stále.
Komise je stejného názoru.
(247) Názor Komise byl potvrzen analýzou jednorázových účinků, jakož i trvalých účinků na rentabilitu vlastního kapitálu BGB.
Čísla uvedená Německem, resp. bankou zůstanou zřejmě výrazně pod limitem.
Pokud by tomu tak nebylo, z důvodu zřetězení nešťastných okolností nebo z důvodu nedostatečného rozvoje trhu, potom by podle odhadu Komise rentabilita vlastního kapitálu ve výši [...]* % pro rok 2007 (rentabilita vlastního kapitálu ve výši [...]* % podle střednědobého plánu ze dne 24. června 2003 po odečtení [...]* % z důvodu odštěpení Berliner Bank) nevedla k tomu, že by zbytek skupiny byl znovu odkázán na státní podporu, která už by nemohla být poskytnuta z důvodu právního principu pro podporu "one time — last time" ("jednou a dost").
Záleží pouze na oblasti vlivu banky, zda se jí podaří vlastními silami dále stabilizovat navýšením kvóty základního kapitálu na 7 % nebo více.
To by se pozitivně projevilo na ratingu a z operativního pohledu by to zajistilo dobré podmínky pro refinancování.
Očekávaná rentabilita vlastního kapitálu by sice v roce 2006 ležela podle názoru Komise i v současné obtížné situaci německého trhu s úvěry v rozmezí [...]* — [...]* %, což je spíše na okraji spektra, je to však považováno za dostatečné pro dlouhodobou životaschopnost banky na trhu.
Komise však očekává, že zajištěná privatizace v roce 2007 povede k dalšímu posílení banky.
Pokud totiž nový investor nebude považovat stávající rentabilitu vlastního kapitálu za uspokojivou, lze očekávat, že tento investor ve vlastním zájmu přijme další sanační opatření, např. zrušení nerentabilních obchodních úseků, resp. přísun kapitálu, která zlepší rating a situaci v refinancování na potřebnou míru.
(248) Naproti tomu se Komise připojuje k názoru Německa a banky, že z dnešního pohledu nelze s dostatečnou jistotou vyloučit, že tvrdá povinnost střednědobě samostatně prodat i BerlinHyp může pro banku představovat velké zatížení z hlediska životaschopnosti.
Komise však má — jak potvrdili i její nezávislí poradci — i nadále určité pochybnosti o tom, že se bance podaří generovat v oblasti financování nemovitostí vyšší objem nových obchodů v plánovaném rozsahu.
Z tohoto důvodu považuje Komise jako pozitivní pro posílení dlouhodobé rentability možnost, že by se banka stáhla z obchodování s financováním nemovitostí rozsáhleji, než jako bylo dosud plánováno.
To by mohlo proběhnout například formou samostatného prodeje BerlinHyp, který byl proto Komisí intenzivně prověřován.
(249) Závazná povinnost střednědobého samostatného prodeje BerlinHyp by měla podle údajů Německa a banky následující negativní důsledky na zbytek skupiny, resp. představovala by následující, ne nutně splnitelné podmínky pro kupce: Kupec by musel v plné míře převzít vnitřní refinancování skupiny (v současnosti [...]* EUR) za srovnatelných podmínek, tj. mít alespoň stejně dobrý rating jako Landesbank Berlin, a převzít záruku BGB za BerlinHyp, aby zabránil započtení velkých úvěrů (současné objemové hodnocení: cca [...]* EUR).
Dále by kupec musel nabídnout kupní cenu minimálně stejnou jako je účetní hodnota BerlinHyp, protože jinak by došlo k více méně značným odpisům účetní hodnoty, [...]*.
I při negativním výsledku nabídkového řízení by existovalo riziko dalších odpisů účetní hodnoty.
Rovněž prodej bez rostoucího ovlivnění plánu restrukturalizace by byl možný jen tehdy, pokud by mohla být zachována spolupráce v odbytu mezi BerlinHyp a skupinou.
Povinnost samostatného prodeje by vyžadovala jednorázové odpisy aktuální účetní hodnoty [...]* EUR o [...]* EUR na účetní hodnotu vlastního kapitálu BerlinHyp ve výši 519 milionů EUR.
Výsledek před zdaněním očekávaný pro rok 2006 pro zbytek skupiny by se zredukoval přibližně o dalších [...]* EUR (rozdíl mezi odpadnutím plánovaného výsledku BerlinHyp ve výši cca. [...]* EUR a úrokovým výnosem z očekávaného výnosu z prodeje ve výši přibližně [...]* EUR).
To by — společně se samostatným prodejem Berliner Bank — mělo za následek další snížení výnosu kapitálu zbytku skupiny, požadovaného pro rok 2006, o přibližně [...]* % na celkem téměř [...]* %, jakož i kvótu základního kapitálu mírně nad [...]* %.
(250) Kdyby tedy mohla pro zbytek skupiny vzniknout díky závazné povinnosti samostatného prodeje BerlinHyp další závažná rizika, nepovažuje to Komise z dnešního pohledu ani jako vhodné opatření pro posílení dlouhodobé rentability ani jako schůdné kompenzační opatření, na kterém by se zakládalo rozhodnutí.
Komise proto bere na vědomí názor Německa, že má být znovu posouzena proveditelnost samostatného prodeje BerlinHyp v pozdějším termínu s ohledem na privatizaci zbytku skupiny, a že BerlinHyp — podle toho, který scénář vyhlídek privatizace bude dříve vylepšen — bude prodána buďto společně se zbytkem skupiny nebo samostatně do konce roku 2007 v transparentním, otevřeném a nediskriminačním postupu.
Komise považuje za reálné, že BerlinHyp by mohla být nejméně od roku 2006 znovu zajímavá pro strategického investora.
Také obchodní plán BerlinHyp vychází ze zlepšení všeobecné situace na trhu financování nemovitostí.
Proto by podle názoru Komise mělo proběhnout přezkoumání vyhlídek samostatného prodeje v roce 2006.
Kromě toho Komise očekává, že banka — v souladu s doporučeními jejích poradců, jakož i v souladu s přepracovaným plánem restrukturalizace — učiní [...]*, pokud se to ukáže jako prospěšné z důvodu horšího rozvoje obchodování, než jak banka dosud očekávala.
Tímto opatřením se samozřejmě minimalizuje možné riziko, které by mohlo vzniknout z nutnosti nového odpisu, [...]*.
Taková opatření by podle názoru Komise mohla pozitivně ovlivnit dlouhodobou životaschopnost i vyhlídky na privatizaci zbytku skupiny.
(251) Dne 29. ledna 2004 předložilo Německo současný plán restrukturalizace, včetně střednědobého plánu, který je založen na číslech z poloviny ledna roku 2004.
Tento plán aktualizuje dosavadní verzi z června roku 2003, která byla k dispozici Komisi a jejím poradcům ze společnosti Mazars, a zohledňuje například doporučení společnosti Mazars ohledně prevence rizik.
Co se týče odštěpení Berliner Bank, které ještě není zahrnuto do nejnovějšího střednědobého plánu, předložilo Německo odhady založené na analýze z prosince roku 2003.
Údaje současného plánu se výrazně neliší od verze z června roku 2003, a proto není třeba měnit posouzení Komise ohledně životaschopnosti BGB.
Souhrnné závěry Komise ohledně dlouhodobé životaschopnosti a vyhlídek na privatizaci
(252) Komise považuje plán restrukturalizace po zapracování doporučení svých poradců ze společnosti Mazars, a to i přes popsané dosud přetrvávající nejistoty ohledně budoucího rozvoje, za celkově přijatelný a úplný.
Doposud provedená, resp. předpokládaná operativní a finanční opatření považuje Komise za vhodná pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
Komise nepovažuje doposud vzniklé odchylky od cílových záměrů za tak závažné, aby vyvolaly pochybnosti o proveditelnosti plánu restrukturalizace.
Některá opatření pokulhávají za plánovanými údaji.
To je však částečně vyrovnáno překročením plánovaných cílů v jiných oblastech.
(253) Vyhlídky ohledně životaschopnosti závisí především na budoucích ziscích a na posílení báze základního kapitálu, zejména na schopnosti vytvářet nové obchody a na úplném provedení plánu restrukturalizace.
Banka bude především v období restrukturalizace výrazně závislá na výnosech z obchodování na kapitálovém trhu.
Strategie v oblasti financování nemovitostí je náročná a hrozí, že bude pokulhávat za cílovými úkoly.
Životaschopnost banky by ohrozilo další zhoršení trhu s nemovitostmi v oblasti Berlína a hrubého domácího produktu.
Komise proto považovala za vhodné, aby se toto riziko omezilo odštěpením větší části obchodu s financováním nemovitostí tím, že se samostatně prodá BerlinHyp a očekává od Německa v tomto směru důkladné přezkoumání.
Případné ztráty z části obchodu s financováním nemovitostí, zbylého v rámci BGB/LBB, by potom banka mohla snáze kompenzovat z očekávaného kladného výsledku z maloobchodu a z obchodování na kapitálovém trhu.
(254) Banka v současné době nemá žádné tiché rezervy nebo jiné finanční zdroje, aby mohla absorbovat větší ztráty během období restrukturalizace.
S ohledem na tuto skutečnost považuje Komise kvótu základního kapitálu ve výši 6 % za nutné minimum pro životaschopnost a tím maximum pro financování ze státní podpory.
Komise očekává, že banka vynaloží veškeré úsilí k tomu, aby kvótu základního kapitálu zvýšila vlastními silami nebo další redukcí rizikových aktiv nebo přijetím dalších prostředků na trhu na přibližně 7 % nebo více.
Tím by se dále zlepšila schopnost banky na kapitálovém trhu i její vyhlídky na privatizaci.
(255) Maximální očekávané snížení výnosů vlastního kapitálu v roce 2006 z přibližně [...]* — [...]* % na přibližně [...]* — [...]* %, způsobené dodatečným kompenzačním opatřením, což je odštěpení Berliner Bank, neohrozí podle názoru Komise dlouhodobou životaschopnost banky.
Komise vychází z toho, že investor přijme po privatizaci banky všechna nutná opatření, která vytvoří rentabilitu přijatelnou pro investora v tržním hospodářství.
(256) Komise vychází z toho, že privatizace banky bude mít po ukončení fáze restrukturalizace dostatečné vyhlídky na úspěch.
Německo se zavázalo neodkladně zahájit privatizaci po vyhotovení roční účetní závěrky za rok 2005 a ukončit ji do konce roku 2007.
Komise považuje tento časový plán za reálný.
Přitom Komise předpokládá, že Německo a banka do té doby vynaloží veškeré úsilí k tomu, aby byly odstraněny stávající překážky privatizace.
Sem patří mimo jiné stále ještě komplexní struktura skupiny, kterou je nutno v pokračujícím procesu restrukturalizace ještě více zeštíhlit, jakož i koncentrace stále ještě málo koncentrované palety produktů a zlepšení transparentnosti.
Na kupní cenu se dále tendenčně negativně projeví skutečnost, že banka pronajala významnou část svých obchodních prostor za cenu ležící pod tržní úrovní.
Podle propočtů poradců Komise se skutečná hodnota této nevýhody pohybuje v roce 2006 mezi [...]* EUR a [...]* EUR, a lze očekávat, že investor toto zohlední ve své nabídce kupní ceny.
Předpokládaná privatizace se uskuteční jeden až dva roky po vypršení státních záruk odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva.
Takové období poskytne, podle názoru Komise, potenciálnímu investorovi dostatečnou příležitost k tomu, aby mohl pozorovat operování banky na trhu po odpadnutí státních záruk v červenci roku 2005 a aby si udělal přiměřenou analýzu pro vytvoření cenové nabídky.
Vyvarování se nepřípustných narušení hospodářské soutěže
87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES platí za podmínky, že podpory nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
Body 35 až 39 pokynů stanoví, že musí být přijata taková opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na soutěžitele.
Tato kompenzační opatření mají zpravidla formu omezení nebo redukce přítomnosti společnosti na relevantním trhu nebo na relevantních trzích po skončení období restrukturalizace.
Podle bodu 37 musí být omezení nebo povinné snížení přítomnosti společnosti na trhu v poměru k rušivým vlivům podpory a zejména poměru k relativní důležitosti podniku na jeho trhu či trzích.
O zmírnění potřeby kompenzačních opatření lze podle bodu 38 pokynů uvažovat jen tehdy, jestliže by takové snížení nebo omezení mohlo způsobit zjevné zhoršení struktury trhu, například nepřímým vlivem na vytvoření monopolní nebo oligopolní situace.
Jak je již popsáno výše pro případ hypotetické nesolventnosti, může být vyloučen vznik monopolu nebo úzké oligopolní situace omezením nebo redukcí přítomnosti BGB na trhu také z důvodu struktur příslušných trhů a příslušného postavení podniku na těchto trzích (viz také dále v textu).
(258) Kompenzační opatření mohou být provedena v různých formách, například prodejem výrobních zařízení nebo dceřiných společností nebo odbouráním činností.
Podle bodu 39 podbodu i) pokynů musí v případě existence strukturálního přebytku výrobní kapacity na trhu dotčeném podporou přispět kompenzační opatření ke zlepšení tohoto trhu prostřednictvím nevratného snížení výrobní kapacity.
Nevratné snížení kapacit nastane podle bodu 39 podbodu i) tehdy, pokud příslušná aktiva nejsou trvale schopna dosahovat předchozí výše výroby nebo jsou trvale převedena na jiné využití.
(259) Trhy pro finanční služby se nevyznačují přítomností strukturálních přebytků výrobních kapacit ve smyslu bodu 39 podbodu i) pokynů, který se v tomto směru vztahuje spíše na výrobní zařízení a tedy implicitně spíše na výrobní odvětví než na odvětví služeb, ve kterých se kapacity principiálně mohou mnohem snáze přizpůsobit tržním podmínkám.
Pokud se v bankovním sektoru mluví o přebytku kapacit, například s ohledem na hustotu sítě poboček, nejedná se zpravidla o přebytek kapacit strukturální, tedy způsobený trvalým poklesem poptávky, ale o personální a tedy nákladové úseky, které se ruší převážně z důvodu úvah o rentabilitě.
(260) Avšak zejména pokud se jedná o přebytek kapacit v sektoru finančních služeb, nemohou se tyto kapacity s konečnou platnosti "vyřadit z provozu" nebo převést na jiné využití.
Kapacity pro poskytování služeb v bankovním sektoru — především zaměstnanci, pobočky, poradní centra, back offices a počítačové a telekomunikační systémy — se vyznačují vysokou přizpůsobivostí a mohou se bez výraznějších nákladů znovu zaměstnat, pronajmout nebo použít na trhu jiným způsobem.
Nevratné snížení kapacit proto v takovém případě není možné a nemůže být předmětem kontroly.
(261) Dále se tedy bude kontrolovat, zda prodeje, uzavření a redukce dceřiných společností, resp. majetku a/nebo obchodních úseků, nabídnuté jako kompenzační opatření, postačují ve smyslu bodu 39 podbodu ii) pro zmírnění rušivých vlivů podpory na hospodářskou soutěž.
(262) Německo původně nabídlo následující, zde zhruba shrnutá opatření, která byla součástí plánu restrukturalizace:
- prodej dceřiných společností a podílů: nejdůležitější prodeje se týkají v oblasti maloobchodního bankovnictví v celém Německu zastoupené Allbank (již prodána), Weberbank v Berlíně (dosud ještě neprodána), Živnostenské banky a.s. v České republice (prodána) a také BG Polska S.A. (maloobchod a úsek internetu "Inteligo" prodány, zbytek se nachází v likvidaci);
- uzavření poboček: vzdání se přibližně 90 poboček působících v oblasti soukromých a firemních zákazníků v Berlíně/Braniborsku (převážně v Berlíně), 6 zákaznických center v oblasti Spolkové republiky, 6 tuzemských a 3 zahraničních poboček z oblasti obchodů s financováním nemovitostí, 3 zahraničních poboček z oblasti obchodování na kapitálovém trhu a také 14 zahraničních zastoupení v oblasti velcí zákazníci/zahraničí;
- zřeknutí se obchodních oblastí a činností: dlouhodobé opuštění obchodní oblasti velcí zákazníci/zahraničí (např. úvěrové obchodování se zahraničními bankami, poradenská činnost pro velké zákazníky, privatizace, financování letectví);
- redukční opatření: v obchodování na kapitálovém trhu redukce rizikových aktiv o [...]* % a úseku debt finance o [...]* %; v obchodování s nemovitostmi redukce objemu fondů o více než [...]* % (přibližně [...]* EUR) a rozvoje projektů o [...]* % (přibližně [...]* EUR) a také uzavření poboček a snížení počtu zaměstnanců o 50 %; redukce malého samostatného úseku veřejný sektor a integrace zbylých obchodů do obchodování s firemními zákazníky.
(263) Německo vysvětlilo, že všechna tato opatření povedou k redukci počtu zaměstnanců o 50 % (z přibližně 15000 na 7500) a také k redukci bilanční sumy z přibližně 190 miliard EUR na 140 miliard EUR.
(264) Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že účinky těchto částečně jen vágně popsaných opatření — jak celkově, tak s ohledem na jednotlivé obchodní oblasti BGB a na její pozici na trzích — nemohou být, z důvodu nedostatku podrobnějších údajů, přiměřeně posouzeny a vyžádala si další informace.
Německo poté dodalo další podrobnější údaje k účinkům na jednotlivé obchodní oblasti (viz 291. bod odůvodnění a násl.) a k celkovému účinku — redukce současného celkového majetku o 51,5 miliard EUR nebo-li 25 %, všech dosavadních závazků o 57,8 miliard EUR nebo-li 27 % a snížení bilanční sumy po konsolidaci o 50,2 miliard EUR nebo-li o téměř 27 % [26].
(265) Komise však vyjádřila již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení pochyby o dostatečnosti plánovaných kompenzačních opatření.
Bylo sporné, zda uvažovaná redukce bilanční sumy vzhledem ke značné výši podpory a zkušenostem Komise ohledně podpor na restrukturalizaci bank [27] může být považována za dostatečnou.
V této souvislosti poukázala Komise také na zákonem požadovanou minimální kvótu kapitálu, která s ohledem na přísun kapitálu může nabídnout hrubý orientační výchozí bod pro posouzení kompenzačních opatření v bankovním sektoru.
Přitom hraje roli následující úvaha: Aby mohla zachovat svůj obchodní provoz, musí banka v případě nedostatku kapitálu buďto odpovídajícím způsobem redukovat riziková aktiva, tedy svoji obchodní činnost (např. na základě zákonem požadované minimální kvóty základního kapitálu ve výši 4 % v poměru k rizikovým aktivům maximálně 25násobně) nebo zažádat o odpovídající přísun kapitálu.
Ve druhém případě se vyvaruje jinak nutné redukce.
Tato úvaha o "redukování příležitostí" může názorně vysvětlit narušení trhu přísunem kapitálu, a tedy nabídnout i hrubé výchozí body ke kompenzačním opatřením.
Komise však poukázala na to, že se v tomto případě nejedná o "mechanicky" použitelné pravidlo a že v konkrétním případě se musí zohlednit ekonomické okolnosti, především s ohledem na životaschopnost podniku a konkurenční situaci na jeho trzích.
(266) Německo uvedlo ohledně celkových účinků, že se netýkají jen kvóty základního kapitálu samotné, nýbrž i vlastního kapitálu vázaného na základní a doplňkový kapitál (zákonem stanovená minimální kvóta 8 %), a tak je ve vztahu k rozšíření obchodu, možnému díky podpoře, resp. k neuskutečněné redukci obchodování nutno použít nikoliv faktor 25, nýbrž maximálně faktor 12,5.
Jen pokud by při navýšení základního kapitálu byl současně dodán i doplňkový kapitál, mohla by banka skutečně zvýšit riziková aktiva 25násobně.
Zejména pokud banka nemá k dispozici započitatelný doplňkový kapitál [28], nebylo by přiměřené zohlednění rozšíření obchodování, které je možné až při existenci tohoto doplňkového kapitálu.
Německo ostatně vysvětlilo, že kvóty kapitálu skutečně nutné na kapitálovém trhu — kvóta základního kapitálu nejméně 6 % a kvóta vlastního kapitálu přibližně 10 % — leží výrazně nad zákonem stanovenými minimálními kvótami.
Tento názor potvrdil i BAFin a v podrobnostech jej objasnil srovnáním s průměrem německých bank (kvóta základního kapitálu přibližně 6 — 7 %, kvóta vlastního kapitálu 9 — 11 %, z toho soukromé banky 10 — 11 %) a také s velkými evropskými bankami, přičemž průměr evropských bank je výrazně vyšší (kvóta základního kapitálu 8,5 %).
Německo z toho vyvodilo, že ekonomické účinky přísunu kapitálu ve výši přibližně 1,8 miliard EUR je nutno ohodnotit na přibližně 18 miliard EUR.
Komise se k těmto úvahám připojuje.
(267) Ohledně odstínění rizik existovaly v okamžiku rozhodnutí o zahájení řízení ještě nejasnosti o ekonomické hodnotě této podpory.
Německo mezitím upřesnilo, že ekonomickou hodnotu je třeba ocenit na téměř 6 miliard EUR (viz 138. bod odůvodnění).
Dále Německo vysvětlilo, že u obchodování se službami spojenými s nemovitostmi se nejedná o oblast, která podléhá pravidlům solventnosti, takže vyhnutí se redukci obchodní činnosti zde nelze odvodit z kvót kapitálu.
Dále bylo uvedeno, že odstínění rizik se v podstatě vztahuje na staré obchody v oblasti služeb spojených s nemovitostmi.
V souvislosti s tím však lze argumentovat, že nejdříve bude umožněno nové obchodování ve fázi restrukturalizace IBAG jejím zabezpečením.
Do té míry však může být popsán stupeň narušení trhu jen jako objem nových obchodů (ohodnoceno pro fázi restrukturalizace na celkem přibližně [...]* EUR; viz 90. bod odůvodnění) nebo maximální celková hodnota odstínění rizik (6,1 miliard EUR).
(268) Komise se nemůže připojit k tomuto odhadu.
A to proto, že bez odstínění rizik nebo — alternativně — bez přísunu kapitálu ve výši přibližně 6 miliard EUR by BGB nemohla dále pokračovat ve své obchodní činnosti, a to z důvodu propojení rizik.
V tomto ohledu se musí účinky odstínění rizik vyrovnat hypotetickým přísunem kapitálu ve výši přibližně 6 miliard EUR.
Totéž platí pro přílohu o dohodě o splátkách, které se musí stanovit pro případ rozhodnutí o zpětných pohledávkách maximálně na hodnotu 1,8 miliard EUR [29].
(269) Pokud se jako výchozí použije celková ekonomická hodnota podpory ve výši 9,7 miliard EUR a faktor 10 s ohledem na skutečně potřebnou kvótu vlastního kapitálu, vyjde jako vodítko pro narušení trhu a pro hrubou orientaci pro kompenzační opatření redukce bilanční sumy ve výši téměř 100 miliard EUR ze 190 miliard EUR.
(270) To ukazuje hranice použitelnosti takové úvahy o příležitostech.
Okamžitá redukce v takovém rozsahu je možná jen při nesolventnosti.
Bez podpor by proto bylo možné jen zastavení obchodní činnosti BGB, což by opačně znamenalo, že by jako kompenzační opatření přicházelo v úvahu jen nesolventnost BGB.
Ale i v období běžné restrukturalizace jsou kompenzační opatření vzhledem k výše popsanému rozsahu krátkodobě a střednědobě pouze těžce proveditelná nebo proveditelná jen se značnými ztrátami z prodeje částí podniku a také z vypovězení, resp. ukončení dlouhodobých smluv a položek, aniž by se ohrozila, resp. pravděpodobně znemožnila životaschopnost podniku.
Takové následky by byly stěží slučitelné s cílem a kritériem podpory na restrukturalizaci, totiž s obnovením dlouhodobé rentability zvýhodňovaného podniku.
Také se to zdá nepřiměřené s ohledem na stupeň účinku různých pomocných opatření na jednotlivá obchodní pole a trhy.
Proto se nemůže použít mechanická aplikace takových úvah s ohledem na potřebnou celkovou redukci bilančního objemu.
(271) Na pozadí těchto skutečností měla Komise cíl zajistit v rámci své dosavadní praxe přiměřenou redukci celkového objemu, především ale také, s ohledem na účinky zamýšlených opatření v jednotlivých obchodních oblastech, zajistit účinné omezení přítomnosti banky na trzích.
(272) BGB je činná především v oblastech obchodování se soukromými a firemními zákazníky (maloobchodní bankovnictví), financování nemovitostí (průmyslové financování nemovitostí), služeb s nemovitostmi (obchodování s fondy a projektování) a v oblasti obchodování na kapitálovém trhu (peněžní transakce a ochod s cennými papíry).
(273) Další existující oblasti působnosti jsou s ohledem na svůj objem nepodstatné, budou zredukovány nebo úplně uzavřeny a pro další posouzení nehrají žádnou roli.
To se týká segmentu veřejný sektor (vydávání úvěrů), který bude výrazně zredukován a v budoucnosti bude přidán k úseku firemní zákazníci. Dále se to týká úseku velcí zákazníci/zahraničí (např. financování projektů a exportu), který má být uzavřen.
Aktivity v oblasti investment banking zahrnují pouze emise akcií a obligací v relativně malém rozsahu a v budoucnu už nebudou hrát samostatnou roli.
Dále bude z IBB po odpadnutí odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva u LBB v roce 2005 vyčleněn podpůrný obchod.
(274) Oblast činnosti, která byla v rozhodnutí o zahájení řízení na základě informací Německa označována ještě jako obchod s nemovitostmi, byla za účelem další kontroly kompenzačních opatření rozdělena, z důvodu rozdílné struktury nabídky a poptávky, na dílčí oblasti financování nemovitostí a služby spojené s nemovitostmi.
Obchodní oblast financování nemovitostí se týká, podle interní definice BGB, velkoobjemového financování (přibližně od 5 milionů EUR) a tedy především průmyslového financování nemovitostí (např. výstavba bytů nebo nákupních středisek).
Tato činnost je provozována především dceřinou společností BerlinHyp (přibližně 2/3 objemu obchodů), ale také LBB a samotnou BGB.
Soukromé financování nemovitostí patří ve velké míře k obchodování skupiny se soukromými zákazníky.
(275) Obchodní oblast služeb spojených s nemovitostmi se týká především obchodování s investičními fondy, jakož i rozvojovou stavební činností.
Tato oblast je vedena, pokud se týče nových obchodů, dílčí skupinou IBAG, která je ve 100 % vlastnictví BGB a v minulosti byla provozována společností IBG.
(276) Obchodování se službami spojenými s nemovitostmi je to, které bylo hlavní příčinou krize a zde posuzované podpory na restrukturalizaci a které nejvíce profitovalo z odstínění rizik, z opatření s nejvyšší sumou podpory.
Od začátku existují pochyby o dalším pokračování činnosti v této oblasti.
(277) K tomu Německo v létě roku 2002 nabídlo, že obchodování se službami spojenými nemovitostmi vyčlení z BGB a převede na zemi Berlín.
Tento všeobecný záměr byl Německem v lednu roku 2004 upřesněn.
Podle něj se Německo zavazuje zajistit, že BGB s rozvahovým účinkem nejpozději k 31. prosinci 2005 prodá nebo zlikviduje všechny podíly, které jsou dotčeny odstíněním rizik.
(278) Opatření podrobně předpokládají, že země a banka závazně k 31. prosinci 2004 stanoví, jaké podíly připadají v úvahu k prodeji třetí straně formou transparentního, otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení.
Podle vysvětlení Německa se po rozumném uvážení bude jednat o nepatrný počet podílů.
Jedná se přitom v podstatě jen o jednu významnější společnost s přibližně 160 zaměstnanci, která je dotčena odstíněním rizik zárukou účetní hodnoty, takže na základě ustanovení v podrobné dohodě se případný zisk z prodeje musí převést na zemi.
V případě prodeje třetí straně už nebude příslušná společnost dotčena odstíněním rizik.
Všechny podíly, které nebudou k 31. prosinci 2005 prodány nebo zlikvidovány, získá za tržních podmínek země Berlín, přičemž kupní cena bude stanovena auditorem ustanoveným zemí a po kontrolou provedenou auditorem ustanoveným bankou, případně bude stanovena ve smírčím řízení.
Zemi přísluší, na základě ustanovení v podrobné dohodě, mimořádná práva souhlasu, na informace a kontroly v oblasti služeb spojených s nemovitostmi, která jsou vykonávána společností Berliner Gesellschaft zum Controlling der Immobilien-Altrisiken mbH ("BCIA"), jež je ve vlastnictví země.
(279) Německo v raném stádiu řízení také vyjádřilo svůj záměr znovu od LBB oddělit podpůrný obchod IBB, jakož i nejméně jednu část účelové rezervy IBB, kterou má v současnosti k dispozici LBB jako základní kapitál.
I tento záměr byl Německem podrobněji rozveden v příslibu z ledna roku 2004.
Podle něj se Německo zavazuje zajistit, že nejpozději k 1. lednu 2005 se převede podpůrný obchod IBB na nově založenou, samostatnou podpůrnou banku země Berlín a v této souvislosti bude oddělena účelová rezerva IBB z LBB v měřítku dostatečném pro kapitálové vybavení nové podpůrné banky a tedy bude oddělen z LBB, pokud to bude možné, aniž by došlo ke snížení kvóty základního kapitálu k 1. lednu 2004 pod hodnotu 6 %.
Část účelové rezervy IBB, která bude nadále potřebná pro kapitalizaci BGB bude zemí vložen jako jeden nebo více tichých podílů na LBB a bude zúročen podle běžných tržních podmínek.
K tomu bude k datu podpisu smluv o tiché spoluúčasti stanoven na základě dlouhodobého ratingu LBB a s ohledem na odpadnutí odpovědnosti za instituce veřejného práva a ručení za instituce veřejného práva, jakož i s uvážením smluvního vytvoření tichých podílů příplatek k referenční úrokové sazbě, a tento příplatek bude souhlasit s nástroji základního kapitálu, srovnatelnými s nástroji běžného trhu.
Srovnatelnost nástrojů základního kapitálu se zjistí na základě smluvních ustanovení pro tyto nástroje a na základě profilů rizik příslušných emitentů.
(280) Na podzim roku 2003 vznikl následující aktualizovaný celkový obraz opatření předpokládaných Německem pro redukci obchodní činnosti (vztaženo k majetku) v jednotlivých obchodních oblastech v období od roku 2001 (čísla z roční účetní závěrky) do roku 2006 (plánovaná rozvaha, resp. výsledovka):
(v miliardách EUR) _BAR_
Obchodní oblast _BAR_ Majetek segmentu _BAR_
Rozvaha _BAR_ Plán _BAR_ Změna _BAR_
2001 _BAR_ 2006 _BAR_
Maloobch. bankovnictvísoukromí zákaznícifiremní zákazníci _BAR_ 20,012,27,8 _BAR_ [...]*[...]*[...]* _BAR_ [...]*[...]*[...]* _BAR_
Veřejný sektor _BAR_ 11,0 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
Obchodování na kapitálovém trhu _BAR_ 109,7 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
Velcí zákaznici/zahraničí _BAR_ 10,8 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
Financování nemovitostí _BAR_ 31,2 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
Služby spojené s nemovitostmi _BAR_ 3,2 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
Mezisoučet _BAR_ 185,9 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
Management úroků & konsolidace _BAR_ -16,8 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
Celkový majetek (bez IBB) _BAR_ 169,1 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
IBB _BAR_ 20,1 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
Bilanční suma (konsolidovaná) _BAR_ 189,2 _BAR_ [...]* _BAR_ [...]* _BAR_
(281) Opatření, která v tomto stádiu předpokládalo Německo, by v celkové podobě vedla k redukci bilanční sumy o přibližně 30 %.
Toho by bylo dosaženo prodejem (např. přibližně 6 miliard EUR v maloobchodním bankovnictví prodejem Allbank, BG Polska, Živnostenské banky a Weberbank), uzavřením (např. přibližně 90 poboček a 6 zákaznických center), jakož i snížením majetku.
V obchodních oblastech velcí zákazníci/zahraničí a služby spojené s nemovitostmi, které mají být zrušeny, resp. odštěpeny, zůstanou po roce 2006 zbytkové veličiny, které mohou být odbourány jen postupně.
Úsek státního sektoru bude silně redukován.
Základními pilíři banky tak po restrukturalizaci zůstanou maloobchodní bankovnictví v oblasti Berlín, financování nemovitostí a obchodování na kapitálovém trhu.
(282) I když nelze hodnotit odštěpení podpůrného obchodování IBB jako kompenzační opatření, protože toto obchodování přejde do oblasti vládních zakázek spravovaných zemí Berlín a z tohoto důvodu nepředstavuje žádnou komerční činnost [31], je nutno zajistit, aby celková redukce ve výši přibližně jedné čtvrtiny (bez ohledu na IBB), resp. téměř 40 miliard EUR spočívala, podle zkušeností Komise z podobných případů, v rámci sektoru finančních služeb.
Je však třeba upozornit na to, že redukce majetku, resp. rozvahových položek slouží především ke znázornění celkového účinku, nemůže se ale všeobecně srovnávat s efektivní redukcí obchodní činnosti nebo dokonce přítomnosti na trhu.
To platí především pro stávající tři zbylé hlavní oblasti působnosti.
Tak sice v oblasti maloobchodního bankovnictví byly, resp. budou prodány podíly (Polska, Živnostenská, Allbank, Weberbank) a uzavřeny pobočky; podle plánu restrukturalizace platném do podzimu roku 2003 se však předpokládalo zachovat přibližně stejnou přítomnost na trhu v Berlíně, resp. v jednotlivých segmentech ji mírně zvýšit, takže opatření v této obchodní oblasti je nutno považovat za opatření sloužící hlavně k dosažení koncentrace na hlavní regionální obchody, jakož i k redukci nákladů uzavřením poboček.
Také v oblasti financování nemovitostí je nutno považovat plánovanou redukci za relativně nízkou v poměru k celkovému objemu.
V případě obchodování na kapitálovém trhu lze sice zaznamenat výraznější ústup z pozic, avšak stejně ještě zůstává významný objem obchodování.
(283) Německo a BGB deklarovaly, že další snížení nebo dokonce opuštění dalších celých obchodních oblastí je obtížné a že by to ohrozilo životaschopnost banky.
Obchod s financováním nemovitostí u BerlinHyp, LBB a BGB nemůže být v krátké době za současných podmínek trhu a z důvodu ještě nedokončené restrukturalizace obchodní oblasti prodán, resp. pouze při značných účetních ztrátách.
Dále je naplánováno dosažení pozitivních výsledků této obchodní oblasti ještě před ukončením restrukturalizace, které jsou nutné k dosažení předpokládaných celkových výsledků, nejpozději od roku 2004.
(284) Komise přezkoumala tyto argumenty, jakož i doručené příslušné informace a došla k závěru, že prodej obchodování s financováním nemovitostí v krátké době by skutečně ohrozil životaschopnost banky (viz 230. bod odůvodnění).
Analýza situace na německém trhu financování nemovitostí dále ukázala, že BGB zde nepatří mezi vedoucí účastníky.
BGB sice podle původních údajů zaujímala s podílem přibližně 5 % ještě v roce 2000 třetí místo.
Podle aktuálnějších informací dodaných Německem, které zahrnovaly i komunální úvěry, byl však skutečný dosažený podíl na trhu v roce 2000 jen přibližně 3 %, a ten do roku 2006 pravděpodobně klesne na 2 %.
To souhlasí s jinými zdroji informací, podle kterých v roce 2001 nedosáhla BGB ani původně uváděného třetího místa, ani 5 % podíl na trhu, a to ani na celkovém trhu všech hypotečních úvěrů ani v různých segmentech.
[32] Z tohoto pohledu se nezdá nezbytné redukovat přítomnost BGB na trhu v této oblasti z důvodu vyvarování se nepřípustných narušení hospodářské soutěže.
(285) Přesto by bylo lepší dát přednost stažení skupiny BGB z této obchodní oblasti před další přítomností, protože samotné pokračování obchodní činnosti skupiny BGB na trzích pro financování nemovitostí způsobí narušení hospodářské soutěže, i když ne ve významném rozsahu.
To však platí jen za předpokladu, že by nebylo ohroženo obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
Do té míry bude Komise souhlasit se záměrem, předloženým Německem a zemí Berlín, prodat obchodní oblast financování nemovitostí samostatně nebo v rámci celkové privatizace BGB.
(286) Obchodování na kapitálovém trhu, jehož majetek v segmentu byl zredukován o téměř 20 %, mělo v roce 2002, jako jediná obchodní oblast, významný, tj. pozitivní výsledek a příspěvek k zisku ve výši řádově stovek milionů.
Po ukončení fáze restrukturalizace v roce 2006 má vytvořit, společně s maloobchodním bankovnictvím, jeden ze dvou hlavních pilířů pro dosahování výsledku a zisku skupiny.
Obchodování na kapitálovém trhu je tak podstatné pro obnovení životaschopnosti BGB a nemůže se redukovat v mnohem větším rozsahu než tomu bylo dosud.
Dále se musí označit konkurenční význam BGB na národních, avšak rostoucí globalizací a evropeizací se vyznačujících peněžních trzích a trzích s cennými papíry jako nevýznamný, tj. ještě menší než na národních trzích s financováním nemovitostí.
(287) Komise přesto přezkoumala, zda jsou možné další redukce, i když v omezeném rozsahu.
S ohledem na všeobecný cíl související s podporou na restrukturalizaci, kterým je přeměnit BGB na regionální banku, uvažovala Komise především o opuštění dalších zahraničních dceřiných společností.
Po již realizovaných uzavřeních a prodejích však zbyly již jen tři dceřiné společnosti — Londýn, Lucemburk a Dublin, jejichž zachování Německo nejdříve popsalo jako nezbytné pro maloobchodní bankovnictví, resp. pro refinancování banky.
Nakonec však bylo přislíbeno, že bude opuštěna BGB Ireland plc. v Dublinu.
Komise vzhledem k důvodům uvedeným v 286. bodu odůvodnění upustila od požadavku na další opatření.
(288) Podle bodu 37 pokynů se při posuzování kompenzačních opatření přihlíží "zejména k relativní důležitosti podniku na jeho trhu či trzích".
Úsek soukromých a firemních zákazníků (maloobchodní bankovnictví) je proto z pohledu konkurence jednoznačně nejproblematičtější.
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení velice jasně odůvodnila své pochyby o přiměřenosti kompenzačních opatření silnou regionální, resp. místní pozicí BGB na tomto trhu.
(289) BGB již prodejem dceřiných společností, ostatního majetku i uzavřením poboček a jiných sídel výrazně zredukovala majetek segmentu patřícího do této obchodní oblasti.
Tím se téměř dosáhlo plánovaného snížení majetku segmentu do roku 2006 o 43 % (viz tabulka v 280. bodu odůvodnění), a tím v podstatě zbývá již jen prodej Weberbank.
Přesto Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení poznamenala, "že BGB je v místním a regionálním měřítku mimořádně silná na trhu obchodování se soukromými a firemními zákazníky, s uvedenými podíly mezi 30 % a 57 % v jednotlivých segmentech na místní úrovni a mezi 23 % a 46 % na regionální úrovni, přičemž vznikl obrovský odstup od následujících konkurentů, kteří — jak je vidět z poskytnutých informací — dosáhli jen poloviny, třetiny nebo čtvrtiny podílu BGB."
Komise v této souvislosti pochybovala, zda požadovaná redukce v oblasti obchodování se soukromými a firemními zákazníky formou plánovaných prodejů bude dostatečná k tomu, aby se zmírnil účinek podpory na deformaci konkurence v aglomeraci Berlín.
(290) V této souvislosti je třeba poznamenat, že již uskutečněné nebo plánované prodeje v oblasti maloobchodního bankovnictví, s výjimkou malé Weberbank, zaměřené na majetné soukromé zákazníky, vůbec nebo téměř vůbec neredukují přítomnost BGB v Berlíně: Allbank je činná na celém spolkovém území a v Berlíně je zastoupena jen malými pobočkami, BG Polska a Živnostenská banka jsou činné v zahraničí.
V Berlíně sice bylo uzavřeno přibližně 40 až 50 poboček pro obchodování se soukromými a firemními zákazníky; ale uzavření poboček ve velkoměstě s velkou hustotou poboček slouží především ke snížení nákladů a jen v malé míře způsobí, i podle názoru Německa, to, že zákazníci změní banku [33].
I další, již zmíněné a Německem poskytnuté informace dokládají, že znatelná redukce přítomnosti na trhu v Berlíně nebyla zamýšlená, že měly být přibližně zachovány, resp. mírně posíleny pozice v jednotlivých segmentech.
(291) Německo uplatnilo s ohledem na tyto pochybnosti Komise nárok, aby původně dosažené a na objem vztažené výpočty podílů na trhu byly pro BGB v jednotlivých berlínských segmentech trhu navýšeny.
Závisí to na hlášení, která BGB podává Zemské centrální bance a která jsou podávána v rámci celé skupiny bez omezení na věcné trhy a bez rozdělení na regiony.
Tak jsou například zahrnuty objemy úvěrů a vkladů obchodování s financováním nemovitostí a kapitálového trhu mimo Berlín do čísel pro místní obchody se soukromými a firemními zákazníky.
Proto se o tyto regionálně a místně započitatelné úvěry a vklady neopravily objemy úvěrů a vkladů BGB, jakož ani tomu odpovídající objem na trhu pro Berlín.
Přitom se pro BGB udávají podíly na trhu v obchodování se soukromými zákazníky přibližně 43 % až 45 % a u úvěrů přibližně 22 % (pro roky 2000 a 2001).
V obchodování s firemními zákazníky byly vypočteny podíly BGB na trhu přibližně 25 % až 26 % u vkladů/platebního styku a přibližně 23 % až 25 % u úvěrů (pro roky 2000 a 2001).
Oproti údajům uváděným v původním hlášení se tím podíly BGB na trhu, oznámené Německem, snížily v jednotlivých segmentech, především v oblasti firemních zákazníků, téměř o polovinu.
(292) Pro následující tři konkurenty BGB na berlínském trhu maloobchodního bankovnictví — Berliner Volksbank, Dresdner Bank a Deutsche Bank (skupina) — uvedlo Německo odhady podílu na trhu pro rok 2001 přibližně 11 — 13 % v oblasti úvěry/soukromí zákazníci, přibližně 8 — 14 % v oblasti soukromí zákazníci/vklady, přibližně 5 — 16 % v oblasti firemní zákazníci/úvěry a přibližně 9 — 18 % v oblasti firemní zákazníci/vklady.
Volksbank vychází při odhadech ve výši více než 50 % v (50 — 60 % u segmentů vklady/platební styk a přibližně 50 % u úvěrů) a téměř 60 % v obchodování s firemními zákazníky (více než 40 % vkladů/platebního styku a u úvěrů přibližně 50 — 60 %) z výrazně vyšších podílů BGB na trhu.
Sama sebe tato banka hodnotí s podíly přibližně 6 — 10 % v segmentech obchodování se soukromými zákazníky a přibližně 4 — 10 % v segmentech obchodování s firemními zákazníky.
(293) Německo ve svém stanovisku vztáhlo korigované podíly na trhu v oblasti firemních a soukromých zákazníků jen na Berlín, protože to je relevantní region a protože se v případě maloobchodního bankovnictví jedná o regionální obchody [34].
(294) Také Berliner Volksbank ve svém stanovisku uvedla, že Berlín je relevantní tržní prostředí pro posouzení podpory v maloobchodním bankovnictví.
To souhlasí také s obvyklými kritérii Komise pro posuzování omezení prostředí trhu při kontrole fúze.
U rozhodnutí v případě kontroly fúze, která se týkají bankovního sektoru, jsou uvedeny takové indikátory, jako je všeobecné zvýhodnění zákazníků banky místními poskytovateli, význam husté sítě poboček a potřeba fyzické přítomnosti pověřené banky v blízkosti zákazníka [35].
Pokud Komise přesto dosud vycházela v oblasti kontroly fúze spíše z vnitrostátních trhů, bylo to z toho důvodu, že kvůli nedostatku připomínek konkurentů (indikátory pro převládající pozici na trhu) nebylo třeba provádět důkladnou analýzu v oblasti maloobchodního bankovnictví.
Při kontrole rušivých účinků zde popisované podpory na hospodářskou soutěž v Berlíně v oblasti maloobchodního bankovnictví by ale nebylo správné omezit se na vnitrostátní měřítko.
Právě v této oblasti musí BGB nabídnout, z důvodu svého výsadního postavení na trhu, kompenzační opatření k redukci své přítomnosti na trhu.
Pozice BGB na výrazně trhu přesahuje, mimo jiné z důvodu strategie dvou obchodních značek, rámec, který je v německých městech ve vztahu k regionálně silným spořitelnám obvyklý.
Tato koncentrace zhoršuje přístup na trh případným konkurentům a vedla také k tomu, že podíl zahraničních bank je v Berlíně zanedbatelně nízký.
(295) Komise nemá pro účely tohoto rozhodnutí žádný podnět k tomu, aby se odchýlila od představ Německa a Berliner Volksbank ohledně geografického vztažení maloobchodního bankovnictví na Berlín.
Jak uvedla ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, vycházelo se v oblasti kontroly fúze všeobecně z toho, že trhy ve finančním sektoru se rozprostírají — s výjimkou peněžních transakcí a obchodů s cennými papíry — na vnitrostátní úrovni; přitom je ponechán i dostatek prostoru pro regionální úvahy v oblasti soukromých a firemních zákazníků [36].
Význam sítě poboček a místní fyzické přítomnosti banky v oblasti maloobchodního bankovnictví hovoří pro úvahy o berlínském trhu.
To ukazuje i chování zákazníků, kteří při uzavření nebo prodeji poboček ve velkém městě, jako je Berlín, pokud vůbec změní banku, i přes narůstající význam telefonního bankovnictví zpravidla přejdou k jiné místní bance.
Potud se zdá zahrnutí Braniborska, kromě oblastí sousedících s Berlínem, jako příliš široké, jak naznačuje také stažení BGB ze spolkové země Braniborsko a koncentrace na hlavní region.
(296) Pro účely tohoto rozhodnutí však nezáleží na přesném geografickém ohraničení trhu, protože zde nejde o prokázání dominantního postavení, nýbrž o to, zda nabízená kompenzační opatření postačují k tomu, aby se formou redukce přítomnosti na trhu dostatečně kompenzovaly rušivé účinky příslušné podpory na hospodářskou soutěž.
To, že podpory pomohly bance zůstat na různých trzích a přitom zachovaly její silné postavení na berlínském trhu maloobchodního bankovnictví, je nepochybné a nesporné.
(297) Co se týče Německem poskytnutých a směrem dolů korigovaných odhadů podílů na trhu, má Komise pochyby o spolehlivosti těchto zaokrouhlených čísel, přinejmenším proto, že podobné jednotlivé ohlašovací problémy mohou nastat také u jiných soutěžitelů, nesmí však být zohledněny v uvedených tržních objemech.
Za další, třetí strany, které v průběhu řízení předaly svoje připomínky a které byly požádány o svůj názor, potvrdily původní čísla v jejich přibližné hodnotě.
Je však třeba upozornit na to, že nejsou k dispozici nezávislé propočty podílu na trhu, včetně přezkoumaného věcného a regionálního omezení.
Jak bylo zjištěno z dotazů, nebyla dosud provedena příslušná analýza konkurence v oblasti kartelové právo/kontrola fúzí, a to ani Spolkovou bankou/Zemskou centrální bankou ani Spolkovým kartelovým úřadem nebo Komisí.
V oblasti samotné politiky pro poskytování podpory nemá Komise k dispozici ani potřebné pravomoci k provádění šetření mezi soutěžiteli.
(298) Zatím není pro účely tohoto rozhodnutí nezbytná podrobná analýza podílu na trhu, protože, jak bylo řečeno výše, při kontrole podpory nejde o prokázání dominantního postavení.
Není pochyb o tom, že zde zkoumaná podpora narušuje hospodářskou soutěž, resp. takové narušení hrozí, a že došlo k narušení především na těch trzích, na nichž má BGB silné postavení.
Toto silné postavení na trhu odpovídá vnímání BGB sama sebe jako vedoucí banky na berlínském trhu maloobchodního bankovnictví.